type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Avviż Legali Importanti
 |
 22003D0125
 Official Journal L 331 , 18/12/2003 P. 0054 - 0055
 Id-Deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt taż-ŻEENru 125/2003tas-26 ta' Settembru 2003li temenda l-Anness XX (L-ambjent) tal-Ftehim dwar iż-ŻEEIL-KUMITAT KONĠUNT TAŻ-ŻONA EE,Wara li kkunsidra l-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, kif emendat bil-Protokoll li jaġġusta l-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, minn issa 'l quddiem imsejjaħ "il-Ftehim", u b'mod partikolari l-Artikolu 98 tiegħu,Billi:(1) L-Anness XX mal-Ftehim kien emendat bid-Deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt taż-ŻEE Nru 93/2003 tal-11 ta' Lulju 2003 [1].(2) Id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2003/238/KE tas-27 ta' Frar 2003 li tistabbilixxi l-istandards tal-kodifikazzjoni tal-komponenti u tal-kodifikazzjoni tal-materjali tal-vetturi skond id-Direttiva 2000/53/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill dwar it-tmiem tal-ħajja tal-vetturi [2], trid tiġi inkorporata fil-Ftehim,IDDEĊIEDA DAN LI ĠEJ:Artikolu 1Il-punt li ġej għandu jiġi mdaħħal wara l-punt 32eb (id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2002/151/KE) ta' l-Anness XX:"32eċ. it-32003 D 0138: Id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2003/238/KE tas-27 ta' Frar 2003 li tistabbilixxi l-istandards tal-kodifikazzjoni tal-komponenti u tal-kodifikazzjoni tal-materjali tal-vetturi skond id-Direttiva 2000/53/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill dwar it-tmiem tal-ħajja tal-vetturi, (ĠU L 53, tat-28.2.2003, p. 58)."Artikolu 2Għandhom ikunu awtentiċi t-testi tad-Direttiva 2003/138/KE fl-ilsien Islandiż u l-ilsien Norveġiż, li jridu jiġu ppubblikati fis-Suppliment taż-ŻEE mal-Ġurnal Uffiċjali tal-Komunitajet Ewropej.Artikolu 3Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fis-27 ta' Settembru 2003, sakemm in-notifiki kollha skond l-Artikolu 103(1) tal-Ftehim ikunu ġew magħmula lill-Kumitat Konġunt taż-ŻEE [3].Artikolu 4Din id-Deċiżjoni għandha tiġi ppubblikata fit-taqsima ŻEE tal-Ġurnal Uffiċjali tal-Komunitajiet Ewropej u fis-Suppliment għaż-ŻEE tiegħu.Magħmula fi Brussel, fis-26 ta' Settembru 2003.Għall-Kumitat Konġunt taż-ŻEEIl-PresidentH. S. H. Prinz Nikolaus von Liechtenstein[1] ĠU L 272, tat-23.10.2003, p. 29.[2] ĠU L 53, tat-28.2.2003, p. 58.[3] Ma huma indikati l-ebda ħtiġiet kostituzzjonali.--------------------------------------------------


type: wikipedia

text:
Vladavína je tisti del družbene dejavnosti, ki upravlja državo ali skupnost (družbeno ureditev). Že od antike ta pojem povzema predvsem izvršilno oblast, le redko še del državne uprave, saj je uveljavljena razdelitev vej oblasti, a zgodovina pozna veliko odstopanj od teh teoretičnih predvidevanj. Filozofija, ki je predvidevala porazdelitev oblasti je nenazadnje nastala zaradi koncentracije oblasti v eni osebi ali eni državni funkciji. Veda, ki preučuje vladavine, je arhontologija.
 Funkcije vlade so pobiranje davkov, ureditev proračuna, izvajanje in oblikovanje politik, imenovanje mirovnih, orožnih in reševalnih sil in njihovo financiranje in usposabljanje, urejanje odnosov zunaj države ali skupnosti, dejavnosti za oskrbo prebivalstva. Te funkcije se izvajajo glede na državno ureditev (ustava), nacionalne tradicije in razmišljanja prebivalcev skupnosti in državljanov glede tega kaj je država in kdo in na kakšen način jo upravlja. Pomemben dejavnik pri stabilnosti in trdnosti vlade so sami dejavniki, ki usmerjajo politično delovanje in omogočajo ali onemogočajo državne reforme. Prav tako pomemben dejavnik pa je tudi sporazum z mnogimi strokovnimi, interesnimi in gospodarskimi združenji, ki sestavljajo civilno družbo. S prenehanjem fevdalne ureditve je imetje zemlje postalo manj pomemben dejavnik pri gospodovanju. Z uvedbo prostega tržišča pa vedno manj nosi politično težo nacionalna pripadnost.
 Vlada je podrejena različnim teoretičnim podlagam, na katerih je postavljena država/skupnost. Če državi vladajo sposobni (meritokracija), plemeniti (aristokracija), uradniki (birokracija) ali kateri drugi del prebivalstva, kateremu se še posebej zaupa, je izhodišče lahko tako pravno ali politično določeno. Tako lahko odločevalci (volivci, delegati, svetniki) ali zakonodajalci izbirajo med vladajočimi najbolj sposobne ali pa določajo samo vsebino države kot skupščina.
 Porazdelitev vladavin na skupine
 Glede na moč odločevalcev
 Aristokracija - Vladajo pripadniki več plemenitih rodov
 Genijokracija - Vladavina, kjer vladajoči mora izkazati kreativnost, inovacijo, inteligenco in modrost za vlado
 Kratokracija - Vlada, kdor poseduje moč
 Meritokracija - Vlada zaslužnih, zmožnih in sposobnih
 Timokracija - Vladavina častnih državljanov in lastnikov zemlje
 Tehnokracija - Vlada profesionalcev, inženirjev, tehnično spretnih in veščih obrtnikov
 Glede na moč avtokratov
 Avtokracija - vladavina ene osebe, ki ni podrejena tako zunanjim pravnim omejitvam kot običajnim mehanizmom nadzora države s strani prebivalstva (z izjemo groženj). Avtokratu prebivalstvo streže.
 Despotizem - Organ vlada državi s popolno absolutno močjo in ga ni moč umakniti z oblasti, državljani so v njegovi lasti
 Diktatura - Posameznik ima popolno oblast nad državo ali skupnostjo. Lahko prevzame oblast na legitimen način, a nadaljnje spremembe onemogočajo, da bi kdo drug na demokratičen način prišel na oblast. Vojaška diktatura pomeni predvsem uporabo vojske pri uveljavljanju oblasti.
 Fašizem - Vladavina, kjer vlada državi stranka in njen vodja. Opira se na zavezo narodni ali nacionalni skupnosti in povezovanju njenih članov v skupnost. Opira se s sklicevanjem na raso in narodnost na volilno bazo, posameznika in njegove pravice pa lahko nastradajo ob ostrem prestrukturiranju ekonomske in socialne ureditve in sistematičnem onemogočanju opozicije.
 Glede na izvor moči
 Bankokracija - vladajoči so pod vplivom finančnih ustanov
 Korporatokracija - vladajoči so pod vplivom korporacij
 Nepotokracija - vladajo nečaki, sorodniki, rodbine
 Kakistokracija - vladajo najslabši in najmanj primerni
 Kleptokracija - vladajo tatovi ali pomagajo pri kaznivih dejanjih
 Ohlokracija - vladajo množice, ulica, pritiski večine, brezimnih, vlada ihta nad razumom
 Glede na monarhične elemente
 Monarhija - sistem vladavine, kjer vlogo predstavnika države prevzame posameznik, monarh, ki moč preda dediču.
 Absolutna monarhija - monarh je tako predsedujoči državi kot tudi predseduje izvršilni oblasti države (Kraljestvo Savdske Arabije)
 Ustavna monarhija - sistem monarhije, kjer vodi državo monarh, a ga omejuje ustavna ureditev, ki določa oziroma omejuje monarha
 Diarhija - vlada dveh vladarjev, ki obenem izvršujeta oblast nad državo. Ureditev zahteva usklajevanje in gre za eno najstarejših oblik monarhične vladavine.
 Voljena monarhija - Monarha se po smrti voli med kandidati, pri tem se pri vladavini različno težo daje izkušnjam, starosti in kvalifikacijam
 Emirat - ali sultanat, najvišja oblast je v rokah emirja, absolutnega vladarja, ki pa ima pri tem lahko tudi ustavne omejitve
 Federalna monarhija - federacija držav z različnimi ureditvami in ustavami postavijo za vodjo, predstavnika federacije držav v eni osebi, monarha, pri čemer države lahko ohranijo povsem nemonarhistično ureditev ali imajo ob tem svojega monarha.
 Glede na demokratične elemente
 Demokracija - vlada imenovana od večine volilnega telesa, pri čemer je volilna pravica porazdeljena ne glede na spol, premoženje ali poreklo.
 Demakracija - odbori in odločevalni zbori po naključju izbranih ljudi med prebivalstvom, ki so pozvani, da odločajo o določenih vprašanjih. Gre za idejo, kako se ogibati posebnim interesnim skupinam pri odločanju
 Neposredna demokracija - Vladavina, kjer se prebivalstvo odloča z voljenjem in tako vpliva ali določa tudi zakonodajo ali politiko države.
 Liberalna demokracija - Vladavina, kjer po volitvah političnih strank in oblikovanem predstavniškem telesu, odloča o nadaljnji zakonodaji vlada po usklajevanju interesov tako političnih skupin kot političnih obljub svojemu volilnemu telesu pod grožnjo politične odgovornosti
 Predstavniška demokracija - vse pomembne odločitve sprejemajo voljeni predstavniki prebivalstva v imenu prebivalstva
 Socialna demokracija - skrb za uveljavitev kapitalističnih teženj bo pomagalo pri višjem standardu vseh državljanov
 Totalitarna demokracija - volivci razen volitev nimajo nobenega vpliva na delovanje države
 Glede na oligarhične elemente
 Gerontokracija
 Oligarhija - vladavina male skupine posameznikov, ki izkazujejo podobne interese in pomembne povezave
 Kritarhija - vladavina sodnikov, policistov in varuhov predpisov
 Mrežokracija - vladavina omrežij moči
 Plutokracija - vladavina premožnih
 Stratokracija - vladavina vojske, ki je tesno povezana z državno upravo
 Teokracija - vladavina verske ustanove, kjer vladajo državljani, ki so voditelji verske skupnosti. Primer je Vatikan, Tibetanska vlada in nekatere države islama
 Ergatokracija - vladavina predstavnikov delavskega razreda oziroma njihovih predstavnikov kot voditeljev režima
 Glede na večjo mednarodnopravno ureditev
 Vladavine se razdeljujejo tudi glede na suverenost same vladavine, nadrejenost drugim sistemom, obstojem morebitne širše federacije ali konfederacije, pa tudi glede samega statusa države, ki je lahko tako mednarodno nepriznana ali le deloma priznana, lahko ima dvoje obstoječih vlad oziroma vlado v izgonu, posebna območja imajo lahko tudi izrazito nenavadne ureditve, ki so določene z mirovnimi pogodbami, mejnimi spori, ti. nevtralnimi zonami. Vlada je lahko delno delegirana od zunaj, vladavina je lahko močno odvisna od svojega statusa kolonije ali podrejena posebnim mirovnim silam.
 Porazdelitve med državami so v velikih primerih le seštevek zgodovinskih, gospodarskih in socialno-ekonomskih dejavnikov. Vladavina potrebuje teorijo predvsem kot reševanje načelnih težav pri ohranjanju oblasti, ohranjanju izobilja med prebivalstvom in zmanjšanje duševnih bolezni med prebivalstvom med kriznimi obdobji.
 Teorija preučuje in tudi ugotavlja družbeno ureditev. Tako recimo v Evropski uniji poznamo republike z liberalno demokracijo in nekaj ustavnih monarhij.
 Z antike je pomembno razlagal o vladavini Platon v delu Država. Ena prvih novodobnih preučevanj vladavine je izvedel Niccolo Machiavelli v delu Vladar, ko je že področje Italije bilo polno izredno raznolikih vladavin.
 Vrste
 Zunanje povezave
 Politična filozofija
 Parlamentarizem
 Državne institucije


type: legislation

text:
 Svarbus teisinis pranešimas
 |
 52009PC0142
 Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos reglamentas dėl kai kurių teisės aktų, kuriems taikoma Sutarties 251 straipsnyje nustatyta tvarka, nuostatų, susijusių su reguliavimo procedūra su tikrinimu, suderinimo su Tarybos sprendimu 1999/468/EB - Suderinimas su reguliavimo procedūra su tikrinimu - Penktoji dalis /* KOM/2009/0142 galutinis - COD 2009/0048 */
 [pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 30.3.2009KOM(2009) 142 galutinis2009/0048 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASdėl kai kurių teisės aktų, kuriems taikoma Sutarties 251 straipsnyje nustatyta tvarka, nuostatų, susijusių su reguliavimo procedūra su tikrinimu, suderinimo su Tarybos sprendimu 1999/468/EBSuderinimas su reguliavimo procedūra su tikrinimu Penktoji dalisAIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. Tarybos sprendimas 2006/512/EB ir nauja reguliavimo procedūra su tikrinimu1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimas 1999/468/EB, nustatantis Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką[1], buvo iš dalies pakeistas 2006 m. liepos 17 d. Tarybos sprendimu 2006/512/EB[2].Iš dalies pakeisto Sprendimo 1999/468/EB 5 a straipsniu nustatoma nauja reguliavimo procedūra su tikrinimu, taikytina priimant bendro pobūdžio priemones, kuriomis siekiama iš dalies pakeisti neesmines pagrindinio teisės akto, priimto laikantis Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos, nuostatas, išbraukiant kai kurias tokias nuostatas arba papildant naujomis neesminėmis nuostatomis.2. Suderinimas prioriteto tvarka ir bendra tvarkaBendrame Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškime[3] nurodyti pagrindiniai teisės aktai, kurie turėtų būti skubos tvarka pritaikyti prie iš dalies pakeisto sprendimo, kad būtų taikoma naujoji reguliavimo procedūra su tikrinimu (prioritetinis suderinimas). 2006 m. gruodžio mėn. Komisija pateikė visus prioritetinio suderinimo pasiūlymus. Parlamentas ir Taryba juos išnagrinėjo ir priėmė[4].Tam, kad reguliavimo procedūra su tikrinimu būtų taikoma kitiems pagal bendro sprendimo procedūrą priimtiems teisės aktams, galiojusiems Sprendimo 2006/512/EB įsigaliojimo metu, bendrame pareiškime raginama šiuos teisės aktus pritaikyti, laikantis atitinkamų procedūrų (suderinimas bendra tvarka). Oficialiajame leidinyje neskelbtame pareiškime[5] Komisija įsipareigojo išnagrinėti visus šiuos teisės aktus, kad prireikus jie būtų suderinti su reguliavimo procedūra su tikrinimu.Komisija nusprendė imtis derinimo teikdama omnibus reglamentų pasiūlymus. Kiekvienas reglamentas apima ir juo keičiamos kelios dešimtys teisės aktų. Šio metodo tikslas – užtikrinti racionalų ir nuoseklų suderinimo valdymą. Šis metodas padeda teisės aktų leidėjams veiksmingiau ir sparčiau nagrinėti teisės aktus ir laikytis nuoseklaus bei horizontalaus požiūrio. Kadangi pagrindinių teisės aktų turinys nėra keičiamas, šis metodas sudaro sąlygas sutelkti dėmesį į teisinius tekstų aspektus.Po 2007 m. lapkričio 23 d. Komisijos komunikato Europos Parlamentui ir Tarybai[6] 2007 m. lapkričio 23 d.[7] ir gruodžio 19 d.[8] buvo priimti trys pirmieji pasiūlymai. Paskutinį pasiūlymą Komisija priėmė 2008 m. vasario 11 d.[9]Pakeitimu siekiama galiojančius teisės aktus suderinti su reguliavimo procedūra su tikrinimu, kuri numatyta iš dalies pakeisto Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje. Todėl, jeigu yra tikslinga ir visų pirma atsižvelgiant į numatytų priemonių pobūdį, pagal minėto 5a straipsnio 5 dalį suderinamuose teisės aktuose gali būti numatytos nuostatos, susijusios su laikotarpio, kuris įprastai taikomas pagal reguliavimo procedūrą su tikrinimu, pratęsimu arba sutrumpinimu. Remiantis pirmiau minėto 5a straipsnio 6 dalimi, kai to reikalauja aplinkybės, gali būti numatyta taikyti procedūrą skubos tvarka.3. Europos Parlamento rezoliucija2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl teisės aktų derinimo pagal naują sprendimą dėl komitologijos[10].Šioje rezoliucijoje Europos Parlamentas ragina Komisiją jam teikti naujų teisėkūros pasiūlymų, kuriais remiantis būtų baigta bendra derinimo procedūra. Jis pateikė Komisijai teisės aktų, kurie, jo nuomone, turi būti suderinti su nauja komitologijos procedūra, ir kurie nebuvo nurodyti 2007 m. lapkričio 23 d. Komisijos komunikate, sąrašą[11].4. Komisijos nuomonė apie veiksmus Europos Parlemento rezoliucijai įgyvendintiPrieš pateikdama pirmiau minėtą komunikatą, Komisija nuodugniai išnagrinėjo visus pagal bendro sprendimo procedūrą priimtus teisės aktus, siekdama nustatyti, kurie jai suteiktų teisę priimti bendro pobūdžio priemones, skirtas iš dalies pakeisti neesmines pagrindinio teisės akto nuostatas. Taip Komisija sudarė daugiau nei 200 teisės aktų, kurie turėtų būti suderinti, sąrašą, kartu pripažindama, kad šis sąrašas vėliau gali būti keičiamas.Ypatingą dėmesį Komisija skyrė 14 teisės aktų, kuriuos Europos Parlamentas nurodė 2008 m. rugsėjo 23 d. rezoliucijoje. Buvo kruopščiai išnagrinėtos visos pagrindinių teisės aktų nuostatos, kuriomis Komisijai suteikiami įgyvendinimo įgaliojimai.4.1. Atlikusi šį tyrimą Komisija mano, kad ji neturi teikti pasiūlymų dėl visų pagrindinių teisės aktų. Jos nuomone, toliau išvardyti teisės aktai neturi būti derinami su naująja komitologijos procedūra:TEISėS AKTAI, KURIE JAU SUDERINTI ARBA PASIūLYTI DERINTI- 2000 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/25/EB dėl veiksmų, kurių būtina imtis dėl variklių, skirtų žemės ūkio ar miškų ūkio traktoriams, išmetamų dujinių teršalų ir kietųjų dalelių, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 74/150/EEBŠis teisės aktas jau suderintas su reguliavimo procedūra su tikrinimu, įsigaliojus Direktyvos 2003/37/EB, kuri yra vienas iš pagrindinių teisės aktų, suderintų su naująja procedūra 2008 m. spalio 22 d. priėmus omnibus reglamento pirmąją dalį, 19 straipsniui (Reglamentas (EB) Nr. 1137/2008, OL L 311, 2008 11 21, priedas, 3.7 skyrius, 1 punktas).Remiantis Direktyvos 2003/37/EB 19 straipsniu, iš dalies pakeistu omnibus I reglamentu, bet kokie techniniai atskirųjų B skyriaus II priede išvardytų direktyvų pakeitimai atliekami taikant reguliavimo procedūrą su tikrinimu. O Direktyva 2000/25/EB būtent ir yra viena iš tų atskirųjų direktyvų.- 2001 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/43/EB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 92/23/EEB dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų padangų bei jų montavimo- 2004 m. vasario 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/3/EB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvas 70/156/EEB ir 80/1268/EEB, susijusias su N1 kategorijos transporto priemonių išmetamųjų anglies dioksido dujų kiekio matavimu ir degalų suvartojimuAbi šias direktyvas įtraukus į 2007 m. rugsėjo 5 d. Direktyvos 2007/46/EB (OL L 263, 2007 10 9) IV priedą, joms buvo automatiškai pritaikyta reguliavimo procedūra su tikrinimu. Remiantis Direktyvos 2007/46/EB 39 straipsnio 2 ir 9 dalimis, visi minėtame IV priede pateikti atskirųjų direktyvų nuostatų pakeitimai susiję su reguliavimo procedūra su tikrinimu. Taigi šių dviejų pagrindinių teisės aktų derinti nebereikia.- 2005 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/64/EB dėl motorinių transporto priemonių tipų patvirtinimo, atsižvelgiant į galimybę jas pakartotinai naudoti, perdirbti ir atnaujinti, bei iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 70/156/EEB- 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/40/EB dėl dujų, išmetamų iš motorinių transporto priemonių oro kondicionavimo sistemų, ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 70/156/EEBŠie du teisės aktai taip pat įrašyti į 2007 m. rugsėjo 5 d. Direktyvos 2007/46/EB IV priedą, kai šis buvo iš dalies pakeistas 2008 m. spalio 7 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1060/2008.Todėl taikant pirmiau minėtą Direktyvos 2007/46/EB 39 straipsnį, bet kokiems šių dviejų direktyvų pakeitimams nuo šiol taikoma reguliavimo procedūra su tikrinimu. Taigi jų derinti nebereikia.- 2005 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/33/EB, iš dalies keičianti Direktyvą 1999/32/EB dėl sieros kiekio jūriniame kureDirektyva 1999/32/EB įtraukta į vadinamojo omnibus reglamento pasiūlymo antrąją dalį (COM (2007) 824 galutinis). Šį pasiūlymą Komisija rengė visiškai atsižvelgdama į šios direktyvos pakeitimus, padarytus Direktyva 2005/33/EB. Taigi ji mano, kad visos nuostatos, kurios turi būti suderintos su reguliavimo procedūra su tikrinimu, įtrauktos į jos pateiktą omnibus II pasiūlymą, ir kad nereikia teikti kito pasiūlymo, susijusio su šia direktyva.NE BENDRO SPRENDIMO PROCEDūRA PRIIMTAS TEISėS AKTAS- 2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006, nustatantis bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo bei panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 1260/1999Šio teisės akto teisinis pagrindas nėra Sutarties 251 straipsnis, todėl reguliavimo procedūra su tikrinimu netaikoma.PO 2006 M. REFORMOS įSIGALIOJIMO PRIIMTAS TEISėS AKTAS- 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1905/2006, nustatantis vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonęPriimtas po 2006 m. liepos 23 d., taigi po reformos, kuria įvesta reguliavimo procedūra su tikrinimu, įsigaliojimo, šis teisės aktas niekaip neturi būti derinamas. Jį priimdami Europos Parlamentas ir Taryba nemanė, kad įgaliojimų suteikimas Komisijai susijęs su nauja komitologijos procedūra.Komisija niekaip negali ginčyti šio teisės akto leidėjo vertinimo. Nė viena šio teisės akto nuostata Komisijai nesuteikiama teisė priimti bendro pobūdžio priemonių, skirtų šiam dokumentui pakeisti arba papildyti.TEISėS AKTAI, KURIUOSE NėRA JOKIų SU REGULIAVIMO PROCEDūRA SU TIKRINIMU SUSIJUSIų NUOSTATų- 2001 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/46/EB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 95/53/EB, nustatančią principus, reglamentuojančius gyvūnų mitybos srityje atliekamų oficialių patikrinimų organizavimą, ir Direktyvas 70/524/EEB, 96/25/EB ir 1999/29/EB dėl gyvūnų mitybosŠia direktyva pakeičiami Direktyva 95/53/EB Komisijai suteikti įgaliojimai. Tačiau ja Komisijai nesuteikiami įgaliojimai priimti bendro pobūdžio priemonių, skirtų pagrindiniam teisės aktui pakeisti arba papildyti. Komisijai suteikti įgaliojimai priimti teisinės galios neturinčias rekomendacijas (4a straipsnio 3 dalis), patvirtinti atskiras priemones (15a straipsnio 1 ir 2 dalys) ir sukurti greitų informacijos mainų sistemą (16c straipsnio 3 dalis).- 2002 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/33/EB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvas 90/425/EEB ir 92/118/EEB dėl sveikatos reikalavimų gyvūninės kilmės šalutiniams produktamsŠia direktyva pakeičiama Direktyva 92/118/EEB, o Komisija įgaliojama sudaryti įmonių, iš kurių į Bendriją galima įvežti leidžiamus produktus, sąrašą. Įtraukimas į šį sąrašą yra atskira priemonė, nesusijusi su reguliavimo procedūra su tikrinimu.- 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva Nr. 2004/41/EB, panaikinanti tam tikras direktyvas dėl maisto higienos ir sveikatos reikalavimų, reglamentuojančių konkrečių žmonėms skirtų gyvūninės kilmės produktų gamybą ir pateikimą rinkai, ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvas 89/662/EEB ir 92/118/EEB ir Tarybos sprendimą 95/408/EBKomisijos nuomone, į šią direktyvą neįtraukti ir ja nekeičiami jokie įgaliojimai, todėl ji neturi jokio poveikio keičiamų teisės aktų nuostatoms, susijusioms su komitologija.- 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 676/2002/EB dėl radijo spektro politikos teisinio reguliavimo pagrindų Europos bendrijoje (Sprendimas dėl radijo spektro)Komisijos nuomone, įgaliojimai, kurie taikant šį teisės aktą jai suteikti 4 straipsnio 2, 3, 4 ir 6 dalyse, nesusiję su reguliavimo procedūra su tikrinimu. 4 straipsnio 2 dalyje nurodytos priemonės yra įgyvendinimo, o ne bendro pobūdžio priemonės. Remdamasi 4 straipsnio 3, 4 ir 6 dalimis Komisija gali tik įgyvendinti pagrindinio teisės aktos nuostatas ir neturi įgaliojimų jų keisti arba papildyti. Taigi naujos procedūros taikymo kriterijai nėra tenkinami.4.2. Tačiau Komisija pritaria Europos Parlamento nuomonei, kad toliau nurodytuose pagrindiniuose teisės aktuose yra keletas nuostatų, kurios turi būti suderintos su reguliavimo procedūra su tikrinimu:- 2000 m. balandžio 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/15/EB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 64/432/EEB dėl gyvūnų sveikatos problemų, turinčių įtakos Bendrijos vidaus prekybai galvijais ir kiaulėmis- 2000 m. liepos 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1760/2000, nustatantis galvijų identifikavimo bei registravimo sistemą, reglamentuojantis jautienos bei jos produktų ženklinimą ir panaikinantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 820/97Šio pasiūlymo tikslas – suderinti abu šiuos pagrindinius teisės aktus su reguliavimo procedūra su tikrinimu.2009/0048 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASdėl kai kurių teisės aktų, kuriems taikoma Sutarties 251 straipsnyje nustatyta tvarka, nuostatų, susijusių su reguliavimo procedūra su tikrinimu, suderinimo su Tarybos sprendimu 1999/468/EBSuderinimas su reguliavimo procedūra su tikrinimu Penktoji dalisEUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 152 straipsnį,atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[12],atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[13],pasikonsultavę su Regionų komitetu[14],laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos[15],kadangi:(1) 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimas 1999/468/EB, nustatantis Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką[16], iš dalies pakeistas Sprendimu 2006/512/EB[17], kuriuo įvesta reguliavimo procedūra su tikrinimu bendro pobūdžio priemonėms, skirtoms neesminėms pagrindinio teisės akto, priimto laikantis Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos, nuostatoms iš dalies keisti, išbraukiant kai kurias nuostatas arba papildant teisės aktą naujomis neesminėmis nuostatomis.(2) Pagal Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimą[18] dėl Sprendimo 2006/512/EB, tam, kad jau galiojantiems Sutarties 251 straipsnyje nustatyta tvarka priimtiems teisės aktams būtų taikoma reguliavimo procedūra su tikrinimu, tie teisės aktai turi būti pritaikyti pagal taikomas procedūras.(3) Šiuo tikslu darytini teisės aktų pakeitimai susiję tik su komiteto procedūra, todėl direktyvų pataisų valstybės narės neturi perkelti į nacionalinę teisę,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisTeisės aktai, kurių sąrašas yra pateiktas priede, pagal minėtą priedą derinami su Sprendimu 1999/468/EB su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2006/512/EB.2 straipsnisNuorodos į priede pateiktų teisės aktų nuostatas yra laikomos nuorodomis į šiuo reglamentu suderintas nuostatas.3 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Strasbūre [...]Europos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas PirmininkasPRIEDAS1. 1964 m. birželio 26 d. Tarybos direktyva 64/432/EEB dėl gyvūnų sveikatos problemų, turinčių įtakos Bendrijos vidaus prekybai galvijais ir kiaulėmis [19]Dėl Tarybos direktyvos 64/432/EEB: Komisijai reikia suteikti įgaliojimus priimti taisykles, susijusias su informacija apie kiaules, kuri turi būti kaupiama nacionalinėse kompiuterinių duomenų bazėse. Kadangi yra bendro pobūdžio ir skirtos neesminėms šios direktyvos nuostatoms iš dalies keisti ją papildant, šios priemonės turi būti priimtos laikantis Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje nustatytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.Todėl Direktyva 64/432/EEB iš dalies keičiama taip:1. 14 straipsnio 3 dalies C punkto 4 papunktis pakeičiamas taip:„4. Siekiant užtikrinti nacionalinių kompiuterinių duomenų bazių, registruojančių kiaules, veikimą, Komisija priima taisykles, įskaitant tai, kokia informacija turi būti kaupiama nacionalinėse kompiuterinių duomenų bazėse. Šios priemonės, skirtos iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas ją papildant, priimamos taikant 17a straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu. Kitos atitinkamos taikymo taisyklės priimamos 17 straipsnyje nustatyta tvarka.“2. 17a straipsnio 2 ir 3 dalys pakeičiamos taip:„2. Darant nuorodą į šią dalį, taikomos Sprendimo 1994/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.“2. 2000 m. liepos 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1760/2000, nustatantis galvijų identifikavimo bei registravimo sistemą, reglamentuojantis jautienos bei jos produktų ženklinimą ir panaikinantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 820/97 [20]Dėl Reglamento Nr. 1760/2000: Komisijai reikia suteikti įgaliojimus nustatyti kai kurių I antraštinės dalies nuostatų, ypač susijusių su maksimaliu laikotarpiu, ausų įsagais, pasais, registru, minimaliais patikrinimais ir laikinomis priemonėmis, skirtomis šiai antraštinei daliai lengviau įgyvendinti, įgyvendinimo priemones. Kadangi yra bendro pobūdžio ir skirtos neesminėms šio reglamento nuostatoms iš dalies keisti jį papildant, šios priemonės turi būti priimtos laikantis Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje nustatytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1760/2000 iš dalies keičiamas taip:1. 4 straipsnio 2 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:„Tačiau Komisija valstybės narės prašymu gali nustatyti aplinkybes, kurioms esant valstybės narės gali pratęsti šį maksimalų laikotarpį. Ši priemonė, skirta neesminėms šio reglamento nuostatomis iš dalies keisti jį papildant, priimama laikantis 23 straipsnio 4 dalyje nustatytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.“2. 6 straipsnio 1 dalies ketvirta pastraipa pakeičiama taip:„Tačiau Komisija valstybės narės prašymu gali nustatyti aplinkybes, kurioms galima pratęsti šį maksimalų laikotarpį. Ši priemonė, skirta neesminėms šio reglamento nuostatomis iš dalies keisti jį papildant, priimama laikantis 23 straipsnio 4 dalyje nustatytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.“3. 7 straipsnio 1 dalies antra įtrauka pakeičiama taip:„ – kompiuterinei duomenų bazei dirbant visu pajėgumu, per valstybės narės nustatytą laiką, maždaug 3–7 dienas, kompetentingą instituciją informuoja apie visus gyvulių judėjimus ūkyje (įvežimus bei išvežimus) ir kiekvieną gimimą bei kritimą, kartu nurodydamas šių įvykių datas. Tačiau valstybės narės prašymu Komisija gali nustatyti aplinkybes, kuriomis valstybės narės šį maksimalų laikotarpį gali pratęsti, ir numato specialias galvijų judėjimo taisykles, taikytinas vasaros sezonu išvežant juos į kalnų ganyklas. Ši priemonė, skirta neesminėms šio reglamento nuostatomis iš dalies keisti jį papildant, priimama laikantis 23 straipsnio 4 dalyje nustatytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.“4. 10 straipsnis pakeičiamas taip:„10 straipsnis1. Komisija priima tokias priemones, būtinas norint įgyvendinti šią antraštinę dalį:a) nuostatas dėl į ausis įsegtų įsagų;b) nuostatas dėl paso;c) nuostatas dėl registro;d) minimalų atliktinų patikrinimų lygį.Šios priemonės, skirtos neesminėms šio reglamento nuostatoms iš dalies keisti jį papildant, priimamos laikantis 23 straipsnio 4 dalyje nustatytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.2. Laikinos priemonės, kurios yra bendro pobūdžio ir skirtos iš dalies keisti neesmines šio reglamento nuostatas papildant šį reglamentą naujomis neesminėmis nuostatomis, ypač papildoma informacija, susijusia su šiuo reglamentu nustatytais reikalavimais, priimamos laikantis 23 straipsnio 4 dalyje nustatytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.3. Remiantis 23 straipsnio 2 dalyje nustatytomis valdymo procedūromis tvirtinamos tokios priemonės, būtinos šiai antraštinei daliai įgyvendinti:a) administracinių baudų taikymas;b) kitos nei 2 dalyje nurodytos laikinos priemonės, kad šią antraštinę dalį būtų lengviau įgyvendinti.“5. 23 straipsnis keičiamas taip:a) 1 dalies a punktas pakeičiamas taip:„a) įgyvendinti 10 straipsnio nuostatas – Tarybos reglamento (EB) Nr. 73/2009 141 straipsnyje nurodytas Tiesioginių išmokų vadybos komitetas;“b) 4 dalis pakeičiama taip:„4. Darant nuorodą į šią dalį, taikomos Sprendimo 1994/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.“[1] OL L 184, 1999 7 17, p. 23.[2] OL L 200, 2006 7 22, p. 11.[3] OL C 255, 2006 10 21, p. 1.[4] OL L 76, 2008 3 19, p. 33–38 ir 42–55; OL L 81, 2008 3 20, p. 38–72; OL L 97, 2008 4 9, p. 60–71.[5] PE 376.314v01-00 – A6-0236/2006 (Parlamento pranešimo priede pateiktas pareiškimas).[6] COM (2007) 740 galutinis.[7] COM (2007) 741 galutinis.[8] COM (2007) 822 galutinis ir COM (2007) 824 galutinis.[9] COM (2008) 71 galutinis.[10] A6-0345/2008.[11] Žr. 6 išnašą.[12] OL C [...], [...], p. [...].[13] OL C [...], [...], p. [...].[14] OL C [...], [...], p. [...].[15] OL C [...], [...], p. [...].[16] OL L 184, 1999 7 17, p. 23.[17] OL L 200, 2006 7 22, p. 11.[18] OL L 255, 2006 10 21, p. 1.[19] OL 121, 1964 7 29, p. 1977.[20] OL L 204, 2000 8 11, p. 1.