text:
 13.11.2014
 SV
 Europeiska unionens officiella tidning
 L 328/3
 PROTOKOLL
 om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Guinea-Bissau
 Artikel 1
 Tillämpningsperiod och fiskemöjligheter
 1. Under en period på tre år ska de fiskemöjligheter som Europeiska unionens fartyg beviljas enligt artikel 5 i partnerskapsavtalet om fiske vara följande:
 —
 Kräftdjur och demersala arter:
 a)
 Räktrålare med frysanläggning: 3 700 GT per år.
 b)
 Fisk- och bläckfisktrålare med frysanläggning: 3 500 GT per år.
 —
 Långvandrande arter (arter som anges i bilaga 1 till Förenta nationernas havsrättskonvention från 1982):
 a)
 Notfartyg för tonfiskfiske, med frysanläggning, och fartyg som bedriver fiske med flytlinor: 28 fartyg.
 b)
 Tonfiskfartyg som bedriver spöfiske med fasta linor: 12 fartyg.
 2. Punkt 1 ska tillämpas om inte annat följer av artiklarna 7 och 9.
 Artikel 2
 Ekonomisk ersättning – betalningsvillkor
 1. Den ekonomiska ersättning som avses i artikel 7 i partnerskapsavtalet om fiske ska för den period som avses i artikel 1 i protokollet uppgå till 9 200 000 EUR per år.
 2. Den ekonomiska ersättningen ska bestå av följande delar:
 a)
 Ett årligt belopp på 6 200 000 EUR för tillträde till fiskeresurserna i Guinea-Bissaus exklusiva ekonomiska zon.
 b)
 Ett särskilt belopp på 3 000 000 EUR per år till stöd för Guinea-Bissaus sektoriella fiskeripolitik.
 3. Punkt 1 ska tillämpas om inte annat följer av artiklarna 7, 9, 14, 15 och 17.
 4. Betalningen av den ekonomiska ersättningen enligt punkterna 2 a och b ovan ska ske senast 30 dagar efter detta protokolls ikraftträdande för det första året och senast på protokollets årsdag för de påföljande åren.
 5. Guinea-Bissaus myndigheter har ensam behörighet att besluta hur den ekonomiska ersättning som avses i punkt 2 a ska användas.
 6. De utbetalningar som avses i denna artikel ska betalas till ett enda konto för Guinea-Bissaus statskassa i Guinea-Bissaus centralbank vars referenser ska meddelas årligen av statssekretariatet för fiske.
 Artikel 3
 Främjande av ett hållbart och ansvarsfullt fiske i Guinea-Bissaus vatten
 1. Parterna ska senast tre månader efter detta protokolls ikraftträdande inom ramen för den gemensamma kommitté som avses i artikel 10 i partnerskapsavtalet om fiske enas om ett flerårigt sektorsprogram och tillhörande tillämpningsföreskrifter omfattande bland annat följande:
 a)
 Årliga och fleråriga riktlinjer för användningen av den ekonomiska ersättning som avses i artikel 2.2 b.
 b)
 Årliga och fleråriga mål för att långsiktigt främja ett hållbart och ansvarsfullt fiske på grundval av de prioriteringar som Guinea-Bissau uttrycker i sin nationella fiskeripolitik eller i annan politik som hänger samman med eller påverkar införandet av ett hållbart och ansvarsfullt fiske.
 c)
 Kriterier och förfaranden för en årlig utvärdering av resultaten.
 2. Alla förslag till ändringar av det fleråriga sektorsprogrammet ska godkännas av båda parter i den gemensamma kommittén.
 3. Den gemensamma kommittén ska övervaka genomförandet av det fleråriga sektorsprogrammet. Om nödvändigt ska parterna fortsätta övervakningen även efter det att det föreliggande protokollet löpt ut, fram till dess att det särskilda belopp som avses i artikel 2.2 b har använts i sin helhet.
 Artikel 4
 Vetenskapligt samarbete för ett ansvarsfullt fiske
 1. Båda parter förbinder sig att främja ett ansvarsfullt fiske i Guinea-Bissaus fiskezon som bygger på principen om icke-diskriminering mellan de olika flottor som är verksamma i vattnen, och som grundar sig på principen om hållbar förvaltning av fiskeresurserna och de marina ekosystemen.
 2. Under det här protokollets löptid kommer Europeiska unionen och Guinea-Bissau att samarbeta för att följa utvecklingen vad gäller situationen för resurserna och fisket i Guinea-Bissaus exklusiva ekonomiska zon.
 3. Båda parter förbinder sig att främja efterlevnaden av Iccats (Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten) och Cecafs (Fiskerikommittén för östra Centralatlanten) rekommendationer och att främja samarbetet på subregional nivå om en ansvarsfull förvaltning av fisket, särskilt inom ramen för den subregionala fiskerikommissionen.
 4. Parterna ska samråda i den gemensamma kommittén för att när så är lämpligt och i samförstånd anta nya åtgärder för hållbar förvaltning av fiskeresurserna.
 Artikel 5
 Gemensam vetenskaplig kommitté
 1. Den gemensamma vetenskapliga kommittén ska bestå av en lika stor andel forskare från båda parter. På gemensamt beslut fattat av parterna, får även observatörer delta i den gemensamma vetenskapliga kommitténs möten, i synnerhet företrädare för regionala fiskeriförvaltningsorgan som till exempel Cecaf.
 2. I enlighet med artikel 4.1 i partnerskapsavtalet om fiske ska den gemensamma vetenskapliga kommittén sammanträda minst en gång om året. Sammanträdena ska som princip hållas omväxlande i Guinea-Bissau respektive i Europeiska unionen. Kommittén kan på endera partens begäran sammankallas till andra möten. Ordförandeskapet ska växla mellan parterna från ett möte till nästa.
 3. Gemensamma vetenskapliga kommitténs uppdrag avser särskilt följande verksamheter:
 a)
 Sammanställa uppgifter om den fiskeansträngning som utövas och de fångster som tas av nationella och utländska flottor som är verksamma i Guinea-Bissaus exklusiva ekonomiska zon och som fiskar efter arter som omfattas av detta protokoll.
 b)
 Föreslå, följa eller analysera de årliga utvärderingar som bidrar till beståndsutvärderingsprocessen och som gör det möjligt att fastställa de fiskemöjligheter och de utnyttjandemöjligheter som garanterar bevarande av resurserna och deras ekosystem.
 c)
 På grundval av detta utarbeta en årlig vetenskaplig rapport om det fiske som avses i detta avtal.
 d)
 På eget initiativ eller på förfrågan från den gemensamma kommittén eller någon av parterna utarbeta vetenskapliga utlåtanden om vilka förvaltningsåtgärder som bedöms nödvändiga för ett hållbart utnyttjande av bestånden och av det fiske som avses i detta protokoll.
 Artikel 6
 Stängning av ett fiske från Guinea-Bissaus sida
 1. Om Guinea-Bissau, med stöd av ett utlåtande från gemensamma vetenskapliga kommittén, beslutar att stänga ett fiske inom ramen för en resursbevarande åtgärd, ska den gemensamma kommittén sammanträda för att analysera grunderna för beslutet, utvärdera konsekvenserna av stängningen för EU-fartygens verksamhet enligt detta avtal samt besluta om eventuella korrigerande åtgärder.
 2. I ett fall enligt punkt 1 ska den gemensamma kommittén enas om en proportionell minskning av den ekonomiska ersättningen från Europeiska unionen enligt avtalet och, om så är nödvändigt, om en kompensation till fartygsägarna.
 3. Varje stängning av ett fiske som beslutas av Guinea-Bissau till följd av ett vetenskapligt utlåtande kommer att tillämpas på ett icke-diskriminerande sätt för alla fartyg som berörs av det aktuella fisket, inbegripet nationella fartyg och fartyg som för ett tredjelands flagg.
 Artikel 7
 Justering av fiskemöjligheterna efter gemensam överenskommelse
 De fiskemöjligheter som avses i artikel 1 kan justeras efter gemensam överenskommelse i gemensamma kommittén och med stöd av en rekommendation från gemensamma vetenskapliga kommittén. I så fall ska den ekonomiska ersättningen enligt artikel 2.2 a justeras proportionellt och tidsproportionellt, och nödvändiga ändringar göras i detta protokoll och dess bilaga.
 Artikel 8
 Experimentellt fiske
 1. Experimentellt fiske har till syfte att testa teknisk genomförbarhet och ekonomisk lönsamhet avseende nya fisken.
 2. Europeiska kommissionen ska meddela Guinea-Bissaus myndigheter ansökningarna om licenser för experimentellt fiske på grundval av ett tekniskt underlag som anger följande:
 —
 Fartygets tekniska egenskaper.
 —
 Fartygsbefälens sakkunskap om det aktuella fisket.
 —
 Föreslagna tekniska parametrar för försöksperioden (varaktighet, redskap, försöksområden m.m.).
 3. Ett experimentellt fiske får pågå under högst sex månader. Ett förskott fastställt av Guinea-Bissau ska betalas för varje experimentellt fiske.
 4. En vetenskaplig observatör från flaggstaten och en observatör utsedd av Guinea-Bissau ska finnas ombord under hela den tid som det experimentella fisket pågår.
 5. De fångster som är tillåtna inom ramen för det experimentella fisket ska fastställas av Guinea-Bissaus myndigheter. De fångster som tas inom ramen för och under det experimentella fisket ska vara fartygsägarens egendom. Fisk som inte uppfyller storleksbestämmelserna eller som det enligt Guinea-Bissaus gällande lagstiftning inte är tillåtet att fånga, får varken behållas ombord eller saluföras.
 6. För analysändamål ska detaljerade uppgifter om resultaten av det experimentella fisket meddelas den gemensamma kommittén och den gemensamma vetenskapliga kommittén.
 Artikel 9
 Nya fiskemöjligheter
 Om EU-fiskefartyg skulle vara intresserade av fiskeverksamhet som inte anges i artikel 1 i detta protokoll ska parterna samråda med den gemensamma vetenskapliga kommittén. Parterna ska komma överens om villkoren för dessa nya fiskemöjligheter och göra ändringar i detta protokoll och dess bilaga.
 Artikel 10
 Europeiska unionens aktörers ekonomiska integration i Guinea-Bissaus fiskerinäring
 1. Båda parter förbinder sig att främja integreringen av EU:s aktörer i alla delar av Guinea-Bissaus fiskerinäring, i synnerhet befraktning av EU-fartyg eller bildande av gemensamma företag.
 2. Parterna ska samarbeta för att upplysa privata EU-aktörer om handels- och näringsmöjligheter – i synnerhet vad gäller direkta investeringar – inom hela Guinea-Bissaus fiskerinäring.
 3. Guinea-Bissau kan, i samma syfte, bevilja incitament för aktörer som satsar på sådana investeringar.
 4. Parterna har beslutat att före utgången av 2012 inrätta en reflektionsgrupp till vilken de ekonomiska aktörerna kommer att inbjudas för att identifiera hindren för direkta investeringar inom fiskerisektorn och de åtgärder som kan undanröja dem. Gruppen kommer att söka föreslå möjliga finansieringsformer för genomförandet av de åtgärder som identifieras.
 Artikel 11
 Datoriserat informationsutbyte
 1. Guinea-Bissau och Europeiska unionen åtar sig att så snart som möjligt införa de datorsystem som krävs för elektroniskt utbyte av all information och alla dokument som är knutna till genomförandet av avtalet.
 2. Dokument i elektronisk form kommer i alla sammanhang att anses motsvara pappersversionen.
 3. Guinea-Bissau och Europeiska unionen ska utan dröjsmål informera varandra om eventuella funktionsfel i ett datorsystem. Information och dokument knutna till genomförandet av avtalet ska då automatiskt ersättas av pappersversionen i enlighet med bestämmelserna i bilagan.
 Artikel 12
 Datasekretess
 Guinea-Bissau ska förbinda sig att se till att alla uppgifter om EU-fartyg och deras fiskeverksamhet som erhålls inom ramen för avtalet alltid behandlas restriktivt, i enlighet med principerna för sekretess och dataskydd.
 Artikel 13
 Tillämplig nationell lagstiftning
 1. Den verksamhet som EU-fartyg bedriver i Guinea-Bissaus vatten ska regleras av gällande lagstiftning i Guinea-Bissau, om inte annat följer av partnerskapsavtalet om fiske, detta protokoll och bilagan med tillägg.
 2. Guinea-Bissaus myndigheter ska underrätta Europeiska kommissionen om alla eventuella ändringar eller ny lagstiftning vad gäller fiskerisektorn.
 Artikel 14
 Tillfälligt avbrytande och revidering av betalningen av den ekonomiska ersättningen
 1. Den ekonomiska ersättning som avses i artikel 2.2 a och b får revideras eller avbrytas tillfälligt efter samråd i den gemensamma kommittén när ett eller flera av följande villkor uppfylls:
 a)
 Om onormala förhållanden, som inte är naturfenomen, gör det omöjligt att fiska i Guinea-Bissaus exklusiva ekonomiska zon.
 b)
 Om endera parten, till följd av betydande ändringar i de politiska riktlinjer som lett till ingåendet av detta protokoll, begär en översyn av bestämmelserna i protokollet för en eventuell ändring av dem.
 c)
 Om Europeiska unionen konstaterar att Guinea-Bissau har överträtt grundsatserna och grundelementen i de mänskliga rättigheterna och de demokratiska principerna enligt artikel 9 i Cotonouavtalet.
 2. Europeiska unionen förbehåller sig rätten att revidera eller att tillfälligt, helt eller delvis, avbryta betalningen av den särskilda ekonomiska ersättning som föreskrivs i artikel 2.2 b i detta protokoll om
 a)
 en utvärdering gjord av den gemensamma kommittén visar att de resultat som uppnåtts inte stämmer överens med programmet och/eller
 b)
 den ekonomiska ersättningen inte verkställs.
 3. Betalningen av den ekonomiska ersättningen ska återupptas efter samråd och överenskommelse mellan parterna så snart den situation som rådde före händelserna enligt punkt 1 har återställts och/eller när resultaten av det ekonomiska genomförande som avses i punkt 2 gör det berättigat. Utbetalningen av den särskilda ekonomiska ersättning som föreskrivs i artikel 2.2 b får dock inte ske efter en period på sex månader räknat från den dag då detta protokoll löper ut.
 4. De fisketillstånd som beviljats EU-fartyg kan dras in tillfälligt samtidigt som betalningen av den ekonomiska ersättningen enligt artikel 2.2 a avbryts. Vid återupptagande ska giltighetstiden för fisketillstånden förlängas med en period som motsvarar den tid under vilken fisket har varit avbrutet.
 Artikel 15
 Tillfälligt avbrytande av protokollets tillämpning
 1. Genomförandet av detta protokoll kan avbrytas på initiativ av endera parten efter samråd i den gemensamma kommittén när ett eller flera av följande villkor uppfylls:
 a)
 Om onormala förhållanden, som inte är naturfenomen, gör det omöjligt att fiska i Guinea-Bissaus exklusiva ekonomiska zon,
 b)
 Om endera parten, till följd av betydande ändringar i de politiska riktlinjer som lett fram till antagandet av detta protokoll, begär en översyn av bestämmelserna i protokollet för en eventuell ändring av dem.
 c)
 Om endera parten konstaterar att avgörande och grundläggande delar av de mänskliga rättigheterna och de demokratiska principerna enligt artikel 9 i Cotonouavtalet har överträtts.
 d)
 Om Europeiska unionens betalning av den ekonomiska ersättning som föreskrivs i artikel 2.2 a uteblir av andra orsaker än de som anges i artikel 14.
 e)
 Om det uppstår en bestående oenighet mellan parterna som inte kan lösas inom ramen för gemensamma kommittén.
 f)
 Om endera parten inte följer bestämmelserna i detta protokoll.
 2. När tillämpningen av detta protokoll avbryts av andra skäl än de som anges i punkt 1 c ovan, ska den part som vill avbryta protokollets tillämpning skriftligen underrätta den andra parten om detta minst tre månader före den dag då avbrottet kommer att träda i kraft. Ett avbrytande av tillämpningen av protokollet av de skäl som anges i punkt 1 c ska träda i kraft omedelbart efter det att beslutet om avbrytande fattats.
 3. Om tillämpningen avbryts ska parterna fortsätta överläggningarna för att försöka lösa tvisten i godo. Om en sådan lösning nås ska protokollet åter börja tillämpas och ersättningsbeloppet minskas tidsproportionellt i förhållande till hur länge protokollets tillämpning har varit avbruten.
 Artikel 16
 Varaktighet
 Detta protokoll och dess bilaga ska tillämpas under tre år från och med deras provisoriska tillämpning enligt artikel 18, utom vid uppsägning i enlighet med artikel 17.
 Artikel 17
 Uppsägning
 1. Om endera parten har för avsikt att säga upp detta protokoll ska den skriftligen underrätta den andra parten om detta minst sex månader före den dag då uppsägningen är avsedd att träda i kraft.
 2. En underrättelse enligt förra punkten innebär att samråd mellan parterna ska inledas.
 Artikel 18
 Provisorisk tillämpning
 Detta protokoll ska tillämpas provisoriskt från och med den dag då det undertecknas.
 Artikel 19
 Ikraftträdande
 Detta protokoll och dess bilaga ska träda i kraft den dag då parterna meddelar varandra att de förfaranden som är nödvändiga för ikraftträdandet har slutförts.
 För Europeiska unionen
 För Republiken Guinea-Bissau
 BILAGA
 VILLKOR FÖR EU-FARTYGS FISKEVERKSAMHET I GUINEA-BISSAUS FISKEZON
 KAPITEL I
 Allmänna bestämmelser
 1. Utseende av behörig myndighet
 Vid tillämpningen av denna bilaga och om inte annat uttryckligen anges, ska varje hänvisning till en behörig myndighet i Europeiska unionen (EU) respektive Guinea-Bissau avse följande:
 i)
 För EU: Europeiska kommissionen, i tillämpliga fall via EU:s delegation i Guinea-Bissau.
 ii)
 För Guinea-Bissau: Regeringsdepartementet med ansvar för fiske.
 2. Nationell exklusiv ekonomisk zon
 Innan protokollet träder i kraft ska Guinea-Bissau meddela EU de geografiska koordinaterna för sin exklusiva ekonomiska zon, inklusive baslinjerna.
 3. Utseende av ett lokalt ombud
 Alla EU-fartyg, med undantag för tonfiskfartyg, som önskar erhålla ett fisketillstånd enligt detta protokoll ska företrädas av ett ombud med hemvist i Guinea-Bissau.
 4. Bankkonto
 Innan protokollet träder i kraft ska Guinea-Bissau meddela EU uppgifter om det/de bankkonto(n) på vilket/vilka EU-fiskefartygen ska sätta in de belopp som de ska betala inom ramen för avtalet. Kostnaderna för banköverföringar ska betalas av fartygsägarna.
 KAPITEL II
 Fisketillstånd
 1. Villkor som måste vara uppfyllda innan ett fisketillstånd kan utfärdas – behöriga fartyg
 Fisketillstånd enligt artikel 6 i avtalet ska utfärdas på villkor att fartyget är inskrivet i registret över EU-fiskefartyg och att alla tidigare skyldigheter knutna till fartygsägaren, kaptenen eller själva fartyget och som följer av deras fiskeverksamhet i Guinea-Bissau inom ramen för avtalet är uppfyllda.
 2. Ansökan om fisketillstånd
 2.1
 EU ska för varje fiskefartyg som önskar fiska inom ramen för avtalet lämna in en ansökan om fisketillstånd till Guinea-Bissau minst 20 dagar före den begärda giltighetstidens början; formuläret i tillägget till denna bilaga ska användas.
 2.2
 När det rör sig om en första ansökan om fisketillstånd enligt det gällande protokollet, eller en ansökan om fisketillstånd efter en teknisk ändring av det berörda fartyget, ska ansökan åtföljas av följande:
 i)
 Ett bevis för att den fasta avgiften för det begärda fisketillståndets giltighetstid är betald.
 ii)
 Det lokala fartygsombudets namn och adress, i förekommande fall.
 iii)
 För trålfartyg, ett bevis på att schablonbeloppet för observatörskostnaderna har betalats i förväg.
 iv)
 För trålfartyg, ett intyg om fartygets dräktighet utfärdat av flaggstaten.
 v)
 För trålfartyg, ett bestyrkande av överensstämmelse utfärdat av Guinea-Bissau efter en teknisk besiktning av fartyget.
 vi)
 Varje annan handling som uttryckligen krävs inom ramen för avtalet.
 2.3
 Vid förnyelse av ett fisketillstånd som utfärdats inom ramen för det gällande protokollet och om det rör sig om ett fartyg som inte undergått några tekniska ändringar, ska ansökan endast åtföljas av beviset på att avgiften erlagts och, i förekommande fall, att schablonbeloppet för observatörskostnaderna har betalats.
 3. I förväg betald fast avgift
 3.1
 Den fasta avgiften fastställs på grundval av den årliga avgiftssats som fastställs för varje fartygskategori i de tekniska specifikationerna i tillägget till denna bilaga. Den inbegriper alla nationella och lokala skatter, förutom hamnskatt och avgifter för tjänster.
 3.2
 När fisketillståndets giltighetstid understiger ett år ska den fasta avgiften anpassas proportionellt i förhållande till den begärda giltighetstiden. Den ska eventuellt höjas med ett tillägg för kvartals- eller tvåmånadersperioder enligt de satser som fastställs i relevanta tekniska specifikationer.
 4. Preliminär förteckning över fartyg med tillstånd att fiska
 4.1
 När ansökningarna om fisketillstånd mottagits ska Guinea-Bissau utan dröjsmål upprätta en preliminär förteckning över tillståndssökande fartyg, indelade efter fartygskategori. Förteckningen ska omedelbart meddelas den nationella myndighet som ansvarar för fiskerikontrollen och EU.
 4.2
 EU ska vidarebefordra den preliminära förteckningen till fartygsägaren eller till dennes ombud. Om EU:s kontor är stängda får Guinea-Bissau lämna den preliminära förteckningen direkt till fartygsägaren, eller till dennes ombud, och ska lämna en kopia till EU.
 5. Utfärdande av fisketillståndet
 5.1
 Guinea-Bissau ska utfärda fisketillståndet till EU inom 20 dagar från den dag då den fullständiga ansökan mottas.
 5.2
 Vid förnyelse av ett fisketillstånd under detta protokolls giltighetstid, ska det nya fisketillståndet innehålla en tydlig hänvisning till det ursprungliga fisketillståndet.
 5.3
 EU ska vidarebefordra fisketillståndet till fartygsägaren eller till dennes ombud. Om EU:s kontor är stängda får Guinea-Bissau utfärda fisketillståndet direkt till fartygsägaren eller till dennes ombud, och ska lämna en kopia till EU.
 6. Förteckning över fartyg med tillstånd att fiska
 När fisketillståndet utfärdats ska Guinea-Bissau utan dröjsmål och för varje fartygskategori fastställa den definitiva förteckningen över fartyg med tillstånd att fiska i Guinea-Bissaus fiskezon. Förteckningen ska omedelbart meddelas den nationella myndighet som ansvarar för fiskerikontrollen och EU, och ska ersätta den preliminära förteckning som nämns ovan.
 7. Fisketillståndets giltighetstid
 7.1
 Fisketillstånden upprättas för en period om tre månader, sex månader eller ett år.
 7.2
 För fastställande av dagen för en giltighetsperiods början ska med period om ett år avses följande:
 i)
 Under detta protokolls första tillämpningsår, perioden mellan dagen för protokollets ikraftträdande och den 31 december samma år.
 ii)
 Efter detta protokolls första tillämpningsår, varje fullständigt kalenderår.
 iii)
 Under detta protokolls sista tillämpningsår, perioden mellan den 1 januari och den dag då protokollets giltighetstid löper ut.
 7.3
 En giltighetsperioden om tre månader eller sex månader inleds den första dagen i varje månad. Fisketillståndens giltighetstid får dock aldrig sträcka sig längre än till den 31 december utfärdandeåret.
 8. Förvaring av fisketillståndet ombord
 8.1
 Fisketillståndet ska alltid förvaras ombord på fartyget.
 8.2
 Tonfiskfartyg och fartyg som bedriver fiske med flytlinor ska emellertid ha rätt att fiska så snart de förts upp i den preliminära förteckning som avses ovan. Dessa fartyg ska ständigt förvara den preliminära förteckningen ombord till dess att de fått sitt fisketillstånd utfärdat.
 9. Överlåtelse av fisketillståndet
 9.1
 Ett fisketillstånd utfärdas för ett bestämt fartyg och får inte överlåtas.
 9.2
 Vid force majeure och på EU:s begäran ska fisketillståndet emellertid ersättas av ett nytt fisketillstånd som utfärdas i ett annat fartygs namn, förutsatt att det fartyget är likvärdigt med det fartyg som ska ersättas.
 9.3
 Överlåtelsen sker genom att fartygsägaren eller dennes ombud i Guinea-Bissau lämnar tillbaka det fisketillstånd som ska ersättas och Guinea-Bissau utan dröjsmål utfärdar ersättningstillståndet. Ersättningstillståndet ska utfärdas till fartygsägaren eller dennes ombud utan dröjsmål efter det att det fisketillstånd som ska ersättas lämnats in. Ersättningstillståndet ska träda i kraft samma dag som det fisketillstånd som ska ersättas lämnas tillbaka.
 9.4
 För trålare ska en ersättningsavgift erläggas om ersättningsfartygets dräktighet (GT) är högre än det ersatta fartygets; ersättningsavgiften beräknas proportionellt i förhållande till skillnaden i dräktighet och den återstående giltighetsperioden. Fartygsägaren ska betala tilläggsavgiften vid den tidpunkt då överlåtelsen av fisketillståndet sker.
 9.5
 Guinea-Bissau ska utan dröjsmål uppdatera förteckningen över fartyg med tillstånd att fiska. Den nya förteckningen ska omedelbart meddelas den nationella myndighet som ansvarar för fiskerikontrollen och EU.
 10. Stödfartyg
 10.1
 På EU:s begäran ska Guinea-Bissau tillåta att EU-fartyg som innehar ett fisketillstånd tar hjälp av stödfartyg. Stödfartygen ska föra en EU-medlemsstats flagg eller tillhöra ett företag i en EU-medlemsstat och får inte vara utrustade för att bedriva fiske.
 10.2
 Guinea-Bissau ska upprätta en förteckning över stödfartyg med tillstånd och förteckningen ska utan dröjsmål meddelas den nationella myndighet som ansvarar för fiskerikontroll och EU.
 10.3
 Stödfartygen är skyldiga att inneha ett sådant tillstånd och det ska vara utfärdat enligt Guinea-Bissaus lagstiftning.
 11. Teknisk besiktning (trålare)
 11.1
 En gång om året eller efter ändring av fartygets dräktighet eller då användning av andra fiskeredskap medför en ändring av fartygets fiskekategori, ska varje EU-trålare inställa sig i en hamn i Guinea-Bissau för att genomgå teknisk besiktning i enlighet med Guinea-Bissaus gällande lagstiftning.
 11.2
 Vid den tekniska besiktningen ska det kontrolleras att fartygets tekniska egenskaper och de fiskeredskap som finns ombord är förenliga med bestämmelserna och att bestämmelserna avseende påmönstring av nationella sjömän efterlevs.
 11.3
 Guinea-Bissau är skyldiga att genomföra den tekniska besiktningen inom högst 48 timmar efter trålarens ankomst till hamnen.
 11.4
 Efter den tekniska besiktningen ska Guinea-Bissau utan dröjsmål utfärda ett bestyrkande av överensstämmelse till fartygets befälhavare och överlämna en kopia till EU.
 11.5
 Bestyrkandet av överensstämmelse ska vara giltigt under ett år. Varje gång ett fartyg ändrar inriktning på sitt fiske från eller till en kategori räkfiske krävs ett nytt bestyrkande av överensstämmelse. Ett nytt bestyrkande av överensstämmelse krävs också när ett fartyg lämnar Guinea-Bissaus exklusiva ekonomiska zon under en period som överstiger 45 dagar.
 11.6
 Bestyrkandet av överensstämmelse ska ständigt förvaras ombord på fartyget.
 11.7
 Kostnaderna i samband med den tekniska besiktningen ska betalas av fartygsägaren och de ska motsvara det belopp som fastställs i den prislista som anges i Guinea-Bissaus lagstiftning. Kostnaderna får inte överstiga de belopp som betalas för samma tjänst av nationella fartyg eller fartyg som för ett tredjelands flagg.
 KAPITEL III
 Tekniska regler
 1.
 De tekniska regler som ska gälla för fartyg som innehar ett fisketillstånd vad avser fiskezon, fiskeredskap och bifångstnivå, fastställs per fiskekategori i de tekniska specifikationerna i tillägget till denna bilaga.
 2.
 Tonfiskfartyg och fartyg som bedriver fiske med flytlinor ska iaktta alla rekommendationer som antas av Iccat.
 KAPITEL IV
 Fångstdeklaration
 1. Fiskeloggbok
 1.1
 Befälhavaren på ett EU-fartyg som fiskar inom ramen för avtalet ska föra fiskeloggbok i enlighet med den förlaga per fiskekategori som anges i tillägget till denna bilaga. Befälhavaren ska fylla i fiskeloggboken för varje dag som fartyget befinner sig i Guinea-Bissaus fiskezon.
 1.2
 Befälhavaren ska i fiskeloggboken anteckna den kvantitet av varje art (anges med treställig alfabetisk FAO-kod) som fångats och förvaras ombord, uttryckt i kilogram levande vikt eller, i tillämpliga fall, antal individer. För varje huvudart ska befälhavaren även ange om ingen fångst tagits.
 1.3
 I förekommande fall ska befälhavaren även varje dag i fiskeloggboken anteckna de kvantiteter av varje art som kastas över bord, uttryckt i kilogram levande vikt eller, i tillämpliga fall, i antal individer.
 1.4
 Fiskeloggboken ska fyllas i med läsliga versaler och undertecknas av befälhavaren.
 1.5
 Befälhavaren ska ansvara för att uppgifterna i fiskeloggboken är korrekta.
 2. Fångstdeklaration
 2.1
 Befälhavaren ska deklarera fartygets fångster genom att till Guinea-Bissau överlämna de fiskeloggböcker som avser den period då fartyget befunnit sig i Guinea-Bissaus fiskezon.
 2.2
 Fiskeloggböckerna ska lämnas in enligt följande:
 i)
 Vid fartygets ankomst till någon av Guinea-Bissaus hamnar ska originalet till varje fiskeloggbok lämnas till det lokala ombudet i Guinea-Bissau, som ska lämna ett skriftligt mottagningsbevis.
 ii)
 Vid fartygets utresa ur Guinea-Bissaus fiskezon utan att dessförinnan ha anlöpt någon av Guinea-Bissaus hamnar, ska originalet till varje fiskeloggbok inom 14 dagar efter ankomst till annan hamn och under alla omständigheter inom 30 dagar efter utresan ur Guinea-Bissaus fiskezon, skickas antingen
 a)
 med post till Guinea-Bissau, eller
 b)
 med fax till det nummer som meddelats av Guinea-Bissau, eller
 c)
 per e-post.
 2.3
 Om Guinea-Bissau kan ta emot fångstdeklarationer per e-post ska befälhavaren skicka fiskeloggböckerna till Guinea-Bissau till den e-postadress som Guinea-Bissau meddelat. Guinea-Bissau ska utan dröjsmål skicka tillbaka ett mottagningsbevis per e-post.
 2.4
 Befälhavaren ska skicka en kopia av varje fiskeloggbok till EU. För tonfiskfartyg och fartyg som bedriver fiske med flytlinor ska befälhavaren även skicka en kopia av varje fiskeloggbok till något av följande forskningsinstitut:
 i)
 Institut de recherche pour le développement (IRD).
 ii)
 Instituto Español de Oceanografia (IEO).
 iii)
 Instituto Nacional de investigação agrária e das Pescas (INIAP).
 2.5
 Om fartyget återvänder till Guinea-Bissaus fiskezon under dess fisketillstånds giltighetstid ska en ny aktivitets- och fångstdeklaration göras.
 2.6
 Om reglerna i detta kapitel inte iakttas får Guinea-Bissau dra in det berörda fartygets fisketillstånd till dess att deklarationen för de fångster som saknas görs, samt utdöma sanktioner för befälhavaren i enlighet med den nationella lagstiftning som är tillämplig i detta fall. Vid upprepad överträdelse får Guinea-Bissau vägra förnyelse av fisketillståndet. Guinea-Bissau ska utan dröjsmål underrätta EU om samtliga sanktioner som tillämpas i detta sammanhang.
 3. Övergång till ett elektroniskt system
 Från och med den 1 januari 2013 ska EU:s fartyg registrera och till Guinea-Bissaus myndigheter meddela uppgifter om fiskeinsatser inom ramen för avtalet på elektronisk väg, i enlighet med bestämmelserna i tillägget till denna bilaga.
 4. Avräkning av avgifterna för tonfiskfartyg och fartyg som bedriver fiske med flytlinor
 4.1
 För varje tonfiskfartyg och fartyg som bedriver fiske med flytlinor ska EU, på grundval av deras respektive fångstdeklarationer som bekräftats av de forskningsinstitut som anges ovan, fastställa en slutavräkning för de avgifter som fartyget är skyldigt med avseende på den årliga fiskesäsongen under det föregående kalenderåret.
 4.2
 EU ska meddela Guinea-Bissau och fartygsägaren denna slutavräkning före den 15 juni det år som följer på det år under vilket fångsterna togs.
 4.3
 Om slutavräkningen är högre än den fasta avgift som erlagts för fisketillståndet ska fartygsägaren utan dröjsmål betala mellanskillnaden till Guinea-Bissau. Om slutavräkningen är lägre än den fasta avgiften, ska mellanskillnaden inte återbetalas till fartygsägaren.
 KAPITEL V
 Landningar och omlastningar
 1.
 Befälhavaren på ett EU-fartyg som önskar landa i en hamn i Guinea-Bissau eller omlasta fångster som tagits i Guinea-Bissaus fiskezon, ska minst 24 timmar före landning eller omlastning meddela Guinea-Bissau
 a)
 namnet på det fiskefartyg som kommer att landa eller omlasta,
 b)
 landnings- eller omlastningshamnen,
 c)
 beräknat datum och klockslag för landningen eller omlastningen,
 d)
 den kvantitet (utryckt i kilogram levande vikt eller, i tillämpliga fall, antal individer) av varje art som ska landas eller omlastas (anges med treställig alfabetisk FAO-kod),
 e)
 vid omlastning, namnet på mottagarfartyget.
 2.
 Vid omlastning ska befälhavaren försäkra sig om att mottagarfartyget innehar ett tillstånd som utfärdats av de behöriga myndigheterna med avseende på en sådan insats.
 3.
 Omlastningen ska ske på redden utanför en hamn i Guinea-Bissau. Omlastning till havs är förbjuden.
 4.
 Vid överträdelse av dessa bestämmelser ska de sanktioner som i Guinea-Bissaus lagstiftning föreskrivs för sådana överträdelser tillämpas.
 KAPITEL VI
 System för satellitövervakning (VMS)
 1. Fartygens positionsrapporter – VMS
 1.1
 När ett EU-fartyg som innehar ett fisketillstånd befinner sig i Guinea-Bissaus fiskezon ska det vara utrustat med ett system för satellitövervakning (Vessel Monitoring System – VMS) som garanterar automatisk och kontinuerlig positionsrapportering varje timma till flaggstatens centrum för fiskerikontroll (Fisheries Monitoring Center – FMC).
 1.2
 Varje positionsrapport ska
 i)
 innehålla
 a)
 fartygsidentifikation,
 b)
 fartygets senaste geografiska position (longitud, latitud), med en felmarginal på mindre än 500 meter och med en konfidensgrad på 99 %,
 c)
 datum och klockslag för positionsregistreringen,
 d)
 fartygets hastighet och kurs,
 ii)
 vara konfigurerat enligt formatet i tillägget till denna bilaga.
 1.3
 Den position som registreras vid inträdet i Guinea-Bissaus zon ska anges med koden ”ENT”. Samtliga följande positioner ska anges med koden ”POS”, utom den första position som registreras efter utträdet ur Guinea-Bissaus zon, vilken ska anges med koden ”EXT”.
 1.4
 Flaggmedlemsstatens centrum för fiskerikontroll ska garantera automatisk behandling, och i tillämpliga fall, elektronisk överföring av positionsrapporter. Positionsrapporterna ska registreras på ett säkert sätt och sparas under tre år.
 2. Överföring av positionsrapporter om VMS slutar att fungera
 2.1
 Befälhavaren ska se till att fartygets VMS ständigt är fullt funktionsdugligt och att positionsrapporterna överförs på ett korrekt sätt till flaggstatens centrum för fiskerikontroll.
 2.2
 Vid funktionsfel ska fartygets VMS repareras eller bytas ut inom en månad. Om tidsfristen överskrids utan att reparation sker kommer fartyget inte längre att ha tillstånd att fiska i Guinea-Bissaus zon.
 2.3
 Fartyg med defekt VMS som fiskar i Guinea-Bissaus zon ska överföra sina positionsrapporter via e-post, radio eller fax till flaggstatens centrum för fiskerikontroll minst var fjärde timme och meddelandena ska innehålla all information som anges i punkt 1.2.
 3. Säker överföring av positionsrapporter till Guinea-Bissaus centrum för fiskerikontroll
 3.1
 Så snart Guinea-Bissau inrättat ett operativt centrum för fiskerikontroll, ska flaggstatens centrum för fiskerikontroll automatiskt överföra de berörda fartygens positionsrapporter till Guinea-Bissaus centrum för fiskerikontroll. Flaggmedlemsstatens och Guinea-Bissaus centrum för fiskerikontroll ska utbyta elektroniska kontaktadresser och utan dröjsmål informera varandra om varje ändring av dessa adresser.
 3.2
 Överföringen av positionsrapporterna mellan flaggstatens centrum för fiskerikontroll och Guinea-Bissau ska ske elektroniskt enligt ett säkert kommunikationssystem.
 3.3
 Guinea-Bissaus respektive flaggstatens centrum för fiskerikontroll ska utan dröjsmål underrätta varandra om varje avbrott i den kontinuerliga positionsrapporteringen från ett fartyg som innehar ett fisketillstånd, om det aktuella fartyget inte har anmält utträde ur fiskezonen.
 4. Funktionsfel i kommunikationssystemet
 4.1
 Guinea-Bissau ska se till att dess elektroniska utrustning är kompatibel med den utrustning som används av flaggstatens centrum för fiskerikontroll och ska informera EU så snart det uppstår funktionsfel i överföringen och mottagandet av positionsrapporter, för en så snabb teknisk lösning på problemet som möjligt. Vid oenighet ska förlikning inledas i gemensamma kommittén.
 4.2
 Befälhavaren ska betraktas som ansvarig om det visar sig att fartygets VMS har manipulerats i syfte att störa dess funktion eller förfalska positionsrapporterna. Varje överträdelse kommer att leda till sanktioner i enlighet med Guinea-Bissaus gällande lagstiftning.
 5. Ändring av rapporteringsfrekvensen
 5.1
 Vid misstanke om överträdelse stödd av välgrundade fakta får Guinea-Bissau, med kopia till EU, begära att flaggmedlemsstatens centrum för fiskerikontroll minskar sändningsintervallet för fartygets positionsrapporter till trettio minuter under en fastställd utredningsperiod. Bevismaterialet ska skickas av Guinea-Bissau till flaggmedlemsstatens centrum för fiskerikontroll och till EU. Flaggmedlemsstatens centrum för fiskerikontroll ska utan dröjsmål börja sända positionsrapporter till Guinea-Bissau enligt den nya högre rapporteringsfrekvensen. När utredningsförfarandet avslutats ska Guinea-Bissau omedelbart underrätta flaggmedlemsstatens centrum för fiskerikontroll och EU om detta.
 5.2
 Vid utredningsperiodens slut ska Guinea-Bissau informera flaggmedlemsstatens centrum för fiskerikontroll och EU om en eventuell uppföljning.
 KAPITEL VII
 Kontroll
 1. Inträde i och utträde ur fiskezonen
 1.1
 Varje gång ett EU-fartyg med fisketillstånd inträder i eller utträder ur Guinea-Bissaus fiskezon ska Guinea-Bissau underrättas om detta minst 24 timmar före inträdet eller utträdet. Denna tidsfrist ska minskas till sex timmar för tonfiskfartyg och fartyg som bedriver fiske med flytlinor.
 1.2
 I samband med anmälan av inträdet eller utträdet ska fartyget särskilt meddela följande:
 i)
 Beräknad dag, klockslag och position för in- eller utträdet.
 ii)
 Kvantiteten av varje art som medförs ombord, angiven med respektive treställig alfabetisk FAO-kod och uttryckt i kilogram levande vikt eller, i tillämpliga fall, i antal individer.
 iii)
 Produkternas presentationsform.
 1.3
 Anmälan ska i första hand göras via e-post, eller om sådan saknas via fax eller radio, till en e-postadress eller ett faxnummer eller på en frekvens som ska meddelas av Guinea-Bissau. Guinea-Bissau ska utan dröjsmål underrätta de berörda fartygen och EU om varje ändring av e-postadresser, faxnummer eller sändningsfrekvens.
 1.4
 Varje fartyg som ertappas med att bedriva fiskeverksamhet i Guinea-Bissaus fiskezon utan att i förväg ha anmält sin närvaro ska betraktas som ett fiskefartyg utan tillstånd.
 2. Inspektioner
 2.1
 Befälhavare på EU-fartyg som bedriver fiskeverksamhet i Guinea-Bissaus vatten ska låta tjänstemän från Guinea-Bissau med ansvar för inspektion av fiskeverksamhet komma ombord, och underlätta deras tjänsteutövning.
 2.2
 Tjänstemännens närvaro ombord ska inte överstiga den tid som krävs för att de ska kunna utföra sina uppgifter.
 2.3
 Efter varje inspektion ska en officiell besöksrapport överlämnas till fartygets befälhavare.
 KAPITEL VIII
 Överträdelser
 1. Behandling av överträdelser
 1.1
 Varje överträdelse av bestämmelserna i denna bilaga som begås av ett EU-fartyg som innehar ett fisketillstånd, ska anges i en inspektionsrapport.
 1.2
 Befälhavarens undertecknande av inspektionsrapporten påverkar inte fartygsägarens rätt att försvara sig mot anklagelsen om överträdelse.
 2. Arrest av ett fartyg – informationssammanträde
 2.1
 Om så föreskrivs i Guinea-Bissaus gällande lagstiftning vad avser den aktuella överträdelsen, kan varje EU-fartyg som begår en överträdelse tvingas avbryta sin fiskeverksamhet och, i det fall fartyget befinner sig till havs, tvingas gå till en hamn i Guinea-Bissau.
 2.2
 Guinea-Bissau ska inom högst 48 timmar underrätta EU om varje arrest av ett EU-fartyg som innehar ett fisketillstånd. Underrättelsen ska åtföljas av bevismaterialet rörande den anmälda överträdelsen.
 2.3
 Innan åtgärd vidtas mot fartyget, befälhavaren eller lasten, undantaget åtgärder för att säkra bevis, ska Guinea-Bissau på EU:s begäran inom en arbetsdag från och med underrättelsen om arresten av fartyget organisera ett informationssammanträde för att klargöra de förhållanden som lett till arresten av fartyget och presentera de eventuella följderna. En företrädare för fartygets flaggstat får närvara vid informationssammanträdet.
 3. Sanktioner i samband med överträdelsen – förlikningsförfarande
 3.1
 Sanktionerna för den anmälda överträdelsen ska fastställas av Guinea-Bissau i enlighet med gällande nationell lagstiftning.
 3.2
 Om överträdelsen påkallar ett rättsligt förfarande ska, innan det förfarandet inleds, ett förlikningsförfarande mellan Guinea-Bissau och EU äga rum i syfte att fastställa påföljdens art och storlek. En företrädare för fartygets flaggstat får delta i förlikningsförfarandet. Förlikningsförfarandet ska avslutas senast fyra dagar efter anmälan av arresten av fartyget.
 4. Rättsligt förfarande – bankgaranti
 4.1
 Om förlikningsförfarandet misslyckas och överträdelsen anhängiggörs vid behörig domstol, ska den fartygsägare som är ansvarig för överträdelsen ställa en bankgaranti hos en bank som anvisas av Guinea-Bissau; garantibeloppet, fastställt av Guinea-Bissau, ska täcka kostnaderna för arresten av fartyget, det uppskattade bötesbeloppet och eventuell kompensationsersättning. Bankgarantin ska blockeras till dess att det rättsliga förfarandet har avslutats.
 4.2
 Bankgarantin ska utan dröjsmål frisläppas och återlämnas till fartygsägaren i enlighet med nedanstående, så snart avgörandet meddelats:
 a)
 I sin helhet, om ingen påföljd utdömts eller
 b)
 i resterande delar, om påföljden leder till ett bötesbelopp som är lägre än bankgarantin.
 4.3
 Guinea-Bissau ska underrätta EU om resultaten av det rättsliga förfarandet inom åtta dagar efter det att avgörandet meddelats.
 5. Frisläppande av fartyget
 Fartyget och dess befälhavare ska ges tillstånd att lämna hamnen så snart påföljden enligt förlikningsförfarandet reglerats, eller så snart bankgarantin ställts.
 KAPITEL IX
 Påmönstring av sjömän
 1. Antal sjömän för påmönstring
 1.1
 Under fisketillståndets giltighetstid ska ett EU-trålfartyg påmönstra sjömän från Guinea-Bissau enligt följande:
 i)
 Fyra sjömän för en kapacitet under 250 GT.
 ii)
 Fem sjömän för en kapacitet mellan 240 och 400 GT.
 iii)
 Sex sjömän för en kapacitet mellan 400 och 650 GT.
 iv)
 Sju sjömän för en kapacitet över 650 GT.
 1.2
 EU-fartygens ägare ska bemöda sig om att mönstra på ytterligare sjömän från Guinea-Bissau.
 2. Fritt val av sjömän
 2.1
 Guinea-Bissau ska föra en vägledande förteckning över kvalificerade sjömän som kan mönstras på för EU-fartyg.
 2.2
 Fartygsägaren eller dennes ombud får ur denna förteckning fritt välja vilka sjömän som kommer att mönstras på och ska meddela Guinea-Bissau att dessa upptagits i fartygets besättningslista.
 3. Avtal
 3.1
 Sjömännens anställningsavtal ska upprättas av fartygsägaren eller dennes ombud och sjömannen, vid behov företrädd av sin fackförening, i samverkan med Guinea-Bissau. Det ska innehålla uppgift om påmönstringsdatum och påmönstringshamn.
 3.2
 Avtalet ska garanterar att sjömannen omfattas av det i Guinea-Bissau tillämpliga sociala trygghetssystemet. Det ska omfatta liv-, sjuk- och olycksfallsförsäkring.
 3.3
 En kopia av avtalet ska lämnas till de undertecknande parterna.
 3.4
 Internationella arbetsorganisationens (ILO) deklaration om grundläggande principer och rättigheter på arbetet ska gälla för sjömän från Guinea-Bissau. Det gäller särskilt föreningsfriheten, erkännandet av den kollektiva förhandlingsrätten och undanröjandet av diskriminering i fråga om anställning och yrkesutövning.
 4. Sjömännens lön
 4.1
 Fartygsägaren ska betala lönen till sjömännen från Guinea-Bissau. Lönen ska fastställas innan fisketillstånden utfärdas, efter gemensam överenskommelse mellan fartygsägaren eller dennes ombud och Guinea-Bissau.
 4.2
 Lönen får inte vara lägre än den lön som betalas till besättningen på Guinea-Bissaus fartyg, och den får inte understiga ILO:s normer.
 5. Sjömannens skyldigheter
 Sjömannen ska inställa sig hos befälhavaren på det fartyg som sjömannen ska mönstra på dagen före det påmönstringsdatum som anges i avtalet. Befälhavaren ska informera sjömannen om dag och klockslag för påmönstring. Om sjömannen inte anmäler sig den dag och det klockslag som angivits för påmönstringen ska sjömannens avtal anses vara upphävt. Sjömannen ska ersättas av en annan sjöman från Guinea-Bissau, utan att detta får försena fartygets avresa.
 KAPITEL X
 Observatörer
 1. Observation av fiskeverksamhet
 1.1
 Fartyg som innehar ett fisketillstånd ska omfattas av en ordning för observation av fiskeverksamhet inom ramen för protokollet.
 1.2
 Parterna ska, när det gäller tonfiskfartyg och fartyg som bedriver fiske med flytlinor, snarast möjligt tillsammans med berörda länder diskutera utformningen av ett regionalt observatörssystem och valet av en behörig fiskeriorganisation.
 1.3
 Övriga fartygstyper ska ta ombord en observatör som utsetts av Guinea-Bissau.
 2. Utsedda fartyg och observatörer
 2.1
 Guinea-Bissau ska vid den tidpunkt då fisketillståndet utfärdas informera EU och fartygsägaren eller dennes ombud om vilka fartyg och observatörer som utsetts, samt om hur länge observatören kommer att stanna ombord på varje fartyg. Guinea-Bissau ska utan dröjsmål informera EU och fartygsägaren, eller dennes ombud, om alla eventuella ändringar när det gäller de fartyg eller de observatörer som utsetts.
 2.2
 Observatören ska inte stanna längre ombord på fartyget än vad som krävs för att utföra observatörsuppgifterna.
 3. Schablonbelopp
 Samtidigt som avgiften erläggs ska fartygsägaren för varje fartyg betala ett schablonbelopp till Guinea-Bissau på 6 000 EUR per år; schablonbeloppet ska anpassas proportionellt i förhållande till giltighetstiden för de utsedda fartygens fisketillstånd.
 4. Observatörens lön
 Observatörens lön och de sociala avgifterna för denne ska betalas av Guinea-Bissau.
 5. Ombordstigningsvillkor
 5.1
 Villkoren för observatörens ombordstigning ska bestämmas i samråd mellan fartygsägaren eller dennes ombud och Guinea-Bissau.
 5.2
 Observatören ska behandlas som en befälsperson ombord. Observatörens logi ombord är dock beroende av fartygets tekniska struktur.
 5.3
 Fartygsägaren ska stå för kostnaderna för observatörens kost och logi.
 5.4
 Befälhavaren ska inom sitt ansvarsområde vidta alla åtgärder som krävs för att garantera observatörens fysiska säkerhet och psykiska välbefinnande.
 5.5
 Observatören ska ha tillgång till de hjälpmedel som är nödvändiga för tjänsteutövningen. Observatören ska ha tillträde till kommunikationsmedel, till handlingar som rör fartygets fiskeverksamhet, särskilt fiskeloggbok och skeppsdagbok, och till de delar av fartyget som är direkt knutna till observatörens tjänsteutövning.
 6. Observatörens skyldigheter
 Under hela den tid som observatören befinner sig ombord ska denne
 a)
 vidta lämpliga åtgärder för att inte avbryta eller hindra fiskeinsatser,
 b)
 respektera egendom och utrustning ombord,
 c)
 respektera sekretessen för alla fartygshandlingar.
 7. Observatörens ombord- och avstigning
 7.1
 Observatören ska gå ombord i en hamn som utses av fartygsägaren.
 7.2
 Fartygsägaren eller dennes ombud ska med tio dagars varsel före ombordstigningen underrätta Guinea-Bissau om dag, klockslag och hamn för observatörens ombordstigning. Om observatören tas ombord i ett annat land ska kostnaderna för resan till ombordstigningshamnen betalas av fartygsägaren.
 7.3
 Om observatörens inte lämnar fartyget i en hamn i Guinea-Bissau ska fartygsägaren garantera att observatörens återresa till Guinea-Bissau sker så snabbt som möjligt och ska stå för resekostnaderna.
 8. Observatörens uppgifter
 Observatören ska ha följande uppgifter:
 a)
 Observera fartygens fiskeverksamhet.
 b)
 Kontrollera fiskefartygets position under fiskeinsatserna.
 c)
 Utföra uppgifter inom ramen för vetenskapliga program, däribland biologisk provtagning.
 d)
 Upprätta en förteckning över de fiskeredskap som används.
 e)
 Kontrollera de uppgifter i fiskeloggboken som rör fångster som tagits i Guinea-Bissaus fiskezon.
 f)
 Kontrollera procentandelen bifångster på grundval av vad som anges i den tekniska specifikationen för varje kategori och uppskatta hur stor fångst som kastas överbord.
 g)
 Minst en gång i veckan via radio meddela sina observationer, inbegripet hur stora kvantiteter som finns ombord av fångster och bifångster.
 9. Observatörens rapport
 9.1
 Innan fartyget lämnas ska observatören överlämna en rapport om sina observationer till fartygets befälhavare. EU-fartygets befälhavare har rätt att föra in sina anmärkningar i observatörens rapport. Rapporten ska undertecknas av observatören och befälhavaren. Observatören ska överlämna en kopia av rapporten till befälhavaren.
 9.2
 Observatören ska överlämna sin rapport till Guinea-Bissau. Uppgifterna om fångster och om fångst som kastas överbord ska meddelas det vetenskapliga institutet (CIPA) i Guinea-Bissau som efter behandling och analys ska presentera dem för den gemensamma vetenskapliga kommittén.
 Tillägg
 1 –
 Formulär för ansökan om fiskelicens
 2 –
 Statistik över fångster och fiskeansträngning
 3 –
 Fiskeloggbok för tonfiskfartyg
 4 –
 Elektronisk rapportering av fiskeinsatser
 5 –
 Överföring av VMS-meddelanden till Guinea-Bissau
 6 –
 Tekniska specifikationer per kategori
 Tillägg 1
 FORMULÄR FÖR ANSÖKAN OM FISKELICENS
 Tillägg 2
 Tillägg 3
 LOGGBOK FÖR TONFISKFARTYG
 Tillägg 4
 ELEKTRONISK RAPPORTERING AV FISKEINSATSER
 Elektroniskt registrerings- och rapporteringssystem
 1.
 Varje EU-fartyg som fiskar inom ramen för detta protokoll ska vara utrustat med ett elektroniskt registrerings- och rapporteringssystem, nedan kallat ERS-system (elektroniskt rapporteringssystem) som ska vara driftsdugligt och ha kapacitet att registrera och överföra data rörande fiskeaktivitet, nedan kallade ERS-data, under hela fartygets närvaro i Guinea-Bissaus vatten. Ett EU-fartyg som inte är utrustat med ERS-system eller vars ERS-system inte fungerar får inte tillstånd att inleda en fiskeinsats i Guinea-Bissaus vatten.
 2.
 Flaggmedlemsstaten och Guinea-Bissau ska försäkra sig om att deras respektive nationella centrum för fiskerikontroll har datorutrustning samt förfogar över den programvara som krävs för automatisk överföring av ERS-data i XML-format på http://ec.europa.eu/cfp/control/codes/index_en.htm och för att kunna spara ERS-data elektroniskt under minst tre år. All ändring eller uppdatering av formatet måste förses med identifikation och dateras, och träder i kraft efter sex månader.
 3.
 Överföringen av ERS-data ska ske med elektronisk kommunikationsutrustning som förvaltas av Europeiska kommissionen på EU:s vägnar.
 4.
 Parterna ska försäkra sig om att ERS-data registreras i ordningsföljd.
 5.
 Flaggmedlemsstaten och Guinea-Bissau ska försäkra sig om att deras centrum för fiskerikontroll meddelar varandra de namn, e-postadresser samt telefon- och faxnummer som behövs. Varje senare ändring av dessa uppgifter ska meddelas utan dröjsmål.
 Överföring av ERS-data
 6.
 Varje EU-fartyg som fiskar inom ramen för protokollet ska
 a)
 föra en elektronisk loggbok för varje närvarodag i Guinea-Bissaus vatten; varje art ska anges med treställig alfabetisk FAO-kod i kg levande vikt eller, om nödvändigt, i antal individer,
 b)
 trots bestämmelserna i kapitel VII, vid varje inträde i eller utträde ur Guinea-Bissaus vatten överföra uppgifter om kvantiteter ombord för varje art som anges i fisketillståndet,
 c)
 registrera de fångster som tas i Guinea-Bissaus vatten per art och för varje drag, med uppgift om fångstkvantiteter och kvantiteter som kastas överbord; för de arter som anges i fisketillståndet ska befälhavaren även ange utebliven fångst,
 d)
 trots bestämmelserna i kapitel V, registrera omlastade och/eller landade kvantiteter per art,
 e)
 överföra ERS-data på elektronisk väg till centrumet för fiskerikontroll i flaggstaten före 23:59 UTC.
 7.
 Befälhavaren är ansvarig för att registrerade och överförda ERS-data är riktiga.
 8.
 Flaggstaten ska försäkra sig om att dess centrum för fiskerikontroll utan dröjsmål överför ERS-data till Guinea-Bissau enligt de förfaranden och i de format som anges i punkt 2.
 9.
 Guinea-Bissaus centrum för fiskerikontroll ska
 a)
 behandla alla ERS-data konfidentiellt,
 b)
 överföra ERS-data till centrumet för fiskerikontroll i fartygets flaggstat senast 48 timmar efter varje avslutad omlastning och/eller landning.
 Tekniskt fel
 10.
 Ett EU-fartygs flaggstat ska se till att befälhavaren, fartygsägaren eller dennes ombud utan dröjsmål informeras om varje tekniskt fel som uppstår i ERS-systemet på dennes fartyg.
 11.
 Vid tekniskt fel i ERS-systemet ska befälhavaren och/eller fartygsägaren försäkra sig om att ERS-systemet repareras eller ersätts inom en månad från det att felet uppstod.
 12.
 Varje EU-fartyg som fiskar med ett defekt ERS-system ska varje dag före 23.59 UTC överföra ERS-data till sin flaggstats centrum för fiskerikontroll med hjälp av annan elektronisk kommunikationsutrustning som finns tillgänglig.
 Uteblivna ERS-data
 13.
 Guinea-Bissaus centrum för fiskerikontroll ska utan dröjsmål underrätta den behöriga flaggstatens centrum för fiskerikontroll och EU om varje avbrott i överföringen av ERS-data från ett EU-fartyg som fiskar inom ramen för detta protokoll.
 14.
 Så snart flaggstatens centrum för fiskerikontroll mottagit underrättelsen ska den utan dröjsmål ta reda på skälen till att ERS-data inte överförs, och vidta lämpliga åtgärder för att lösa problemet. Flaggstatens centrum för fiskerikontroll ska utan dröjsmål underrätta Guinea-Bissaus centrum för fiskerikontroll och EU om de konstaterade orsakerna och om de korrigerande åtgärder som vidtagits.
 15.
 Flaggmedlemsstatens centrum för fiskerikontroll ska utan dröjsmål sända uteblivna ERS-data till Guinea-Bissaus centrum för fiskerikontroll.
 16.
 Om Guinea-Bissaus centrum för fiskerikontroll inte är i drift ska EU månatligen överföra aggregerade ERS-data till Guinea-Bissau för de EU-fartyg som fiskat i dess vatten.
 Tillägg 5
 ÖVERFÖRING AV VMS-MEDDELANDEN TILL GUINEA-BISSAU
 Dataelement
 Kod
 Obligatorisk (O)/ Ej obligatorisk (F)
 Kommentarer
 Ny rapport
 SR
 O
 Systemuppgift som visar att rapporten påbörjas
 Adress
 AD
 O
 Rapportuppgift: mottagarpartens treställiga alfabetiska ISO-landskod
 Avsändare
 FR
 O
 Rapportuppgift: avsändarpartens treställiga alfabetiska ISO-landskod
 Ordningsnummer
 RN
 F
 Rapportuppgift: rapportens löpnummer under innevarande år
 Rapportdatum
 RD
 F
 Rapportuppgift: överföringsdatum
 Rapporttid
 RT
 F
 Rapportuppgift: överföringstidpunkt
 Typ av meddelande
 TM
 O
 Rapportuppgift: Typ av meddelande: ”ENT”, ”POS” eller ”EXI”
 Fartygets namn
 NA
 F
 Fartygets namn
 Distriktsbeteckning
 XR
 F
 Fartygsuppgift: numret på fartygets sida
 Radioanropssignal
 RC
 O
 Fartygsuppgift: fartygets internationella radioanropssignal
 Befälhavarens namn
 MA
 O
 Namn på fartygets befälhavare
 Internt referens-nummer
 IR
 O
 Fartygsuppgift: unikt fartygsnummer, treställig alfabetisk ISO-landskod för flaggstaten följd av siffror
 Latitud
 LT
 O
 Positionsuppgift: position ± 99.999 (WGS-84)
 Longitud
 LG
 O
 Positionsuppgift: position ± 999.999 (WGS-84)
 Hastighet
 SP
 O
 Positionsuppgift: fartygets hastighet angiven i knop med en decimal
 Kurs
 CO
 O
 Positionsuppgift: fartygets kurs på en 360-gradig skala
 Datum
 DA
 O
 Positionsuppgift: UTC-datum för position (ÅÅÅÅMMDD)
 Tid
 TI
 O
 Positionsuppgift: UTC-tid för position (TTMM)
 Rapportslut
 ER
 O
 Systemuppgift som anger att rapporten är avslutad
 Format
 En dataöverföring struktureras på följande sätt:
 —
 dubbla snedstreck ”//” tillsammans med bokstäverna ”SR” anger att ett meddelande påbörjas,
 —
 dubbla snedstreck ”//” tillsammans med en datafältkod anger att ett dataelement påbörjas,
 —
 ett enkelt snedstreck ”/” används för att skilja datafältkoden från efterföljande data,
 —
 data som lämnas parvis ska åtskiljas av ett mellanslag,
 —
 dubbla snedstreck ”//” tillsammans med bokstäverna ”ER” anger att rapporten är avslutad.
 Tillägg 6
 BLAD 1 – FISKEKATEGORI 1:
 FISK- OCH BLÄCKFISKETRÅLARE MED FRYSANLÄGGNING
 1. Fiskezon
 Bortom 12 sjömil från baslinjerna, inklusive Guinea-Bissaus och Senegals gemensamma förvaltningsområde, norrut till azimut 268°.
 2. Tillåtna redskap
 2.1
 Klassisk trål med trålbord och andra selektiva redskap är tillåtna.
 2.2
 Sidotrålar är tillåtna.
 2.3
 Användande av alla sorters redskap, hjälpmedel eller anordningar ägnade att täppa till nätens maskor eller att minska deras selektiva verkan är förbjudet. För att undvika att näten nöts ut eller slits sönder är det tillåtet att endast på undersidan av bottentrålens säck fästa ett skydd av nät eller annat material. Dessa skydd får endast fästas framtill och på sidorna av trålens säck. På ovansidan är det tillåtet att använda olika former av skydd under förutsättning att de är i ett enda stycke nät av samma material som säcken och vars maskor när de sträcks ut har ett mått av minst 300 mm.
 2.4
 Dubblering av enkelt eller tvinnat garn i trålens säck är förbjudet.
 3. Minsta tillåtna maskstorlek
 70 mm
 4. Bifångster
 I enlighet med Guinea-Bissaus lagstiftning
 4.1
 Fartyg som fiskar efter fisk får ha högst 9 % skaldjur och 9 % bläckfisk ombord av den totala fångsten i Guinea-Bissaus fiskezon.
 4.2
 Fartyg som fiskar efter bläckfisk får ha högst 9 % skaldjur ombord av den totala fångsten som gjorts i Guinea-Bissaus fiskezon.
 4.3
 Ett överskridande av de tillåtna procentsatserna för bifångsterna ska leda till sanktioner i enlighet med Guinea-Bissaus lagstiftning.
 4.4
 Parterna ska samråda i den gemensamma kommittén för att ändra de tillåtna mängderna på grundval av en rekommendation från gemensamma vetenskapliga kommittén.
 5. Tillåtet tonnage/Avgifter
 5.1
 Tillåtet tonnage (GT)
 3 500 GT per år.
 5.2
 Avgifter i euro per GT
 256 euro/GT/år
 För kvartals- eller halvårslicenser ska avgifterna beräknas tidsproportionellt och ökas med 4 % respektive 2,5 %.
 BLAD 2 – FISKEKATEGORI 2:
 RÄKTRÅLARE
 1. Fiskezon
 Bortom 12 sjömil från baslinjerna, inklusive Guinea-Bissaus och Senegals gemensamma förvaltningsområde, norrut till azimut 268°.
 2. Tillåtet redskap
 2.1
 Klassisk trål med trålbord och andra selektiva redskap är tillåtna.
 2.2
 Sidotrålar är tillåtna.
 2.3
 Användande av alla sorters redskap, hjälpmedel eller anordningar ägnade att täppa till nätens maskor eller att minska deras selektiva verkan är förbjudet. För att undvika att näten nöts ut eller slits sönder är det tillåtet att endast på undersidan av bottentrålens säck fästa ett skydd av nät eller annat material. Dessa skydd får endast fästas framtill och på sidorna av trålens säck. På ovansidan är det tillåtet att använda olika former av skydd under förutsättning att de är i ett enda stycke nät av samma material som säcken och vars maskor när de sträcks ut har ett mått av minst 300 mm.
 2.4
 Dubblering av enkelt eller tvinnat garn i trålens säck är förbjudet.
 3. Minsta tillåtna maskstorlek
 50 mm
 4. Bifångster
 I enlighet med Guinea-Bissaus lagstiftning
 4.1
 Räktrålare får inte ha mer än 50 % bläckfisk och fisk ombord av den totala fångsten i Guinea-Bissaus fiskezon vid avslutad fiskeresa.
 4.2
 Ett överskridande av de tillåtna procentsatserna för bifångsterna ska leda till sanktioner i enlighet med Guinea-Bissaus lagstiftning.
 4.3
 Parterna ska samråda i den gemensamma kommittén för att ändra de tillåtna mängderna på grundval av en rekommendation från gemensamma vetenskapliga kommittén.
 5. Tillåtet tonnage/Avgifter
 5.1
 Tillåtet tonnage (GT)
 3 700 GT per år.
 5.2
 Avgifter i euro per GT
 344 euro/GT/år
 För kvartals- eller halvårslicenser ska avgifterna beräknas tidsproportionellt och ökas med 4 % respektive 2,5 %.
 BLAD 3 – FISKEKATEGORI 3:
 TONFISKFARTYG SOM BEDRIVER SPÖFISKE MED FASTA LINOR
 1. Fiskezon
 1.1
 Bortom 12 sjömil från baslinjerna, inklusive Guinea-Bissaus och Senegals gemensamma förvaltningsområde, norrut till azimut 268°.
 1.2
 Tonfiskfartyg som bedriver spöfiske med fasta linor har rätt att fiska efter levande bete för fiskeåret i Guinea-Bissaus fiskezon.
 2. Tillåtet redskap
 2.1
 Spön
 2.2
 Ringnot/snörpvad med levande bete: 16 mm
 3. Bifångster
 3.1
 I enlighet med konventionen om skydd av flyttande vilda djur och Iccats resolutioner är det förbjudet att fiska brugd (Cetorhinus maximus), vithaj (Carcharodon carcharias), storögd rävhaj (Alopias superciliosus), hajar i familjen hammarhajar (Sphyrnidae) (utom skovelhuvad hammarhaj (Spyrna tiburo)), årfenhaj (Carcharhinus longimanus) och silkeshaj (Carcharhinus falciformis). Fiske av sandtigerhaj (Carcharias taurus) och gråhaj (Galeorhinus galeus) är förbjudet.
 3.2
 Parterna ska samråda i gemensamma kommittén för att uppdatera denna förteckning på grundval av vetenskapliga rekommendationer.
 4. Tillåtet tonnage/Avgifter
 4.1
 Ytterligare avgift per fiskat ton
 25 euro/ton
 4.2
 Årlig fast avgift:
 550 euro för 22 ton per fartyg
 4.3
 Antal fartyg med tillstånd att fiska
 12 fartyg
 BLAD 4 – FISKEKATEGORI 4:
 NOTFARTYG FÖR TONFISKFISKE, MED FRYSANLÄGGNING OCH FARTYG FÖR FISKE MED FLYTLINOR
 1. Fiskezon
 Bortom 12 sjömil från baslinjerna, inklusive Guinea-Bissaus och Senegals gemensamma förvaltningsområde, norrut till azimut 268°.
 2. Tillåtet redskap
 Not och ytlångrev
 3. Bifångster
 I enlighet med konventionen om skydd av flyttande vilda djur och Iccats resolutioner är det förbjudet att fiska brugd (Cetorhinus maximus), vithaj (Carcharodon carcharias), storögd rävhaj (Alopias superciliosus), hajar i familjen hammarhajar (Sphyrnidae) (utom skovelhuvad hammarhaj (Spyrna tiburo)), årfenhaj (Carcharhinus longimanus) och silkeshaj (Carcharhinus falciformis). Fiske av sandtigerhaj (Carcharias taurus) och gråhaj (Galeorhinus galeus) är förbjudet.
 Parterna ska samråda i gemensamma kommittén för att uppdatera denna förteckning på grundval av vetenskapliga rekommendationer.
 4. Tillåtet tonnage/Avgifter
 4.1
 Ytterligare avgift per fiskat ton
 35 euro/ton
 4.2
 Årlig fast avgift:
 3 500 euro för 100 ton per fartyg
 4.3
 Antal fartyg med tillstånd att fiska
 28 fartyg
 Fiskeresa
 I detta tillägg används någon av följande definitioner för att avgöra hur länge ett EU-fartygs fiskeresa varar:
 —
 från fartygets inträde i Guinea-Bissaus fiskezon till dess utträde,
 —
 från fartygets inträde i Guinea-Bissaus fiskezon till dess fartyget gör en omlastning,
 —
 från fartygets inträde i Guinea-Bissaus fiskezon till dess fartyget gör en landning i Guinea-Bissau.


type: wikipedia

text:
Estrid on orgaanilised ühendid, mis tekivad happe vesinikuaatomite asendumisel süsivesiniku radikaalidega. Karboksüülhapetest tekivad estrid karboksüülrühmade vesinikuaatomite asendumisel süsivesiniku radikaalidega.
 Üldvalem
 Estrite üldvalem on R–COO–R', kus R ja R' on süsivesiniku radikaalid, kusjuures R ja R' võivad olla ühesugused radikaalid.
 Nomenklatuur
 Estrite nimetused moodustatakse nagu karboksüülhappe sooladelgi (esimene osa nimest tuleb alkoholist ning teine vastavast karboksüülhappest):
 CH3CH2CH2COOCH2CH3: etüülbutanaat
 CH3CH2CH2COOCH2CH2CH3: propüülbutanaat
 CH3CH2COOCH3: metüülpropanaat
 CH3COOCH2CH2CH3: propüületanaat ehk propüülatsetaat
 Estrid on ainult sellised ühendid, kus mõlemal pool on süsivesiniku radikaal. Järgnev ühend on küll sarnase ehitusega nagu ester, kuid ei ole ester, vaid tavaline karboksüülhappe sool.
 CH3CH2COOK: kaaliumpropanaat
 Füüsikalised omadused
 Madalad estrid on vedelikud. Kõrgemad estrid on tahked ained. Nad lahustuvad orgaanilistes lahustes, vees aga vähe või peaaegu üldse mitte. Keemistemperatuur on madalam kui vastavatel alkoholidel ja karboksüülhapetel. Estrid on enamasti lenduvad. Pika süsiniku ahelaga hapete ja alkoholide estrid ei lendu ja on seetõttu lõhnatud.
 Lõhn
 Mõnel vedelal estril on meeldiv lõhn.
 Kasutusalad
 Estreid kasutatakse lille- ja puulõhnade tõttu puuviljaessentsidena, muuhulgas karastusjookides, kondiitritoodetes, seebi- ja parfümeeriatööstuses.
 Estrid on lahustiteks värvidele ja lakkidele.
 Neid kasutatakse ka ravimite valmistamisel.
 Suurtes kogustes vajatakse estreid plastide ja kiudainete tootmiseks.
 Keemilised omadused
 Estrite tähtsaim keemiline omadus on hüdrolüüs ehk klassikalises mõistes reaktsioon veega katalüsaatori juuresolekul ehk antud juhul neutraalne ja happeline hüdrolüüs. Happeline hüdrolüüs on pöörduv, neutraalne aga mitte.
 Leidumine
 Estreid leidub eeterlike õlidena taimedes (näiteks apelsinikoores). Veel on nendeks rasvad ja vahad.
 Saamine
 Vanim estrite saamise viis oli nende tootmine taimedest eeterlike jm. õlidena ja loomadest rasvana. Kui peenestatud taimemassi juhitakse veeauru, siis võtab see kaasa lenduvad eeterlikud õlid. Muid rasvu ja õlisid saab kudedest eraldada veega keetmise või lihtsalt pressimise teel.
 Estrid tekivad karboksüülhapete ja alkoholide reageerimise tulemusena. Seda nimetatakse esterdamiseks ehk estrifikatsiooniks .
 CH3COOH + CH3CH2OH = CH3COOCH2CH3 + H2O
 Tekib etüületanaat ehk etüülatsetaat.
 Mineraalhapete estrid
 Lämmastikhappe estrid põlevad kergesti. Paljud neist võivad lõhkeda, sealhulgas tugevalt nitreeritud nitrotselluloos ja nitroglütseriin.
 Ohutus
 See alajaotus tuleb alles kirjutada.


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 21.3.2009
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 C 69/55
 2009 m. sausio 30 d. pareikštas ieškinys byloje Faria prieš VRDT
 (Byla F-7/09)
 (2009/C 69/122)
 Proceso kalba: prancūzų
 Šalys
 Ieškovė: Marie-Hélène Faria (Muchamiel, Ispanija), atstovaujama advokato L. Levi
 Atsakovė: Vidaus rinkos derinimo tarnyba (prekių ženklams ir pramoniniam dizainui)
 Ginčo dalykas bei aprašymas
 Prašymas panaikinti vertinimo ataskaitą už laikotarpį nuo 2006 m. spalio 1 d. iki 2007 m. rugsėjo 30 d. ir priteisti iš atsakovės atlyginimą ieškovei už patirtą žalą.
 Ieškovės reikalavimai
 —
 Panaikinti vertinimo ataskaitą už laikotarpį nuo 2006 m. spalio 1 d. iki 2007 m. rugsėjo 30 dienos.
 —
 Tiek, kiek reikia, panaikinti 2008 m. spalio 17 d. Sprendimą atmesti ieškovės pateiktą skundą.
 —
 Priteisti iš atsakovės atlyginimą už patirtą moralinę žalą, ex aequo et bono įvertintą 100 000 eurų.
 —
 Priteisti iš VRDT bylinėjimosi išlaidas.


text:
Karen Johanne Klint (født 6. oktober 1947 i Hemmerslev) var folketingsmedlem for Socialdemokraterne for Vejle Amtskreds fra 11. marts 1998 og for Vejle Sydkredsen (Sydjyllands Storkreds) fra 13. november 2007.
 Karen Klint valgte i 2018 ikke at genopstille ved det næste folketingsvalg.
 Karen Klint er datter af husmand Chr. Regnar Jensen og Inger Klint Jensen.
 Realeksamen. Socialpædagog 1970. Merkonom i personaleledelse Handelsskolen, Vejle. Etårig videreuddannelse Socialpædagogisk Højskole, Gedved.
 Omsorgsassistent og afdelingsleder 1970-80 Forsorgscentret i Bregning, pædagogisk konsulent 1980-87, stedfortræder i voksen- & handicapafdelingen Vejle Amt 1988-93. Årskursus 1993-94. Konstitueret centerleder Sønderparken, Hornsyld, 1994-98.
 Medlem af Børkop Byråd 1978-80 og Vejle Byråd 1986-98. Medlem af Kommuneforeningen i Vejle Amt 1990-94. Medlem af Socialdemokratiets bestyrelse Bredballe fra 1994. Medlem af bestyrelsen for Jelling Statsseminarium 1990-98 og medlem af bestyrelsen på Vejle Fjord, center for hjerneskadede fra 2000.
 Medlem af hovedbestyrelsen for Åndssvageforsorgens Personaleforbund 1976-79 og hovedbestyrelsen for Danmarks Skolebiblioteks Forening 1990-98. Formand for Social Udviklings Fond (SUF) 1995-98.
 Partiets kandidat i Vejle-Jellingkredsen 1998.
 Referencer
 Eksterne henvisninger
 DRs politiske profil for Karen J. Klint
 Nuværende folketingsmedlemmer fra Socialdemokraterne
 Folketingsmedlemmer i 2000'erne
 Folketingsmedlemmer i 2010'erne
 Personer i Kraks Blå Bog


text:
 20.11.2010
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 C 317/30
 Rozsudek Tribunálu ze dne 7. října 2010 — Accenture Global Services v. OHIM — Silver Creek Properties (acsensa)
 (Věc T-244/09) (1)
 (Ochranná známka Společenství - Námitkové řízení - Přihláška obrazové ochranné známky Společenství acsensa - Starší slovní a obrazové ochranné známky Společenství a starší národní slovní a obrazové ochranné známky ACCENTURE a accenture - Relativní důvod pro zamítnutí - Neexistence nebezpečí záměny - Neexistence podobnosti označení - Článek 8 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 40/94 (nyní čl. 8 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 207/2009) - Povinnost uvést odůvodnění - Článek 73 nařízení č. 40/94 (nyní článek 75 nařízení č. 207/2009))
 2010/C 317/55
 Jednací jazyk: angličtina
 Účastníci řízení
 Žalobkyně: Accenture Global Services GmbH (Schaffhausen, Švýcarsko) (zástupce: R. Niebel, advokát)
 Žalovaný: Úřad pro harmonizaci na vnitřním trhu (ochranné známky a vzory) (zástupce: O. Mondéjar Ortuño, zmocněnec)
 Další účastnice řízení před odvolacím senátem OHIM, vystupující jako vedlejší účastnice před Tribunálem: Silver Creek Properties SA (Panama, Panama)
 Předmět věci
 Žaloba podaná proti rozhodnutí druhého odvolacího senátu OHIM ze dne 20. března 2009 (věc R 802/2008-2) týkajícímu se námitkového řízení mezi společnostmi Accenture Global Services GmbH a Silver Creek Properties SA.
 Výrok
 1)
 Žaloba se zamítá.
 2)
 Společnosti Accenture Global Services GmbH se ukládá náhrada nákladů řízení.
 (1) Úř. věst. C 193, 15.8.2009.


type: legislation

text:
 29.9.2012
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 264/9
 A BIZOTTSÁG 896/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2012. szeptember 28.)
 a gabonaágazatban 2012. október 1-jétől alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról
 AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),
 tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendelet alkalmazásának szabályairól (behozatali vámok a gabonaágazatban) szóló, 2010. július 20-i 642/2010/EU bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 2. cikke (1) bekezdésére,
 mivel:
 (1)
 Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a 1001 19 00, a 1001 11 00, az ex 1001 91 20 (közönséges búza, vetőmag), az ex 1001 99 00 (kiváló minőségű közönséges búza, a vetőmag kivételével), a 1002 10 00, a 1002 90 00, a 1005 10 90, a 1005 90 00, a 1007 10 90 és a 1007 90 00 KN-kód alá tartozó termékek behozatali vámja megegyezik az adott szállítmányra alkalmazandó CIF-importárnak az e termékekre behozataluk esetén érvényes, 55 %-kal megnövelt intervenciós árból történő kivonásával kapott összeggel. Az említett vám azonban nem haladhatja meg a közös vámtarifában meghatározott vámtételt.
 (2)
 Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a hivatkozott cikk (1) bekezdésében említett behozatali vám kiszámítása céljából a szóban forgó termékekre szabályos időközönként meg kell állapítani a reprezentatív CIF-importárakat.
 (3)
 A 642/2010/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében a 1001 19 00, a 1001 11 00, az ex 1001 91 20 (közönséges búza, vetőmag), az ex 1001 99 00 (kiváló minőségű közönséges búza, a vetőmag kivételével), a 1002 10 00, a 1002 90 00, a 1005 10 90, a 1005 90 00, a 1007 10 90 és a 1007 90 00 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó behozatali vám kiszámításához a szóban forgó rendelet 5. cikkében előírt módszerrel meghatározott napi reprezentatív CIF-importárat kell alkalmazni.
 (4)
 Helyénvaló megállapítani a 2012. október 1-jétől kezdődő időszakra vonatkozó behozatali vámokat, amelyek alkalmazása új behozatali vámok megállapításáig tart.
 (5)
 Tekintettel annak szükségességére, hogy az intézkedés alkalmazása a frissített adatok rendelkezésre bocsátását követően mihamarabb megkezdődjék, indokolt e rendeletet kihirdetése napján hatályba léptetni,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 A gabonaágazatban 2012. október 1-jétől alkalmazandó, az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdésében említett behozatali vámokat e rendelet I. melléklete határozza meg, a II. mellékletben ismertetett adatok alapján.
 2. cikk
 Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, 2012. szeptember 28-án.
 a Bizottság részéről, az elnök nevében,
 José Manuel SILVA RODRÍGUEZ
 mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató
 (1) HL L 299., 2007.11.16., 1. o.
 (2) HL L 187., 2010.7.21., 5. o.
 I. MELLÉKLET
 Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdésében említett termékekre 2012. október 1-jétől alkalmazandó behozatali vámok
 KN-kód
 Árumegnevezés
 Behozatali vám (1)
 (EUR/t)
 1001 19 00
 1001 11 00
 DURUMBÚZA, kiváló minőségű
 0,00
 közepes minőségű
 0,00
 gyenge minőségű
 0,00
 ex 1001 91 20
 KÖZÖNSEGES BÚZA, vetőmag
 0,00
 ex 1001 99 00
 KÖZÖNSÉGES BÚZA, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével
 0,00
 1002 10 00
 1002 90 00
 ROZS
 0,00
 1005 10 90
 KUKORICA, vetőmag, a hibrid kivételével
 0,00
 1005 90 00
 KUKORICA, a vetőmag kivételével (2)
 0,00
 1007 10 90
 1007 90 00
 CIROKMAG, a hibrid vetőmag kivételével
 0,00
 (1) Az importőr a 642/2010/EU rendelet 2. cikke (4) bekezdésének alkalmazásában a következő vámcsökkentésben részesülhet:
 —
 tonnánként 3 EUR, ha a kirakodási kikötő a Földközi-tengeren (a Gibraltári-szoroson túl) vagy a Fekete-tengeren található, az Unióba az Atlanti-óceánon vagy a Szuezi-csatornán keresztül érkező áruk esetében,
 —
 tonnánként 2 EUR, ha a kirakodási kikötő Dániában, Észtországban, Írországban, Lettországban, Litvániában, Lengyelországban, Finnországban, Svédországban, az Egyesült Királyságban vagy az Ibériai-félsziget atlanti-óceáni partján van, az Unióba az Atlanti-óceánon keresztül érkező áruk esetében.
 (2) Az importőr tonnánként 24 EUR mértékű átalány-vámcsökkentésben részesülhet, amennyiben a 642/2010/EU rendelet 3. cikkében megállapított feltételek teljesülnek.
 II. MELLÉKLET
 Az I. mellékletben megállapított vámok kiszámításánál figyelembe vett adatok
 14.9.2012-27.9.2012
 1.
 A 642/2010/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:
 (EUR/t)
 Közönséges búza (1)
 Kukorica
 Durumbúza, kiváló minőségű
 Durumbúza, közepes minőségű (2)
 Durumbúza, gyenge minőségű (3)
 Tőzsde
 Minnéapolis
 Chicago
 —
 —
 —
 Tőzsdei jegyzés
 280,48
 226,05
 —
 —
 —
 FOB-ár USA
 —
 —
 258,85
 248,85
 228,85
 Felár a Mexikói-öböl esetében
 —
 18,26
 —
 —
 —
 Felár a Nagy-tavak esetében
 18,00
 —
 —
 —
 —
 2.
 A 642/2010/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:
 Szállítási költség: Mexikói-öböl–Rotterdam:
 13,39 EUR/t
 Szállítási költség: Nagy-tavak–Rotterdam:
 49,02 EUR/t
 (1) Tonnánként 14 EUR felárral együtt (a 642/2010/EU rendelet 5. cikkének (3) bekezdése).
 (2) Tonnánként 10 EUR engedmény (a 642/2010/EU rendelet 5. cikkének (3) bekezdése).
 (3) Tonnánként 30 EUR engedmény (a 642/2010/EU rendelet 5. cikkének (3) bekezdése).


type: contracts

text:
 27.11.2014
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 L 342/3
 EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS
 Nr. 114/2014
 (2014. gada 27. jūnijs),
 ar ko groza EEZ līguma I pielikumu (Veterinārijas un fitosanitārijas jautājumi)
 EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,
 ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 98. pantu,
 tā kā:
 (1)
 EEZ līgumā jāiekļauj Komisijas 2013. gada 18. decembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1365/2013 par atļauju izmantot no Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) iegūtu alfa-galaktozidāzes un no Aspergillus niger (CBS 120604) iegūtu endo-1,4-beta-glikanāzes preparātu kā barības piedevu retāk audzētu gaļas mājputnu sugām un dējējvistu cāļiem (atļaujas turētājs Kerry Ingredients and Flavours) (1).
 (2)
 EEZ līgumā jāiekļauj Komisijas 2013. gada 20. decembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1404/2013 par atļauju lietot no Aspergillus niger iegūtas endo-1,4-beta-ksilanāzes (CBS 109.713) un no Aspergillus niger iegūtas endo-1,4-beta-glikanāzes (DSM 18404) preparātu kā barības piedevu gaļas cūkām (atļaujas turētājs BASF SE) (2).
 (3)
 EEZ līgumā jāiekļauj Komisijas 2014. gada 6. janvāra Regula (ES) Nr. 5/2014, ar kuru groza Direktīvu 2008/38/EK, ar ko izveido tādas dzīvnieku barības paredzēto lietojumu sarakstu, kas paredzēta īpašiem barošanas mērķiem (3).
 (4)
 Šis lēmums attiecas uz tiesību aktiem par dzīvnieku barību. Tiesību akti par dzīvnieku barību neattiecas uz Lihtenšteinu, kamēr uz to attiecina Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības produktu tirdzniecību, kā tas noteikts EEZ līguma I pielikuma nozaru pielāgojumos. Tādēļ šis lēmums nav piemērojams Lihtenšteinai.
 (5)
 Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma I pielikums,
 IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
 1. pants
 EEZ līguma I pielikuma II nodaļu groza šādi:
 1)
 pēc 2.zzx punkta (Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 121/2014) iekļauj šādus punktus:
 “2.zzy
 32013 R 1365: Komisijas 2013. gada 18. decembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1365/2013 par atļauju izmantot no Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) iegūtu alfa-galaktozidāzes un no Aspergillus niger (CBS 120604) iegūtu endo-1,4-beta-glikanāzes preparātu kā barības piedevu retāk audzētu gaļas mājputnu sugām un dējējvistu cāļiem (atļaujas turētājs Kerry Ingredients and Flavours) (OV L 343, 19.12.2013., 31. lpp.).
 2.zzz
 32013 R 1404: Komisijas 2013. gada 20. decembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1404/2013 par atļauju lietot no Aspergillus niger iegūtas endo-1,4-beta-ksilanāzes (CBS 109.713) un no Aspergillus niger iegūtas endo-1,4-beta-glikanāzes (DSM 18404) preparātu kā barības piedevu gaļas cūkām (atļaujas turētājs BASF SE) (OV L 349, 21.12.2013., 88. lpp.).”
 ;
 2)
 nodaļas 14.c punktam (Komisijas Direktīva 2008/38/EK) pievieno šādu ievilkumu:
 “—
 32014 R 0005: Komisijas 2014. gada 6. janvāra Regula (ES) Nr. 5/2014 (OV L 2, 7.1.2014., 3. lpp.).”
 2. pants
 Regulas (ES) Nr. 5/2014 un Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1365/2013 un (ES) Nr. 1404/2013 teksts islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.
 3. pants
 Šis lēmums stājas spēkā 2014. gada 28. jūnijā, ja ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu (4).
 4. pants
 Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.
 Briselē, 2014. gada 27. jūnijā
 EEZ Apvienotās komitejas vārdā –
 priekšsēdētājs
 Gianluca GRIPPA
 (1) OV L 343, 19.12.2013., 31. lpp.
 (2) OV L 349, 21.12.2013., 88. lpp.
 (3) OV L 2, 7.1.2014., 3. lpp.
 (4) Konstitucionālās prasības nav norādītas.


text:
 Avis juridique important
 |
 21977A1205(01)
 Overeenkomst tussen de Europese Economische Gemeenschap en de Republiek India betreffende de handel in kokosprodukten
 Publicatieblad Nr. L 017 van 21/01/1978 blz. 0002
 ++++OVEREENKOMST TUSSEN DE EUROPESE ECONOMISCHE GEMEENSCHAP EN DE REPUBLIEK INDIA BETREFFENDE DE HANDEL IN KOKOSPRODUKTEN DE RAAD VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN , ENERZIJDS EN DE REGERING VAN DE REPUBLIEK INDIA , ANDERZIJDS , WENSENDE DE TOENAME VAN HET GEBRUIK VAN KOKOSPRODUKTEN EN DE GEORDENDE ONTWIKKELING VAN DE HANDEL DAARIN TUSSEN DE EUROPESE ECONOMISCHE GEMEENSCHAP , HIERNA DE GEMEENSCHAP TE NOEMEN , EN DE REPUBLIEK INDIA TE VERZEKEREN , VERWIJZENDE NAAR DE GEMEENSCHAPPELIJKE VERKLARING VAN INTENTIE BETREFFENDE DE ONTWIKKELING VAN DE HANDELSBETREKKINGEN MET CEYLON , INDIA , MALEISIE , PAKISTAN EN SINGAPORE , GEHECHT AAN DE SLOTAKTE VAN HET VERDRAG BETREFFENDE DE TOETREDING TOT DE EUROPESE ECONOMISCHE GEMEENSCHAP EN DE EUROPESE GEMEENSCHAP VOOR ATOOMENERGIE VAN HET KONINKRIJK DENEMARKEN , IERLAND , HET KONINKRIJK NOORWEGEN EN HET VERENIGD KONINKRIJK VAN GROOT-BRITTANNIE EN NOORD-IERLAND , GELET OP DE OVEREENKOMST TUSSEN DE EUROPESE ECONOMISCHE GEMEENSCHAP EN DE REPUBLIEK INDIA INZAKE SAMENWERKING OP HANDELSGEBIED , ZICH BEWUST VAN DE BEPALINGEN VAN DE ALGEMENE OVEREENKOMST INZAKE TARIEVEN EN HANDEL , HEBBEN IN EEN GEEST VAN WEDERZIJDSE SAMENWERKING BESLOTEN DE VOLGENDE OVEREENKOMST TE SLUITEN : ARTIKEL 1 DEZE OVEREENKOMST IS VAN TOEPASSING OP DE IN ARTIKEL 2 GENOEMDE NIJVERHEIDSPRODUKTEN VAN KOKOS , VAN OORSPRONG EN VAN HERKOMST UIT INDIA . ARTIKEL 2 DE GEMEENSCHAP PAST , AUTONOOM EN IN HET KADER VAN HAAR AANBOD BETREFFENDE DE VERLENING VAN ALGEMENE TARIEFPREFERENTIES , OP NIJVERHEIDSPRODUKTEN VAN KOKOS , VAN OORSPRONG EN VAN HERKOMST UIT INDIA , DE GESCHORSTE RECHTEN VAN HET GEMEENSCHAPPELIJK DOUANETARIEF TOE IN DE VERHOUDINGEN EN VOLGENS HET TIJDSCHEMA ALS HIERONDER VERMELD : NR . VAN HET GEMEENSCHAPPELIJK DOUANETARIEF*OMSCHRIJVING*TOE TE PASSEN VERLAGINGSPERCENTAGE* **1 . 7 . 1976*1 . 1 . 1978* 58.02*ANDERE TAPIJTEN , OOK INDIEN GECONFECTIONEERD ; KELIM - , SUMAK - , KARAMANIESTOF EN DERGELIJKE , OOK INDIEN GECONFECTIONEERD : *** *A . TAPIJTEN : *** *I . VAN KOKOSVEZELS EN ZOGENAAMDE " TUFTED " TAPIJTEN*80 % *100 % * ARTIKEL 3 DE GEMEENSCHAP ONDERWERPT DE INVOER VAN DE IN ARTIKEL 2 BEDOELDE PRODUKTEN , VAN OORSPRONG EN VAN HERKOMST UIT INDIA , NIET AAN NIEUWE KWANTITATIEVE BEPERKINGEN . DE PARTIJEN BIJ DE OVEREENKOMST KOMEN OVEREEN HET NODIGE TE DOEN OM DE VOLLEDIGE BENUTTING VAN DE INVOERMOGELIJKHEDEN DIE UIT DE BESTAANDE KWANTITATIEVE BEPERKINGEN VOORTVLOEIEN , TE VERGEMAKKELIJKEN . ARTIKEL 4 DE REPUBLIEK INDIA EN DE GEMEENSCHAP WISSELEN ALLE GEGEVENS UIT DIE VOOR DE PARTIJEN BIJ DE OVEREENKOMST IN VERBAND MET DE HANDEL IN KOKOSPRODUKTEN VAN NUT ZIJN . ARTIKEL 5 DE TOEPASSING VAN DEZE OVEREENKOMST MAG DE NORMALE HANDELSSTROMEN TUSSEN INDIA EN DE GEMEENSCHAP VOOR DE BETROKKEN PRODUKTEN NIET VERSTOREN . INDIEN EEN DER PARTIJEN BIJ DE OVEREENKOMST DE ANDERE PARTIJ ERVAN IN KENNIS STELT DAT ZICH TEN AANZIEN VAN HET GEBRUIK VAN DE NORMALE HANDELSSTROMEN BIJZONDERE MOEILIJKHEDEN VOORDOEN , PLEGEN DE PARTIJEN BIJ DE OVEREENKOMST OVERLEG OVER DE NODIGE MAATREGELEN OM DIE SITUATIE TE VERHELPEN . ARTIKEL 6 ONVERMINDERD HET BELEID VAN DE REGERING VAN DE REPUBLIEK INDIA BETREFFENDE HAAR UITVOERVOORSCHRIFTEN NAAR GELANG VAN DE TOESTAND VAN HAAR PRODUKTIE VAN EN DE BUITENLANDSE VRAAG NAAR DE GENOEMDE PRODUKTEN , GAAT DE REPUBLIEK INDIA DE VERPLICHTING AAN ALLE NODIGE MAATREGELEN TE TREFFEN OM TE VERZEKEREN DAT AAN DE BEHOEFTEN VAN DE MARKT EN DE INDUSTRIE VAN DE GEMEENSCHAP OP NIET DISCRIMINERENDE WIJZE WORDT VOLDAAN . ARTIKEL 7 1 . ER WORDT EEN GEMENGD COMITE VOOR SAMENWERKING INGESTELD , DAT WORDT BELAST MET DE VOLGENDE TAKEN : - HET ONDERZOEK VAN ELK VRAAGSTUK DAT ZICH BIJ DE TOEPASSING VAN DEZE OVEREENKOMST MOCHT VOORDOEN , MET INBEGRIP VAN HET VRAAGSTUK VAN DE JUISTE OPLOSSINGEN VOOR MOEILIJKHEDEN DIE UIT DE HUIDIGE KWANTITATIEVE BEPERKINGEN VOORTVLOEIEN ; - HET ONDERZOEK NAAR DE MOGELIJKHEDEN TOT EN HET DOEN VAN VOORSTELLEN VOOR SAMENWERKING MET BETREKKING TOT : - BESTAANDE PRODUKTIEMETHODEN , - ONDERZOEK EN ONTWIKKELING VAN NIEUWE TECHNIEKEN VOOR HET BEREIDEN EN VERWERKEN VAN KOKOS EN HET VERVAARDIGEN VAN NIJVERHEIDSPRODUKTEN VAN KOKOS , ZULKS TEN EINDE DE UITEINDELIJKE GEBRUIKSMOGELIJKHEDEN VAN KOKOS UIT TE BREIDEN ; - HET UITBREIDEN VAN DE CONTACTEN TUSSEN DE VERTEGENWOORDIGERS VAN DE KOKOSHANDEL EN -INDUSTRIE VAN INDIA EN VAN DE GEMEENSCHAP EN HET BEVORDEREN VAN TUSSEN DEZE VERTEGENWOORDIGERS OVEREENGEKOMEN GEZAMENLIJKE PROJECTEN EN PROGRAMMA'S . 2 . HET GEMENGD COMITE VOOR SAMENWERKING BESTAAT UIT VERTEGENWOORDIGERS VAN DE REPUBLIEK INDIA EN VERTEGENWOORDIGERS VAN DE GEMEENSCHAP . 3 . HET GEMENGD COMITE VOOR SAMENWERKING KOMT BIJEEN OP VERZOEK VAN EEN DER PARTIJEN BIJ DE OVEREENKOMST EN IN IEDER GEVAL TEN MINSTE EENMAAL PER JAAR . ARTIKEL 8 DEZE OVEREENKOMST TREEDT IN WERKING OP DE EERSTE DAG VAN DE MAAND VOLGENDE OP DE DATUM WAAROP DE PARTIJEN BIJ DE OVEREENKOMST ELKAAR IN KENNIS HEBBEN GESTELD VAN DE VOLTOOIING VAN DE HIERTOE VEREISTE PROCEDURES . BEHOUDENS EVENTUEEL TIJDENS DE GELDIGHEIDSDUUR IN ONDERLINGE OVEREENSTEMMING OVEREENGEKOMEN WIJZIGINGEN , IS DEZE OVEREENKOMST GELDIG TOT EN MET 31 DECEMBER 1979 . ARTIKEL 9 DE BIJLAGE BIJ DEZE OVEREENKOMST VORMT EEN INTEGREREND BESTANDDEEL DAARVAN . ARTIKEL 10 DEZE OVEREENKOMST IS OPGESTELD IN TWEE EXEMPLAREN , IN DE DEENSE , DUITSE , ENGELSE , FRANSE , ITALIAANSE , NEDERLANDSE EN HINDI TAAL , ZIJNDE ELK VAN DEZE TEKSTEN GELIJKELIJK AUTHENTIEK . BIJLAGE GEMEENSCHAPPELIJKE VERKLARING 1 . DE PARTIJEN BIJ DE OVEREENKOMST KOMEN OVEREEN ZICH BIJZONDER IN TE SPANNEN OM DE IN ARTIKEL 7 VAN DE OVEREENKOMST VERMELDE TAKEN UIT TE VOEREN . ZIJ ZULLEN DERHALVE TRACHTEN JAARLIJKSE RONDETAFELBESPREKINGEN TUSSEN DE INDUSTRIELE , HANDELS - EN RESEARCHBELANGENGROEPERINGEN VAN BEIDE ZIJDEN TE VERGEMAKKELIJKEN EN ZIJ VERPLICHTEN ZICH ERTOE DE MOGELIJKHEID TE ONDERZOEKEN STEUN TE VERLENEN AAN PROGRAMMA'S OF PROJECTEN DIE ALS RESULTAAT VAN DEZE BESPREKINGEN WORDEN AANBEVOLEN OMDAT ZIJ VOOR DEZE BELANGENGROEPERINGEN VAN GEMEENSCHAPPELIJK NUT KUNNEN ZIJN . 2 . DE PARTIJEN BIJ DE OVEREENKOMST ZULLEN DE ONTWIKKELING VAN HET FISCAAL BELEID EN DE INVLOED DAARVAN OP DE MOGELIJKHEDEN TOT GROTER VERBRUIK VAN KOKOSPRODUKTEN , DE GEORDENDE ONTWIKKELING VAN DE HANDEL EN MOGELIJKHEDEN TOT SAMENWERKING NAUWLETTEND VOLGEN , MEDE REKENING HOUDENDE MET DE ONTWIKKELINGSBEHOEFTEN EN -PROGRAMMA'S VAN DE REPUBLIEK INDIA IN DE KOKOSSECTOR EN MET DE VOORUITZICHTEN VAN DE KOKOSINDUSTRIEEN IN DE LID-STATEN VAN DE GEMEENSCHAP .