type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 7.11.2009
 DE
 Amtsblatt der Europäischen Union
 C 267/65
 Beschluss des Gerichts erster Instanz vom 9. September 2009 — Nijs/Rechnungshof
 (Rechtssache T-375/08 P) (1)
 (Rechtsmittel - Öffentlicher Dienst - Beamte - Entscheidung des Rechnungshofs, die Amtszeit seines Generalsekretärs zu verlängern - Entscheidung, den Rechtsmittelführer im Beförderungsjahr 2004 nicht zu befördern - Teils offensichtlich unzulässiges, teils offensichtlich unbegründetes Rechtsmittel)
 2009/C 267/117
 Verfahrenssprache: Französisch
 Verfahrensbeteiligte
 Rechtsmittelführer: Bart Nijs (Bereldange, Luxemburg) (Prozessbevollmächtigte: Rechtsanwälte F. Rollinger und A. Hertzog)
 Anderer Verfahrensbeteiligter: Rechnungshof der Europäischen Gemeinschaften (Prozessbevollmächtigte: T. Kennedy, J.-M. Stenier und G. Corstens)
 Gegenstand
 Rechtsmittel gegen den Beschluss des Gerichts für den öffentlichen Dienst der Europäischen Union (Zweite Kammer) vom 26. Juni 2008, Nijs/Rechnungshof (F-108/07, noch nicht in der amtlichen Sammlung veröffentlicht), betreffend die Aufhebung dieses Beschlusses
 Tenor
 1.
 Das Rechtsmittel wird zurückgewiesen.
 2.
 Herr Bart Nijs trägt seine eigenen Kosten und die Kosten, die dem Rechnungshof der Europäischen Gemeinschaften im Rahmen des vorliegenden Rechtszugs entstanden sind.
 (1) ABl. C 301 vom 22.11.2008.


type: contracts

text:
 30.3.2006
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 92/17
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 1/2006
 ze dne 27. ledna 2006,
 kterým se mění příloha I (Veterinární a rostlinolékařské předpisy) Dohody o EHP
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména na článek 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Příloha I Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 140/2005 ze dne 2. prosince 2005 (1).
 (2)
 Nařízení Rady (ES) č. 1/2005 ze dne 22. prosince 2004 o ochraně zvířat během přepravy a souvisejících činností a o změně směrnic 64/432/EHS a 93/119/ES a nařízení (ES) č. 1255/97 (2) by mělo být začleněno do Dohody.
 (3)
 Nařízení Komise (ES) č. 36/2005 ze dne 12. ledna 2005, kterým se mění přílohy III a X nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001, pokud jde o epizootologický dozor u přenosných spongiformních encefalopatií u skotu, koz a ovcí (3), by mělo být začleněno do Dohody.
 (4)
 Rozhodnutí Komise 2005/93/ES ze dne 2. února 2005 o přechodných ustanoveních týkajících se dovozu a doby uskladnění zásilek určitých produktů živočišného původu v celních skladech ve Společenství (4) by mělo být začleněno do Dohody.
 (5)
 Nařízení Komise (ES) č. 260/2005 ze dne 16. února 2005, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001, pokud jde o zrychlené testy (5), by mělo být začleněno do Dohody.
 (6)
 Toto rozhodnutí by se nemělo vztahovat na Island a Lichtenštejnsko,
 ROZHODL TAKTO:
 Článek 1
 Kapitola I přílohy I Dohody se mění podle přílohy tohoto rozhodnutí.
 Článek 2
 Znění nařízení (ES) č. 1/2005, (ES) č. 36/2005 a (ES) č. 260/2005 a rozhodnutí 2005/93/ES v norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 28. ledna 2006 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody (6).
 Článek 4
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 27. ledna 2006.
 Za Smíšený výbor EHP
 předseda
 R. WRIGHT
 (1) Úř. věst. L 53, 23.2.2006, s. 34.
 (2) Úř. věst. L 3, 5.1.2005, s. 1.
 (3) Úř. věst. L 10, 13.1.2005, s. 9.
 (4) Úř. věst. L 31, 4.2.2005, s. 64.
 (5) Úř. věst. L 46, 17.2.2005, s. 31.
 (6) Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.
 PŘÍLOHA
 Kapitola I přílohy I Dohody se mění takto:
 1.
 Za bod 1 (rozhodnutí Komise 95/117/ES) v části 5.2 se doplňuje nový bod, který zní:
 „2.
 32005 D 0093: Rozhodnutí Komise 2005/93/ES ze dne 2. února 2005 o přechodných ustanoveních týkajících se dovozu a doby uskladnění zásilek určitých produktů živočišného původu v celních skladech ve Společenství (Úř. věst. L 31, 4.2.2005, s. 64).“
 2.
 V bodě 12 (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001) v části 7.1 se doplňují nové odrážky, které znějí:
 „—
 32005 R 0036: nařízení Komise (ES) č. 36/2005 ze dne 12. ledna 2005 (Úř. věst. L 10, 13.1.2005, s. 9),
 —
 32005 R 0260: nařízení Komise (ES) č. 260/2005 ze dne 16. února 2005 (Úř. věst. L 46, 17.2.2005, s. 31).“
 3.
 Za bod 9 (rozhodnutí Komise 2000/50/ES) v části 9.1 se doplňuje nový bod, který zní:
 „10.
 32005 R 0001: Nařízení Rady (ES) č. 1/2005 ze dne 22. prosince 2004 o ochraně zvířat během přepravy a souvisejících činností a o změně směrnic 64/432/EHS a 93/119/ES a nařízení (ES) č. 1255/97 (Úř. věst. L 3, 5.1.2005, s. 1).“
 4.
 V bodě 1 (směrnice Rady 64/432/EHS) v části 4.1 se doplňuje nová odrážka, která zní:
 „—
 32005 R 0001: nařízení Rady (ES) č. 1/2005 ze dne 22. prosince 2004 (Úř. věst. L 3, 5.1.2005, s. 1).“
 5.
 V bodě 2 (směrnice Rady 93/119/ES) v části 9.1 se doplňují slova:
 „ve znění:
 —
 32005 R 0001: nařízení Rady (ES) č. 1/2005 ze dne 22. prosince 2004 (Úř. věst. L 3, 5.1.2005, s. 1).“
 6.
 Ve čtvrté odrážce (nařízení Rady (ES) č. 1255/97) bodu 1 (směrnice Rady 91/628/EHS) v části 9.1 se doplňují slova:
 „ve znění:
 —
 32005 R 0001: nařízení Rady (ES) č. 1/2005 ze dne 22. prosince 2004 (Úř. věst. L 3, 5.1.2005, s. 1).“


type: legislation

text:
 |
 52010PC0545
 /* KOM/2010/0545 lõplik - NLE 2010/0284 */ Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kehtestatakse 2011. ja 2012. aastaks ELi laevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamere kalavarudega
 [pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 6.10.2010KOM(2010) 545 lõplik2010/0284 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega kehtestatakse 2011. ja 2012. aastaks ELi laevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamere kalavarudegaSELETUSKIRI1. Ettepaneku taust |Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Süvamere kalavarud moodustuvad väljaspool mandrilavade peamisi püügipiirkondi püütavatest kaladest. Kõnealused kalad elavad mandrilava nõlvadel või merealuste mägede piirkonnas. Need liigid kasvavad aeglaselt ja nende eluiga on pikk, mistõttu võib kalapüük neid kergesti ohtu seada. Nende liikide pikaealisust ja kasvu käsitlevad teaduslikult põhjendatud teadmised täienevad ajapikku. Arvatakse, et mõned liigid nagu sinine molva ja süsisaba kasvavad kiiremini ning nende eluiga on lühem kui muude liikide nagu atlandi karekala, süvamere haide ja kalju-tömppeakala oma, tänu millele ohustab kalapüük neid vähem. Kalapüügist tingitud ohustatus sõltub ka sellest, kas liike püütakse kohalikes kogumites, nagu see on atlandi karekala, sinise molva ja limapealaste puhul. Kui süvamerepüüki ei piirata, tekib (nagu kõikide looduslike kalavarude puhul) kalandusettevõtjate vahel võistlus vabade varude enda valdusse saamise pärast, ilma et piisavalt võetaks arvesse jätkusuutliku kasutamise määra. Selline oli seis mõne süvamereliigi puhul enne Euroopa Liidu määruse jõustumist 2003. aastal. Näiteks peetakse peaaegu ammendatuks loodepiirkonna vetes väärtusliku atlandi karekala liikide ning Biskaia lahes väärtusliku besuugo varusid. Seepärast on kalapüügi piiramine vajalik riiklik sekkumine, et vältida kalandusettevõtjate sissetuleku vähenemist, seada kalapüügi eesmärgiks suurem saak pika aja jooksul ning vähendada teatava kalavaru järsu vähenemise tagajärjel tekkivat mõju ökosüsteemile ja toiduahelale. Lisaks kõigele aitab see tagada tarbijate järjepideva varustamise väga väärtusliku valguga, kuigi see aspekt ei ole süvamereliikide puhul nii oluline, kuna sellised kalad moodustavad väga väikese osa ELis lossitud kalakogusest. Süvamereliikide puhul on avaliku sekkumise osa väga oluline, kuna aeglase kasvuga kalade varude taastumine pärast ammendumist võib kesta väga kaua või isegi nurjuda. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikes 3 on osutatud kalapüügivõimaluste kehtestamise vajadusele, millega nõukogu kohustatakse võtma vastavad meetmed. Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES) esitab süvamere kalavarude bioloogilise seisundi kohta põhjaliku ülevaate iga kahe aasta järel. Viimane ülevaade esitati 2010. aasta juunis. Kalapüügivõimaluste kindlaksmääramise ettepaneku aluseks on 2010. aasta juulis ICESi tööle järgnenud täiendav ülevaade, mille esitas kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF). Seega tugineb otsuste tegemise protsess usaldusväärsetele teadusnõuannetele, nagu on nõutud määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 2 lõike 2 punktis b. Teadusasutused on ühel meelel, et süvamereliikide püügi parim juhtimisvahend oleks püügikoormuse vähendamine. Vähendamise vajaduse tingib asjaolu, et süvamereliike püütakse kombineeritud kalapüügitingimustes, kalapüük ei ole selektiivne ning oluline osa püütud kaladest visatakse üle parda, kuna neil ei ole kas üldse või ei ole piisavat kaubanduslikku väärtust. Püügi piirnorme peetakse siiski kasulikuks täiendavaks meetmeks ning neid võib ühendada kõnealuste püügivõimaluste kasutamise eeskirjadega, kui selliste eeskirjade puudumise korral ei peaks olema võimalik püügikoguseid õigustada. Seepärast on komisjonil saanud tavaks esitada püügi reguleerimise määruse ettepanek vastavalt sellele, kuidas saavad teatavaks teadusuuringute tulemused. Lisaks vaatab komisjon 2010. aastal läbi süvamere kalavarude püügi suhtes kohaldatavad üldised juurdepääsunõuded (nõukogu määrus (EÜ) nr 2347/2002), eesmärgiga välja töötada püügikoormuse piirangud ja tehnilised meetmed, mis vastavad üksikutele püügivaldkondadele. Atlandi ookeani kirdeosas on praegu püügikoormus üldiselt piiratud kõikide püügiviiside jaoks (vt nõukogu määrus (EÜ) nr 53/2010 artikli 9 lõige 3). |Üldine taust Alates 2003. aastast on Euroopa Liit reguleerinud süvamereliikide püüki, määrates kindlaks lubatud kogupüügi (TAC) liigi ja piirkonna kohta ning Atlandi ookeani kirdeosas suurima lubatud püügikoormuse. Teatavate süvamereliikide lubatud kogupüük 2009. ja 2010. aastaks on sätestatud nõukogu 28. novembri 2008. aasta määruses (EÜ) nr 1359/2008, millega kehtestatakse 2009. ja 2010. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamere kalavarudega[1]. Olemasolev süvamere kalavarusid käsitlev teave ei võimalda teadlastel täielikult hinnata varude olukorda – ei populatsiooni suurust ega kalastussuremust. Arengut takistab pidevalt mitu põhjust. Kõnealused liigid on sageli väga pikaealised ja aeglase kasvuga, mistõttu on võimatu liigitada kalavaru eri vanuseklassidesse ning hinnata kalapüügi sellist mõju varudele, mis on tingitud loomuses kalade pikkuse või kalasaagi vanuselise struktuuri muutustest. Varude noorte kaladega täienemise sagedus ei ole teada. Varud on ulatuslikult sügavuti jaotunud, mida uurida on praktilistel põhjustel keeruline. Teadusuuringute andmed ei ole sageli kättesaadavad kõnealuste varude vähese kaubandusliku tähtsuse tõttu või ei hõlma need kogu levikuala. Püük keskendub üksnes osaliselt nendele liikidele ning mõnda liiki hakati püüdma alles hiljuti. Järelikult on teaduslike teadmiste areng aeglane. Kalanduse juhtimisel tuleb toetuda ettevaatusprintsiibile, võttes aluseks suundumused, mida võib jälgida arvukuse indeksite järgi. Püügivõimaluste kindlaksmääramine ja jaotamine on ainuüksi Euroopa Liidu pädevuses. Vee-elusressursside säästva kasutamise kohustused on sätestatud määruse (EÜ) nr 2371/2001 artiklis 2. Sellised püügivõimalused peaksid olema kooskõlas rahvusvaheliste kokkulepetega, muu hulgas 1995. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kokkuleppega, mis käsitleb siirdekalade ja piirialade kalavarude kaitset ja majandamist [edaspidi: ÜRO 1995. aasta kalavarude kokkulepe]. Reguleeriv asutus peaks olema ettevaatlikum, kui olemasolev teave ei ole selge, usaldusväärne või piisav. ÜRO 1995. aasta kalavarude kokkuleppe artikli 6 lõike 2 kohaselt ei tohi piisava teadusinfo puudumist kasutada põhjusena, et kaitse- või majandamismeetmeid edasi lükata või jätta kasutusele võtmata. Käesoleva ettepanekuga ettenähtud lubatud kogupüügi kohandused vastavad teadusnõuannetele ning kajastavad juhtimispõhimõtteid, mis on sätestatud ÜRO 1995. aasta kalavarude kokkuleppes ja ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) avamerel süvamerekalapüügi korraldamise 2008. aasta rahvusvaheliste suunistes, mille hiljuti kinnitas ÜRO Peaassamblee (2009. aasta detsembrikuu resolutsioon 64/72). Kuna ka muud kalastavad riigid, eelkõige Norra, Island, Fääri saared ja Venemaa, kasutavad teatavat hulka süvamere kalavarusid, on oluline saavutada ühtlustatud majandamismeetmeid käsitlev kokkulepe kõnealuste kalastavate riikidega (või kui kalavarude levikuala on rahvusvahelistes vetes, siis Kirde-Atlandi kalanduskomisjonis (NEAFC)), ning kohaldada Euroopa Liidu laevade suhtes ühepoolseid meetmeid senikaua, kuni kõnealused kokkulepped on saavutatud, et vältida reguleerimata kalapüügist tulenevaid, eespool kirjeldatud negatiivseid tagajärgi. |Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid on sätestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 1359/2008 ning neid kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2010. Kõnealused õigusnormid on seotud nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 2347/2002 (millega kehtestatakse süvamere kalavarude püügi suhtes kohaldatavad konkreetsed juurdepääsunõuded ja nendega seotud tingimused),[2] milles on loetletud majanduslikult kõige olulisemad süvamereliigid, mille suhtes komisjon püüab kehtestada püügipiirangud (vt kõnealuse määruse I lisa). Süvamereliikide püügivõimaluste üle otsustatakse kaks korda aastas vastavalt põhjalikel ülevaadetel põhinevale kalavarude teadusliku hindamise rütmile. Siiski on tehtud erand seoses põhja-atlandi hõbekala varude ja sinise molva põhipüügiga – kõnealuste liikide püügi võimalused sõltuvad Norraga peetavate iga-aastaste läbirääkimiste tulemustest. Kõnealuste varude püügivõimalused määratakse seepärast kindlaks iga-aastaseid kalapüügivõimalusi käsitlevas määruses, mille nõukogu võtab vastu detsembris. 2010. aastal kohaldatakse kõnealuste varude suhtes nõukogu määrust (EÜ) nr 53/2010. |Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Esitatud meetmed on kavandatud vastavalt ühise kalanduspoliitika eesmärkidele ja eeskirjadele ning need on kooskõlas Euroopa Liidu säästva arengu poliitikaga. |2. Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine |Konsulteerimine huvitatud isikutega |Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Ettepanekus on arvesse võetud kalanduse ja vesiviljeluse nõuandekomiteega (ACFA; sellesse kuuluvad kalandussektori, töötleva tööstuse ning kalandus- ja vesiviljelustoodete kaubanduse organisatsioonide, ning ka tarbijate huvide, keskkonna- ja arenguküsimustega tegelevate vabaühenduste esindajad) ning selliste piirkondlike nõuandekomisjonidega peetud konsultatsioonide tulemusi, kelle huvidega on seotud käesoleva ettepanekuga hõlmatud kalandustegevus. Nende konsultatsioonide pidamisel on olnud aluseks nõukogule ja Euroopa Parlamendile esitatud komisjoni teatis (KOM(2006) 246 (lõplik)) ühenduse kalanduse juhtimist käsitlevate konsultatsioonide parandamise kohta, milles esitati nn ettepoole toomise põhimõtted, ja komisjoni teatis, mis käsitleb arutelu 2011. aasta kalapüügivõimaluste üle (KOM(2010) 241 (lõplik)), milles komisjon selgitas oma vaateid ja kavatsusi seoses ettepanekutega 2011. aasta kalapüügivõimaluste kohta. |Vastuste kokkuvõte ja arvessevõtmine Piirkondlikud nõuandekomisjonid rõhutavad vajadust tagada, et majandustegevuse ootamatu katkemise vähendamiseks muudetakse iga-aastaseid kalapüügivõimalusi järk-järgult. Kõnealused komisjonid on mures teaduslike nõuannete ebamäärasuse pärast ning sooviksid, et teabebaas paraneks ning andmekogumise meetodeid ühtlustataks. Need komisjonid nõustuvad küll, et on vaja kaitsta ammendumise eest eelkõige ohustatud liikide varusid, ei toeta aga püügipiirangute vähendamist, mille tagajärjel võiks mitme liigiga püügipiirkonnas suureneda vette tagasiheidetavate kalade hulk. Pigem loodavad nad, et mitme liigiga püügipiirkondi reguleeritaks kompleksselt ja (lubataks sealhulgas enim ohustatud liikide kaaspüüki) ning nõustuvad, et eri kalapüügiviisidele püügikoormuse piirangute kehtestamine koos selliste tehniliste meetmetega nagu selektiivsuse parandamine võiks olla mõistlik lähenemisviis. Piirkondlikud nõuandekomisjonid rõhutavad, et alates 2003. aastal kehtestatud majandamismeetmete võtmisest on kalapüügisurve oluliselt vähenenud, ning toonitavad, et ka naaberriigid peavad vastu võtma sarnased juhtimismeetmed, et tagada kõigile ühesugused tingimused. Nõuandekomisjonide arvates on oluline, et tuleb tõhustada ohustatud süvamereelupaikade kaitsmist ning vältida kalapüüki piirkondades, kus noorkalu on kõige arvukamalt. Nad rõhutavad, et teatavad traditsioonilised kalapüügiviisid on osutunud säästvaks, kuna need on püsinud sajandeid. Osa nõuandekomisjone pooldab juhtimise kohaldamist teatavate kalavarude kohta saadud positiivsetele märkidele, eelkõige siis, kui kutselise kalapüügiga tegelevatel laevadel on kogutud teaduslikke andmeid. Ülejäänud nõuandekomisjonid pooldavad kalapüügivõimaluste järkjärgulist lõpetamist juhul, kui ei ole ette näha kalavarude hindamistulemuste saamist. Ettepanekus on arvesse võetud kalapüügivõimaluste järkjärgulise kohandamise ja iga-aastaste muudatuste piiramise põhimõtet. Kavandatud ei ole muudatusi, mis võrreldes käesoleva, 2010. aasta seisuga tähendaks püügivõimaluste suurenemist või vähenemist aastaga rohkem kui 15 %. Sellest eeskirjast tehakse ainuke erand süvamere haide puhul. Ametlikult ei erine lubatud kogupüük 2010. aastaks kehtestatud nullkogupüügist, kaaspüügi keelamise tagajärjel väheneb aga lubatud lossimine 100 %. Nagu on öeldud teatises haide kaitse ja haivarude majandamise Euroopa ühenduse tegevuskava kohta (KOM(2009) 40 (lõplik)), järgib komisjon haide kaitsmise poliitikat. Kaaspüügi keelamine võiks innustada kalureid tegema koostööd haide suure arvukusega püügipiirkondade kindlaksmääramisel ning parandama püügivahendite selektiivsust. Niipea kui need meetmed on võetud, võib anda load vältimatu kaaspüügi lossimiseks. Komisjon töötab välja uut raammäärust, mis käsitleb süvamere kalavarude püügi suhtes 2010. aastal kohaldatavat juurdepääsu, mille kohaselt tuleks keskpikas perspektiivis kehtestada püügikoormuse korraldamine kalapüügisektorite kaupa. Komisjon on teadlik kaaspüügi probleemist mitme liigiga püügipiirkonnas ning innustab liikmesriike ja kalapüügiettevõtjaid välja töötama kaaspüüki vähendavaid kalapüügiviise. Komisjon uurib rahaliste vahendite eraldamise võimalust projektidele, millega on ette nähtud süvamerekalapüügil kaaspüügi vähendamine 2011. aastal. Kui on kehtestatud eri püügiviiside vältimatu kaaspüügi normid eelkõige ohustatud liikide puhul, saab neid väljendada kaaspüügi püügivõimalustena. Mitmed lubatud kogupüügid hõlmavad ka kaaspüügikoguseid. Komisjon jätkab jõupingutusi suure mitmekesisusega elupaikade kaitsmiseks, et piirata neis kalapüüki, kas oma peamiste nõuandeorganite teaduslike nõuannete alusel või liikmesriikide abistamisega erikaitsealade loomisel. Komisjon jagab seisukohta, et käesolevas ettepanekus aluseks võetud ühepoolset lähenemisviisi on vaja kasutada naaberriikide veenmiseks, et nad püüdleksid süvamerekalanduse vastutustundliku majandamise poole, ning taotleb seda eesmärki iga-aastastes läbirääkimisvoorudes kahepoolsel tasandil ja Kirde-Atlandi kalanduskomisjonis. Tuleb märkida, et süvamereliikide kasutamine on vaid üks paljudest küsimustest, millele on vaja leida lahendus koos põhjapoolsete kalastavate riikidega. Komisjon on välja töötanud ja katsetab juhtimisraamistikku, mis ka lõplike teadusalaste nõuannete puudumisel kajastaks kalavarunäitajate suundumusi. Vastavalt 7. raamprogrammi raames rahastatud ulatusliku teadusprojekti DEEPFISHMAN edenemisele loodab komisjon kõnealust projekti süvamerekalapüügi tarvis edasi arendada. Komisjon on soodustanud koostööd kalurite ja teadusasutuste vahel, sealhulgas uuringute rahastamisega, et parandada vastastikust mõistmist ning kasutada teadusalasteks nõuanneteks kutselise kalapüügiga tegelevatelt ettevõtjatelt saadavat teavet. Uues raammääruses, mis käsitleb süvamere kalavarude püügi suhtes kohaldatavat juurdepääsu, nõutakse haldusandmete kogumise tõhustamist. Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Asjaomased teadus-/erialavaldkonnad on kalandusbioloogia ja kalamajandus. Komisjon on konsulteerinud sõltumatu rahvusvahelise teadusliku asutusega ICES ja korraldanud STECFi täiskogu koosoleku. ICESi nõuanded põhinevad ICESi raames väljatöötatud nõuanderaamistikul, mida kasutatakse vastavalt nende klientide (sh ka komisjon) teabenõuetele. STECF annab oma nõuandeid vastavalt komisjonilt saadud ülesandele. Kõik STECFi aruanded on pärast komisjoni poolt ametlikku vastuvõtmist kättesaadavad STECFi veebisaidil. Kõik ICESi aruanded on kättesaadavad ICESi veebisaidil. Käesoleva eelnõuga hõlmatud kalavarude puhul ei ole piisavaid andmeid kõikide kalavarude jätkusuutlikkuse kohta. 2010. aasta teadusalastes nõuannetes korratakse suurel määral 2008. aastal või varem antud nõuandeid. Kuna nõuanderaamistiku eesmärk on suunatud suurima säästliku saagikuse tagamisele ning arvestades, et seda saagikust võimaldav süvamereliikide kasutusmäär ei ole teada, soovitavad teadlased üldiselt vähendada praegust kalapüügitaset seni, kuni ilmuvad kalavarude suurenemise märgid. Juhul kui kasutusmäärad ei näi olevat aastate jooksul avaldanud kalavarudele kahjulikku mõju, soovitab ICES hoida kalapüüki samal tasemel. Muudel juhtudel soovitab ICES, et kalapüük ei peaks suurenema või püügimäärasid tuleks taas vähendada kalapüügi laiendamisele eelnenud tasemele. ICES rõhutab vajadust kaitsta kudemiskogumeid järjestikuse ammendamise eest. Pärast seda, kui kalapüügivõimalused on alates 2003. aastast märkimisväärselt vähenenud, langevad käesolevas ettepanekus teiseks aastaks (2012) ettenähtud püügipiirangud suuresti kokku teadlaste poolt soovitatud ettevaatliku püügimääraga. Kui nõuanded on võrreldes 2008. aastaga samad, tugineb käesolev ettepanek 2009. ja 2010. aasta püügivõimalusi käsitlevatele eelmistele määrustele, milles oli ette nähtud kalapüügivõimaluste vähendamise jaotamine neli aastat kestvale ajavahemikule. Kui oluline osa soovitatud püügist langeb kolmandate riikide arvele, siis võeti seda arvesse ning nõuandeid kohaldati ELi kalandussektorite suhtes vastavalt nende arengule. Mõnedest andmejadadest nähtub, et kalandus on väga madalal püügitasemel juba stabiliseerunud või stabiliseerumas, ning tõepoolest on ka märke, et kalade arvukus on hakanud suurenema. Võttes arvesse ka eri süvamereliikide kasvunäitajaid käsitlevat hiljutist teavet, tundub olevat võimalik, et selliseid kalavarusid, mida pärast kalapüügivõimaluste järjestikuseid vähendamisi käsitatakse sihtliikidena, saaks tulevikus kasutada bioloogiliselt ja majanduslikult jätkusuutlikult. Kõnealuse kalastustegevusega seotud probleemid, eelkõige saagi vette tagasi laskmine / kaaspüük ja ohustatud mereelupaikade häirimine, vajavad lahendamist, et tagada ka kõnealuse tegevuse ökoloogiline jätkusuutlikkus. Seega peaks juhtimine olema tulevikus võimaluse korral keskendatud kalapüügi stabiilsuse säilitamisele ning tuleks välja töötada tehnilised meetmed ja kalapüügiviisid, mis aitaksid vähendada nii negatiivset mõju mere ohustatud ökosüsteemidele kui ka saagi vette tagasi laskmist. Arvesse on võetud ka paljude süvamere-püügipiirkondade liigilist mitmekesisust. Kehtivaid kvoote, mis on väikesed ja mõeldud vältimatu kaaspüügi katmiseks, säilitatakse selleks, et vältida saagi vette tagasi laskmise kohustuse tekkimist. Süvamere hai ja atlandi karekala puhul järgib komisjon nullkogupüügi poliitikat. Lubatud kogupüügi eeskirjades seni veel eristamata süvamere hai liikide püügikeelu aluseks on teadusteave, et selle sugukonna põhiliste kaubanduslike liikide varud on peaaegu ammendatud. Teadusalaste nõuannete kohaselt ei tohiks atlandi karekala püüda üheski lubatud kogupüügi eeskirjaga hõlmatud piirkonnas. Nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 2270/2004 (millega kehtestatakse 2005. ja 2006. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused teatavate süvamere kalavarude osas) kehtestati atlandi karekala kaitseala ICESi VI ja VII püügipiirkonnas ning seda kinnitati taas määruse (EÜ) nr 1359/2008; see kõnealuse liigi püügipiirang ei ole enam asjakohane, kuna atlandi karekala püük on nüüd keelatud kõikides piirkondades. Mõju hindamine Kalapüügivõimalused on vaja kehtestada vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikele 3. Esitatud meetmete rakendamise korral Euroopa Liidu laevade kalapüügivõimalused üldiselt vähenevad. Selle osaline tulemus on vähenevad püügimahud, mida on oodata juhtudel, kui uued piiratud püügimahud on hiljutiste tegelike püügimahtudega võrreldes samad või väiksemad. Ettepanekus ei käsitleta üksnes otsuseid lähiajaks, vaid see on ka osa pikaajalisest lähenemisviisist, mille kohaselt kalapüüki vähendatakse järk-järgult pikemas perspektiivis jätkusuutliku tasemeni. Ettepanekus esitatud käsitlusviis toob kaasa lubatud kogupüügi vähenemise lähiajal, kuid ülepüügi tõttu vähenenud varude taastumise korral püügivõimalused stabiliseeruvad või suurenevad, olenevalt ennetuslikust nõuandest. Keskmises või pikas perspektiivis nähakse selle strateegia tulemusena ette väiksemat keskkonnamõju, kuna vähenevad püügikoormus, laevade arv ja/või keskmine püügikoormus laeva kohta; samas nähakse ette selliste liikide püsivat või kasvavat lossimismahtu, mille puhul on võimalik pidev püügitegevus. Alates 2003. aastast saavutatud süvamerepüügi koormuse ja laevade arvu vähenemisest ilmneb, et kõnealune tegutsemisviis on viidud ellu. Kalavarude esimeste positiivsete näitajate põhjal võib kinnitada, et ootused keskmiste või kaugtagajärjede suhtes peavad endiselt paika. |3. Ettepaneku õiguslik külg |Käesolevas ettepanekus sätestatakse määrusega püügipiirangud, mida kohaldatakse ELi kalalaevastikule majanduslikult kõige olulisemate süvamereliikide suhtes ELi ja Atlandi ookeani kirdeosa rahvusvahelistes vetes, et saavutada ühise kalanduspoliitika eesmärgid kalapüügi bioloogiliselt, majanduslikult ja sotsiaalselt jätkusuutliku mahu tagamiseks. Ettepanek põhineb ELi toimimise lepingu artikli 43 lõikel 3. Ettepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas, millele on osutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõike 1 punktis d. Subsidiaarsuse põhimõtet seepärast ei kohaldata. Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. Ühine kalanduspoliitika on ühine kogu liidule. Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikele 3 on nõukogul kohustus võtta vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta. Nõukogu asjakohase määrusega eraldatakse liikmesriikidele kalapüügivõimalused. Võttes arvesse määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõiget 3, on liikmesriikidel otsustusvabadus nende püügivõimaluste jaotamisel piirkondadele või ettevõtjatele. Seega on liikmesriikidel piisavalt suured võimalused neile eraldatud püügivõimaluste kasutamise sotsiaalse ja/või majandusliku mudeli valikul. Käesolev ettepanek ei sisalda liikmesriikide jaoks uusi finantskohustusi. Sellise määruse võtab nõukogu vastu iga kahe aasta järel ning selle rakendamiseks vajalikud avalikud ja eraõiguslikud vahendid on juba olemas. |4. Mõju eelarvele |Ettepanek ei mõjuta ELi eelarvet. |5. Lisateave |Lihtsustamine |Püügikvootide haldamist ettepanekuga üldiselt ei lihtsustata ega tehta ka keerulisemaks. Kalju-tömppeakala lubatud kogupüügi piirkonna ümberkorraldamine peaks lihtsustama asjaomase kalapüügi juhtimist, kuna kavandatud uue lubatud kogupüügiga on hõlmatud põhikalapüügi kogu vahemik. |Ülevaatamis-/läbivaatamis-/aegumisklausel |Ettepanek käsitleb kahte aastat hõlmavat määrust 2011. ja 2012. aasta kohta. Järgmise määruse ettevalmistamiseks vaadatakse majandamisvahendid ja kalapüügivõimaluste määrad uuesti läbi hiljemalt 2012. aasta jooksul. Läbivaatamisklauslit ei ole käesolevas määruses vaja. |Ettepaneku üksikasjalik selgitus Euroopa Liidu toimimise lepingus on sätestatud, et ühise kalanduspoliitika valdkonda kuuluvate küsimuste üle otsustavad Euroopa parlament ja nõukogu ühiselt seadusandliku tavamenetluse kohaselt. ELi toimimise lepingu artikli 43 lõikega 3 on ette nähtud erand seoses meetmetega „kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta”. Kõnealused meetmed peab nõukogu vastu võtma komisjoni ettepaneku põhjal, ilma Euroopa Parlamendi osaluseta. Seetõttu piirdutakse käesolevas ettepanekus kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise ning kõnealuste võimaluste kasutamisega funktsionaalselt seotud tingimustega. Püügipiirangute poolest on ettepanek kooskõlas nn varasema otsustamise põhimõttega, mis on esitatud komisjoni teatises ühenduse kalanduse juhtimist käsitlevate konsultatsioonide parandamise kohta (KOM(2006) 246 (lõplik)) ja komisjoni teatises 2011. aasta püügivõimalusi käsitlevate konsultatsioonide kohta (KOM(2010) 241 (lõplik)), milles esitati komisjoni vaated ja kavatsused seoses tema ettepanekutega püügivõimaluste kohta, kuni ei ole saadud teadusnõuandeid varude olukorra kohta 2011. aastal. Viimatinimetatud teatise kohaselt kuuluvad süvamereliikide kalavarud selliste nõuandekategooriate alla, mis on kehtestatud puudulike andmetega olukorra jaoks. Ettepanekus järgitakse kõnealuses teatises esitatud eeskirju. Eelkõige ebaselge nõuande puhul tuleks lubatud kogupüüki vähendada viimaste tegelike püüginumbrite suunas. Vastavad uued lubatud kogupüügi määrad on arvutatud liikmesriikide poolt komisjonile aastatel 2007–2009 esitatud püügiandmete alusel. Vastavalt ettepoole toomise põhimõttele on konsultatsioonid sidusrühmade (piirkondlikud nõuandekomisjonid ning kalanduse ja vesiviljeluse nõuandekomitee) ja liikmesriikidega toimunud 2010. aasta suvel. Lisaks on ettepanek kooskõlas komisjoni teatisega säästva lähenemisviisi rakendamise kohta ELi kalanduses maksimaalse jätkusuutliku saagikuse kaudu (KOM(2006) 360 (lõplik)). Maksimaalse jätkusuutliku saagikuse käsitlust ei saa süvamere kalavarude suhtes otse kohaldada, kuna puuduvad piisavad andmed varude suuruse ja vanuselise struktuuri kohta. Sellises olukorras kalanduse juhtimisel on ettevaatusprintsiipi järgides aga võimalik arendada juhtimist maksimaalse jätkusuutliku saagikuse suunas, kuni kättesaadavaks saab rohkem teavet. Kalju-tömppeakala ja sinise molva lubatud kogupüügi piirkondade muutmine on kavandatud vastavalt teaduslikule soovitusele, mille kohaselt tuleb lubatud kogupüügi piirkonnad viia vastavusse hindamisüksustega nii, et juhtimisotsustes oleks lihtsam teaduslikke soovitusi kajastada. Ettepanekuga on ette nähtud atlandi karekala püügikeelu lõpetamine teatavates piirkondades, kus on kindlaks tehtud kõnealuse liigi kogumid. Arvestades asjaolu, et atlandi karekala kavandatud lubatud kogupüük on null, ei tohi atlandi karekala püüda üheski käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvas piirkonnas. |2010/0284 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,millega kehtestatakse 2011. ja 2012. aastaks ELi laevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamere kalavarudegaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut[3],ning arvestades järgmist:(1) Aluslepingu artikli 43 lõike 3 kohaselt võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta.(2) 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta)[4] kohaselt peab nõukogu kehtestama meetmed, mis reguleerivad juurdepääsu vetele ja kalavarudele ning säästva kalandustegevuse, võttes arvesse kättesaadavaid teadus-, tehnika- ja majandusnõuandeid ning eelkõige kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) koostatud aruandeid.(3) Nõukogu on kohustatud kehtestama iga kalavaru või kalavarurühma lubatud kogupüügi. Kalapüügivõimalused tuleks jaotada liikmesriikide vahel nii, et kõikidele liikmesriikidele oleks tagatud kõikide kalavarude ja kalastustegevuse suhteline stabiilsus, võttes asjakohaselt arvesse määruses (EÜ) nr 2371/2002 kehtestatud ühise kalanduspoliitika eesmärke. Kalapüügivõimaluste tõhusaks kasutamiseks tuleks kindlaks määrata teatavad püügivõimalustega funktsionaalselt seotud tingimused.(4) Lubatud kogupüük tuleks kehtestada olemasoleva teadusnõuande põhjal, arvestades bioloogilisi ja sotsiaalmajanduslikke aspekte ning tagades samal ajal eri kalandussektorite õiglase kohtlemise. Sellega seoses tuleb arvesse võtta arvamusi, mida on esitatud sidusrühmadega, eelkõige kalanduse ja vesiviljeluse nõuandekomiteega (ACFA) ning asjaomaste piirkondlike nõuandekomisjonidega (RAC) peetud konsultatsioonide käigus.(5) Kalapüügivõimalused peaksid olema kooskõlas rahvusvaheliste kokkulepete ja põhimõtetega, nagu 1995. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kokkulepe, mis käsitleb siirdekalade ja piirialade kalavarude kaitset ja majandamist, ning üksikasjalikud majandamispõhimõtted, mis on esitatud ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) avamerel süvamerekalapüügi korraldamise 2008. aasta rahvusvaheliste suunistes, mille kohaselt peaks reguleeriv asutus olema ettevaatlikum eelkõige siis, kui teave on ebaselge, ebausaldusväärne või ebapiisav. Piisava teadusteabe puudumist ei tohi kasutada põhjusena kaitse- või majandamismeetmete edasilükkamiseks või võtmata jätmiseks.(6) Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) nõuandekomisjoni hiljutisest aruandest laialdaselt levinud ja siirdekalade varude kohta (9. köide, juuni 2010) ning kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee ülevaatest (Teadusuuringute Ühiskeskuse teaduslikud ja tehnilised aruanded, 2011. aastat käsitleva teadusnõuande ülevaade, 2. osa, juuli 2010) ilmneb, et enimpüütavaid süvamereliike ei püüta säästvalt ning kõnealuste kalavarude jätkusuutlikkuse tagamiseks tuleks nende püügivõimalusi vähendada senikaua, kuni kalavarude suuruses ilmneb positiivne suundumus. Lisaks sellele on ICES soovitanud keelata atlandi karekala sihtpüügi.(7) Süvamere haide puhul käsitatakse põhilisi kaubanduslikke liike peaaegu ammendatuna, mistõttu sihtpüüki ei peaks toimuma. Senikaua, kuni vältimatu kaaspüügi kogust ei ole kehtestatud selliste meetmete nagu selektiivsusprojektid ja muude tehniliste meetmetega, ei tohiks kaaspüügi lossimist lubada.(8) Nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2347/2002 (millega kehtestatakse süvamere kalavarude püügi suhtes kohaldatavad konkreetsed juurdepääsunõuded ja nendega seotud tingimused)[5] artikli 2 punktis a määratletud ja kõnealuse määruse I lisas loetletud süvamereliikide kalapüügivõimaluste üle otsustatakse kaks korda aastas. Siiski on tehtud erand seoses põhja-atlandi hõbekala varude ja sinise molva põhipüügiga – kõnealuste liikide püügi võimalused sõltuvad Norraga peetavate iga-aastaste läbirääkimiste tulemustest. Võimalused kõnealuste kalade püügiks tuleks kehtestada iga-aastases määruses, millega määratakse kindlaks võimalused teatavate kalade ja kalarühmade püügiks, mida kohaldatakse ELi vetes ning ELi kalalaevade suhtes teatavates väljaspool ELi asuvates vetes.(9) Nõukogu 6. mai 1996. aasta määruse (EÜ) nr 847/96 (millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel)[6] artikli 2 kohaselt on vaja märkida, milliste varude suhtes kohaldatakse nimetatud määruses kindlaksmääratud mitmesuguseid meetmeid,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1SisuKäesoleva määrusega kehtestatakse 2011. ja 2012. aastaks Euroopa Liidu kalalaevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamere kalaliikide varudega Euroopa Liidu vetes ja teatavates väljaspool ELi asuvates vetes, kus on vaja piirata püüki, ning teatavad püügivõimaluste kasutamisega funktsionaalselt seotud tingimused.Artikkel 2MõistedKäesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:a) „Euroopa Liidu laev” – ELi liikmesriigi lipu all sõitev ja liidus registreeritud kalalaev;b) „Euroopa Liidu veed” – liikmesriikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvad veed, välja arvatud asutamislepingu II lisas osutatud territooriumidega külgnevad veed;c) „lubatud kogupüük” (TAC) – igast kalaliigist aastas püüda ja lossida lubatav kogus;d) „kvoot” – liidule, liikmesriigile või kolmandale riigile eraldatud osa lubatud kogupüügist;e) „rahvusvahelised veed” – veed, mis ei kuulu ühegi riigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla;f) ICESi (Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu) püügipiirkonnad – püügipiirkonnad vastavalt määrusele (EMÜ) nr 218/2009;g) CECAFi püügipiirkonnad (Kesk-Atlandi idaosa ehk FAO püügipiirkond 34) – püügipiirkonnad vastavalt määrusele (EÜ) nr 216/2009.Artikkel 3Püügi piirnormid ja nende jaotamineEuroopa Liidu vetes ja teatavates väljaspool ELi asuvates vetes Euroopa Liidu laevade püütavate süvamere liikide püügipiirangud ja selliste püügipiirangute jaotus liikmesriikide vahel on sätestatud lisas.Artikkel 4Püügivõimaluste jaotamist käsitlevad erisättedLisas sätestatud liikmesriikidevaheline püügivõimaluste jaotus ei piira:a) määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõike 5 kohast kalapüügivõimaluste vahetamist;b) määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 37 või määruse (EÜ) nr 1006/2008 artikli 10 lõike 4 kohaseid mahaarvamisi ja ümberjaotamisi.c) määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 kohast täiendavate lossitavate koguste lubamist;d) määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 kohast koguste peatamist;e) määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 105, ja 107 kohast mahaarvamist.Artikkel 5Seos määrusega (EÜ) nr 847/96Määruse (EÜ) nr 847/96 kohaldamisel käsitletakse kõiki lisas sisalduvaid kvoote analüütiliste kvootidena.Artikkel 6Saagi ja kaaspüügi lossimise tingimusedKäesoleva määrusega kehtestatud püügivõimalustega hõlmatud varudest pärinevaid kalu võib jätta pardale või lossida üksnes juhul, kui need püüti sellise liikmesriigi laevaga, kelle kvoot ei ole ammendunud.Artikkel 7JõustumineKäeolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2011.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, [...]Nõukogu nimeleesistuja [...]LISAViited püügipiirkondadele on viited ICES püügipiirkondadele, kui ei ole määratletud teisiti.1. OSALiikide ja liigirühmade määratlus1. Käesoleva lisa 2. osas esitatud loetelus osutatakse kalavarudele liikide ladinakeelsete nimetuste tähestikulises järjekorras. Süvamere haid on esitatud kõnealuse loetelu alguses. Käesoleva määruse kohaldamiseks on allpool esitatud ka tavanimetuste ja ladinakeelsete nimetuste vastavustabel.Üldnimetus | Teaduslik nimetus |Süsisaba | Aphanopus carbo |Limapead | Beryx spp. |Kalju-tömppeakala | Coryphaenoides rupestris |Atlandi karekala | Hoplostethus atlanticus |Sinine molva | Molva dypterygia |Besuugo | Pagellus bogaraveo |Niituimlutsud | Phycis blennoides |2. Käesolevas määruses tähendab „süvamere haid” järgmisi liike:Üldnimetus | Teaduslik nimetus |Islandi koerhailane Mantelhai | Apristuris spp. Chlamydoselachus anguineus |Kare ogahai | Centrophorus granulosus |Hall lühiogahai | Centrophorus squamosus |Portugali süvahai | Centroscymnus coelolepis |Pikk-koon-süvahai | Centroscymnus crepidater |Must koletishai | Centroscyllium fabricii |Pikk-koon-hai | Deania calceus |Šokolaad-ogahai | Dalatias licha |Suur tumehai | Etmopterus princeps |Harilik tumehai | Etmopterus spinax |Mustsuu-koerhai Hiir-saagrai Kammhai Puriuim-sigahai Lühikoon-hammashai | Galeus melastomus Galeus murinus Hexanchus griseus Oxynotus paradoxus Scymnodon ringens |Atlandi polaarhai | Somniosus microcephalus |2. OSAPüügipiirangutega piirkondades ELi laevadele kehtivad aastased kalapüügivõimalused liikide ja piirkondade kaupa (elusmassi tonnides)Liik: | Süvamere haid | Püügipiirkond: | V, VI, VII, VIII ja IX püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (DWS/56789-) |Aasta | 2011 | 2012 |Saksamaa | 0 | 0 |Eesti | 0 | 0 |Iirimaa | 0 | 0 |Hispaania | 0 | 0 |Prantsusmaa | 0 | 0 |Leedu | 0 | 0 |Poola | 0 | 0 |Portugal | 0 | 0 |Ühendkuningriik | 0 | 0 |EL | 0 | 0 |TAC | 0 | 0 |Liik: | Süvamere haid | Püügipiirkond: | X püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (DWS/10-) |Aasta | 2011 | 2012 |Portugal | 0 | 0 |EL | 0 | 0 |TAC | 0 | 0 |Liik: | Süvamere haid ning Deania histricosa ja Deania profondorum | Püügipiirkond: | XII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (DWS/12-) |Aasta | 2011 | 2012 |Iirimaa | 0 | 0 |Hispaania | 0 | 0 |Prantsusmaa | 0 | 0 |Ühendkuningriik | 0 | 0 |EL | 0 | 0 |TAC | 0 | 0 |Liik: | Süsisaba Aphanopus carbo | Püügipiirkond: | I, II, III ja IV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (BSF/1234-) |Aasta | 2011 | 2012 |Saksamaa | 4 | 3 |Prantsusmaa | 4 | 3 |Ühendkuningriik | 4 | 3 |EL | 12 | 9 |TAC | 12 | 9 |Liik: | Süsisaba Aphanopus carbo | Püügipiirkond: | V, VI, VII ja XII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (BSF/56712-) |Aasta | 2011 | 2012 |Saksamaa | 25 | 23 |Eesti | 12 | 11 |Iirimaa | 62 | 57 |Hispaania | 123 | 114 |Prantsusmaa | 1 732 | 1 599 |Läti | 80 | 74 |Leedu | 1 | 1 |Poola | 1 | 1 |Ühendkuningriik | 123 | 114 |Muud1 | 6 | 6 |EL | 2 165 | 2 000 |TAC | 2 165 | 2 000 |1 Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle kvoodi raames lubatud. |Liik: | Süsisaba Aphanopus carbo | Püügipiirkond: | VIII, IX ja X püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (BSF/8910-) |Aasta | 2011 | 2012 |Hispaania | 11 | 11 |Prantsusmaa | 26 | 26 |Portugal | 3 311 | 3 311 |EL | 3 348 | 3 348 |TAC | 3 348 | 3 348 |Liik: | Süsisaba Aphanopus carbo | Püügipiirkond: | CECAFi 34.1.2 piirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (BSF/C3412-) |Aasta | 2011 | 2012 |Portugal | 3 643 | 3 643 |EL | 3 643 | 3 643 |TAC | 3 643 | 3 643 |Liik: | Limapead | Püügipiirkond: | III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (ALF/3X14-) |Aasta | 2011 | 2012 |Iirimaa | 9 | 9 |Hispaania | 70 | 70 |Prantsusmaa | 19 | 19 |Portugal | 202 | 202 |Ühendkuningriik | 9 | 9 |EL | 309 | 309 |TAC | 309 | 309 |Liik: | Kalju-tömppeakala Coryphaenoides rupestris | Püügipiirkond: | I, II ja IV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (RNG/124-) |Aasta | 2011 | 2012 |Taani | 2 | 1 |Saksamaa | 2 | 1 |Prantsusmaa | 9 | 10 |Ühendkuningriik | 2 | 1 |EL | 15 | 13 |TAC | 15 | 13 |Liik: | Kalju-tömppeakala Coryphaenoides rupestris | Püügipiirkond: | III püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (RNG/03-) |Aasta | 2011 | 2012 |Taani | 804 | 804 |Saksamaa | 5 | 5 |Rootsi | 41 | 41 |EL | 850 | 850 |TAC | 850 | 850 |Liik: | Kalju-tömppeakala Coryphaenoides rupestris | Püügipiirkond: | Vb, VI, VII, XIIb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (RNG/5BX12B-) |Aasta | 2011 | 2012 |Saksamaa | 19 | 16 |Eesti | 41 | 36 |Iirimaa | 189 | 163 |Hispaania | 3 038 | 2 621 |Prantsusmaa | 2 380 | 2 055 |Läti | 51 | 44 |Leedu | 59 | 51 |Poola | 1 020 | 880 |Ühendkuningriik | 149 | 129 |Muud1 | 5 | 5 |EL | 6 951 | 6 000 |TAC | 6 951 | 6 000 |1 Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle kvoodi raames lubatud. |Liik: | Kalju-tömppeakala Coryphaenoides rupestris | Püügipiirkond: | VIII, IX, X, XIIa, XIIc ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (RNG/8-14-) |Aasta | 2011 | 2012 |Saksamaa | 15 | 13 |Hispaania | 184 | 159 |Prantsusmaa | 94 | 81 |EL | 293 | 253 |TAC | 293 | 253 |Liik: | Atlandi karekala Hoplostethus atlanticus | Püügipiirkond: | VI püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (ORY/06-) |Aasta | 2011 | 2012 |Iirimaa | 0 | 0 |Hispaania | 0 | 0 |Prantsusmaa | 0 | 0 |Ühendkuningriik | 0 | 0 |EL | 0 | 0 |TAC | 0 | 0 |Liik: | Atlandi karekala Hoplostethus atlanticus | Püügipiirkond: | VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (ORY/07-) |Aasta | 2011 | 2012 |Iirimaa | 0 | 0 |Hispaania | 0 | 0 |Prantsusmaa | 0 | 0 |Ühendkuningriik | 0 | 0 |Muud | 0 | 0 |EL | 0 | 0 |TAC | 0 | 0 |Liik: | Atlandi karekala Hoplostethus atlanticus | Püügipiirkond: | I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (ORY/1CX14C) |Aasta | 2011 | 2012 |Iirimaa | 0 | 0 |Hispaania | 0 | 0 |Prantsusmaa | 0 | 0 |Portugal | 0 | 0 |Ühendkuningriik | 0 | 0 |EL | 0 | 0 |TAC | 0 | 0 |Liik: | Sinine molva Molva dypterygia | Püügipiirkond: | II ja IV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (BLI/24-) |Aasta | 2011 | 2012 |Taani | 4 | 4 |Saksamaa | 4 | 4 |Iirimaa | 4 | 4 |Prantsusmaa | 25 | 25 |Ühendkuningriik | 15 | 15 |Muud1 | 4 | 4 |EL | 56 | 56 |TAC | 56 | 56 |1 Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle kvoodi raames lubatud. |Liik: | Sinine molva Molva dypterygia | Püügipiirkond: | III püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (BLI/03-) |Aasta | 2011 | 2012 |Taani | 4 | 3 |Saksamaa | 2 | 2 |Rootsi | 4 | 3 |EL | 10 | 8 |TAC | 10 | 8 |Liik: | Besuugo Pagellus bogaraveo | Püügipiirkond: | VI, VII ja VIII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (SBR/678-) |Aasta | 20111 | 20122 |Iirimaa | 6 | 6 |Hispaania | 172 | 172 |Prantsusmaa | 9 | 9 |Ühendkuningriik | 22 | 22 |Muud2 | 6 | 6 |EL | 215 | 215 |TAC | 215 | 215 |1 Tuleb pidada kinni lossitavast alammõõdust 35 cm (kogupikkus). 15 % lossitava kala alammõõt võib olla 30 cm (kogupikkus). 2 Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle kvoodi raames lubatud. |Liik: | Besuugo Pagellus bogaraveo | Püügipiirkond: | IX püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (SBR/09) |Aasta | 20111 | 20121 |Hispaania | 614 | 614 |Portugal | 166 | 166 |EL | 780 | 780 |TAC | 780 | 780 |1 Tuleb pidada kinni lossitavast alammõõdust 35 cm (kogupikkus). 15 % lossitava kala alammõõt võib olla 30 cm (kogupikkus). |Liik: | Besuugo Pagellus bogaraveo | Püügipiirkond: | X püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (SBR/10-) |Aasta | 2011 | 2012 |Hispaania | 10 | 10 |Portugal | 1 116 | 1 116 |Ühendkuningriik | 10 | 10 |EL | 1 136 | 1 136 |TAC | 1 136 | 1 136 |Liik: | Niituimlutsud Phycis blennoides | Püügipiirkond: | I, II, III ja IV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (GFB/1234-) |Aasta | 2011 | 2012 |Saksamaa | 8 | 6 |Prantsusmaa | 8 | 6 |Ühendkuningriik | 11 | 11 |EL | 27 | 23 |TAC | 27 | 23 |Liik: | Niituimlutsud Phycis blennoides | Püügipiirkond: | V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (GFB/567-) |Aasta | 2011 | 2012 |Saksamaa | 10 | 10 |Iirimaa | 260 | 260 |Hispaania | 588 | 588 |Prantsusmaa | 356 | 356 |Ühendkuningriik | 814 | 814 |EL | 2 028 | 2 028 |TAC | 2 028 | 2 028 |Liik: | Niituimlutsud Phycis blennoides | Püügipiirkond: | VIII ja IX püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (GFB/89-) |Aasta | 2011 | 2012 |Hispaania | 242 | 242 |Prantsusmaa | 15 | 15 |Portugal | 10 | 10 |EL | 267 | 267 |TAC | 267 | 267 |Liik: | Niituimlutsud Phycis blennoides | Püügipiirkond: | X ja XII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (GFB/1012-) |Aasta | 2011 | 2012 |Prantsusmaa | 7 | 6 |Portugal | 32 | 28 |Ühendkuningriik | 7 | 6 |EL | 46 | 40 |TAC | 46 | 40 |[1] ELT L 352, 31.12.2008, lk 1.[2] EÜT L 351, 28.12.2002, lk 6.[3] ELT C [...], [...], lk [...].[4] EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.[5] EÜT L 351, 28.12.2002, lk 6.[6] EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3.


type: wikipedia

text:
Chris Ryan (Rowlands Gill, Gateshead, Anglia, 1961. –) brit katona, író. Az SAS-ben szolgált. Az öbölháború alatt tagja volt annak az Andy McNab vezette 8 fős rajnak, melyet az iraki vonalak mögé küldtek, de felfedezték őket és menekülniük kellett. Chris Ryan volt az egyedüli, akinek sikerült átjutnia Szíriába.
 Ez az SAS történetének legjelentősebb sikeres menekülésének számít. Élményeit Aki megmenekült című könyvében dolgozta fel. Azóta számos regényt is írt, több film készítésében részt vett.
 Magyarul megjelent könyvei
 Célszemély (The hit list); ford. Porkoláb Imre StrategArt, Budapest, 2002,
 Aki megmenekült (The one that got away); ford. Mert Balázs, Porkoláb Imre; StrategArt, Budapest, 2003,
 Összeomlás (Blackout); ford. Nitkovszki Stanislaw; Aquila, Debrecen, 2006,
 Gyilkolni a cégért; ford. Balogh Dániel; Ulpius-ház, Bp., 2013
 Oszáma; ford. Balogh Dániel; Ulpius-ház, Bp., 2013
 Jegyzetek
 Brit katonák
 Brit írók
 1961-ben született személyek
 Élő személyek


text:
Il-Premju Rothmans għal-Letteratura tal-1974 kien kollaborazzjoni bejn il-Moviment Qawmien Letterarju u l-kumpanija Rothmans ta' Pall Mall (Malta) Limited.
 Filwaqt li l-edizzjoni tal-1973 kienet ġiet iddedikata għall-palk u kien rebaħha Kilin (Mikiel Spiteri), l-edizzjoni tal-1974 kienet iddedikata għar-rumanzi. Ir-rebbieħ kien imwiegħed is-somma ta' Lm100 imma kellu jċedi l-jeddijiet tal-awtur għall-ewwel elf kopja lill-Moviment Qawmien Letterarju; dawn l-elf kopja kellhom jiġu ppubblikati bi spejjeż tal-Moviment u tal-kumpanija Rothmans.
 Ir-rumanzi, li ma kellhomx ikunu itwal minn 400 paġna u mhux aqsar minn 250, kellhom ikunu xogħlijiet oriġinali miktubin bil-Malti u li qatt ma kienu ġew ippubblikati qabel. Kellhom jittrattaw problemi jew suġġetti tas-seklu 20, jew li tal-anqas kienu għadhom relevanti fis-seklu 20. Il-manuskritti kellhom jitressqu sa mhux aktar tard min-nofsinhar tat-30 ta' Marzu 1974.
 Qrib il-għeluq tal-iskadenza, il-kumitat organizzattiv kellu jagħżel ġurija magħmula minn tliet persuni. Din il-ġurija kellha tagħżel l-aħjar fost il-manuskritti mressqa, li mbagħad kellhom jiġu miflijin mill-ġdid mill-istess ġurija u minn ġurija oħra sigrieta, ukoll magħmula minn tliet persuni iżda magħżulin minn fost il-pubbliku. Dawn it-tliet membri tal-pubbliku kellhom ikunu ta' livell tajjeb ta' edukazzjoni iżda mhux attivi fil-qasam letterarju. Iż-żewġ ġuriji kellhom imbagħad jiltaqghu fil-pubbliku u jiddikjaraw l-għażliet tagħhom skont ordni ta' mertu.
 Il-membri tal-ewwel ġurija kienu Peter Serracino Inglott, Pawlu Xuereb, u Ġużè Chetcuti. L-edizzjoni tal-1974 intrebħet minn Frans Sammut bir-rumanz tiegħu Samuraj.
 Gallerija
 Letteratura bil-Malti
 Premjijiet


text:
 12.12.2015
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 L 328/52
 РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2015/2316 НА КОМИСИЯТА
 от 8 декември 2015 година
 относно класирането на някои стоки в Комбинираната номенклатура
 ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
 като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
 като взе предвид Регламент (ЕИО) No 2658/87 на Съвета от 23 юли 1987 г. относно тарифната и статистическа номенклатура и Общата митническа тарифа (1), и по-специално член 9, параграф 1, буква а) от него,
 като има предвид, че:
 (1)
 С цел да се осигури еднакво прилагане на Комбинираната номенклатура, приложена към Регламент (ЕИО) No 2658/87, е необходимо да се приемат мерки относно класирането на стоките, посочени в приложението към настоящия регламент.
 (2)
 С Регламент (ЕИО) No 2658/87 се определят общите правила за тълкуване на Комбинираната номенклатура. Тези правила се прилагат също така и към всяка друга номенклатура, която изцяло или частично се основава на нея, с която се добавят допълнителни подраздели към нея и която е създадена със специални разпоредби на Съюза с оглед на прилагането на тарифни и други мерки, свързани с търговията със стоки.
 (3)
 В съответствие с тези общи правила стоките, описани в колона 1 от таблицата в приложението, следва да бъдат класирани в кода по КН, посочен в колона 2, на основание на посоченото в колона 3 от същата таблица.
 (4)
 Целесъобразно е да се предвиди обвързващата тарифна информация, която е издадена във връзка с обхванатите от настоящия регламент стоки, но която не е в съответствие с настоящия регламент, да може да продължи да бъде ползвана от титуляря за определен срок съгласно член 12, параграф 6 от Регламент (ЕИО) No 2913/92 на Съвета (2). Този срок следва да бъде определен на три месеца.
 (5)
 Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета по Митническия кодекс,
 ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
 Член 1
 Стоките, описани в колона 1 от таблицата в приложението, се класират в Комбинираната номенклатура в кода по КН, посочен в колона 2 от същата таблица.
 Член 2
 Съгласно член 12, параграф 6 от Регламент (ЕИО) No 2913/92 обвързващата тарифна информация, която не е в съответствие с настоящия регламент, може да продължи да бъде ползвана за срок от три месеца от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
 Член 3
 Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
 Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
 Съставено в Брюксел на 8 декември 2015 година.
 За Комисията,
 от името на председателя,
 Heinz ZOUREK
 Генерален директор на генерална дирекция „Данъчно облагане и митнически съюз“
 (1) ОВ L 256, 7.9.1987 г., стр. 1.
 (2) Регламент (ЕИО) No 2913/92 на Съвета от 12 октомври 1992 г. относно създаване на Митнически кодекс на Общността (ОВ L 302, 19.10.1992 г., стр. 1).
 ПРИЛОЖЕНИЕ
 Описание на стоките
 Класиране (код по КН)
 Основания
 (1)
 (2)
 (3)
 Изделие с цилиндрична форма, с капак, захранвано с батерии и изработено от пластмаса (т. нар. „електронна касичка“), с височина 17 cm и диаметър 12 cm.
 В капака има малък течнокристален дисплей и отвор за пускане на монети (например евро). Монетата се пуска в отвора ръчно, при което механизмът в капака (сметачното устройство) разпознава диаметъра на монетата и показва стойността ѝ.
 Когато в касичката се пускат една по една няколко монети, разпознатите стойности се добавят към наличната сума и върху течнокристалния дисплей се показва общият сбор.
 При изтегляне на монети от касичката не се извършва аритметичната операция изваждане.
 Вж. изображението (1).
 8470 90 00
 Класирането се определя от Общи правила 1, 3, буква б) и 6 за тълкуване на Комбинираната номенклатура и от текстовете на кодове по КН 8470, 8470 90 и 8470 90 00.
 Изделието е сложен артикул, който се състои от пластмасов съд и сметачно устройство. Сметачното устройство определя основния характер на изделието и го отличава от обикновените касички. Поради това се изключва класиране според материала, от който е изработено изделието (глава 39).
 Тъй като изделието не съдържа ръчни приспособления за въвеждане на данни (монетите не са данни), то не се счита за сметачна машина (вж. също Обяснителните бележки към Хармонизираната система (ОБХС) за позиция 8470 (А) (1). Тъй като сметачното устройство дава възможност за събиране на минимум две числа, всяко от които се състои от няколко цифри (напр. 0,02 EUR + 2,00 EUR = 2,02 EUR), то отговаря на изискванията за класиране като сметачно устройство (вж. също ОБХС за позиция 8470, 1-ви параграф).
 Поради това изделието трябва да бъде класирано в код по КН 8470 90 00 като „други машини със сметачно устройство“.
 (1) Изображението е само за информация.


type: other

text:
Regime Fiscal das IPSS - Alcides Martins, Bandeira, Simões & Associados
 / Regime Fiscal das IPSS
 Regime Fiscal das IPSS
 As entidades sem fins lucrativos (associações e fundações) são sujeitos passivos de IRC. Sendo detentoras do Estatuto de Utilidade Pública poderão beneficiar da isenção subjetiva constante do artigo 10.o do IRC, beneficiando, em qualquer dos casos, de uma isenção objetiva no que toca aos rendimentos derivados de atividades culturais, recreativas e desportivas, nos termos do artigo 11.o do CIRC.
 Uma vez que não exercem a título principal atividade comercial, industrial ou agrícola, estas entidades não são tributadas pelo lucro mas sim pelo rendimento global, à taxa de 21,5%.
 O rendimento global é formado pela soma algébrica dos rendimentos líquidos das várias categorias determinado nos termos do IRS, incluindo os incrementos patrimoniais obtidos a título gratuito. Relativamente aos rendimentos provenientes de atividades comercial, industrial ou agrícola que estas eventualmente exerçam a título secundário, aplicar-se-ão as regras previstas no CIRC para a determinação do lucro tributável (cfr. n.o 1 do artigo 53.o do CIRC).
 Os prejuízos fiscais, relativamente ao exercício (secundário) de atividades comerciais, industriais ou agrícolas, podem ser deduzidos, nos termos e condições da parte aplicável do artigo 52.o do CIRC, aos rendimentos da mesma categoria num ou mais dos cinco períodos de tributação posteriores. Da mesma forma, as menos-valias podem ser deduzidas aos rendimentos da mesma categoria num ou mais dos cinco períodos de tributação posteriores.
 Relativamente aos gastos:
 Anteriormente, apenas os gastos comuns e outros imputáveis aos rendimentos sujeitos a imposto e não isentos, poderiam, nos termos do artigo 54.o e do artigo 15.o do CIRC, ser deduzidos ao rendimento global.
 Com a recente reforma do IRC, operada pela Lei 2/2014, de 16 de janeiro, também passou a ser possível deduzir ao rendimento global apurado, até à respetiva concorrência, os gastos comprovadamente relacionados com a realização dos fins de natureza social, cultural, ambiental, desportiva ou educacional, prosseguidos por essas pessoas coletivas ou entidades, desde que não exista qualquer interesse direto ou indireto dos membros de órgãos estatutários, por si mesmos ou por interposta pessoa, nos resultados da exploração das atividades económicas por elas prosseguidas.
 Quer isto dizer que, independentemente da isenção objetiva no que toca aos rendimentos derivados de atividades culturais, recreativas e desportivas, prevista no artigo 11.o do CIRC; ou da isenção subjetiva de que a entidade beneficie nos termos do artigo 10.o do CIRC; o legislador veio permitir que os gastos com as atividades sem fins lucrativos (desde que não exista qualquer interesse dos membros de órgãos estatutários na exploração destas atividades) possam ser deduzidos ao rendimento global.
 Donde, as entidades sem fins lucrativos, que se encontrem nessas condições, poderão agora abater estes gastos ao resultado proveniente das atividades acessórias.


text:
Loosung aprill 2016
 APRILL KUU LOOSUNG: Teie aga olete "valitud sugu, kuninglik preesterkond, püha rahvas, omandrahvas, et te kuulutaksite tema kiidetavust", kes teid on kutsunud pimedusest oma imelisse valgusse. 1Pt 2,9
 1. Reede Sind, Issand, ma ülistan, sest sa oled mind toonud välja hädast. Ps 30,2 Sest otsekui meil on küllaga Kristuse kannatusi, nõnda on meil küllaga ka julgustust Kristuse kaudu. 2Kr 1,5 Kristus ei nõua meilt midagi sellist, mille täitmiseks Ta ise jõudu ei anna. Osvald Tärk 1Kr 5,6b-8; 1Pt 1,22-2,3
 2. Laupäev Jääge vaikseks ja teadke, et mina olen Jumal! Ps 46,11 Ja Jeesus ütles neile: "Tulge omaette üksildasse paika ja puhake pisut!", sest tulijaid ja minejaid oli palju ja neil polnud parajat aega süüagi. Mk 6,31 Ma jätan oma ekslevad mõtted ja annan ennast Sinule, Issand. Vajun Sinusse nagu suurde kätte. Jörg Zink 2Tm 2,8-13; 1Pt 2,4-10
 2. ÜLESTÕUSMISAJA PÜHAPÄEV (QUASIMODOGENITI) Kiidetud olgu Jumal, meie Issanda Jeesuse Kristuse Isa, kes oma suurest halastusest on meid uuesti sünnitanud elavaks lootuseks Jeesuse Kristuse ülestõusmise läbi surnuist. 1Pt 1,3 Jh 20,19-29; Js 40,26-31; Ps 122 Jutlus: 1Pt 1,3-9
 3. Pühapäev Issand on meie kohtumõistja, Issand on meie käsuandja, Issand on meie kuningas, tema päästab meid. Js 33,22 Aga ustav on Issand, kes teid kinnitab ja kurja eest hoiab. 2Ts 3,3 Ärgem unustagem, et mitte keegi teine ei võta meid nii tõsiselt kui Jumal. Mitte keegi teine ei kaitse meid nii nagu Tema. Isegi kui meie Teda ei märka, on Tema meid märganud. Joosep Tammo
 4. Esmaspäev Nõnda nagu ma valvasin neid, et kitkuda ja maha kiskuda, purustada, nõnda ma valvan neid, et üles ehitada ja istutada, ütleb Issand. Jr 31,28 Paulus kirjutab: Mina istutasin, Apollos kastis, kuid Jumal laskis kasvada. 1Kr 3,6-7 Meie hinge vara, hilja püha seemet külvad Sa, tahad, et me kannaks vilja usus armastusega; ise kasvatad ja kastad sõnaseemet Vaimuga, hoiad teda armuga, mis on langend, üles tõstad. Sellepärast tänuga kummardab Sind ilmamaa. KLPR 391:3. Georg Kiviste 1Ms 32,22b-32; 1Pt 2,11-17
 5. Teisipäev Issand on mind päästnud, seepärast laulgem ja mängigem Issanda kojas! Js 38,20 Aga tänu olgu Jumalale, kes meile võidu annab meie Issanda Jeesuse Kristuse läbi! 1Kr 15,57 Jumal juhib maailma nii imelisel viisil, et seal, kus arvatakse olevat surm ja kurat, seal on Ta kõige lähemal. Martin Luther Ii 42,7-13(14-17); 1Pt 2,18-25
 6. Kolmapäev Issanda Jumala Vaim on mind läkitanud trööstima kõiki leinajaid. Js 61,1.2 Kui Jeesus nädala esimesel päeval vara oli üles tõusnud, näitas ta end esmalt Maarja Magdaleenale, kellest ta oli seitse kurja vaimu välja ajanud, ja too läks ja kuulutas neile, kes olid tulnud koos temaga, kui nad leinasid ja nutsid. Mk 16,9-10 Halleluuja, haud on tühi! Ära leina asjata, vaid sa silmad kuivaks pühi rääkimata rõõmuga, sest et tõusnud on su Looja. Jeesus elab, halleluuja! KLPR 102:2. Jaan Bergmann Js 66,6-13; 1Pt 3,1-7
 7. Neljapäev Kogu päeva me kiidame Jumalat ning tahame su nime tänada igavesti. Sela. Ps 44,9 Psalmide, hümnide ja vaimulike lauludega laulge kogu südamest tänulikult Jumalale! Kl 3,16 Tänu, mille täna annan, liiga vaeselt kõlab ta. Sinu arm mind siiski kannab, kannab ilma tänuta. Kui kord maine maha jäänud, poolikusest täius saanud - vahest seal Su rahvaga laulan laulu parema. Arved Paul Jh 17,9-19; 1Pt 3,8-12
 8. Reede Ja Issand ise käib su ees, tema on sinuga, tema ei lahku sinust ega jäta sind maha. Ära karda ega kohku! 5Ms 31,8 Sest ma olen veendunud, et ei surm ega elu, ei inglid ega peainglid, ei praegused ega tulevased väed ei suuda meid lahutada Jumala armastusest, mis on Kristuses Jeesuses, meie Issandas. Rm 8,38.39 Lähemale, kui Jumal on tulnud inimesele Jeesuses Kristuses, Ta enam tulla ei saa. Osvald Tärk 1Pt 2,1-10; 1Pt 3,13-17
 9. Laupäev Kogudustes ma kiidan sind, Issand! Ps 26,12 Nad viibisid päevast päeva ühel meelel pühakojas, murdsid leiba kodudes ja võtsid rooga juubeldades ning siira südamega, kiites Jumalat. Ap 2,46-47 Ristimine on see tee, mis viib meid nähtavasse kristlikku osalusse. Kui te pole ristitud, peaksite paluma koguduse õpetajat end ristimiseks ette valmistada. Seejärel laske end otsekohe kristlaste ühendusse kaasa tõmmata. Teile võib paljugi tunduda imelik, kuid ärge jääge kõrvaltvaatajaks. Pühapäevane kirikus- või palvelaskäimine on kristlase kindel kohus ning peaaegu iga ristiusu kirik nõustub, et armulaud või pühaõhtusöömaaeg on keskne talitus, mille on loonud Kristus mälestamaks koguduses Tema surma. John Stott Ap 8,26-39; 1Pt 3,18-22
 3. ÜLESTÕUSMISAJA PÜHAPÄEV (MISERICORDIAS DOMINI) Kristus ütleb: Mina olen hea karjane. Minu lambad kuulevad minu häält ja mina tunnen neid ja nad järgnevad mulle ning ma annan neile igavese elu. Jh 10,11.27.28 Jh 10,11-16(27-30); Hs 34,1-2(3-9)10-16.31; Ps 136 Jutlus: 1Pt 2,21b-25
 10. Pühapäev Ainsatki sõna ei ole langenud tühja kõigist ta headest sõnadest, mis ta oma sulase Moosese läbi on rääkinud. 1Kn 8,56 Ustav on see, kes teid kutsub; küll tema teebki seda. 1Ts 5,24 Usk on sügav usaldus, et Jumala armastus on vägevam kõigist maailma anonüümsetest jõududest, ja et see armastus võib meid muuta pimeduseohvritest valguseteenijaiks. Henri Nouwen
 11. Esmaspäev Tooge kõik kümnis täies mõõdus varaaita, et mu kojas oleks toitu, ja proovige mind ometi sellega, ütleb vägede Issand. Tõesti, ma avan teile taevaluugid ja kallan teile õnnistust küllastuseni. Ml 3,10 Aga see on nii: kes kasinasti külvab, see ka lõikab kasinasti, ja kes rohkesti külvab, see ka lõikab rohkesti. 2Kr 9,6 Mitte kellelegi meist ei ole antud nii vähe, et me seda ei saaks kasutada Sinu riigi töös. Ove Sander Jh 10,1-10; 1Pt 4,1-11
 12. Teisipäev Vaata, tema on see, kes valmistab mäed ja loob tuule, kes ilmutab inimesele oma mõtteid. Am 4,13 Jeesus ütles: Taeva palge üle otsustada te oskate, aegade tunnustähtede üle aga ei suuda? Mt 16,3 Jumala looming - kõrged mäed ja suured ookeanid - räägivad meile sellest, kui suur on Tema ja kui väikesed oleme meie. Ja siiski julgeme aina suruda oma tahte Jumala tahte vastu ja tõsta mässu kõikvõimsa Looja, Jumala vastu. Oleme kaotanud õige mõõdutunde. Jumala suur loomistöö tahab seda meile õpetada. See kutsub meid kogu oma olemusega kummarduma Jumala ette, paluma Teda ja usaldama Temale oma tahte. Isa tahe on parim, see on armastus. Ema Basilea Schlink Mt 9,35-10,1(2-4)5-7; 1Pt 4,12-19
 13. Kolmapäev Jumalas on rõõmus meie süda ja me loodame tema püha nime peale. Ps 33,21 Pange oma lootus armule, mida teile pakutakse Jeesuse Kristuse ilmumises. 1Pt 1,13 Kui on Jeesus sinuga, siis saad rahu maitsta. Jeesus võtab armuga vaenu eest sind kaitsta. Tema peale looda sa, ära lootes väsi! Usu, siis sind aitab Ta, kindel on Ta käsi. KLPR 436:2. Tundmatu autor Jh 17,20-26; 1Pt 5,1-7
 14. Neljapäev See rahvas ligineb mulle suuga ja austab mind huultega, aga ta süda on minust kaugel. Js 29,13 Jeesus ütleb: Kes iganes teeb Jumala tahtmist, see on mu vend ja õde ja ema. Mk 3,35 Oh, Jeesus, oma vaimuväes meid aita tööriistaks olla Sinu võimsas käes, Su tahtmist üksnes igal ajal täita ja käia alanduses Sinu ees. Täis julgust, võitlusvaimustust meid saada Su riigi tööle, Kõrge Kuningas, et võime kõikumatult kindlaks jääda ka siis, kui vaenlane on mässamas. KLPR 246:2. A. Vilman Ef 4,(8-10)11-16; 1Pt 5,8-14
 15. Reede Issand, teie Jumal, on armuline ja halastaja, ja ta ei pööra teilt oma palet, kui te pöördute tagasi tema juurde. 2Aj 30,9 Parandage siis meelt ja pöörduge, et teie patud kustutataks, nii et Issandalt tuleksid kosumisajad. Ap 3,19-20 Mis juhtub, kui teen pattu? Kas kaotan siis Jumala perekonna ega ole enam Jumala laps? Ei. Võtke võrdluseks inimeste perekond. Poeg on solvavalt jäme oma vanemate vastu, kodu kohale kogunevad pilved. Õhkkond on täis pinget. Isa ja poeg isegi ei räägi enam teineteisega. Mis juhtus? Kas poeg ei olegi enam poeg? On ikka. Nende sugulusside pole muutunud, see on sõprusside, mis on katkenud. Sugulusside pärineb sünnihetkest, sõprusside rajaneb käitumisele. Niipea kui poeg palub andeks, saabki ta andeks. Ning andestus taastab sõpruse osaduse. John Stott Mt 26,30-35; 1Kr 1,1-9
 16. Laupäev Sina, Issand, ära ole kaugel, mu vägi, tõtta mulle appi! Ps 22,20 Kui pime kuulis, et Jeesus Naatsaretlane on seal, hakkas ta karjuma: "Jeesus, Taaveti Poeg, halasta minu peale!" Ja paljud sõitlesid teda, et ta vaikiks, tema aga karjus veelgi enam: "Taaveti Poeg, halasta minu peale!" Mk 10,47-48 Luba mind Su ligi tulla, armas taeva Kuningas, et Su Poja risti alla elukoorma panna saaks! Seal on lepitust, on õnne, seal jääb süda rahule. Ei seal enam vaeva tunne, kes on leidnud elutee. KLPR 339:2. Jaan Lattik Jh 14,1-6; 1Kr 1,10-17
 4. ÜLESTÕUSMISAJA PÜHAPÄEV (JUBILATE) Kui keegi on Kristuses, siis ta on uus loodu, vana on möödunud, vaata, uus on sündinud. 2Kr 5,17 Jh 15,1-8; 1Ms 1,1-4a.26-31;2, 1-4a; Ps 96 Jutlus: 1Jh 5,1-4
 17. Pühapäev Mina hõiskan hommikul sinu heldusest; sest sa oled mulle kindlaks kaitsjaks, pelgupaigaks mu kitsikuse päeval. Ps 59,17 Kiidetud olgu Jumal ja meie Issanda Jeesuse Kristuse Isa, halastuse Isa ja kõige julgustuse Jumal! 2Kr 1,3 Siin usaldust vajan, ei ahastus aita, ei ise ma elule hoida end saa. Vaid Temas võin tänase kartuse võita, kes Issandaks homsele päevale ka. Arved Paul
 18. Esmaspäev Taeva Jumal püstitab kuningriigi, mis jääb igavesti hävitamatuks. Tn 2,44 Nägija Johannes kirjutab: Ja ma kuulsin suurt häält taevast hüüdvat: "Nüüd on käes pääste ja vägi ning meie Jumala kuningriik ning tema Kristuse meelevald." Ilm 12,10 Kui Jeesus üles tõusnud on suure auga, siis surma paelust päästet ́ sa oled Temaga. Kes võib veel kaebust tõsta, sind, võlglast, hukka mõista? Su Jeesus maksis kõik! ULR 206:3. Friedrich Adolf lampe Rm 1,18-25; 1Kr 1,18-25
 19. Teisipäev Issand on hea, tema heldus kestab igavesti ja tema ustavus põlvest põlve. Ps 100,5 Jumal on meid on enesega Kristuse läbi lepitanud. 2Kr 5,18 Elava Jumala kaitse olgu sinuga, armastava Kristuse kaitse olgu sinuga, Püha Vaimu kaitse olgu sinuga igal sinu elupäeva ööl sind aitamas ja hoidmas, sinu elu igal päeval ja ööl. Keldi palve 2Kr 5,11-18; 1Kr 1,26-31
 20. Kolmapäev SPöörduge minu juurde, ütleb vägede Issand, siis ma pöördun teie juurde, ütleb vägede Issand! Sk 1,3 Issand on teie vastu pikameelne, sest ta ei taha, et keegi hukkuks, vaid et kõik jõuaksid meeleparandusele. 2Pt 3,9 Püha ja õige Jumal, me tunnistame Sinule üles, et me oleme sagedasti Sinu vastu pattu teinud ja Sinu nuhtluse ära teeninud. Me teame aga, et Sinu halastus on palju suurem kui kogu maailma patt, seepärast palume Sind alandlikult: ole meile armuline ja ära arva meile patte mitte süüks, vaid anna armu, et õiget meeleparanduse vilja kanname, Sinule meelepärases pühitsuses ja õiguses Sind teenime ja õndsaks saame - Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi. Agenda palve Jh 8,31-36; 1Kr 2,1-5
 21. Neljapäev Pane mind tähele, mu rahvas, mu hõimud, kuulake mind! Sest minult lähtub Seadus ja mu õigus rahvaile valguseks. Js 51,4 See on hea ja meeldiv Jumala, meie Päästja silmis, kes tahab, et kõik inimesed pääseksid ja tuleksid tõe tundmisele. 1Tm 2,3-4 Kristlik elu on perekondlik olemine, kus lapsed rõõmustavad sõprusest oma Isaga ja üksteisega. Kuid ärge uskuge hetkekski, et see minetab kristlase vastutuse. Kristlased ei ole kitsarinnaline ennast imetlev kildkond, keda keegi peale nende endi ei huvitagi. Vastupidi, iga kristlane peab olema sügavalt huvitatud oma kaasinimese käekäigust. Teenida neid igal võimalikul viisil on kristlase kutsumuse üks osa. John Stott Rm 8,7-11; 1Kr 2,6-16
 22. Reede Mina olen see, kelle käed võlvisid taeva ja ma käsutasin kõiki tema vägesid. Js 45,12 Suured ja imelised on sinu teod, Issand Jumal, Kõigeväeline! Ilm 15,3 Suur Jumal, Sinu halastus on igal päeval, aastal uus, ei Sinu heldus lõpe. Sest saanud osa väljal taim, lind tunnetab kui suur Su arm, Sind austab inimene. Maailm Sulle tänu annab, et hoolt kannad väsimata. Sinu arm on arvamata! KLPR 390:1. Jaan Muru Jh 19,1-7; 1Kr 3,1-4
 23. Laupäev Vihkamine õhutab riidu, aga armastus katab kinni kõik üleastumised. Õp 10,12 Armastus on pika meelega, armastus hellitab, ta ei ole kade, armastus ei kelgi ega hoople, ta ei käitu näotult, ta ei otsi omakasu, ta ei ärritu. Ta ei jäta meelde paha, tal ei ole rõõmu ülekohtust, aga ta rõõmustab tõe üle. 1Kr 13,4-6 Meie oht on, et nõuame kas tõde või armastust, mitte aga mõlemaid koos. Osvald Tärk Ilm 22,1-5; 1Kr 3,5-8
 5. ÜLESTÕUSMISAJA PÜHAPÄEV (CANTATE) Laulge Issandale uus laul, sest ta on teinud imetegusid. Ps 98,1 Mt 11,25-30; Js 12,1-6; Ps 149 Jutlus: Kl 3,12-17
 24. Pühapäev Nad tulevad nuttes, aga ma viin nad veeojade äärde tasasel teel, kus nad ei komista; sest ma olen Iisraeli Isa. Jr 31,9 Nüüd on teilgi muretsemist, aga kui ma näen teid jälle, on teie süda rõõmus ja keegi ei võta teie rõõmu teilt ära. Jh 16,22 Ülestõusnud ja elav Jeesus tõi jüngrite eluhoiakusse muutuse: jüngrid said rõõmsaks, kui nad Jeesust nägid. Rahu ja rõõm ei olnud määratud ainult jüngritele. see on varandus kõikidele inimestele. Kõik pidid sellest teada saama. Seepärast annabki Jeesus jüngritele ülesande: nagu Isa on läkitanud mind, nõnda läkitan mina teid. Albert Soosaar
 25. Esmaspäev Tuletage meelde endisi asju muistsest ajast, sest mina olen Jumal ja kedagi teist ei ole. Js 46,9 Meie jaoks on ometi ainult üks Jumal, Isa, kellest on kõik asjad, ja meie tema juurde teel, ning üks Issand, Jeesus Kristus, kelle läbi on kõik, ja ka meie tema läbi. 1Kr 8,6 Püha, püha, püha! Kõigekõrgem Jumal, kiidavad Sind maad ja mered ja Su kogudus. Püha, püha, püha! Armurikas Jumal, Sulle, Kolmainus, au ja ülistus! KLPR 142:4. Reginald Heber Õp 8,23-32; 1Kr 3,9-17
 26. Teisipäev Eks tema näe mu teed ja loe kõiki mu samme? Ii 31,4 Ükski loodu ei ole tema ees nähtamatu, vaid kõik on alasti ja paljastatud tema silma ees - tema ees, kellele meil tuleb aru anda. Hb 4,13 Issand, Sina näed ja tead minust kõike, mul pole saladusi Sinu ees. Kui tahaksin Sinu eest põgeneda, siis oleks Sinu kõikenägev silm mulle painavaks tõsiasjaks. Täna aga, Sinu halastust ülistades, tunnistan: see, et näed ja tead kõike, on saanud mulle suureks rõõmuks, lootuseks ja vabaduseks! Olen nüüd ju Sinu varju all ning Su õnnistav käsi ulatub minus kõikjale. Võtan Su käe vastu! Marcus Hermen 1Sm 16,14-23; 1Kr 3,18-23
 27. Kolmapäev Kus on palju unenägusid ja palju sõnu, seal on ka palju tühisust. Aga sina karda Jumalat! Kg 5,6 Rumalatest vaidlemistest ja arutlustest sugupuude üle ning riiust ja seadusetülidest hoidu kaugele, sest need on kasutud ja tühised. Tt 3,9 Su rahu, Issand, ehib ka koguduse teed. Ta Sinu rahvast juhib - neist rahunõudjad teeb. Ei lõhu vaenu vägi, riid, väiklus mõistmatu. Su rahu on kui jõgi - lai, sügav, otsatu. KLPR 463:3. Arved Paul Rm 15,14-21; 1Kr 4,1-5
 28. Neljapäev Mina olen vilets ja vaene, aga Issand mõtleb mu peale! Ps 40,18 Jeesus murdis leivad ning andis jüngrite kätte, et nad viiksid need rahvale, ning jagas ka need kaks kala kõigile. Ja kõik sõid ja said kõhud täis. Mk 6,41-42 Anna, Jumal, oma tarkuse Vaimu meile, et me Sinu armu imesid ei alavääristaks, otsides neis seost mingi juhuslikkusega ega loeks neid mõne erakordse anniga varustatud inimese teeneks, vaid mõistaksime selles näha Sinu heldust ja ainult Sind selle eest tänada. Harri Haamer 1Kr 14,6-9.15-19; 1Kr 4,6-13
 29. Reede Jumal ütleb: Mina ei riidle mitte igavesti ega ole jäädavalt vihane. Js 57,16 Jumal on meid päästnud ja kutsunud püha kutsega, mitte meie tegude järgi, vaid omaenese kavatsuse ja armu järgi, mis meile on antud Kristuses Jeesuses. 2Tm 1,9 Ometi jääb ka kõige õiglasem inimene Jumala palge ees kord hätta. Sellepärast on meile nii oluline Jumala arm, Kristuse õigus ja lunastustöö! Siin kohtume armastusega, mis on igasuguse õigluse viimne allikas. Joosep Tammo Ilm 5,6-14; 1Kr 4,14-21
 30. Laupäev Ta hoidis oma rahvast nagu oma silmatera. 5Ms 32,10 Ja me oleme tunnetanud ja uskunud armastust, mis Jumalal on meie vastu. 1Jh 4,16 Jäta meile oma Püha Vaimu osadus. Üksnes Vaimus on meie süda tundlik ja käsi abistav kannatajale. Issand, kasuta meid, et meie kaudu võiksid paljud kogeda Sinu armastust. Ove Sander Jh 6,(60-62)63-69; 1Kr 5,1-8
 06.46 20.05
 06.41 20.10
 06.38 20.12
 06.32 20.17
 noorkuu 14.24
 06.29 20.19
 06.26 20.22
 06.23 20.24
 06.20 20.26
 06.17 20.29
 06.14 20.31
 06.11 20.34
 I_veerand 06.59
 06.08 20.36
 06.05 20.38
 06.03 20.41
 05.57 20.46
 05.54 20.48
 05.51 20.50
 05.48 20.53
 täiskuu 08.24
 05.45 20.55
 05.43 20.58
 05.40 21.00
 05.37 21.02
 05.34 21.05
 05.31 21.07
 05.26 21.12
 viimane_veerand 06.29
 05.23 21.14


text:
 Tähtis õiguslik teade
 |
 21998D0709(02)
 Euroopa Liidu Teataja L 193 , 09/07/1998 Lk 0039 - 0039
 EMP Ühiskomitee otsusnr 73/97,4. oktoober 1997,millega muudetakse EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust)EMP ÜHISKOMITEE,võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on kohandatud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi "leping", eelkõige selle artikleid 86 ja 98,ning arvestades, et:lepingu protokolli nr 31 muudeti muu hulgas EMP Ühiskomitee 4. oktoobri 1996. aasta otsusega nr 54/96; [1]lepinguosaliste koostööd on sobiv laiendada ühenduse meetmeprogrammile narkomaania tõkestamise kohta seoses rahvatervise raames võetavate meetmetega (1996-2000), mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuses nr 102/97, [2]lepingu protokolli nr 31 tuleks seetõttu muuta, et võimaldada sellist laiendatud koostööd alates 1. jaanuarist 1997,ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 11. Lepingu protokolli nr 31 artikli 16 lõike 1 järele lisatakse järgmine taane:"— 397 D 0102: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 102/97, 16. detsember 1996, millega võetakse vastu ühenduse meetmeprogramm narkomaania tõkestamise kohta seoses rahvatervise raames võetavate meetmetega (1996-2000) (EÜT L 19, 22.1.1997, lk 25)."2. Artikli 16 lõige 2 asendatakse järgmiselt:"2. EFTA riigid osalevad lõike 1 esimeses kolmes taandes osutatud ühenduse programmides ja tegevuses alates 1. jaanuarist 1996 ja neljandas taandes osutatud programmis alates 1. jaanuarist 1997."Artikkel 2Käesolev otsus jõustub 5. oktoobril 1997 tingimusel, et kõik lepingu artikli 103 lõikes 1 ettenähtud teated on EMP Ühiskomiteele esitatud. Otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 1997.Artikkel 3Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Ühenduste Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.Brüssel, 4. oktoober 1997EMP Ühiskomitee nimeleesistujaE. Bull[1] EÜT L 21, 23.1.1997, lk 9.[2] EÜT L 19, 22.1.1997, lk 25.--------------------------------------------------


text:
Václav Kotva (20. ledna 1922 Radnice – 2. listopadu 2004 Praha) byl český herec, jeden ze zakládajících členů Činoherního klubu, ve kterém působil až do svého odchodu do důchodu. Hostoval také v činohře Národního divadla.
 Život
 Svou profesní kariéru zahájil jako učitel na západočeských školách a na gymnáziu v Praze ve Vysočanech, po absolutoriu režie na pražské DAMU v roce 1959 působil jako herec šest let v ostravském Divadle Petra Bezruče. V roce 1965 se stal členem nově vzniklého pražského Činoherního klubu, kde kromě hraní pracoval také jako divadelní kronikář.
 Ve filmu i v televizi šlo o typického herce malých a vedlejších rolí, kterých, s výjimkou jediného snímku Svatej z Krejcárku z roku 1969, vytvořil kolem dvou set. Kromě televize také poměrně často vystupoval v Československém rozhlase, byl též činný v dabingu.
 Je pochován v rodných Radnicích.
 Filmy a seriály, výběr
 Ostře sledované vlaky (1966)
 Svatej z Krejcárku (1969) – v tomto filmu ztvárnil svoji jedinou hlavní roli
 Pan Tau (1975)
 Knihy
 Základní dechová a hlasová cvičení (Praha 1974, 1977)
 Sto čtyřicet let divadla v Radnicích (Radnice 1990)
 Veršem a prózou: Dětské veršovánky a vzpomínky Václava Kotvy (Rokycany 2003)
 Vyznání : básnická sbírka (Rokycany 2003)
 Odkazy
 Reference
 Literatura
 Česká divadla : encyklopedie divadelních souborů. Praha : Divadelní ústav, 2000. 615 s. . S. 33, 127, 128.
 FIKEJZ, Miloš. Český film : herci a herečky. I. díl : A–K. 1. vydání (dotisk). Praha : Libri, 2009. 750 s. . S. 652.
 Externí odkazy
 Václav Kotva na Dabingforum.cz
 Jitka Quadratová: Václav Kotva jako spisovatel
 Václav Kotva na stránkách města Radnice
 Čeští herci
 Čeští divadelní herci
 Čeští filmoví herci
 Čeští televizní herci
 Čeští dabéři
 Herci Činoherního klubu
 Herci Divadla Petra Bezruče
 Čeští básníci
 Básníci tvořící česky
 Čeští spisovatelé 20. století
 Spisovatelé píšící česky
 Čeští kronikáři
 Čeští pedagogové
 Absolventi DAMU
 Narození 20. ledna
 Narození 1922
 Narození v Radnicích
 Úmrtí 2. listopadu
 Úmrtí 2004
 Úmrtí v Praze
 Muži
 Čeští spisovatelé 21. století


text:
 31.10.2014
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 314/1
 VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1164/2014
 z 31. októbra 2014,
 ktorým sa mení vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 411/2014, ktorým sa otvára dovozná colná kvóta Únie na čerstvé a mrazené hovädzie a teľacie mäso s pôvodom na Ukrajine a ktorým sa stanovuje jej správa
 EURÓPSKA KOMISIA,
 so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
 so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami, a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a najmä na jeho článok 187 písm. a), c) a d),
 keďže:
 (1)
 V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 374/2014 (2) sa stanovujú preferenčné opatrenia na rok 2014, pokiaľ ide o clo na dovoz určitého tovaru s pôvodom na Ukrajine. V súlade s článkom 3 uvedeného nariadenia je povolené poľnohospodárske výrobky uvedené v jeho prílohe III dovážať do Únie v rámci limitov colných kvót stanovených v uvedenej prílohe.
 (2)
 Vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 411/2014 (3) sa otvorila dovozná colná kvóta Únie na hovädzie a teľacie mäso s pôvodom na Ukrajine a stanovila jej správa do 31. októbra 2014.
 (3)
 Nariadenie (EÚ) č. 374/2014 bolo zmenené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1150/2014 (4). Zmenou nariadenia sa predovšetkým zabezpečuje predĺženie uplatňovania nariadenia (EÚ) č. 374/2014 do 31. decembra 2015 a stanovenie množstiev kvót na rok 2015. Preto je vhodné vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 411/2014 zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.
 (4)
 Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov,
 PRIJALA TOTO NARIADENIE:
 Článok 1
 Zmena vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 411/2014
 Vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 411/2014 sa mení takto:
 1.
 Článok 2 sa nahrádza takto:
 „Článok 2
 Obdobia dovoznej colnej kvóty
 1. Dovozná colná kvóta uvedená v článku 1 ods. 1 je otvorená od 25. apríla do 31. decembra 2014 a od 1. januára do 31. decembra 2015.
 2. Množstvo stanovené pre ročnú dovoznú colnú kvótu na rok 2015 pre poradové číslo uvedené v prílohe I sa rozdelí na štyri čiastkové obdobia takto:
 a)
 25 % od 1. januára do 31. marca;
 b)
 25 % od 1. apríla do 30. júna;
 c)
 25 % od 1. júla do 30. septembra;
 d)
 25 % od 1. októbra do 31. decembra.“
 2.
 Článok 3 sa mení takto:
 a)
 Názov sa nahrádza takto:
 „Žiadosti o dovozné práva na obdobie kvóty 2014“.
 b)
 V odseku 8 sa dátum „31. októbra 2014“ nahrádza dátumom „31. decembra 2014“.
 3.
 Vkladá sa tento článok 3a:
 „Článok 3a
 Žiadosti o dovozné práva na obdobie kvóty 2015
 1. Žiadosti o dovozné práva sa podávajú počas prvých siedmich dní mesiaca, ktorý predchádza každému z čiastkových období uvedených v článku 2 ods. 2.
 2. Pri predložení žiadosti o dovozné práva sa zloží zábezpeka vo výške 6 EUR na 100 kilogramov čistej hmotnosti.
 3. Žiadatelia o dovozné práva musia pri predložení svojej prvej žiadosti na daný rok kvóty preukázať, že doviezli určité množstvo hovädzieho mäsa zaradeného pod číselné znaky KN 0201 alebo 0202 alebo že toto množstvo bolo dovezené v ich mene v rámci príslušných colných ustanovení, a to v priebehu 12-mesačného obdobia bezprostredne predchádzajúceho ich prvej žiadosti (ďalej len 'referenčné množstvo'). Podnik vytvorený fúziou spoločností, z ktorých každá doviezla referenčné množstvo, môže tieto referenčné množstvá použiť ako základ svojej žiadosti.
 4. Celkové množstvo, na ktoré sa žiadosť o dovozné práva predložená v čiastkovom období dovoznej colnej kvóty vzťahuje, nesmie presiahnuť 25 % referenčného množstva žiadateľa. Príslušné orgány zamietnu žiadosti, ktoré nie sú v súlade s týmto pravidlom.
 5. Členské štáty oznámia Komisii najneskôr do 14. dňa mesiaca, v ktorom sa žiadosti predkladajú, celkové žiadané množstvá vrátane nulových priznaní vyjadrené v kilogramoch hmotnosti výrobku.
 6. Dovozné práva sa udeľujú najskôr 23. deň v mesiaci, v ktorom sa žiadosti predkladajú, a najneskôr k poslednému dňu mesiaca.
 7. Ak uplatnenie alokačného koeficientu uvedeného v článku 7 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1301/2006 vedie k tomu, že sa pridelí nižší počet dovozných práv, než o koľko sa požiadalo, zábezpeka zložená v súlade s odsekom 2 sa bezodkladne uvoľní v príslušnom pomere.
 8. Dovozné práva sú platné od prvého dňa čiastkového obdobia, za ktoré sa žiadosť predložila, do 31. decembra 2015. Dovozné práva sú neprenosné.“
 4.
 Článok 4 sa mení takto:
 a)
 Názov sa nahrádza takto:
 „Vydávanie dovozných povolení na obdobie kvóty 2014“.
 b)
 V odseku 8 sa dátum „31. októbra 2014“ nahrádza dátumom „31. decembra 2014“.
 5.
 Vkladá sa tento článok 4a:
 „Článok 4a
 Vydávanie dovozných licencií na obdobie kvóty 2015
 1. Aby sa množstvá, ktoré boli pridelené v rámci dovoznej colnej kvóty uvedenej v článku 1 ods. 1, mohli prepustiť do voľného obehu, je potrebné predložiť dovoznú licenciu.
 2. Žiadosti o dovozné licencie musia pokrývať celkové množstvo pridelených dovozných práv. Povinnosť uvedená v článku 23 ods. 1 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) č. 907/2014 (5) sa musí dodržať.
 3. Žiadosti o licencie sa môžu podávať len v členskom štáte, v ktorom žiadateľ požiadal o dovozné práva a získal ich v rámci dovoznej colnej kvóty uvedenej v článku 1 ods. 1.
 4. Každé vydanie dovoznej licencie vedie k zodpovedajúcemu zníženiu získaných dovozných práv a zábezpeka zložená v súlade s článkom 3a ods. 2 sa bezodkladne uvoľní v príslušnom pomere.
 5. Dovozné licencie sa vydávajú na žiadosť a v mene subjektu, ktorý dovozné práva získal.
 6. Žiadosti o licencie môžu obsahovať len jedno poradové číslo. Môžu sa týkať viacerých výrobkov zaradených pod rôzne číselné znaky KN. V takomto prípade sa všetky číselné znaky KN uvedú v žiadosti o licenciu a v licencii do kolónky 16 a ich opis do kolónky 15.
 7. Žiadosti o licencie a dovozné licencie musia obsahovať:
 a)
 v kolónke 8 názov ‚Ukrajina‘ ako krajina pôvodu a políčko ‚áno‘ označené krížikom;
 b)
 v kolónke 20 jednu z položiek uvedených v prílohe II.
 8. V každej licencii sa uvádza množstvo pre každý číselný znak KN.
 9. Odchylne od článku 5 ods. 3 písm. b) nariadenia (ES) č. 382/2008 sú dovozné licencie platné 30 dní od skutočného dňa vydania licencie v zmysle článku 22 ods. 2 nariadenia (ES) č. 376/2008. Platnosť dovozných licencií sa však končí najneskôr 31. decembra 2015.
 (5) Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 907/2014 z 11. marca 2014, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1306/2013, pokiaľ ide o platobné agentúry a ostatné orgány, finančné hospodárenie, schvaľovanie účtovných závierok, zábezpeky a používanie eura (Ú. v. EÚ L 255, 28.8.2014, s. 18).“"
 6.
 Článok 5 sa nahrádza takto:
 „Článok 5
 Oznámenia Komisii týkajúce sa obdobia kvóty 2014
 1. Odchylne od článku 11 ods. 1 druhého pododseku nariadenia (ES) č. 1301/2006 členské štáty oznámia Komisii:
 a)
 najneskôr 10. januára 2015 množstvá výrobkov vrátane nulových priznaní, na ktoré boli v období kvóty vydané dovozné licencie;
 b)
 najneskôr 30. apríla 2015 množstvá výrobkov vrátane nulových priznaní, na ktoré sa vzťahujú nevyužité alebo čiastočne využité dovozné licencie a ktoré zodpovedajú rozdielu medzi množstvami, ktoré sú zapísané na zadnej strane dovozných licencií, a množstvami, na ktoré boli vydané.
 2. Členské štáty oznámia Komisii najneskôr 30. apríla 2015 množstvá výrobkov, ktoré boli skutočne prepustené do voľného obehu v období dovoznej colnej kvóty 2014.
 3. V prípade oznámení uvedených v odsekoch 1 a 2 sa množstvá vyjadria v kilogramoch hmotnosti výrobku.“
 7.
 Vkladá sa tento článok 5a:
 „Článok 5a
 Oznámenia Komisii týkajúce sa obdobia kvóty 2015
 1. Odchylne od článku 11 ods. 1 druhého pododseku nariadenia (ES) č. 1301/2006 členské štáty najneskôr do 10. dňa mesiaca nasledujúceho po poslednom dni každého čiastkového obdobia oznámia Komisii množstvá vrátane nulových priznaní, na ktoré sa vzťahujú licencie, ktoré vydali počas daného čiastkového obdobia.
 2. Odchylne od článku 11 ods. 1 druhého pododseku nariadenia (ES) č. 1301/2006 členské štáty oznámia Komisii množstvá vrátane nulových priznaní, na ktoré sa vzťahujú nevyužité alebo čiastočne využité dovozné licencie a ktoré zodpovedajú rozdielu medzi množstvami, ktoré sú zapísané na zadnej strane dovozných licencií, a množstvami, na ktoré boli vydané:
 a)
 spolu s oznámeniami uvedenými v článku 3a ods. 5 tohto nariadenia týkajúcimi sa žiadostí predložených za posledné čiastkové obdobie obdobia dovoznej colnej kvóty 2015;
 b)
 v prípade množstiev, ktoré sa neoznámili v čase prvého oznámenia uvedeného v písm. a), najneskôr do 30. apríla 2016.
 3. Členské štáty oznámia Komisii najneskôr 30. apríla 2016 množstvá výrobkov, ktoré boli skutočne prepustené do voľného obehu v uvedenom období dovoznej colnej kvóty.
 4. V prípade oznámení uvedených v odseku 1, 2 a 3 sa množstvá vyjadria v kilogramoch hmotnosti výrobku.“
 8.
 Príloha I sa nahrádza textom v prílohe k tomuto nariadeniu.
 Článok 2
 Nadobudnutie účinnosti a uplatňovanie
 Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
 Uplatňuje sa od 2. novembra 2014.
 Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
 V Bruseli 31. októbra 2014
 Za Komisiu
 predseda
 José Manuel BARROSO
 (1) Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 671.
 (2) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 374/2014 zo 16. apríla 2014 o znížení alebo odstránení ciel na tovar s pôvodom na Ukrajine (Ú. v. EÚ L 118, 22.4.2014, s. 1).
 (3) Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 411/2014 z 23. apríla 2014, ktorým sa otvára dovozná colná kvóta Únie na čerstvé a mrazené hovädzie a teľacie mäso s pôvodom na Ukrajine a ktorým sa stanovuje jej správa (Ú. v. EÚ L 121, 24.4.2014, s. 27).
 (4) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1150/2014 z 29. októbra 2014, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 374/2014 o znížení alebo odstránení ciel na tovar s pôvodom na Ukrajine (Ú. v. EÚ L 313, 31.10.2014, s. 1).
 PRÍLOHA
 „PRÍLOHA I
 Bez ohľadu na pravidlá výkladu kombinovanej nomenklatúry je znenie opisu výrobkov len orientačné, keďže uplatniteľnosť preferenčných opatrení sa v kontexte tejto prílohy určuje na základe číselných znakov KN.
 Poradové číslo
 Číselné znaky KN
 Opis
 Dovozné obdobie
 Množstvo v tonách (čistá hmotnosť)
 Uplatniteľné clo
 (EUR/tona)
 09.4270
 0201 10 00
 0201 20 20
 0201 20 30
 0201 20 50
 0201 20 90
 0201 30 00
 0202 10 00
 0202 20 10
 0202 20 30
 0202 20 50
 0202 20 90
 0202 30 10
 0202 30 50
 0202 30 90
 Mäso z hovädzích zvierat, čerstvé, chladené alebo mrazené
 Rok 2014
 Rok 2015
 12 000
 12 000
 0“