text:
1895 (MDCCCXCV) byl rok, který dle gregoriánského kalendáře započal úterým.
 Události
 Česko
 18. května – v Praze zahájena Národopisná výstava českoslovanská
 12. července – vichřice na Olomoucku usmrtila několik lidí
 25. července – v Teplicích byl zahájen provoz elektrické tramvaje
 20.–26. listopadu – Zemské volby v Čechách 1895
 28. prosince – poprvé zasedá Sněm království Českého
 Vznik klubu Bohemians Praha, tehdy pod prvním názvem S.K.Kotva Vršovice
 Předlitavsko
 19. června – nastupuje úřednická vláda Ericha Kielmansegga
 30. září – nastupuje vláda Kazimíra Badeniho (do 30. listopadu 1897)
 Svět
 27. ledna – norský polárník Carsten Borchgrevink jako první člověk vstoupil na antarktický kontinent
 9. února – první představení hry volejbal
 14. dubna – zemětřesení o síle 6,1 Richterovy stupnice v Lublani
 17. dubna – Šimonosecká mírová smlouva
 21. června – otevření Kielského průplavu mezi Severním a Baltským mořem
 15. července – atentát na bulharského premiéra Stefana Stambolova
 8. října – při masakru v Trabzonu bylo zabito několik set Arménů
 22. října – železniční nehoda na nádraží Montparnasse
 28. prosince – bratři Lumiérové v Paříži poprvé veřejně promítají film
 Lucemburská hymna se stala oficiálně hymnou
 zřízena nejstarší chráněná území na Slovensku – Šalková a Ponická Dúbrava
 Probíhající události
 1881–1899 – Mahdího povstání
 1894–1895 – První čínsko-japonská válka
 1895–1896 – První italsko-etiopská válka
 Vědy a umění
 1. března – premiéra Fibichovy opery Bouře v Národním divadle
 30. března – Rudolf Diesel si patentuje vznětový motor
 7. května – předvedl Alexandr Stěpanovič Popov v posluchárně Ruské fyzikálně chemické společnosti první rádiový přenos.
 5. listopadu – V Kolíně nad Rýnem se konala premiéra symfonické básně Richarda Strausse Eulenšpíglova šibalství, dirigoval autor
 27. listopadu – Alfred Nobel podepsal závěť podle níž se po jeho smrti každoročně uděluje Nobelova cena.
 28. prosince – první veřejné promítání filmu bratry Lumiéreovými v Paříži.
 automobilky začínají používat pneumatiky plněné vzduchem
 Mikoláš Aleš namaloval plátno Pobití Sasíků pod Hrubou Skálou
 Knihy
 Svatopluk Čech – Písně otroka
 Rudyard Kipling – Druhá kniha džunglí
 Tomáš Garrigue Masaryk – Česká otázka
 Tomáš Garrigue Masaryk – Naše nynější krize
 Karel May – Odkaz Inky
 Karel Václav Rais – Kalibův zločin
 Karel Václav Rais – Pantáta Bezoušek
 Henryk Sienkiewicz – Quo vadis
 Jules Verne – Plovoucí ostrov
 Herbert George Wells – Stroj času
 Oscar Wilde – Jak je důležité míti Filipa
 Julius Zeyer – Tři legendy o krucifixu
 Narození
 Česko
 3. ledna – Pavel Potužák, český geodet, vysokoškolský pedagog a politik († 1. května 1985)
 6. ledna – Jaroslav Červený, československý fotbalový reprezentant († 4. května 1950)
 7. ledna – Melchior Vischer, německý spisovatel a režisér českého původu († 21. dubna 1975)
 9. ledna – Oldřich Hlaváč, český spisovatel a stomatolog († 18. prosince 1942)
 11. ledna – Jaroslav Prokeš, český historik a archivář († 30. března 1951)
 12. ledna – Anežka Hodinová-Spurná, česká komunistická politička († 1. dubna 1963)
 16. ledna – Antonín Pelc, karikaturista, malíř a ilustrátor († 24. března 1967)
 26. ledna
 Vladimír Groh, český klasický filolog a historik († 30. září 1941)
 Karel Steiner, československý fotbalový reprezentant († 29. dubna 1934)
 27. ledna – Karel Kutlvašr, legionář, generál, velitel Pražského povstání († 2. října 1961)
 28. ledna
 Jan Karel Čemus, spisovatel dobrodružných a umělecko-naučných knih pro mládež († 11. listopadu 1969)
 Jan Čumpelík, český malíř († 12. října 1965)
 2. února
 Jiřina Skupová, česká loutkoherečka († 11. července 1970)
 Emmerich Alois Hruška, český spisovatel a malíř († 11. května 1957)
 6. února – Ferdinand Peroutka, český spisovatel, dramatik a publicista († 20. dubna 1978)
 13. února – Josef Voleský, český malíř († 18. listopadu 1932)
 15. února – Josef Limpouch, kněz, pedagog a politik († 17. května 1965)
 23. února – Vladimír Vondráček, český psychiatr († 10. května 1978)
 24. února – Rudolf Klapka, český fotbalový reprezentant († 11. září 1951)
 25. února
 Jaromír Dolanský, komunistický politik, ministr československých vlád († 16. července 1973)
 Jiří Hejda, český spisovatel a politik († 25. dubna 1985)
 Hynek Pelc, profesor sociálního lékařství, ředitel Státního zdravotního ústavu († 2. července 1942)
 3. března – Jan Zelenka-Hajský, starosta sokolské župy, bojovník proti nacismu († 17. června 1942)
 4. března – Bohumil Rameš, český cyklista († 26. listopadu 1981)
 7. března – Karel Koželuh, československý tenista a všestranný sportovec († 27. dubna 1950)
 8. března – Vavřín Krčil, podnikatel, vynálezce tašky síťovky († 17. října 1968)
 9. března – Jaroslav Brychta, český sochař a sklářský výtvarník († 5. října 1971)
 10. března – František Michálek, český varhaník a hudební skladatel († 18. listopadu 1951)
 12. března – Otakar Batlička, český radioamatér, světoběžník, spisovatel († 13. února 1942)
 13. března – Ervín Maršák, legionář, důstojník československé armády a odbojář († 6. prosince 1944)
 24. března – Bohuslav Fuchs, architekt a urbanista († 18. září 1972)
 28. března – Anna Polmanová-Preclíková, sbormistryně a dirigentka († 4. dubna 1972)
 30. března – Kamil Henner, zakladatel moderní neurologie († 27. srpna 1967)
 5. dubna – Vlastimil Rada, český malíř († 22. prosince 1962)
 13. dubna – Valentin Loos, český hokejista († 1942)
 14. dubna – Jan Buchar, krkonošský lidový vypravěč a spisovatel († 19. března 1988)
 16. dubna – Vilém Gajdušek, konstruktér optických přístrojů († 22. ledna 1977)
 22. dubna – František Korte, právník a hudební skladatel († 27. července 1962)
 25. dubna – Helena Salichová, česká etnografka, malířka, ilustrátorka († 2. července 1975)
 28. dubna – Archibald Václav Novák, český cestovatel a spisovatel († 8. srpna 1979)
 29. dubna – Jan W. Speerger, český herec († 25. června 1950)
 3. května – Rudolf Voborský, sběratel lidových písní a skladatel († 22. června 1957)
 7. května – Josef Marcel Sedlák, český spisovatel († 26. října 1964)
 21. května – Vlasta Koseová, zakladatelka českého dívčího skautingu († 29. září 1973)
 27. květen
 Jiří Křížek, advokát, oběť komunistického teroru († ? 1970)
 André Simone, levicový novinář, spisovatel a politik († 3. prosince 1952)
 Ferdinand Vodička, klavírista, dirigent, sbormistr, hudební skladatel († 18. května 1953)
 30. května – František Čáda, právní historik († 10. října 1975)
 3. června – Bohumil Trnka, český jazykovědec a literární historik († 14. února 1984)
 13. června – Theodor Pištěk, divadelní] a filmový herec († 5. srpna 1960)
 17. června – Adolf Klimek, politik, účastník odboje, emigrant († 22. března 1990)
 19. června – Ernst Schwarz, německý germanista († 14. dubna 1983)
 21. června – Přemysl Pitter, protestantský kazatel, spisovatel, publicista a sociální pracovník († 15. února 1976)
 26. června – Lata Brandisová, jediná žena, která zvítězila ve Velké pardubické († 12. května 1981)
 8. července – Antonín Kolek, český pedagog, historický beletrista († 19. července 1983)
 11. července – Suzanne Marwille, česká herečka a scenáristka († 14. ledna 1962)
 12. července – Jaromír Korčák, představitel české geografie, demografie a statistiky († 6. října 1989)
 22. července – Václav Vlček, plukovník československého letectva, oběť komunistického režimu († 23. října 1974)
 23. července – František Moravec, československý legionář, generál, velitel vojenské zpravodajské služby († 26. července 1966)
 25. července – Jaromír Krejcar, architekt, návrhář nábytku, výtvarník († 5. října 1949)
 26. července – Hubert Ripka, politik, ministr, novinář a historik († 7. ledna 1958)
 4. srpna – Dominik Pecka, kněz, spisovatel, sociolog, antropolog a teolog († 1. května 1981)
 12. srpna – Miloš Smatek, český hudební skladatel († 2. září 1974)
 17. srpna – Vladimír Wallenfels, český architekt a urbanista († 29. června 1962)
 21. srpna – Marie Magda Rezková, odbojářka († 25. června 1982)
 22. srpna – Milada Petříková-Pavlíková, první česká architektka († 30. července 1985)
 26. srpna – František Neuwirth, český profesor stomatologie († 15. srpna 1959)
 28. srpna – Václav Kaplický, český spisovatel († 4. října 1982)
 3. září – František Bidlo, český kreslíř, karikaturista († 9. května 1945)
 9. září – Antonín Brož, český herec, režisér a divadelní ředitel († 29. prosince 1983)
 12. září – Vladimír Procházka, právník, ekonom, překladatel a politik († 25. června 1968)
 14. září – Leonard Rotter, český sochař a malíř († 14. července 1963)
 20. září
 Karel Pešek, český fotbalový a hokejový representant († 30. září 1970)
 24. září – Ludvík Hilgert, architekt († 29. srpna 1967)
 2. října – Otakar Vočadlo, český lingvista († 24. ledna 1974)
 10. října – Jan Opatrný, teolog, filozof a kanovník svatovítské kapituly († 7. prosince 1968)
 11. října – František Kreuzmann starší, zpěvák a herec († 28. prosince 1960)
 23. října – Karel Řepa, český architekt († 2. března 1963)
 26. října – Laura Třešňáková, česká divadelní herečka († 10. února 1969)
 27. října – Antonín Balatka, český dirigent a skladatel († 25. června 1958)
 29. října – Josef Kohout, hudební skladatel a pedagog († 12. února 1958)
 2. listopadu – Jakub Flor, myslivecký spisovatel, lesník († 30. července 1980)
 4. listopadu – Antonín Borovička, český kapelník a hudební skladatel († 3. prosince 1968)
 12. listopadu – Čestmír Loukotka, český lingvista a etnolog († 13. dubna 1966)
 17. listopadu
 Rudolf Sloup-Štapl, československý fotbalový reprezentant († 7. září 1936)
 Jaroslav Vedral, československý generál († 6. října 1944)
 20. listopadu – Alois Liška, český generál († 7. února 1977)
 25. listopadu – Ludvík Svoboda, československý generál, ministr národní obrany, prezident († 20. září 1979)
 26. listopadu – Josef Masařík, český legionářský spisovatel († 1980)
 5. prosince – Vladimír Šmilauer, český jazykovědec († 13. října 1983)
 17. prosince – František Dobeš, český spisovatel († 15. března 1975)
 19. prosince – Emanuel Šlechta, československý politik, ministr techniky a stavebnictví († 17. března 1960)
 Svět
 1. ledna – J. Edgar Hoover, první ředitel americké agentury FBI († 2. května 1972)
 2. ledna – Folke Bernadotte, švédský diplomat († 17. září 1948)
 3. ledna – Borys Ljatošynskyj, ukrajinský hudební skladatel († 15. dubna 1968)
 7. ledna – Vasilij Blochin, Stalinův vrchní popravčí († 3. února 1955)
 10. ledna – Kadiš Luz, izraelský politik, ministr, předseda Knesetu († 4. prosince 1972)
 12. ledna – Leon Arje Me'ir, izraelský badatel v oboru islámského umění († 6. dubna 1959)
 13. ledna – Jan Burgers, nizozemský fyzik († 6. června 1981)
 15. ledna
 Geo Milev, bulharský básník, literární kritik, novinář a výtvarník († 15. května 1925)
 Artturi Ilmari Virtanen, finský chemik, Nobelova cena 1945 († 11. listopadu 1973)
 19. ledna – Arthur Coningham, velitel letectva při Operaci Overlord († 30. ledna 1948)
 20. ledna – Desiderius Hampel, německý generálmajor za druhé světové války († 11. ledna 1981)
 30. ledna – Wilhelm Gustloff, švýcarský nacista († 4. února 1936)
 1. února – Francisko Szilágyi, maďarský a švédský esperantista, spisovatel († 1967)
 2. února – Čchen Čcheng-po, čínský a tchajwanský malíř († 25. března 1947)
 3. února – Pjotr Nikolajevič Savickij, ruský ekonom, sociolog a geograf († 13. dubna 1965)
 5. února – Halvor Solberg, norský meteorolog († 31. ledna 1974)
 6. února – Babe Ruth, americký baseballový hráč († 16. srpna 1948)
 8. února – Chorlogín Čojbalsan, mongolský komunistický vůdce († 26. ledna 1952)
 10. února – Alister Hardy, britský mořský biolog († 22. května 1985)
 13. února – Paul Nougé, belgický surrealistický básník a fotograf († 6. listopadu 1967)
 14. února – Max Horkheimer, německý sociální filosof († 7. července 1973)
 15. února
 Wilhelm Burgdorf, generál pěchoty německého Wehrmachtu († 1. května 1945)
 Tommy Thomson, kanadský olympijský vítěz v běhu na 110 metrů překážek, OH 1920 († 19. dubna 1971)
 18. února – Semjon Konstantinovič Timošenko, maršál SSSR († 31. března 1970)
 19. února – Jicchak Olšan, izraelský právník a předseda izraelského Nejvyššího soudu († 5. února 1983)
 21. února – Henrik Carl Peter Dam, dánský biochemik a fyziolog, Nobelova cena 1943 († 17. dubna 1976)
 27. února
 Ferdinand Heim, německý generál, obětní beránek Stalingradu († 14. listopadu 1977)
 Štefan Kločurak, předseda vlády Huculské republiky († 8. února 1980)
 28. února – Marcel Pagnol, francouzský spisovatel († 18. dubna 1974)
 2. března – Tage Aurell, švédský spisovatel, novinář a překladatel († 21. února 1976)
 3. března
 Ernie Collett, kanadský hokejový brankář († 21. prosince 1951)
 Ragnar Frisch, norský ekonom, Nobelova cena 1969 († 31. ledna 1973)
 9. března – Albert Göring, německý obchodník a zachránce Židů († 20. prosince 1966)
 20. března – August Emil Fieldorf, polský voják a národní hrdina († 24. února 1953)
 26. března – Vilho Tuulos, finský olympijský vítěz v trojskoku († 5. září 1967)
 27. března – Erich Abraham, nacistický generál († 7. března 1971)
 30. března – Jean Giono, francouzský spisovatel († 9. října 1970)
 1. dubna – Alberta Hunter, americká bluesová zpěvačka († 17. října 1984)
 13. dubna – Maxmilián Evžen Rakouský, rakouský arcivévoda a bratr císaře Karla I. († 19. ledna 1952)
 23. dubna
 John Ainsworth-Davis, velšský lékař a olympijský vítěz v běhu 1920 († 3. ledna 1976)
 Ngaio Marshová, novozélandská divadelní režisérka a spisovatelka († 18. února 1982)
 25. dubna
 John L. Pierce, americký brigádní generál († 12. února 1959)
 Stanley Rous, anglický fotbalový rozhodčí, prezident FIFA († 18. července 1986)
 29. dubna – Vladimir Jakovlevič Propp, ruský lingvista († 22. srpna 1970)
 3. května
 Gabriel Chevallier, francouzský spisovatel († 6. listopadu 1969)
 Todos Osmačka, ukrajinský spisovatel († 7. září 1962)
 Cornelius Van Til, nizozemský filozof a teolog († 17. dubna 1987)
 4. května – Mikuláš Galanda, slovenský malíř († 5. června 1938)
 6. května
 Rudolph Valentino, americký herec († 23. srpna 1926)
 Edward Cavendish, 10. vévoda z Devonshiru, britský politik, státník a šlechtic († 26. listopadu 1950)
 8. května
 Georg Muche, německý malíř a architekt († 26. března 1987)
 Edmund Wilson, americký spisovatel († 12. června 1972)
 Fulton Sheen, americký římskokatolický arcibiskup († 9. prosince 1979)
 9. května
 Lucian Blaga, rumunský filozof († 6. května 1961)
 Frank Foss, americký olympijský vítěz ve skoku o tyči 1920 († 5. dubna 1989)
 11. května – Jacques Brugnon, francouzský tenista († 20. března 1978)
 12. května – William Giauque, americký chemik, Nobelova cena 1949 († 28. března 1982)
 13. května – Hans Falkenhagen, německý fyzik († 26. června 1971)
 17. května
 Ernest Neuschul, německý malíř a tanečník († 14. září 1968)
 Georg Wulf, německý letecký konstruktér († 29. září 1927)
 18. května – Augusto César Sandino, nikaragujský revolucionář († 21. února 1934)
 19. května – Emil Bock, evangelický teolog a spoluzakladatel Obce křesťanů († 6. prosince 1959)
 21. května – Lázaro Cárdenas del Río, mexický generál a prezident († 19. října 1970)
 25. května
 Jiddu Krišnamurtí, indický filozof a básník († 17. února 1986)
 Nikifor Krynicki, rusínský naivní malíř († 10. října 1968)
 Nikolaj Alexandrovič Ščors, ruský vojenský velitel († 30. srpna 1919)
 26. května – Dorothea Langeová, americká fotografka († 11. října 1965)
 1. června – Tadeusz Bór-Komorowski, velitel polské odbojové Zemské armády († 24. srpna 1966)
 11. června
 Nikolaj Alexandrovič Bulganin, sovětský politik († 24. února 1975)
 Frank Fredrikson, kanadský hokejista, olympijský vítěz 1920 († 28. května 1979)
 14. června – John James Adams, kanadský hokejista, trenér a manažer († 2. května 1968)
 15. června – Paul Giesler, ministerský předseda Bavorska za 2. světové války († 8. května 1945)
 16. června – Alojzy Adamczyk, polský povstalec († 10. ledna 1940)
 24. června – Anna Kafendová, slovenská klavíristka († 13. dubna 1977)
 2. července – Andrej Bródy, karpatoruský politik a pedagog († 11. června 1946)
 5. července – Sergej Protopopov, slovenský fotograf a malíř původem z Ruska († 13. července 1976)
 8. července – Igor Jevgeněvič Tamm, sovětský fyzik, Nobelova cena 1958 († 12. dubna 1971)
 10. července – Carl Orff, německý skladatel († 29. března 1982)
 12. července
 Kirsten Flagstadová, norská operní zpěvačka († 7. prosince 1962)
 Buckminster Fuller, americký architekt, matematik, chemik a spisovatel († 1. července 1983)
 14. července – Frank Raymond Leavis, britský literární kritik († 14. dubna 1978)
 19. července – Sü Pej-chung, čínský malíř († 26. září 1953)
 20. července – László Moholy-Nagy, maďarský malíř a fotograf († 24. listopadu 1946)
 22. července – Pavel Suchoj, běloruský a sovětský letecký konstruktér († 15. září 1975)
 23. července – Florence Vidor, americká herečka († 3. listopadu 1977)
 24. července
 Robert Graves, anglický literární kritik a spisovatel († 7. prosince 1985)
 Anna Dembińska, polská historička († 19. června 1954)
 26. července – Jankel Adler, polský malíř († 25. dubna 1949)
 10. srpna – Masuzó Šikata, japonský chemik († 8. května 1964)
 16. srpna
 Jacinto Guerrero, španělský hudební skladatel († 15. září 1951)
 Albert Cohen, švýcarský spisovatel († 17. října 1981)
 24. srpna – Richard James Cushing, arcibiskup bostonský, kardinál († 2. listopadu 1970)
 31. srpna – Kójó Okada, japonský fotograf († 22. listopadu 1972)
 1. září
 Heinrich Hoerle, německý malíř († 7. července 1936)
 Engelbert Zaschka, německý konstruktér vrtulníků († 26. června 1955)
 6. září – Walter Dornberger, velitel vývoje raketových zbraní nacistického Německa († 27. června 1980)
 12. září – Andreo Cseh, maďarský esperantista († 9. března 1979)
 17. září – Markéta Dánská, dánská princezna († 18. září 1992)
 18. září
 Krikor Bédros XV. Agagianian, gruzínský katolický kněz arménského ritu, kardinál († 16. května 1971)
 John Diefenbaker, premiér Kanady († 16. prosince 1979)
 20. září – Walter Dubislav, německý filozof († 17. září 1937)
 22. září – Paul Muni, americký herec († 25. srpna 1967)
 24. září – André Frédéric Cournand, francouzsko-americký lékař, Nobelova cena 1956 († 19. února 1988)
 26. září – Jürgen Stroop, německý generál, válečný zločinec († 6. března 1952)
 30. září
 Hari Singh, poslední mahárádža indického státu Džammú a Kašmír († 26. dubna 1961)
 Alexandr Vasilevskij, sovětský vojevůdce († 5. prosince 1977)
 2. října – Bud Abbott, americký herec, producent a komik († 24. dubna 1974)
 4. října
 Buster Keaton, americký filmový komik († 1. února 1966)
 Richard Sorge, sovětský špion v Japonsku († 7. listopadu 1944)
 5. října – Walter Bedell Smith, velvyslanec USA v Sovětském svazu, ředitel CIA († 9. srpna 1961)
 6. října – William Pettersson, americký olympijský vítěz ve skoku do dálky 1920 († 10. května 1965)
 7. října – Ferdinand Čatloš, ministr národní obrany slovenského státu († 16. prosince 1972)
 8. října
 Juan Perón, argentinský politik a prezident († 1. července 1974)
 Ahmet Zogu, albánský předseda vlády a prezident († 9. dubna 1961)
 10. října – Wolfram von Richthofen, německý letec, polní maršál († 12. července 1945)
 13. října – Carl Westergren, švédský zápasník, olympijský vítěz († 5. srpna 1958)
 14. října – Josip Vidmar, slovinský literární kritik, esejista a politik († 11. dubna 1992)
 15. října – Hugo Gold, izraelský historik a nakladatel († 20. listopadu 1974)
 19. října – Lewis Mumford, americký historik, sociolog a filozof († 26. ledna 1990)
 25. října
 Levi Eškol, premiér Izraele († 26. února 1969)
 Robert van Genechten, nacistický kolaborant, komisař Jižního Holandska za 2. světové války († 13. prosince 1945)
 30. října – Gerhard Domagk, německý lékař, Nobelova cena 1939 († 24. dubna 1964)
 31. října – Basil Liddell Hart, vojenský teoretik a historik († 29. ledna 1970)
 1. listopadu – David Jones, anglický básník a malíř († 28. října 1974)
 10. listopadu – József Baló, maďarský patolog († 10. října 1979)
 15. listopadu
 Jisra'el Bar Jehuda, izraelský politik, ministr († 4. května 1965)
 Olga Nikolajevna, dcera ruského cara Mikuláše II. († 17. července 1918)
 16. listopadu – Paul Hindemith, německý hudební skladatel († 28. prosince 1963)
 17. listopadu – Michail Michajlovič Bachtin, ruský literární vědec a teoretik kultury († 7. března 1975)
 25. listopadu
 Wilhelm Kempff, německý klavírista, varhaník a skladatel († 23. května 1991)
 Anastáz Ivanovič Mikojan, sovětský státník arménského původu († 21. října 1978)
 28. listopadu – José Iturbi, španělský klavírista a dirigent († 28. června 1980)
 3. prosince – Anna Freudová, britská psychoanalytička († 9. října 1982)
 4. prosince – Fritiof Nilsson Piraten, švédský humoristický spisovatel († 31. ledna 1972)
 5. prosince – David Cvi Pinkas, izraelský ministr dopravy († 14. srpna 1952)
 9. prosince – Dolores Ibárruri, španělská revolucionářka († 12. listopadu 1989)
 12. prosince – William Ramsay, kanadský hokejista, vítěz OH 1924 († 30. září 1952)
 13. prosince – Sonny Greer, americký jazzový bubeník († 23. března 1982)
 14. prosince – Paul Éluard, francouzský básník († 18. listopadu 1952)
 17. prosince – Gerald Patterson, australský tenista († 13. června 1967)
 20. prosince – Suzanne Langerová, americká filosofka († 17. července 1985)
 22. prosince – Trude Fleischmann, rakousko-americká fotografka († 21. ledna 1990)
 25. prosince – Stefan Grot-Rowecki, polský generál, novinář a vůdce Zemské armády († 2. srpna 1944)
 30. prosince – Leslie Poles Hartley, anglický spisovatel († 13. prosince 1972)
 ? – Şahinde Hanımefendi, manželka posledního osmanského sultána Mehmeda VI. († 15. března 1924)
 Úmrtí
 Česko
 17. ledna – Jan Kučera, český právník a politik (* 1. února 1838)
 19. ledna – Marie Červinková-Riegrová, spisovatelka a libretistka (* 9. srpna 1854)
 24. ledna – Josef Drahorád, český hudební skladatel (* 5. listopadu 1816)
 27. března – František Pošepný, český geolog (* 30. března 1836)
 20. dubna – Bernard Otto Seeling, český sochař (* 12. března 1850)
 24. dubna – Willibald Jerie, český podnikatel a politik německé národnosti (* 1819)
 27. dubna – Josef Porkert, český průmyslník (* 2. února 1828)
 29. dubna – Hynek Jaroslav Mejsnar, klasický filolog, překladatel z řečtiny, básník (* 17. října 1837)
 8. května – Josef Fanderlík, český politik (* 4. března 1839)
 9. května – František Hošek, český sochař (* 2. dubna 1871)
 17. května – Wilhelm Gutmann, moravský a rakouský podnikatel (* 18. srpna 1826)
 23. května – Eliška Pešková, česká herečka (* 1. července 1833)
 27. května – Mauritius Wilhelm Trapp, moravský historik a archeolog (* 24. ledna 1825)
 9. června – Gustav de Belrupt-Tyssac, olomoucký biskup (* 11. září 1818)
 12. července – Václav Novotný, učitel a skladatel písní (* 20. září 1828)
 18. července – Jan Prokopec, český továrník a politik (* 4. září 1824)
 5. srpna – Eduard Herold, český malíř a spisovatel (* 16. září 1820)
 2. září – Václav Kroupa, malíř (* 7. března 1825)
 19. října – Jindřich Václav Čapek, český sochař (* 4. března 1837)
 4. prosince – František Karel Kolár, český herec, režisér a výtvarník (* 29. ledna 1829)
 Svět
 24. ledna – Randolph Churchill, britský politik (* 13. února 1849)
 26. ledna – Arthur Cayley, anglický matematik (* 1821)
 27. ledna – Antonín Pavel Wagner, český sochař (* 3. července 1834)
 5. února – Alexandr Abaza, ruský politik (* 5. srpna 1821)
 18. února – Albrecht Fridrich Rakousko-Těšínský, těšínský kníže, rakouský arcivévoda (* 3. srpna 1817)
 20. února – Frederick Douglass, americký sociální reformátor, spisovatel a politik (* únor 1818)
 1. března – Richard Klemens Metternich, rakouský diplomat (* 7. ledna 1829)
 2. března
 Berthe Morisotová, francouzská malířka (* 14. ledna 1841)
 Joseph John Ruston, britský konstruktér a podnikatel působící v Čechách (* 3. března 1809)
 5. března – Nikolaj Leskov, ruský spisovatel a dramatik (* 16. února 1831)
 9. března
 Giovanni Lanza, italský politik (* 15. února 1810)
 Grazioso Enea Lanfranconi, italský vynálezce (* 1850)
 10. března – Charles Frederick Worth, pařížský módní návrhář (* 13. října 1825)
 12. března – Terezie Herbersteinová, česko-rakouská šlechtična z rodu Ditrichštejnů (* 15. října 1822)
 17. března – Camillo Walzel, rakouský operetní libretista (* 11. února 1829)
 31. března – Theodor Brorsen, dánský astronom (* 1819)
 7. dubna – Vilém Albrecht Montenuovo, italský princ a generálporučík rakouského císařství (* 8. srpna 1819)
 11. dubna – Julius Lothar Meyer, německý chemik (* 19. srpna 1830)
 12. dubna – Pierre Zaccone, francouzský spisovatel (* 2. dubna 1817)
 14. dubna – James Dwight Dana, americký geolog, mineralog, vulkanolog a zoolog (* 12. února 1813)
 21. dubna – Jeremiah Gurney, americký fotograf (* 17. října 1812)
 30. dubna – Gustav Freytag, německý romanopisec, dramatik a politik (* 13. června 1816)
 5. května – Carl Vogt, německý přírodovědec, politik (* 5. července 1817)
 19. května – José Martí, kubánský národní hrdina (* 28. ledna 1853)
 21. května
 Franz von Suppé, rakouský operetní skladatel (* 18. dubna 1819)
 Eva Josefina Julie Potocká, polská šlechtična a kněžna z Lichtenštejna (* 10. srpna 1818)
 22. května – Karl von Pusswald, předlitavský státní úředník a politik (* 5. ledna 1825)
 6. června – Stefan Stambolov, bulharský politik (* 31. ledna 1854)
 13. června – Konrad Fiedler, německý teoretik umění (* 23. září 1841)
 15. června – Richard Genée, rakouský operetní libretista a skladatel (* 7. února 1823)
 26. června – Conrad Dietrich Magirus, německý podnikatel a vynálezce (* 26. září 1824)
 2. července – Michailo Drahomanov, ukrajinský ekonom, historik, filozof, anarchista a etnograf (* 3. září 1841)
 5. července – Alexander Hessler, americký fotograf (* 12. července 1823)
 6. července – Julius Zupitza, německý anglista (* 4. ledna 1844)
 8. července – Johann Josef Loschmidt, rakouský chemik a fyzik (* 15. března 1821)
 19. července – Henri Ernest Baillon, francouzský botanik a lékař (* 30. listopadu 1827)
 22. července – Cardale Babington, anglický botanik a entomolog (* 23. listopadu 1808)
 29. července
 Floriano Peixoto, druhý prezident Brazilské republiky (* 30. dubna 1839)
 Thomas Henry Huxley, anglický biolog (* 1825)
 31. července – Thomas Francis Wade, britský diplomat a sinolog (* 25. srpna 1818)
 5. srpna – Friedrich Engels, německý sociolog a filozof (* 1820)
 10. srpna – Felix Hoppe-Seyler, německý fyziolog a chemik (* 1825)
 26. srpna – Friedrich Miescher, švýcarský lékař a přírodovědec (* 13. srpna 1844)
 6. září – Ladislav Filip Habsbursko-Lotrinský, rakouský arcivévoda (* 16. července 1875)
 8. září
 Adam Opel, zakladatel společnosti Opel (* 9. května 1837)
 Friedrich Gottlob Keller, německý vynálezce (* 27. června 1816)
 19. září – Julie von Hauke, manželka Alexandra Hesensko-Darmstadtského (* 12. listopadu 1825)
 21. září – Viktor Rydberg, švédský spisovatel a básník (* 18. prosince 1828)
 28. září – Louis Pasteur, francouzský vědec, objevitel vakcíny proti vzteklině, pasterizace (* 1822)
 6. října – Lorenzo Langstroth, americký kněz a včelař (* 25. prosince 1810)
 9. října – Thomas Keith, skotský lékař a fotograf (* 27. května 1827)
 13. října – Émile Louis Ragonot, francouzský entomolog (* 12. října 1843)
 2. listopadu – Carl Frederic Aagaard, dánský malíř (* 29. ledna 1833)
 21. listopadu
 Harald Paetz, dánský herec a fotograf (* 5. září 1837)
 Alfred Noack, italský fotograf (* 25. května 1833)
 Silvestro Lega, italský malíř (* 8. prosince 1826)
 25. listopadu – Nazime Sultan, osmanská princezna a dcera sultána Abdulazize (* 14. února 1866)
 27. listopadu – Alexandre Dumas mladší, francouzský spisovatel (* 27. července 1824)
 29. listopadu – Eduard Taaffe, rakouský státník (* 24. února 1833)
 30. listopadu – Bohuslav Šulek, slovenský přírodovědec, jazykovědec a publicista (* 22. dubna 1816)
 4. prosince – Dürrünev Kadınefendi, konkubína osmanského sultána Abdulazize (* 15. března 1835)
 13. prosince – Štefan Anián Jedlík, uherský fyzik (* 11. ledna 1800)
 23. prosince – John Russell Hind, britský astronom (* 12. května 1823)
 ? – George M. Bretz, americký fotograf (* 1842)
 ? – Alexandre Bida, francouzský malíř a rytec (* 1813)
 ? – Léopold Ernest Mayer, francouzský fotograf (* 1822)
 Hlavy států
 České království – František Josef I.
 Papež – Lev XIII.
 Království Velké Británie – Viktorie
 Francouzská republika – Jean Casimir-Perier / Félix Faure
 Uherské království – František Josef I.
 Rakouské císařství – František Josef I.
 Rusko – Mikuláš II.
 Prusko – Vilém II. Pruský
 Dánsko – Kristián IX.
 Švédsko – Oskar II.
 Belgie – Leopold II. Belgický
 Nizozemsko – Vilemína
 Řecko – Jiří I. Řecký
 Španělsko – Alfons XIII. Španělský
 Portugalsko – Karel I. Portugalský
 Itálie – Umberto I.
 Osmanská říše – Abdulhamid II.
 USA – Grover Cleveland
 Japonsko – Meidži
 Reference
 Externí odkazy
 Digitalizované noviny a časopisy z roku 1895:
 Lidové noviny –
 Národní listy –
 Národní politika –
 Moravská orlice –
 Budivoj (České Budějovice) — ročník 31 rok 1895 (odkaz vede na přehled ročníků)
 Časopis Musea království Českého –
 Lumír — ročník 23 rok 1894–1895 (archiv ÚČL AV ČR)
 Světozor — ročník 29 rok 1894–1895 (archiv ÚČL AV ČR)
 Čas — ročník 9 rok 1895
 Zlatá Praha — ročník 12 rok 1894–1895
 Humoristické listy — ročník 37 rok 1895
 Říšský zákoník (česká verze) — rok 1895
 19. století


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 16.10.2017
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 347/6
 Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2017. gada 3. jūlijā iesniedza Bundesverwaltungsgericht (Austrija) – Martin Leitner/Landespolizeidirektion Tirol
 (Lieta C-396/17)
 (2017/C 347/06)
 Tiesvedības valoda – vācu
 Iesniedzējtiesa
 Bundesverwaltungsgericht
 Pamatlietas puses
 Prasītājs: Martin Leitner
 Atbildētāja: Landespolizeidirektion Tirol
 Prejudiciālie jautājumi
 1.1)
 Vai Savienības tiesības, it īpaši Direktīvas 2000/78/EK (1) 1., 2. un 6. pants, lasot tos kopā ar Pamattiesību hartas 21. pantu, ir jāinterpretē tādējādi, ka tām pretrunā ir valsts tiesiskais regulējums, ar ko dienestā esošo ierēdņu diskriminācijas novēršanai ir paredzēti pārejas noteikumi, saskaņā ar kuriem, izmantojot “pārejas summu”, kas gan tiek aprēķināta naudā, taču atbilst noteiktai, konkrēti attiecināmai klasifikācijai, tiek veikta pārklasificēšana no līdzšinējās divu gadu sistēmas uz jaunu (vienotu, jaunos ierēdņus nediskriminējoši piemērojamu) divu gadu sistēmu, un līdz ar to attiecībā uz dienestā esošajiem ierēdņiem diskriminācija vecuma dēļ nemainīgi turpina pastāvēt?
 1.2)
 Vai Savienības tiesības, it īpaši Direktīvas 2000/78/EK 17. pants un Pamattiesību hartas 47. pants, ir jāinterpretē tādējādi, ka tām pretrunā ir valsts tiesiskais regulējums, atbilstoši kuram dienestā esošajiem ierēdņiem atbilstoši Eiropas Savienības Tiesas 2014. gada 11. novembra spriedumā lietā C-530/13 (Schmitzer) sniegtajai Direktīvas 2000/78 9. un 16. panta interpretācijai tiek liegts pieprasīt, lai viņu tiesiskais statuss no atalgojuma viedokļa, atsaucoties uz Direktīvas 2000/78 2. pantu, tiktu noteikts pirms pārejas uz jauno atalgojuma sistēmu, paredzot, ka atbilstošais juridiskais pamats vairs nav piemērojams ar atpakaļejošu spēku no tā vēsturiski sākotnējā likuma spēkā stāšanās brīža un it īpaši izslēdzot to pirms nodarbinātības laikposmu pirms dienesta uzsākšanas ieskaitīšanu, kas ir pabeigti pirms 18 gadu vecuma sasniegšanas?
 1.3)
 Ja atbilde uz pirmā jautājuma 2. punktu ir apstiprinoša:
 Vai 2005. gada 22. novembra spriedumā lietā C-144/04 (Mangold) un citos noteiktā Savienības tiesību prioritārā piemērojamība nozīmē, ka ar atpakaļejošu datumu spēku zaudējušās tiesību normas dienestā esošajiem ierēdņiem pirms pārejas ir jāturpina piemērot, un šie ierēdņi tādējādi ar atpakaļejošu spēku bez diskriminācijas var tikt klasificēti vecajā sistēmā un līdz ar to bez diskriminācijas var pāriet jaunajā atalgojuma sistēmā?
 1.4)
 Vai Savienības tiesības, it īpaši Direktīvas 2000/78/EK 1., 2. un 6. pants, lasot tos kopā ar Pamattiesību hartas 21. un 47. pantu, ir jāinterpretē tādējādi, ka tām pretrunā ir valsts tiesiskais regulējums, ar kuru pastāvošā diskriminācija vecuma dēļ (attiecībā uz to nodarbinātības laikposmu pirms dienesta uzsākšanas ieskaitīšanu, kas ir pabeigti pirms 18 gadu vecuma sasniegšanas) tiek novērsta tikai deklaratīvi, nosakot, ka diskriminācijas apstākļos faktiski pabeigtie laikposmi ar atpakaļejošu spēku vairs nav jāuzskata par diskriminējošiem, lai gan diskriminācija faktiski nemainīgi turpina pastāvēt?
 (1) Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīva 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (OV L 303, 16. lpp.).


type: contracts

text:
 26.10.2012
 GA
 Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh
 1
 PRÓTACAL (Uimh. 7)
 AR PHRIBHLÉIDÍ AGUS DÍOLÚINTÍ AN AONTAIS EORPAIGH
 TÁ NA hARDPHÁIRTITHE CONARTHACHA,
 DE BHRÍ, de réir d'Airteagal 343 den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh agus d'Airteagal 191 den Chonradh ag bunú an Chomhphobail Eorpaigh do Fhuinneamh Adamhach (CEFA), go mbeidh ag an Aontas Eorpach agus ag an CEFA, i gcríocha na mBallstát, na pribhléidí agus na díolúintí is gá chun a gcúraimí a chur i gcrích,
 TAR ÉIS COMHAONTÚ ar na forálacha seo a leanas, a chuirfear i gceangal leis an gConradh ar an Aontas Eorpach, leis an gConradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh agus leis an gConradh ag bunú an Chomhphobail Eorpaigh do Fhuinneamh Adamhach:
 CAIBIDIL I
 MAOIN, CISTÍ, SÓCMHAINNÍ AGUS OIBRÍOCHTAÍ AN AONTAIS EORPAIGH
 Airteagal 1
 Beidh áitribh agus foirgnimh an Aontais dosháraithe. Beidh siad díolmhaithe ó chuardach, fhoréileamh, choigistiú nó dhíshealbhú. Ní bheidh maoin agus sócmhainní an Aontais ina n-ábhar d'aon bheart comhéigin, riarthach ná dlíthiúil, gan údarás na Cúirte Breithiúnais.
 Airteagal 2
 Beidh cartlann an Aontais dosháraithe.
 Airteagal 3
 Beidh an tAontas, a shócmhainní, a ioncam agus a mhaoin eile saortha ó gach cáin dhíreach.
 Déanfaidh Rialtais na mBallstát, i ngach cás inar féidir é, na bearta is iomchuí chun méid na gcánacha indíreacha nó na gcánacha díolacháin a bheidh ar áireamh i bpraghas maoine sochorraithe nó dochorraithe a mhaitheamh nó a aisíoc nuair a dhéanann an tAontas, le haghaidh a úsáide oifigiúla, ceannacháin thábhachtacha a bhfuil cánacha den sórt sin ar áireamh ina bpraghas. Ní chuirfear na forálacha sin chun feidhme, áfach, ionas go mbeidh de thoradh orthu iomaíocht laistigh den Aontas a shaobhadh.
 Ní dheonófar saoirseacht ar bith i leith muirir, cánacha agus dleachtanna nach bhfuil iontu ach táillí as seirbhísí fóntais phoiblí.
 Airteagal 4
 Beidh an tAontas saortha ó gach dleacht chustaim, ó gach toirmeasc agus ó gach srian ar allmhairí agus onnmhairí maidir le hearraí le haghaidh a úsáide oifigiúla; ní dhéanfar earraí a allmhaireofar amhlaidh a dhiúscairt, ar íocaíocht nó gan íocaíocht, i gcríoch na tíre ar allmhairíodh isteach inti iad, ach amháin faoi choinníollacha arna bhformheas ag Rialtas na tíre sin.
 Beidh an tAontas saortha freisin ó aon dleachtanna custaim agus ó aon toirmisc agus srianta ar allmhairí agus onnmhairí maidir lena fhoilseacháin.
 CAIBIDIL II
 CUMARSÁIDÍ AGUS LAISSEZ-PASSER
 Airteagal 5
 (sean-Airteagal 6)
 Le haghaidh a gcumarsáidí oifigiúla agus do tharchur a ndoiciméad go léir, gheobhaidh institiúidí an Aontais i gcríoch gach Ballstáit an chóir a thugann an Stát sin do mhisin taidhleoireachta.
 Ní bheidh comhfhreagras oifigiúil ná cumarsáidí oifigiúla eile de chuid institiúidí an Aontais inchurtha faoi chinsireacht.
 Airteagal 6
 (sean-Airteagal 7)
 Féadfaidh Uachtaráin institiúidí an Aontais laissez-passer i bhfoirm a ordóidh an Chomhairle, ag gníomhú di trí thromlach simplí, agus a dtabharfaidh údaráis na mBallstát aitheantas dóibh mar dhoiciméid taistil bhailí, a eisiúint chuig comhaltaí agus seirbhísigh na n-institiúidí sin. Eiseofar na laissez-passer sin chuig oifigigh agus seirbhísigh eile faoi choinníollacha arna leagan síos i Rialacháin Foirne oifigeach agus i gCoinníollacha Fostaíochta seirbhíseach eile don Aontas.
 Féadfaidh an Coimisiún comhaontuithe a dhéanamh chun na laissez-passer sin a aithint mar dhoiciméid taistil bhailí i gcríocha tríú tíortha.
 CAIBIDIL III
 COMHALTAÍ PHARLAIMINT NA hEORPA
 Airteagal 7
 (sean-Airteagal 8)
 Ní chuirfear aon srian riaracháin ná aon srian eile ar shaorghluaiseacht chomhaltaí Pharlaimint na hEorpa ag taisteal dóibh go dtí áit chruinnithe Pharlaimint na hEorpa nó uaidh.
 Tabharfar do chomhaltaí Pharlaimint na hEorpa, maidir le custam agus rialú malairte:
 (a)
 óna Rialtas féin, na saoráidí céanna a thugtar d'oifigigh shinsearacha agus iad ag taisteal ar an gcoigcrích ar mhisin oifigiúla shealadacha;
 (b)
 ó Rialtais Bhallstát eile, na saoráidí céanna a thugtar d'ionadaithe Rialtas eachtrach ar mhisin oifigiúla shealadacha.
 Airteagal 8
 (sean-Airteagal 9)
 Ní bheidh comhaltaí Pharlaimint na hEorpa inchurtha faoi aon saghas fiosrúcháin, coinneála ná imeachtaí dlíthiúla i leith tuairimí a thug siad nó vótaí a chaith siad ag comhlíonadh a ndualgas dóibh.
 Airteagal 9
 (sean-Airteagal 10)
 Le linn sheisiúin Pharlaimint na hEorpa, beidh ag a comhaltaí:
 (a)
 i gcríoch a Stáit féin, na díolúintí a thugtar do chomhaltaí a bparlaiminte féin;
 (b)
 i gcríoch aon Bhallstáit eile, díolúine ó aon bheart coinneála agus ó imeachtaí dlíthiúla.
 Bainfidh an díolúine mar an gcéanna le comhaltaí ag taisteal dóibh go dtí áit chruinnithe Pharlaimint na hEorpa agus uaidh.
 Ní féidir díolúine a éileamh nuair a gheofar comhalta i mbun cion a dhéanamh ná ní choiscfidh sí Parlaimint na hEorpa óna ceart a fheidhmiú chun díolúine dhuine dá comhaltaí a tharscaoileadh.
 CAIBIDIL IV
 IONADAITHE BALLSTÁT A GHLACANN PÁIRT IN OBAIR INSTITIÚIDÍ AN AONTAIS EORPAIGH
 Airteagal 10
 (sean-Airteagal 11)
 Na hionadaithe do Bhallstáit a ghlacann páirt in obair institiúidí an Aontais, beidh acu féin agus ag a gcomhairleoirí agus a saineolaithe teicniúla, i gcomhlíonadh a ndualgas agus le linn a dtaistil go dtí áit an chruinnithe agus uaidh, na pribhléidí, na díolúintí agus na saoráidí is gnách.
 Bainfidh an tAirteagal seo freisin le comhaltaí de chomhlachtaí comhairleacha an Aontais.
 CAIBIDIL V
 OIFIGIGH AGUS SEIRBHÍSIGH EILE AN AONTAIS EORPAIGH
 Airteagal 11
 (sean-Airteagal 12)
 I gcríoch gach Ballstáit agus cibé náisiúntacht atá acu, na hoifigigh agus na seirbhísigh eile don Aontas:
 (a)
 beidh siad díolmhaithe ó imeachtaí dlíthiúla i leith gníomhartha a rinne siad ina gcáil oifigiúil, lena n-áirítear a bhfocail labhartha nó scríofa, faoi réir fhorálacha na gConarthaí a bhaineann, ar thaobh amháin, leis na rialacha i dtaobh freagracht oifigeach agus seirbhíseach eile i leith an Aontais, agus ar an taobh eile, le dlínse Chúirt Bhreithiúnais an Aontais Eorpaigh chun breith a thabhairt ar ábhair atá faoi dhíospóid idir an tAontas agus a oifigigh agus a sheirbhísigh eile. Fanfaidh an díolúine sin acu tar éis scor dá n-oifig;
 (b)
 ní bheidh siad féin ná a gcéilí ná daoine cleithiúnacha dá dteaghlaigh inchurtha faoi shrianta inimirce ná faoi fhoirmiúlachtaí chun eachtrannaigh a chlárú;
 (c)
 tabharfar dóibh, maidir le rialacháin airgid reatha nó mhalairte, na saoráidí céanna is gnách a thabhairt d'oifigigh eagraíochtaí idirnáisiúnta;
 (d)
 beidh acu an ceart chun a dtroscán agus a n-éifeachtaí a allmhairiú saor ó dhleacht, ag dul i mbun a bpoist i gcéaduair dóibh sa tír áirithe, agus an ceart chun a dtroscán agus a n-éifeachtaí a athonnmhairiú saor ó dhleacht ar chríochnú a ndualgas sa tír sin, ach i gceachtar cás díobh faoi réir na gcoinníollacha is riachtanach le Rialtas na tíre ina bhfeidhmítear an ceart sin;
 (e)
 beidh acu an ceart chun gluaisteán le haghaidh a n-úsáide pearsanta féin a allmhairiú saor ó dhleacht, más gluaisteán é a fuarthas sa tír dheiridh ina raibh cónaí orthu nó sa tír ar náisiúnaigh di iad, ar théarmaí mhargadh baile na tíre sin, agus é a athonnmhairiú saor ó dhleacht, ach i gceachtar cás díobh faoi réir na gcoinníollacha is riachtanach le Rialtas na tíre áirithe.
 Airteagal 12
 (sean-Airteagal 13)
 Beidh oifigigh agus seirbhísigh eile an Aontais inchurtha faoi cháin, chun tairbhe don Aontas, ar thuarastail, phá agus éadálacha a d'íoc an tAontas leo, de réir na gcoinníollacha agus an nós imeachta a leagfaidh Parlaimint na hEorpa agus an Chomhairle síos, ag gníomhú dóibh trí bhíthin rialachán i gcomhréir leis an ngnáthnós imeachta reachtach agus tar éis dul i gcomhairle leis na hinstitiúidí lena mbaineann.
 Beidh siad díolmhaithe ó chánacha náisiúnta ar thuarastail, pá agus éadálacha a íocfaidh an tAontas.
 Airteagal 13
 (sean-Airteagal 14)
 Maidir le cáin ioncaim, cáin rachmais, agus dleachtanna báis a chur chun feidhme agus maidir le coinbhinsiúin chun cánachas dúbailte a sheachaint, a tugadh i gcrích idir Ballstáit den Aontas, a chur chun feidhme, na hoifigigh agus na seirbhísigh eile don Aontas a dhéanann, d'aon toisc mar gheall ar chomhlíonadh a ndualgas i seirbhís an Aontais, áit chónaithe a bhunú i gcríoch Bhallstáit seachas a dtír shainchónaithe chun críocha cánach le linn dóibh dul isteach i seirbhís an Aontais, measfar i dtír a gcónaithe iarbhír agus sa tír shainchónaithe chun críocha cánach, gur chothaigh siad a sainchónaí sa tír sin is déanaí atá luaite, ar choinníoll gur comhalta den Aontas í. Bainfidh an fhoráil sin le céile freisin, sa mhéid nach bhfuil an céile sin ag gabháil go leithleach do phost sochair, agus le leanaí atá i gcleithiúnas agus faoi chúram na ndaoine dá dtagraítear san Airteagal seo.
 Beidh maoin shochorraithe le daoine dá dtagraítear sa mhír roimhe seo agus atá i gcríoch na tíre ina bhfuil siad ag cur fúthu saortha ó dhleachtanna báis sa tír sin; measfar, chun an dleacht sin a mheasúnú, an mhaoin sin a bheith sa tír shainchónaithe chun críocha cánach, faoi réir ceart tríú tíortha agus ar an gcuntar go bhféadfadh sé go gcuirfí chun feidhme forálacha coinbhinsiún idirnáisiúnta ar chánachas dúbailte.
 Ag cur forálacha an Airteagail seo chun feidhme, déanfar neamhshuim d'aon sainchónaí a fuarthas d'aon toisc mar gheall ar dhualgais a chomhlíonadh i seirbhís eagraíochtaí idirnáisiúnta eile.
 Airteagal 14
 (sean-Airteagal 15)
 Leagfaidh Parlaimint na hEorpa agus an Chomhairle síos, ag gníomhú dóibh trí bhíthin rialachán i gcomhréir leis an ngnáthnós imeachta reachtach agus tar éis dul i gcomhairle leis na hinstitiúidí lena mbaineann scéim na sochar slándála sóisialta d'oifigigh agus do sheirbhísigh eile an Aontais.
 Airteagal 15
 (sean-Airteagal 16)
 Cinnfidh Parlaimint na hEorpa agus an Chomhairle, ag gníomhú dóibh trí bhíthin rialachán i gcomhréir leis an ngnáthnós imeachta reachtach na haicmí oifigeach agus seirbhíseach eile don Aontas a mbainfidh forálacha Airteagal 11, an dara mír d'Airteagal 12 agus Airteagal 13 leo, go hiomlán nó go páirteach.
 Cuirfear ainmneacha, gráid agus seoltaí na n-oifigeach agus na seirbhíseach eile a áirítear sna haicmí sin in iúl ó am go chéile do Rialtais na mBallstát.
 CAIBIDIL VI
 PRIBHLÉIDÍ AGUS DÍOLÚINTÍ MISEAN Ó THRÍÚ TÍORTHA A CREIDIÚNAÍODH DON AONTAS EORPACH
 Airteagal 16
 (sean-Airteagal 17)
 Déanfaidh an Ballstát ar ina chríoch atá a suíomh ag an Aontas na díolúintí agus na pribhléidí taidhleoireachta is gnách a thabhairt do mhisin tríú tíortha atá creidiúnaithe don Aontas.
 CAIBIDIL VII
 FORÁLACHA GINEARÁLTA
 Airteagal 17
 (sean-Airteagal 18)
 Is chun leasa an Aontais agus chuige sin amháin a thabharfar pribhléidí, díolúintí agus saoráidí d'oifigigh agus do sheirbhísigh eile an Aontais.
 Beidh de cheangal ar gach institiúid de chuid an Aontais an díolúine a tugadh d'oifigeach nó do sheirbhíseach eile a tharscaoileadh aon uair a mheasfaidh an institiúid sin nach bhfuil tarscaoileadh na díolúine sin contrártha do leasanna an Aontais.
 Airteagal 18
 (sean-Airteagal 19)
 D'fhonn an Prótacal seo a chur chun feidhme, comhoibreoidh institiúidí an Aontais le húdaráis fhreagracha na mBallstát lena mbaineann.
 Airteagal 19
 (sean-Airteagal 20)
 Bainfidh Airteagail 11 go 14 agus Airteagal 17 le hUachtarán na Comhairle Eorpaí.
 Bainfidh siad le comhaltaí an Choimisiúin freisin.
 Airteagal 20
 (sean-Airteagal 21)
 Bainfidh Airteagail 11 go 14 agus Airteagal 17 le Breithiúna, Abhcóidí Ginearálta, Cláraitheoir agus Rapóirtéirí Cúnta Chúirt Bhreithiúnais an Aontais Eorpaigh gan dochar do na forálacha d'Airteagal 3 den Phrótacal ar Reacht Chúirt Bhreithiúnais an Aontais Eorpaigh a bhaineann le Breithiúna agus Abhcóidí Ginearálta a bheith díolmhaithe ó imeachtaí dlíthiúla.
 Airteagal 21
 (sean-Airteagal 22)
 Bainfidh an Prótacal seo freisin leis an mBanc Eorpach Infheistíochta, le comhaltaí a orgán, lena fhoireann agus le hionadaithe na mBallstát a ghlacann páirt ina ghníomhaíochtaí, gan dochar d'fhorálacha an Phrótacail ar Reacht an Bhainc.
 Beidh an Banc Eorpach Infheistíochta saortha ina theannta sin ó aon saghas cánachais nó aon mhuirir dá shamhail ar ócáid aon mhéadaithe ar a chaipiteal agus ó na foirmiúlachtaí éagsúla ab fhéidir a bheith ag baint leis na nithe sin sa Stát ina bhfuil suíomh an Bhainc. Ar an gcuma chéanna, ní thiocfaidh aon mhuirear de dhíscaoileadh ná de leachtú an Bhainc. Ar deireadh thiar, ní bheidh na gníomhaíochtaí de chuid an Bhainc agus a orgán a dhéanfar de réir a Reachta inchurtha faoi aon cháin láimhdeachais.
 Airteagal 22
 (sean-Airteagal 23)
 Beidh an Prótacal seo infheidhme freisin ar an mBanc Ceannais Eorpach, ar chomhaltaí a orgán agus ar a fhoireann, gan dochar d'fhorálacha an Phrótacail maidir le Reacht an Chórais Eorpaigh Banc Ceannais agus an Bhainc Cheannais Eorpaigh.
 Beidh an Banc Ceannais Eorpach díolmhaithe ina theannta sin ó aon saghas cánachais nó aon mhuirir dá shamhail ar ócáid aon mhéadaithe ar a chaipiteal agus ó na foirmiúlachtaí éagsúla ab fhéidir a bheith ag baint leis na nithe sin sa Stát ina bhfuil suíomh an Bhainc. Ní bheidh na gníomhaíochtaí de chuid an Bhainc agus a orgán a dhéanfar i gcomhréir le Reacht an Chórais Eorpaigh Banc Ceannais agus an Bhainc Cheannais Eorpaigh inchurtha faoi aon cháin láimhdeachais.


text:
 10.7.2017
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 C 221/32
 Žaloba podaná 28. apríla 2017 – Casino, Guichard-Perrachon a EMC Distribution/Komisia
 (Vec T-249/17)
 (2017/C 221/45)
 Jazyk konania: francúzština
 Účastníci konania
 Žalobcovia: Casino, Guichard-Perrachon (Saint-Étienne, Francúzsko) a EMC Distribution (Vitry-sur-Seine, Francúzsko) (v zastúpení: D. Théophile, I. Simic, O. de Juvigny a T. Reymond, avocats)
 Žalovaná: Európska komisia
 Návrhy
 Žalobcovia navrhujú, aby Všeobecný súd:
 —
 pred tým, ako rozhodne, nariadil Komisii, aby na základe článkov 89 a 90 Rokovacieho poriadku Všeobecného súdu predložila všetky dokumenty, doklady a iné informácie, na základe ktorých zastávala ku dňu vydania rozhodnutia C(2017) 1054 názor, že má dostatočné závažné dôkazy na to, aby odôvodnila uskutočnenie inšpekcie v priestoroch žalobcov,
 —
 vyhlásil, že sa na základe článku 277 ZFEÚ v prejednávanej veci neuplatní článok 20 nariadenia č. 1/2003, a z tohto dôvodu zrušil rozhodnutie Komisie C(2017) 1054 z 9. februára 2017,
 —
 zrušil na základe článku 263 ZFEÚ rozhodnutie Európskej komisie C(2017) 1054 z 9. februára 2017,
 —
 uložil Komisii povinnosť nahradiť trovy konania.
 Dôvody a hlavné tvrdenia
 Na podporu svojej žaloby žalobcovia uvádzajú päť žalobných dôvodov.
 1.
 Prvý žalobný dôvod založený na protiprávnosti rozhodnutia Európskej komisie z 9. februára 2017, ktorým sa žalobcom nariadilo, aby sa podrobili inšpekcii podľa článku 20 ods. 1 a 4 nariadenia Rady (ES) č. 1/2003 zo 16. decembra 2002 o vykonávaní pravidiel hospodárskej súťaže stanovených v článkoch 81 a 82 Zmluvy (Ú. v. ES L 1, 2003, s. 1; Mim. vyd. 08/002, s. 205), teda rozhodnutia napadnutého v spore vo veci samej (ďalej len „napadnuté rozhodnutie“). Žalobcovia v tejto súvislosti uvádzajú:
 —
 napadnuté rozhodnutie je založené na ustanovení, ktoré je tiež protiprávne a teda neuplatniteľné v prejednávanej veci v súlade s článkom 277 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“),
 —
 článok 20 nariadenia č. 1/2003 porušuje základné právo na účinný prostriedok nápravy stanovené v článku 47 Charty základných práv Európskej únie (ďalej len „Charta“) a v článku 6 Európskeho dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd (ďalej len „EDĽP), keďže neumožňuje podnikom, ktorým je rozhodnutie Komisie o inšpekcii určené, vykonať účinný prostriedok nápravy proti vykonaniu inšpekcie,
 —
 toto ustanovenie porušuje aj zásadu rovnosti zbraní a právo na obhajobu, zaručené článkami 47 a 48 Charty a článkom 6 EDĽP, keďže neumožňuje stranám prístup k dokumentom, ktoré sú základom rozhodnutia Komisie o vykonaní inšpekcie.
 2.
 Druhý žalobný dôvod založený na porušení základného práva na nedotknuteľnosť obydlia, stanoveného v článku 7 Charty a článku 8 EDĽP, keďže napadnuté rozhodnutie má neobmedzenú platnosť a nepresný a neprimeraný rozsah pôsobnosti, keďže:
 —
 napadnuté rozhodnutie upresňuje iba dátum, od ktorého môže inšpekcia začať, ale nestanovuje ani dátum ukončenia ani maximálnu dĺžku trvania inšpekcie,
 —
 týka sa všetkých spoločností skupiny Casino, bez ohľadu na ich činnosť a zemepisnú polohu, bez toho, aby ich individuálne vymenovala, okrem ich materskej spoločnosti,
 —
 schvaľuje inšpekciu v akýchkoľvek priestoroch skupiny.
 3.
 Tretí žalobný dôvod založený na porušení povinnosti Komisie uviesť odôvodnenie, keďže napadnuté rozhodnutie nespresňuje typ, povahu, pôvod ani obsah informácií, na základe ktorých Komisia rozhodla inšpekciu nariadiť.
 4.
 Štvrtý žalobný dôvod založený na tom, že napadnuté rozhodnutie porušilo základné právo na nedotknuteľnosť obydlia stanovené v článku 7 Charty a článku 8 EDĽP, keďže bolo prijaté bez toho, aby Komisia mala dostatočne závažné dôkazy na to, aby odôvodnila uskutočnenie inšpekcie v priestoroch žalobcov.
 5.
 Piaty žalobný dôvod založený na porušení zásady proporcionality, ktoré nastalo prijatím napadnutého rozhodnutia v rozsahu, v akom toto rozhodnutie stanovilo začiatok inšpekcie na deň, ktorý má veľmi nepriaznivý dopad na činnosť žalobcov, zatiaľ čo mohol byť stanovený iný dátum, ktorý by žalobcov podstatne menej obmedzoval, a Komisii by to nespôsobilo žiadne problémy. V tejto súvislosti žalobcovia uvádzajú, že hoci napadnuté rozhodnutie sa týka osobitne priestorov subjektu skupiny Casino, ktorý je zodpovedný za vyjednávanie s dodávateľmi, stanovuje začiatok inšpekcie na 20. februára 2017 alebo krátko potom, čo je posledný týždeň vyjednávaní ročných zmlúv s dodávateľmi, keďže článok L.441-7 francúzskeho obchodného zákonníka stanovuje lehotu na uzatvorenie týchto zmlúv do 1. marca prebiehajúceho roka, o čom Komisia dobre vedela.


type: wikipedia

text:
Autostopem przez galaktykę (ang. The Hitchhiker's Guide to the Galaxy) – brytyjsko-amerykański film science fiction oparty na powieści Douglasa Adamsa o tym samym tytule.
 Opis fabuły
 Arthur Dent, brytyjski dziennikarz radiowy, w jednym dniu traci swój dom oraz macierzystą planetę. Kosmiczni planiści postanowili wytyczyć nową autostradę międzygalaktyczną i na drodze stanęła im niepozorna planeta – Ziemia. Główny bohater ocalił kiedyś życie Fordowi Prefectowi, autorowi przewodników podróżnych po wszechświecie, a ten rewanżuje mu się, zabierając go "okazją" (przy pomocy nadajnika umieszczonego na kciuku) na statek "ekipy budowlanej", która wcale nie jest zadowolona z faktu, iż zabrała autostopowiczów na pokład. Tak rozpoczyna się kosmiczna przygoda.
 Często pojawia się hasło: "nie panikuj i zawsze miej przy sobie ręcznik", które stało się sloganem reklamowym tego filmu.
 Obsada
 Martin Freeman – Arthur Dent
 Mos Def – Ford Prefect
 Sam Rockwell – Zaphod Beeblebrox
 John Malkovich – Humma Kavula
 Zooey Deschanel – Tricia McMillan
 Bill Nighy – Slartibartfast
 Warwick Davis – Marvin the Paranoid Android
 głos podkładał Alan Rickman
 Linki zewnętrzne
 Plakat filmu
 Autostopem przez Galaktykę – oficjalna strona dystrybutora
 Amerykańskie filmy fantastycznonaukowe
 Amerykańskie filmy komediowe
 Filmowe adaptacje książek fantastycznonaukowych
 Brytyjskie filmy komediowe
 Brytyjskie filmy fantastycznonaukowe
 Brytyjskie filmy z 2005 roku
 Amerykańskie filmy z 2005 roku
 Filmy o życiu pozaziemskim
 Filmy wytwórni Touchstone Pictures
 Filmy wytwórni Spyglass Media Group
 Filmy w reżyserii Gartha Jenningsa
 Filmy fantastyczne z 2005 roku


type: legislation

text:
 9.1.2016
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 6/1
 REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/19 AL COMISIEI
 din 8 ianuarie 2016
 de stabilire a coeficientului de alocare care urmează să fie aplicat cantităților care fac obiectul cererilor de licențe de import introduse în perioada 4 ianuarie 2016-5 ianuarie 2016 în cadrul contingentului tarifar deschis prin Regulamentul (CE) nr. 1918/2006 pentru uleiul de măsline originar din Tunisia
 COMISIA EUROPEANĂ,
 având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
 având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1), în special articolul 188 alineatele (1) și (3),
 întrucât:
 (1)
 Regulamentul (CE) nr. 1918/2006 al Comisiei (2) a deschis un contingent tarifar anual pentru importul de ulei de măsline virgin încadrat la codurile NC 1509 10 10 și NC 1509 10 90, obținut integral în Tunisia și transportat direct din această țară în Uniune.
 (2)
 Articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1918/2006 stabilește, pentru anul 2016, cantitatea contingentului cu numărul de ordine 09.4032 ca fiind de 56 700 de tone.
 (3)
 Cantitățile care fac obiectul cererilor de licențe de import introduse în perioada 4 ianuarie 2016-5 ianuarie 2016 depășesc cantitățile disponibile. Este necesar, prin urmare, să se stabilească în ce măsură se pot elibera licențele de import, stabilindu-se coeficientul de alocare care urmează să fie aplicat cantităților solicitate, calculat în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 al Comisiei (3).
 (4)
 De asemenea, nu ar trebui să se mai elibereze licențe de import pentru contingentul tarifar cu numărul de ordine 09.4032 menționat în Regulamentul (CE) nr. 1918/2006 pentru perioada contingentară în curs.
 (5)
 Pentru a se garanta eficacitatea măsurii, este necesar ca prezentul regulament să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,
 ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
 Articolul 1
 (1) Cantităților care fac obiectul cererilor de licențe de import din cadrul contingentului cu numărul de ordine 09.4032, menționat la articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1918/2006, introduse în perioada 4 ianuarie 2016-5 ianuarie 2016 li se aplică un coeficient de alocare de 74,495088 %.
 (2) Prezentarea de noi cereri de licențe de import în cadrul contingentului cu numărul de ordine 09.4032, menționat la articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1918/2006, este suspendată începând cu data de 11 ianuarie 2016 pentru perioada contingentară în curs.
 Articolul 2
 Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
 Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
 Adoptat la Bruxelles, 8 ianuarie 2016.
 Pentru Comisie,
 pentru președinte
 Jerzy PLEWA
 Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală
 (1) JO L 347, 20.12.2013, p. 671.
 (2) Regulamentul (CE) nr. 1918/2006 al Comisiei din 20 decembrie 2006 privind deschiderea și modul de gestionare a contingentelor tarifare pentru uleiul de măsline originar din Tunisia (JO L 365, 21.12.2006, p. 84).
 (3) Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 al Comisiei din 31 august 2006 de stabilire a normelor comune pentru administrarea contingentelor tarifare de import pentru produsele agricole gestionate printr-un sistem de licențe de import (JO L 238, 1.9.2006, p. 13).


text:
 19.1.2015
 SV
 Europeiska unionens officiella tidning
 C 16/37
 Tribunalens beslut av den 6 november 2014 – ANKO mot kommissionen
 (Mål T-64/13) (1)
 (Skiljedomsklausul - Sjätte ramprogrammet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2002-2006) - Avtal avseende projektet Doc@Hand - Återbetalning av de utbetalade beloppen - Skrivelse i vilken meddelas att en debetnota kommer att utfärdas - Berättigat intresse av att få saken prövad saknas - Avvisning)
 (2015/C 016/59)
 Rättegångsspråk: grekiska
 Parter
 Sökande: ANKO AE Antiprosopeion, Emporiou kai Viomichanias (Aten, Grekland) (ombud: advokaten V. Christianos)
 Svarande: Europeiska kommissionen (ombud: R. Lyal och A. Cordewener, biträdda av advokaten S. Drakakakis)
 Saken
 Talan som väckts i enlighet med artikel 272 FEUF och i syfte att av tribunalen få fastställt dels att sökanden inte är skyldig att återbetala de belopp som betalats ut av kommissionen för genomförandet av avtalet DOC@HAND, som ingåtts inom ramen för Sjätte ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration (2002–2006), dels att skönanden inte är skyldig att betala skadestånd för samma projekt.
 Avgörande
 1)
 Talan avvisas.
 2)
 ANKO AE Antiprosopeion, Emporiou kai Viomichanias ska ersätta rättegångskostnaderna.
 (1) EUT C 86, 23.3.2013


text:
Die BMW R 80 war ein Motorradmodell des Herstellers BMW. Das unverkleidete Naked Bike ist das Nachfolgemodell der BMW R 80/7 und war die technische Basis für die BMW R 80 RT Modelle von 1985 bis 1995. Sie war die erste Boxer-BMW, die bleifreies Benzin vertrug.
 Motor
 Ihr Boxermotor mit 797 cm3 Hubraum und 37 kW (50 PS) Leistung bei 6500 /min stammte aus der BMW R 80/7. Der Abgas- und Ansaugtrakt wurde zu Gunsten eines besseren Drehmomentverlaufs optimiert. Mit diesem Motor erreichte die Maschine eine Höchstgeschwindigkeit von annähernd 180 km/h; als Verbrauch bei konstant 90 km/h wurden 4,6 l für 100 km angegeben.
 Fahrwerk
 Gabel, Vorderrad und Bremsen stammten von der BMW K 100.
 Bewertung
 Kurbel- und Nockenwelle samt Lagern, Kolben und Zylindern, gelten als beständig. Die Bremswirkung der vorderen Scheibenbremse war etwas knapp bemessen, so dass meist eine zweite Scheibe ab Werk bestellt oder nachgerüstet wurde. Die hintere Trommelbremse arbeitet gut. Während ihrer gesamten Bauzeit gab es parallel zur unverkleideten R 80 die vollverkleidete RT mit gutem Wetterschutz. Die Eignung als Reisemaschine zeigt sich durch einen großen Tank, sehr gute Sitzpositionen für Fahrer und Sozius, einfache Technik, hohe Zuladung und gute Unterbringungsmöglichkeiten fürs Gepäck.
 Produktionszahlen
 Gebaut wurde das Modell von 1985 bis 1992 in 13.815 Exemplaren, wobei die Zahl 314 Behördenmodelle beinhaltet. Seine Nachfolger waren die BMW R 80 R und BMW R 100 R mit Paralever.
 Literatur
 Hans J. Schneider, Axel Koenigsbeck: Faszination BMW Boxer: Entwicklung, technisches Konzept, Sport, Gespanne, Spezialmodelle; alle neuen Vierventil-Boxer, alle Klassik-Boxer seit 1969, Boxer-Geschichte seit 1923. Verlag Schneider-Textsystem, Weilerswist 1994, ISBN 978-3-927710-06-1.
 Jan Leek: BMW: Motorräder seit 1945. 1. Auflage. Motorbuch-Verlag, Stuttgart 2012, ISBN 978-3-613-03475-4, Seite 54 (Reihe Typenkompass)
 Weblinks
 bmw-grouparchiv.de, BMW R 80 (Monolever), abgerufen am 13. März 2019
 Einzelnachweise
 Motorradmodell
 R 0080


text:
26 . 10 . 96 | FR Journal officiel des Communautés européennes N° C 318/15
 interdiction d'une interprétation large s'appliquerait d'au Les requérantes font valoir que l'interdiction énoncée à
 tant plus en l'espèce que la non-production des documents l'article 2 point b ) et à l'article 3 point a ) de la directive, dans
 demandés, qui font l'objet d'une mesure d'organisation la mesure où ces dispositions se réfèrent à l'utilisation
 judiciaire dans une autre affaire, irait ici à l'encontre d' une thérapeutique de substances |3-agonistes dans des médica
 bonne administration de la justice . ments vétérinaires agréés, les privera de leur droit de
 fabriquer et de commercialiser les médicaments vétérinaires
 La requérante invoque par ailleurs une violation de l'obli en question, pour lesquels ils détiennent des autorisations
 gation de motivation de l'article 190 du traité . régulièrement acquises, conformément aux règles européen
 nes applicables. Ces atteintes aux droits spécifiques des
 (') JO n° L 46 du 18 . 2 . 1994 , p . 58 . requérantes sont incompatibles avec des principes fonda
 mentaux de droit communautaire, tels que le principe de
 proportionnalité, le principe de la sécurité juridique, le
 principe de la protection de la confiance légitime et le
 principe de bonne administration.
 Recours introduit le 9 août 1996 par Boehringer Ingelheim
 Vetmedica GmbH et par C. H. Boehringer Sohn Limited À cet égard, tout en comprenant l'intérêt légitime que
 Partnership contre Conseil de l'Union européenne représente, pour le Conseil et la Commission, la lutte contre
 (Affaire T-125/96 ) l' utilisation illégale des substances (3-agonistes comme
 produits chimiques administrés en grandes quantités et
 ( 96/C 318/29 destinés à stimuler la croissance, les requérantes estiment
 qu'une interdiction de la mise sur le marché de leurs
 (Langue de procédure: l'anglais) médicaments vétérinaires n'est pas justifiée. En effet, en
 raison de cette interdiction :
 Le Tribunal de première instance a été saisi, le 9 août 1996,
 d' un recours introduit contre le Conseil de l'Union euro — les animaux sont privés d' un produit essentiel à la
 péenne par Boehringer Ingelheim Vetmedica GmbH et par protection de leur santé,
 C. H. Boehringer Sohn Limited Partnership, représentées
 par Mes Denis Waelbroeck et Denis Fosselard, avocats au — les requérantes sont privées de leur droit légitime de
 barreau de Bruxelles, du cabinet Liedekerke, Wolters, continuer à commercialiser des produits dont la sûreté et
 Waelbroeck & Kirkpatrick, boulevard de l'Empereur 3 , la qualité sont unanimement reconnues par les opéra
 teurs .
 B- 1 000 Bruxelles, ayant élu domicile à Luxembourg au
 cabinet Arendt & Medernach, boîte postale 39, L-2010
 Luxembourg.
 De tels effets ne peuvent être justifiés par l'objectif poursuivi
 par le Conseil lors de l' adoption de la mesure attaquée .
 Les requérantes concluent à ce qu'il plaise au Tribunal : En outre, les requérantes estiment que l'article 43 du traité a
 été violé, dans la mesure où le Parlement européen a été
 — annuler les articles 1 er, 2, 3 et 4 de la directive 96/22/CE
 consulté sur une proposition substantiellement différente du
 du Conseil ( l ), dans la mesure où ils interdisent la mise texte de la directive 96/22/CE .
 sur le marché de médicaments vétérinaires contenant des
 substances |3-agonistes en vue de leur administration à f 1 ) JO n° L 125 du 23 . 5 . 1996 , p . 3 .
 des fins thérapeutiques aux animaux dont la chair et les
 produits sont destinés à la consommation humaine,
 — condamner la Communauté, représentée en l'espèce par
 le Conseil, à réparer le préjudice causé aux requérantes
 par la mesure attaquée, Recours introduit le 12 août 1996 par société Breda Fucine
 Meridionali SpA contre Commission des Communautés
 — condamner le Conseil aux dépens . européennes
 (Affaire T-126/96 )
 Moyens et principaux arguments
 ( 96/C 318/30 )
 Les requérantes sont les seuls producteurs importants de
 médicaments à base de substances (3-agonistes du type de (Langue de procédure: l'italien)
 celles qui sont affectées par la directive 96/22/CE. Selon
 elles, la directive 96/22/CE vise spécifiquement leurs pro Le Tribunal de première instance des Communautés euro
 duits, qui doivent être considérés comme étant à l'origine de péennes a été saisi le 12 août 199 6 d'un recours introduit
 l' action des institutions communautaires dans ce contre la Commission des Communautés européennes par
 domaine . la société Breda Fucine Meridionali SpA, établie à Bari,
 Italie, représentée par Mes Antonio Tizzano et Gian Michele
 L'interdiction prévue par la directive litigieuse empêchera, Roberti, du barreau de Naples, élisant domicile à Bruxelles
 en pratique, l'administration de substances |3-agonistes aux auprès du cabinet Tizzano, place du Grand-Sablon 36 .
 fins du traitement de troubles respiratoires aux animaux
 producteurs d'aliments, de quelque espèce qu'ils soient. La requérante conclut à ce qu'il plaise au Tribunal :
 L'autre utilisation thérapeutique fréquente des substances
 |3-agonistes, à savoir l' induction de la tocolyse chez les — annuler en tout ou, à titre subsidiaire, en partie ( pour les
 vaches parturientes, restera autorisée par la directive . aspects indiqués dans le présent recours ) la décision de la
 ---pagebreak--- N° C 318/ 16 FR Journal officiel des Communautés européennes 26 . 10 . 96
 Commission, du 29 mai 1995 , relative à certaines aides la dérogation visée à l'article 223 paragraphe 1 point b )
 d'État prévues par l'Italie en faveur de la société Breda du traité . Par ailleurs, les interventions patrimoniales
 Fucine Meridionali SpA [COM(96 ) 1643 final ], postérieures à 1987 peuvent s'expliquer par des consi
 dérations relatives à la « politique de groupe » suivie par
 — condamner la Commission aux dépens . la société exerçant le contrôle .
 — Application incorrecte de l'article 92 paragraphe 3
 Moyens et principaux arguments points a ) et c ) du traité .
 La requérante est une fonderie de deuxième fusion intégrée La requérante souligne à ce sujet que la Commission a
 dans le groupe EFIM. Jusqu'en 1986 , deux entreprises violé cette disposition, dans la mesure où elle n'a pas
 faisant partie du secteur de la défense en étaient actionnai apprécié correctement les interventions de la requérante
 res . En adoptant la décision attaquée, la Commission a en termes d' assainissement et de restructuration ni
 déclaré incompatibles avec le marché commun de préten l' importance de sa localisation dans une région particu
 dues aides d'État accordées à la société requérante, ainsi que lièrement défavorisée .
 l' illégalité des aides elles-mêmes dans la mesure où elles
 n' avaient pas été notifiées au préalable au sens de l'article 93 0 ) Règlement ( CEE ) n° 2988/74 du Conseil, du 26 novembre 1974 ,
 paragraphe 3 du traité . La Commission a aussi ordonné la relatif à la prescription en matière de poursuites et d'exécution
 récupération des aides . dans le domaine du droit des transports et de la concurrence de
 la Communauté économique européenne (JO n0 L 319 du
 29 . 11 . 1974 , p. 1 ).
 Les moyens de recours suivants sont avancés à ce pro
 pos .
 — Violation des règles de procédure et des droits de la
 défense .
 Recours introduit le 12 août 1996 par EFIM ( Ente
 La requérante soutient que, dans l'avis d'ouverture de partecipazioni e finanziamento industria manifatturiera ) en
 l'enquête, la Commission s'était limitée à signaler le liquidation contre Commission des Communautés euro
 financement reçu par EFIM pour un montant de 52 péennes
 milliards de lires italiennes et des prêts garantis par l'État ( Affaire T-127/96 )
 pour un montant de 10 milliards de lires italiennes, sans
 se référer à d'autres transferts prétendus de ressources ni 96/C 318/31 )
 aux dates auxquelles ils auraient été réalisés . La partie
 défenderesse n' avait donc fait aucune référence directe (Langue de procédure: l'italien)
 ou indirecte dans l' avis précité à une grande partie des
 aides contestées dans la décision . Le Tribunal de première instance des Communautés euro
 péennes a été saisi le 12 août 1 996 d'un recours introduit
 — Violation du principe de la sécurité juridique, de la contre la Commission des Communautés européennes par
 confiance légitime et non-respect du délai quinquennal EFIM ( Ente partecipazioni e finanziamento industria mani
 de prescription . fatturiera ) ayant son siège à Rome, représentée par Mes
 Antonio Tizzano et Gian Michele Roberti , du barreau de
 Dans la décision, la Commission a contesté l'octroi Naples, élisant domicile à Bruxelles auprès du cabinet
 d' aides qui remontent à la période 1985-1992 . Elle a Tizzano, place du Grand-Sablon 36 .
 ainsi déclaré illégaux des actes et rapports remontant à
 des périodes éloignées . La requérante estime que la La requérante conclut à ce qu' il plaise au Tribunal :
 partie défenderesse n' aurait pas dû étendre son appré
 ciation juridique à des actes et rapports dépassés de la — annuler en tout ou, à titre subsidiaire, en partie ( pour les
 sorte. En matière d'aides d'État aussi, il importe de aspects indiqués dans le présent recours ) la décision de la
 respecter un délai précis de prescription qui, par analogie Commission, du 29 mai 19 95 , relative à certaines aides
 à ce qui est prévu dans d'autres domaines [article 43 du d'État prévues par l'Italie en faveur de la société Breda
 statut de la Cour de justice et règlement ( CEE) n" 2988/ Fucine Meridionali SpA [ COM(96 ) 1643 final],
 74 ( 1 )] , devrait avoir une durée de cinq ans.
 — condamner la Commission aux dépens .
 — Violation de l' article 92 paragraphe 1 du traité, dans la
 mesure où la Commission n'a pas établi que les Moyens et principaux arguments
 interventions en cause avaient la nature d' aide .
 Les moyens et principaux arguments sont identiques à ceux
 avancés dans l' affaire T-126/96 Breda Fucine Meridio
 Concrètement, la partie défenderesse a tout à fait omis
 nali f 1 ).
 d'apprécier les interventions en cause à la lumière de la
 situation existante au moment où elles ont été réalisées .
 Il importe de souligner à cet égard que les interventions (') Voir affaire T-126/96 ci-dessus .
 effectuées pendant la période où la requérante produisait
 pour les besoins du « secteur de la défense » bénéficient de


text:
26.1.2015
 IT
 Gazzetta ufficiale dell’Unione europea
 C 26/14
 Domanda di pronuncia pregiudiziale proposta dal Tribunal Superior de Justicia de la Comunidad Autónoma del País Vasco, Sala de lo Social (Spagna) il 13 novembre 2014 — Administrador de Infraestructuras Ferroviarias (ADIF)/Luis Aira Pascual e altri
 (Causa C-509/14)
 (2015/C 026/18)
 Lingua processuale: lo spagnolo
 Giudice del rinvio
 Tribunal Superior de Justicia de la Comunidad Autónoma del País Vasco
 Parti
 Ricorrente: Administrador de Infraestructuras Ferroviarias (ADIF)
 Altre parti: Luis Aira Pascual, Algeposa Terminales Ferroviarios, S.L. e FOGASA
 Questione pregiudiziale
 Se l’articolo 1, paragrafo 1, lettera b), della direttiva 2001/23/CE (1) del Consiglio, del 12 marzo 2001, in combinato disposto con il suo articolo 4, paragrafo 1, osti a un’interpretazione della legislazione spagnola intesa al suo recepimento che escluda l’obbligo di surrogazione qualora un’impresa del settore pubblico, titolare di un servizio inerente alla sua attività e che richiede rilevanti mezzi materiali, servizio da essa prestato mediante convenzioni di affidamento, imponendo al contraente l’uso di tali mezzi di sua proprietà, decide di non prorogare la convenzione e di prestare direttamente il servizio impiegando il proprio personale ed escludendo quello che impiegava la contraente, cosicché il servizio continua ad essere prestato senza altro cambiamento oltre quello derivante dalla sostituzione dei lavoratori che svolgono l’attività con lavoratori alle dipendenze di un diverso imprenditore.
 (1) Direttiva 2001/23/CE del Consiglio, del 12 marzo 2001, concernente il ravvicinamento delle legislazioni degli Stati membri relative al mantenimento dei diritti dei lavoratori in caso di trasferimenti di imprese, di stabilimenti o di parti di imprese o di stabilimenti (GU L 82, pag. 16).


text:
C 48/22 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 20.2.1999
 Doorhaling van de gevoegde zaken C-388/97 en Doorhaling van zaak C-409/97 (1)
 C-389/97 (1) (1999/C 48/44)
 (1999/C 48/40)
 De president van de Eerste Kamer van het Hof van Justitie
 De president van het Hof van Justitie van de Europese van de Europese Gemeenschappen heeft bij beschikking
 Gemeenschappen heeft bij beschikking van 11 november van 19 november 1998 de doorhaling in het register gelast
 1998 de doorhaling in het register gelast van de gevoegde van zaak C-409/97: Commissie van de Europese Gemeen-
 zaken C-388/97 en C-389/97 (verzoeken van de Franse schappen tegen Groothertogdom Luxemburg.
 Conseil d'EÂtat om een prejudicieÈle beslissing): Fromagerie
 Philipona SA e.a. tegen Franse Republiek. (1) PB C 41 van 7.2.1998.
 (1) PB C 7 van 10.1.1998.
 Doorhaling van zaak C-415/97 (1)
 (1999/C 48/45)
 Doorhaling van zaak C-253/98 (1)
 (1999/C 48/41)
 De president van het Hof van Justitie van de Europese
 Gemeenschappen heeft bij beschikking van 24 november
 De president van het Hof van Justitie van de Europese 1998 de doorhaling in het register gelast van zaak
 Gemeenschappen heeft bij beschikking van 11 november C-415/97: Commissie van de Europese Gemeenschappen
 1998 de doorhaling in het register gelast van zaak tegen Italiaanse Republiek.
 C-253/98: Commissie van de Europese Gemeenschappen
 tegen Koninkrijk BelgieÈ.
 (1) PB C 41 van 7.2.1998.
 (1) PB C 278 van 5.9.1998.
 Doorhaling van zaak C-167/98 (1)
 Doorhaling van zaak C-397/97 (1) (1999/C 48/46)
 (1999/C 48/42)
 De president van het Hof van Justitie van de Europese
 De president van het Hof van Justitie van de Europese Gemeenschappen heeft bij beschikking van 2 december
 Gemeenschappen heeft bij beschikking van 13 november 1998 de doorhaling in het register gelast van zaak
 1998 de doorhaling in het register gelast van zaak C-167/98 (verzoek van het Oberste Gerichtshof om een
 C-397/97: Commissie van de Europese Gemeenschappen prejudicieÈle beslissing): Westdeutsche Landesbank Girozen-
 tegen Italiaanse Republiek. trale tegen J. Leon.
 (1) PB C 26 van 24.1.1998. (1) PB C 209 van 4.7.1998.
 Doorhaling van zaak C-274/94 (1) Doorhaling van zaak C-305/98 P (1)
 (1999/C 48/43) (1999/C 48/47)
 De president van het Hof van Justitie van de Europese De president van het Hof van Justitie van de Europese
 Gemeenschappen heeft bij beschikking van 17 november Gemeenschappen heeft bij beschikking van 7 december
 1998 de doorhaling in het register gelast van zaak 1998 de doorhaling in het register gelast van zaak
 C-274/94: Verenigd Koninkrijk van Groot-BrittannieÈ en C-305/98 P: D. T. Keeling tegen Bureau voor harmonisatie
 Noord-Ierland tegen Commissie van de Europese Gemeen- binnen de interne markt (merken, tekeningen en model-
 schappen. len).
 (1) PB C 351 van 10.12.1994. (1) PB C 312 van 10.10.1998.


type: other

text:
162/1993 Z. z. Zákon Národnej rady Slovenskej republiky o občianskych preukazoch | Aktuálne znenie
 Zákon č. 162/1993 Z. z.Zákon Národnej rady Slovenskej republiky o občianskych preukazoch
 (v znení č. 13/1996 Z. z., 222/1996 Z. z., 441/2001 Z. z., 441/2001 Z. z., 660/2002 Z. z., 174/2004 Z. z., 215/2004 Z. z.)
 Platnosť od 28.07.1993 do30.06.2006
 Zrušený 224/2006 Z. z.
 Zápisy v občianskom preukaze (§ 4 - § 5)
 Vydávanie občianskeho preukazu (§ 6 - § 7)
 Predkladanie dokladov na vydanie občianskeho preukazu (§ 8 - § 14)
 Spoločné, prechodné a záverečné ustanovenia (§ 15 - § 17b)
 (1) Občiansky preukaz je verejná listina, ktorou občan Slovenskej republiky (ďalej len „občan“) preukazuje svoju totožnosť, štátne občianstvo Slovenskej republiky a ďalšie údaje zapísané v občianskom preukaze. Vyobrazenie občianskeho preukazu je v prílohe tohto zákona.
 (1) Do občianskeho preukazu sa zapisuje priezvisko, meno, rodné priezvisko, pohlavie, dátum, miesto a okres narodenia, rodné číslo a adresa trvalého pobytu občana, dátum vydania, termín ukončenia doby platnosti občianskeho preukazu a skrátený názov policajného útvaru, ktorý občiansky preukaz vydal.
 (2) O vydanie prvého občianskeho preukazu podľa odseku 1 písm. a) je povinný požiadať zákonný zástupca občana alebo ten, komu je dieťa zverené do náhradnej rodinnej starostlivosti, alebo štatutárny orgán zariadenia, v ktorom je dieťa umiestnené do ústavnej výchovy alebo ochrannej výchovy (ďalej len „zákonný zástupca"), najskôr 90 dní a najneskôr 30 dní pred dovŕšením 15. roku veku občana.
 a) rodný list alebo rodný a krstný list; ak nie je na rodnom liste uvedené rodné číslo, aj doklad o rodnom čísle,1)
 b) potvrdenie o hlásení trvalého pobytu vydané príslušným orgánom,2)
 c) dve ostré, neretušované farebné alebo čiernobiele fotografie zhotovené na hladkom, lesklom polokartóne z toho istého negatívu alebo zhotovené prístrojom so súčasnou expozíciou viacerými objektívmi, s rozmermi 3 x 3,5 cm, zobrazujúce skutočnú podobu občana v trojštvrťovom profile, v občianskom odeve, bez prikrývky hlavy a okuliarov s tmavými sklami, s výškou tvárovej časti hlavy minimálne 13 mm od brady po temeno (ďalej len „fotografia“).
 a) pri zápise trestu zákazu pobytu, jeho prerušení a ukončení,
 (3) Občan, ktorý žiada o vydanie nového občianskeho preukazu, je povinný predložiť doterajší občiansky preukaz alebo doklad o občianskom preukaze a dve fotografie; ak občan nemôže predložiť doterajší občiansky preukaz a v predkladaných dokladoch nemá uvedené rodné číslo, je povinný predložiť aj doklad o rodnom čísle.1)
 (1) Doklady potrebné na vydanie občianskeho preukazu sa predkladajú v prvopise alebo overenom odpise (overenej kópii). Pri cudzojazyčnom doklade sa predkladá jeho overený preklad do úradného jazyka,3) pokiaľ medzinárodná zmluva neustanovuje inak.
 (2) Ak vzniknú pochybnosti o správnosti alebo úplnosti predloženého dokladu alebo v ňom uvedených údajov a nemožno túto pochybnosť vylúčiť na mieste, je občan alebo zákonný zástupca povinný predložiť na vyzvanie okresného úradu nový doklad potvrdzujúci správnosť údajov dokladu, o ktorom pochybnosti vznikli.
 (3) Občan alebo zákonný zástupca, ktorý žiada o vydanie občianskeho preukazu, po nadobudnutí štátneho občianstva Slovenskej republiky4) je povinný predložiť okrem dokladov uvedených v § 6 a 7 aj doklad o štátnom občianstve Slovenskej republiky.
 (4) Občan alebo zákonný zástupca, ktorý žiada o vydanie občianskeho preukazu po ukončení trvalého pobytu v zahraničí, je povinný okrem dokladov uvedených v § 6 a 7 doložiť aj čestné vyhlásenie o ukončení trvalého pobytu v zahraničí napísané na okresnom úrade.
 (7) Okresný úrad pri odovzdávaní občianskeho preukazu vráti občanovi alebo zákonnému zástupcovi predložené doklady. Predchádzajúci občiansky preukaz a doklad o občianskom preukaze sa občanovi nevracajú.
 (1) Ak vzniknú pochybnosti o štátnom občianstve občana, je občan alebo zákonný zástupca povinný na vyzvanie okresného úradu predložiť doklad o štátnom občianstve Slovenskej republiky.4)
 (2) Namiesto matričného dokladu vystaveného orgánom cudzieho štátu je občan alebo zákonný zástupca povinný predložiť výpis z osobitnej matriky.5)
 c) občan stratil občiansky preukaz alebo mu bol odcudzený a táto skutočnosť bola ohlásená policajnému útvaru,
 b) do 15 dní od neplatnosti občianskeho preukazu podľa § 10 písm. a) až e) požiadať policajný útvar o vydanie nového občianskeho preukazu,
 c) odovzdať policajnému útvaru občiansky preukaz neplatný z dôvodov uvedených v § 10 písm. a), b), d) a e) pri požiadaní o vydanie nového občianskeho preukazu,
 d) dostaviť sa na vyzvanie policajného útvaru na vybavenie záležitostí týkajúcich sa občianskeho preukazu,
 f) neodkladne odovzdať svoj občiansky preukaz policajnému útvaru, ak stratil štátne občianstvo Slovenskej republiky alebo ukončil trvalý pobyt na území Slovenskej republiky,
 g) odovzdať pri nástupe výkonu trestu odňatia slobody alebo väzby svoj občiansky preukaz ústavu Zboru väzenskej a justičnej stráže Slovenskej republiky,
 h) po vykonaní trestu odňatia slobody do 7 dní osobne sa dostaviť na policajný útvar a prevziať uschovaný občiansky preukaz odovzdaný ústavom Zboru väzenskej a justičnej stráže Slovenskej republiky.
 (1) Každý, kto nájde cudzí občiansky preukaz, je povinný ho neodkladne odovzdať policajnému útvaru. Rovnakú povinnosť má aj občan, ktorému bol vydaný nový občiansky preukaz za stratený alebo odcudzený občiansky preukaz, ak svoj predchádzajúci občiansky preukaz nájde alebo ho inak získa naspäť.
 (2) Občiansky preukaz občana, ktorý zomrel, je povinný odovzdať policajnému útvaru ten, kto obstarával jeho pohreb, do 30 dní odo dňa vydania úmrtného listu, pokiaľ už nebol odovzdaný na matriku.
 (3) Občiansky preukaz občana, ktorého súd pozbavil spôsobilosti na právne úkony, je povinný odovzdať policajnému útvaru jeho zákonný zástupca do 10 dní odo dňa, keď uvedené rozhodnutie súdu nadobudlo právoplatnosť.
 (4) Policajný útvar preberá na požiadanie do úschovy občiansky preukaz občana zdržujúceho sa v zahraničí.
 (5) Ústav Zboru väzenskej a justičnej stráže Slovenskej republiky počas výkonu väzby uschováva občiansky preukaz odovzdaný občanom. Po nástupe výkonu trestu odňatia slobody odovzdá občiansky preukaz do úschovy policajnému útvaru, v územnom obvode ktorého má občan trvalý pobyt.
 vydá okresný úrad potvrdenie o odovzdaní občianskeho preukazu (ďalej len „potvrdenie“).
 (2) Potvrdenie sa vydá občanovi na požiadanie aj pri odovzdaní občianskeho preukazu iného občana a občana, ktorý zomrel.
 (1) Občanovi, ktorý požiada o vydanie nového občianskeho preukazu z dôvodu, že občiansky preukaz stratil, bol mu odcudzený, poškodený alebo zničený, vydá policajný útvar doklad o občianskom preukaze (ďalej len „doklad“), ak nemožno jeho žiadosti ihneď vyhovieť.
 (2) Doklad sa občanovi vydá aj v prípade, keď občiansky preukaz odňal policajný útvar, pretože
 a) je neplatný,
 b) preukázateľne patrí inému občanovi alebo vznikne oprávnené podozrenie, že patrí inému občanovi,
 c) je falšovaný, vedome pozmenený alebo vznikne oprávnené podozrenie, že niektorý údaj je v ňom vedome pozmenený alebo nesprávny.
 (3) Doklad sa vydáva aj občanovi, ktorý požiada o vydanie nového občianskeho preukazu alebo o vydanie občianskeho preukazu po ukončení trvalého pobytu v zahraničí, ak nemôže hneď predložiť niektorý doklad potrebný na jeho vydanie.
 (4) Doklad je verejná listina, ktorá nahrádza občiansky preukaz až do vydania nového občianskeho preukazu.
 (5) Doba platnosti dokladu sa určuje na dobu nevyhnutne potrebnú, najdlhšie však na šesť mesiacov.
 (3) Orgány, ktoré vedú evidenciu občianskych preukazov, poskytujú údaje z evidencie štátnym orgánom, orgánom územnej samosprávy a iným právnickým osobám, ak sa týkajú ich pôsobnosti; Policajnému zboru, Železničnej polícii, Vojenskej polícii, Národnému bezpečnostnému úradu a Slovenskej informačnej službe sa tieto údaje poskytujú nepretržite priamym vstupom.
 (2) Občiansky preukaz vydaný pred účinnosťou tohto zákona je občan povinný predložiť na vyznačenie štátneho občianstva Slovenskej republiky v prípadoch, ak má byť občiansky preukaz použitý ako doklad oprávňujúci na cestu a pobyt na území Českej republiky7), príslušnému obvodnému úradu alebo policajnému útvaru, ktorému je povinný predložiť aj doklad o štátnom občianstve Slovenskej republiky.
 Občiansky preukaz ostáva v platnosti do času v ňom uvedenom aj vtedy, ak sa zmenil názov okresu miesta narodenia z dôvodu zmeny územného a správneho usporiadania podľa osobitného zákona.8)
 4) Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 40/1993 Z. z. o štátnom občianstve Slovenskej republiky.
 5) Zákon č. 268/1949 Zb. o matrikách v znení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 41/1993 Z. z.
 6) Zákon Slovenskej národnej rady č. 320/1992 Zb. o správnych poplatkoch.
 8) Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 221/1996 Z. z. o územnom a správnom usporiadaní Slovenskej republiky.


text:
Irpin (bl-Ukren: Ірпі́нь) hija Belt tal-Eroj tal-Ukrajna li tinsab max-xmara Irpin fl-Oblast ta' Kiev eżatt ħdejn il-belt ta' Kiev fit-Tramuntana tal-Ukrajna. Parti minn Irpin, l-insedjament ta' Kotsiubynske, jitqies qisu subborg ta' Kiev.
 Amministrattivament, hija inkorporata bħala belt ta' importanza ta' oblast u sservi bħala ċentru amministrattiv tal-Muniċipalità ta' Irpin, li tinkludi l-belt ta' Irpin u tliet insedjamenti urbani. Il-belt fl-2021 kellha popolazzjoni ta' 62,456 ruħ.
 Il-belt għandha stazzjon ferrovjarju li nbena fl-1899.
 Storja
 Fis-seklu 17 fis-sit ta' Irpin kien hemm il-villaġġ ta' Romanivka u l-khutir ta' Lyubka. Fis-seklu 19, tfaċċaw il-villaġġ ta' Severynivka, u l-khutir ta' Rudnya u ta' Stoyanka.
 Irpin ġiet stabbilita fl-1899 bħala waħda mill-punti ferrovjarji tal-linja ferrovjarja bejn Kiev u Kovel matul il-kostruzzjoni tagħha. Il-ħaddiema ferrovjarji stabbilew il-belt ħdejn il-linja ferrovjarja flimkien ma' lokalitajiet oħra bħal Bucha u Vorzel. Isem il-belt (flimkien ma' dak tal-belt ta' Vorzel) intgħażel minħabba l-pożizzjoni tagħha max-xmara Irpin.
 Mis-26 ta' Lulju 1941, eżatt wara l-Battalja ta' Kyiv, il-belt ġiet okkupata mill-Wehrmacht sa Novembru 1943, meta Kiev reġgħet inħakmet. Il-biċċa l-kbira tal-popolazzjoni Lhudija nqatlet fil-Babyn Yar jew f'massakri Nażisti oħra.
 Fl-1956, l-istatus ta' Irpin inbidel għal dak ta' "belt ta' subordinazzjoni ta' raion (distrett)" subordinata għar-Raion ta' Kiev-Sviatoshyn.
 Fit-30 ta' Diċembru 1962, Presidju tal-Verkhovna Rada tar-Repubblika Soċjalista Sovjetika tal-Ukrajna ħareġ digriet li bidel l-istatus ta' Irpin għal "belt ta' subordinazzjoni ta' oblast", u b'hekk subordinata għall-awtoritajiet tal-oblast iktar milli għall-amministrazzjoni tal-belt fi ħdan il-belt stess. Fi ħdan id-digriet issemmiet ukoll l-inklużjoni tal-insedjamenti urbani ta' Bucha (li saret belt fl-2007), Vorzel, Hostomel, u Kotsiubynske fil-limiti tal-belt.
 Matul l-invażjoni Russa tal-Ukrajna tal-2022, Irpin sar sit ta' battalja matul l-offensiva ta' Kiev. Il-forzi Russi ħadu l-Ajruport ta' Hostomel fit-Tramuntana tal-belt biex jiffaċilitaw l-avvanz tagħhom lejn in-Nofsinhar, madwar Kiev. Il-belt ġiet ibbumbardjata mill-artillerija Russa filwaqt li l-Ukreni rnexxielhom jirreżistu u jeqirdu diversi forzi Russi li ppruvaw joqorbu fil-belt. Skont il-Human Rights Watch, fis-6 ta' Marzu 2022, il-forzi Russi bbumbardjaw parti minn triq li kienet qed tintuża min-nies ċivili biex jaħarbu. Fl-24 ta' Marzu 2022, 80 % tal-belt reġgħet inħatfet minn idejn l-okkupanti Russi mill-Forzi Armati Ukreni. Fit-28 ta' Marzu, is-sindku Oleksandr Markushyn ħabbar li l-belt kollha ta' Irpin kienet ġiet irkuprata mill-forzi Ukreni.
 Ekonomija
 Hemm 22 manifattur industrijali li joperaw fir-reġjun ta' Irpin. Il-belt għandha qrib elf impriża b'forom differenti ta' sjieda. L-iżjed notevoli huma l-Kumpless Industrijali ta' Peremoha ta' Irpin (li jipproduċi brikks, komponenti tal-konkrit rinfurzat, u materjali tal-iżolament tat-tisħin u tal-istorbju), Irpinmash (li tipproduċi t-tagħmir għall-industrija agrikola), l-Azjenda Kummerċjali ta' Perun (li tipproduċi kotba), il-Kumpanija Privata Kummerċjali u Privata KATECH-electro (li tipproduċi prodotti tal-kejbils u tal-wajers), il-fabbrika ta' Irpintorfmash (li tipproduċi materjali tal-kostruzzjoni), u fabbrika tal-għamara, fost l-oħrajn.
 Is-settur agrikolu ta' Irpin jipprovdi l-belt kapitali tal-Ukrajna, Kiev, bil-patata u bi ħxejjex oħra.
 Il-belt hija wkoll żona tal-istabbilimenti tas-saħħa u hija magħrufa għall-faċilitajiet rikreattivi tagħha.
 Sport
 Il-belt għandha infrastruttura tal-isport żviluppata ħafna. Kien hemm żmien fejn kienet tospita diversi klabbs tal-futbol professjonali, fosthom Dynamo Irpin (li iktar 'il quddiem sar FC Ros Bila Tserkva), Nafkom-Akademiya (li iktar 'il quddiem sar FC Nafkom Brovary), u oħrajn.
 Fis-sajf tal-2016 infetaħ grawnd żgħir ġdid fil-belt.
 Barra minn hekk, hemm skola sportiva, nursery tal-futbol, u diversi organizzazzjonijiet sportivi oħra, fosthom klabb tar-rugby. Għadd ta' avvenimenti sportivi jsiru regolarment fil-grawnd tal-belt.
 Edukazzjoni
 Fil-belt hemm l-istituzzjonijiet edukattivi li ġejjin:
 l-Università tas-Servizz Fiskali tal-Istat tal-Ukrajna (li qabel kienet l-Akkademja Statali tat-Taxxa),
 l-Iskola tal-Ekonomija tal-Università Agrarja Nazzjonali,
 is-Seminarju tal-Bibbja Evanġelika.
 Nies notevoli
 Yaroslav Amosov, professjonist Ukren tal-arti marzjali mħallta li twieled f'Irpin
 Nikolay Nosov, kittieb Sovjetiku li qatta' tfulitu f'Irpin
 Yuri Kosin, fotografu Ukren li jaħdem f'Irpin
 Ġemellaġġ
 Irpin hija ġemellata ma':
 Borna, il-Ġermanja,
 Milwaukee, l-Istati Uniti.
 Referenzi
 Bliet tal-Ukrajna
 Bliet Ewropej


text:
 3.8.2013
 PT
 Jornal Oficial da União Europeia
 C 225/34
 Acórdão do Tribunal de Justiça (Oitava Secção) de 20 de junho de 2013 (pedido de decisão prejudicial do Administrativen sad Plovdiv — Bulgária) — Teritorialna direktsia na NAP — Plovdiv/RODOPI-M 91 OOD
 (Processo C-259/12) (1)
 (Fiscalidade - Fiscalidade - IVA - Diretiva 2006/112/CE - Princípios da neutralidade fiscal e da proporcionalidade - Contabilização e declaração tardias da anulação de uma fatura - Regularização do incumprimento - Pagamento do imposto - Orçamento de Estado - Inexistência de prejuízo - Sanção administrativa)
 2013/C 225/58
 Língua do processo: búlgaro
 Órgão jurisdicional de reenvio
 Administrativen sad Plovdiv
 Partes no processo principal
 Recorrente: Teritorialna direktsia na NAP — Plovdiv
 Recorrida: RODOPI-M 91 OOD
 Objeto
 Pedido de decisão prejudicial — Аdministrativen sad Plovdiv — Interpretação dos artigos 242.o e 273.o da Diretiva 2006/112 do Conselho, de 28 de novembro de 2006, relativa ao sistema comum do imposto sobre o valor acrescentado (JO L 347, p. 1) — Sanção administrativa aplicada por declaração tardia da anulação de uma fatura, embora a anulação tenha sido posteriormente contabilizada e o interessado tenha pago o imposto resultante da fatura anulada não inscrita no registo de compras e na declaração fiscal para o período fiscal — Sanção pecuniária igual ao montante total do imposto não pago em tempo útil — Princípio da neutralidade fiscal
 Dispositivo
 O princípio da neutralidade fiscal não se opõe a que a Administração Fiscal de um Estado-Membro aplique a um sujeito passivo que não cumpriu, no prazo previsto pela legislação nacional, a sua obrigação de contabilizar e declarar elementos relevantes para o cálculo do imposto sobre o valor acrescentado de que é devedor uma coima igual ao montante desse imposto não pago no referido prazo, mesmo que, em seguida, o referido sujeito passivo tenha posto fim ao incumprimento e pago a totalidade do imposto devido e respetivos juros. Incumbe ao órgão jurisdicional nacional apreciar, tendo em conta os artigos 242.o e 273.o da Diretiva 2006/112/CE do Conselho, de 28 de novembro de 2006, relativa ao sistema comum do imposto sobre o valor acrescentado, se, face às circunstâncias do litígio no processo principal, designadamente o prazo em que a irregularidade foi retificada, a gravidade dessa irregularidade e a eventual existência de uma fraude ou de um desvio à legislação aplicável imputável ao sujeito passivo, o montante da sanção aplicada não vai além do que é necessário para atingir os objetivos que consistem em assegurar a cobrança exata do imposto e evitar a fraude.
 (1) JO C 243, de 11.08.2012.


text:
 21.9.2015
 EL
 Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης
 C 311/12
 Απόφαση του Δικαστηρίου (έκτο τμήμα) της 16ης Ιουλίου 2015 — Ευρωπαϊκή Επιτροπή κατά Γαλλικής Δημοκρατίας
 (Υπόθεση C-485/14) (1)
 ((Παράβαση κράτους μέλους - Ελεύθερη κυκλοφορία των κεφαλαίων - Άρθρα 63 ΣΛΕΕ και 40 της Συμφωνίας ΕΟΧ - Τέλη μεταβιβάσεως εκ χαριστικής αιτίας - Απαλλαγή - Δωρεές και κληροδοτήματα - Διαφορετική μεταχείριση - Οργανισμοί εγκατεστημένοι σε άλλο κράτος μέλος - Απουσία διμερούς φορολογικής συμβάσεως))
 (2015/C 311/14)
 Γλώσσα διαδικασίας: η γαλλική
 Διάδικοι
 Προσφεύγουσα: Ευρωπαϊκή Επιτροπή (εκπρόσωποι: J.-F. Brakeland και W. Roels)
 Καθής: Γαλλική Δημοκρατία (εκπρόσωποι: D. Colas και J. — S. Pilczer)
 Διατακτικό
 Το Δικαστήριο αποφασίζει:
 1)
 Η Γαλλική Δημοκρατία, απαλλάσσοντας από τα τέλη μεταβιβάσεως εκ χαριστικής αιτίας τις δωρεές και τα κληροδοτήματα προς δημόσιους ή κοινωφελείς οργανισμούς μόνον εφόσον οι εν λόγω οργανισμοί είναι εγκατεστημένοι στη Γαλλία ή σε άλλο κράτος μέλος ή κράτος που είναι συμβαλλόμενο μέρος στη Συμφωνία για τον Ευρωπαϊκό Οικονομικό Χώρο, της 2ας Μαΐου 1992, το οποίο έχει συνάψει διμερή σύμβαση με τη Γαλλία, παρέβη τις υποχρεώσεις που υπέχει από το άρθρο 63 ΣΛΕΕ και το άρθρο 40 της Συμφωνίας για τον Ευρωπαϊκό Οικονομικό Χώρο.
 2)
 Καταδικάζει τη Γαλλική Δημοκρατία στα δικαστικά έξοδα.
 (1) ΕΕ C 7 της 12.1.2015.


text:
 11/Sv. 093
 HR
 Službeni list Europske unije
 118
 22000D1019(05)
 L 266/16
 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
 26.03.1999.
 ODLUKA ZAJEDNIČKOG ODBORA EGP-a
 br. 32/1999
 od 26. ožujka 1999.
 o izmjeni Priloga II. (Tehnički propisi, norme, ispitivanje i potvrđivanje) Sporazumu o EGP-u
 ZAJEDNIČKI ODBOR EGP-a,
 uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, kako je izmijenjen Protokolom o prilagodbi Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru, dalje u tekstu „Sporazum”, a posebno njegov članak 98.,
 budući da:
 (1)
 Prilog II. Sporazumu izmijenjen je Odlukom br. 117/98 Zajedničkog odbora EGP-a od 18. prosinca 1998. (1)
 (2)
 Direktiva 98/13/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 1998. o telekomunikacijskoj terminalnoj opremi i opremi za satelitske zemaljske postaje, uključujući uzajamno priznavanje njihove sukladnosti (2) treba se unijeti u Sporazum.
 (3)
 Direktivom 98/13/EZ Europskog parlamenta i Vijeća ukidaju se Direktiva Vijeća 91/263/EEZ od 29. travnja 1991. o usklađivanju zakonodavstva država članica o telekomunikacijskoj terminalnoj opremi i opremi za satelitske zemaljske postaje, uključujući uzajamno priznavanje njihove sukladnosti, kako je izmijenjeno člankom 11. Direktive Vijeća 93/68/EEZ od 22. srpnja 1993., i Direktiva Vijeća 93/97/EEZ od 29. listopada 1993. kojom se nadopunjuje Direktiva 91/263/EEZ u vezi s opremom za satelitske zemaljske postaje, koje su uključene u Sporazum i koje se stoga trebaju opozvati iz Sporazuma,
 ODLUČIO JE:
 Članak 1.
 Iza točke 4.zf (Odluka Komisije 97/347/EZ) u poglavlju XVIII. Priloga II. Sporazumu umeće se sljedeća točka:
 „4.zg
 398 L 0013: Direktiva 98/13/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 1998. o telekomunikacijskoj terminalnoj opremi i opremi za satelitske zemaljske postaje, uključujući uzajamno priznavanje njihove sukladnosti (SL L 74, 12.3.1998., str. 1.).”
 Članak 2.
 U točku 6. (Direktiva Vijeća 89/336/EEZ) poglavlja X. Priloga II. Sporazumu dodaje se sljedeća alineja:
 „—
 398 L 0013: Direktiva 98/13/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 1998. (SL L 74, 12.3.1998., str. 1.).”
 Članak 3.
 Briše se tekst točke 4. (Direktiva Vijeća 91/263/EEZ) u poglavlju XVIII. Priloga II. Sporazumu.
 Članak 4.
 Tekstovi Direktive 98/13/EZ na islandskom i norveškom jeziku, koji su priloženi odnosnim jezičnim inačicama ove Odluke, su vjerodostojni.
 Članak 5.
 Ova Odluka stupa na snagu 27. ožujka 1999., pod uvjetom da su sve obavijesti u skladu s člankom 103. stavkom 1. Sporazuma prethodno podnesene Zajedničkom odboru EGP-a.
 Članak 6.
 Ova se Odluka objavljuje u odjeljku o EGP-u i Dodatku o EGP-u Službenom listu Europskih zajednica.
 Sastavljeno u Bruxellesu 26. ožujka 1999.
 Za Zajednički odbor EGP-a
 Predsjednik
 F. BARBASO
 (1) SL L 297, 18.11.1999., str. 44.
 (2) SL L 74, 12.3.1998., str. 1.