type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 14.11.2018
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 L 286/3
 РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2018/1709 НА КОМИСИЯТА
 от 13 ноември 2018 година
 за определяне на техническите характеристики на ad hoc модула за 2020 г. относно трудовите злополуки и други свързани с работата здравословни проблеми във връзка с извадковото изследване на работната сила съгласно Регламент (ЕО) No 577/98 на Съвета
 (текст от значение за ЕИП)
 ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
 като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
 като взе предвид Регламент (ЕО) No 577/98 на Съвета от 9 март 1998 г. относно организацията на извадково изследване на работната сила в Общността (1), и по-специално член 7а, параграф 5 от него,
 като има предвид, че:
 (1)
 В Съобщението на Комисията относно стратегическа рамка на ЕС за здравословни и безопасни условия на труд за периода 2014—2020 г. (2) се подчертава необходимостта бъде подобрено качеството на събирането на статистически данни за свързаните с работата злополуки и заболявания, професионалната експозиция и свързаните с работата здравословни проблеми. Повторното събиране на данни по ad hoc модула относно трудовите злополуки и други свързани с работата здравословни проблеми, проведено преди това през 1999, 2007 и 2013 г., следва даде възможност за допълване на данните, предадени от държавите членки съгласно Регламент (ЕС) No 349/2011 на Комисията (3). Освен това модулът следва да предостави информация за професионалната експозиция на рискови фактори за физическото и психичното здраве.
 (2)
 В Делегиран регламент (ЕС) 2016/1851 на Комисията (4) са определени и описани областите, за които да се предоставя специална информация („подмодули“) и които следва да бъдат включени в ad hoc модула за 2020 г. относно трудовите злополуки и други свързани с работата здравословни проблеми.
 (3)
 Комисията следва да определи техническите характеристики, филтрите, кодовете и срока за предаване на данните за ad hoc модула относно трудовите злополуки и други свързани с работата здравословни проблеми.
 (4)
 Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета на Европейската статистическа система,
 ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
 Член 1
 Техническите характеристики на ad hoc модула за 2020 г. относно трудовите злополуки и други свързани с работата здравословни проблеми, както и филтрите и кодовете, които трябва да се използват, и срокът, в който резултатите се изпращат на Комисията, са определени в приложението към настоящия регламент.
 Член 2
 Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
 Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
 Съставено в Брюксел на 13 ноември 2018 година.
 За Комисията
 Председател
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) ОВ L 77, 14.3.1998 г., стр. 3.
 (2) COM(2014) 332 final от 6 юни 2014 г.
 (3) Регламент (ЕС) No 349/2011 на Комисията от 11 април 2011 г. за прилагане на Регламент (ЕО) No 1338/2008 на Европейския парламент и на Съвета относно статистиката на Общността в областта на общественото здраве и здравословните и безопасни условия на труд по отношение на статистическите данни за трудовите злополуки (ОВ L 97, 12.4.2011 г., стр. 3).
 (4) Делегиран регламент (ЕС) 2016/1851 на Комисията от 14 юни 2016 г. за приемане на програмата от ad hoc модули за 2019, 2020 и 2021 г. за извадковото изследване на работната сила, предвидено в Регламент (ЕО) No 577/98 на Съвета (ОВ L 284, 20.10.2016 г., стр. 1).
 ПРИЛОЖЕНИЕ
 В настоящото приложение се определят техническите характеристики, филтрите и кодовете, които трябва да се използват в предвидения за 2020 г. аd hoc модул относно трудовите злополуки и други свързани с работата здравословни проблеми. В него се определят и датите за предаване на данните на Комисията.
 Срок за предаване на резултатите на Комисията: 31 март 2021 г.
 Филтри и кодове, които трябва да се използват за изпращането на данните: както са посочени в приложение III към Регламент (ЕО) No 377/2008 на Комисията (1).
 Колони, предназначени за незадължителни тегловни коефициенти, които да се използват при подизвадки или при липса на отговори: колони 226—229, съдържащи цели числа, и колони 230—231, съдържащи десетични знаци.
 1) Подмодул: Трудови злополуки
 Филтър 15 ≤ AGE ≤ 74
 Име/колона
 Код
 Описание
 Филтър
 ACCIDNUM
 Брой трудови злополуки през последните 12 месеца
 (WSTATOR = 1,2)
 211
 Трудови злополуки, довели до наранявания, през 12-те месеца преди референтната седмица
 или (WSTATOR = 3-5 и EXISTPR = 1
 0
 Нито една
 и YEARPR и
 1
 Една
 MONTHPR не е
 2
 Две или повече
 1 година
 9
 Не се прилага (не е включено във филтъра)
 преди
 Празно
 Без отговор/Не знае
 референтна седмица)
 ACCIDTYP
 Вид трудова злополука
 ACCIDNUM = 1,2
 212
 Дали последната трудова злополука е пътнотранспортно произшествие
 1
 Пътнотранспортно произшествие
 2
 Злополука, различна от пътнотранспортно произшествие
 9
 Не се прилага (не е включено във филтъра)
 Празно
 Без отговор/Не знае
 ACCIDJOB
 Работно място, свързано със злополуката
 ACCIDNUM = 1,2
 213
 Работа, извършвана в момента на възникване на трудовата злополука, довела до нараняване
 1
 Основна настояща работа
 2
 Втора настояща работа
 3
 Последна работа (само за незаети лица)
 4
 Друга настояща или предишна работа
 9
 Не се прилага (не е включено във филтъра)
 Празно
 Без отговор/Не знае
 ACCIDBRK
 Продължителност на отсъствието от работа поради трудова злополука
 ACCIDNUM = 1,2
 214—215
 Брой календарни дни — като се изключи денят на злополуката — през 12-те месеца преди референтната седмица, през които лицето е било неспособно да работи заради най-скорошната трудова злополука, довела до нараняване.
 00
 Все още отсъства от работа, тъй като не се е възстановило от злополуката, но се очаква по-късно да започне работа
 01
 Очаква се, че никога няма да работи отново поради злополуката
 02
 По-малко от един ден или няма прекъсване
 03
 Най-малко един ден, но по-малко от четири дни
 04
 Най-малко четири дни, но по-малко от две седмици
 05
 Най-малко две седмици, но по-малко от един месец
 06
 Най-малко един месец, но по-малко от три месеца
 07
 Най-малко три месеца, но по-малко от шест месеца
 08
 Най-малко шест месеца, но по-малко от девет месеца
 09
 Между девет и дванадесет месеца
 99
 Не се прилага (не е включено във филтъра)
 Празно
 Без отговор/Не знае
 2) Подмодул: Свързани с работата здравословни проблеми
 Филтър 15 ≤ ВЪЗРАСТ ≤ 74
 Име/колона
 Код
 Описание
 Филтър
 HPROBNUM
 Брой свързани с работата здравословни проблеми през последните 12 месеца
 (WSTATOR = 1,2)
 или
 216
 Физически или психически здравословни проблеми, претърпени от лицето през 12-те месеца преди референтната седмица, причинени или влошени от работата, различни от вече отбелязаните трудови злополуки.
 (WSTATOR = 3—5 и
 EXISTPR = 1)
 0
 Нито един
 1
 Един
 2
 Два или повече
 9
 Не се прилага (не е включено във филтъра)
 Празно
 Без отговор/Не знае
 HPROBTYP
 Вид на свързания с работата здравословен проблем
 HPROBNUM = 1,2
 217—218
 Вид на най-сериозния здравословен проблем, причинен или влошен от работата
 00
 Проблем с кост, става или мускул, който засяга най-вече шията, раменете, мишниците и предмишниците или ръцете
 01
 Проблем с кост, става или мускул, който засяга най-вече бедрата, коленете, бедрата и подбедриците или ходилата
 02
 Проблем с кост, става или мускул, който засяга най-вече гърба
 03
 Проблем с дишането или белия дроб
 04
 Кожен проблем
 05
 Слухов проблем
 06
 Стрес, депресия или безпокойство
 07
 Главоболие и/или преумора на очите
 08
 Сърдечно заболяване или инфаркт, или друг проблем на сърдечносъдовата система
 09
 Инфекциозно заболяване (вирусна, бактериална или друга инфекция)
 10
 Проблеми, свързани със стомаха, черния дроб, бъбреците или храносмилателната система
 11
 Друг вид здравословен проблем
 99
 Не се прилага (не е включено във филтъра)
 Празно
 Без отговор/Не знае
 HPROBLIM
 Здравословен проблем, който ограничава ежедневните дейности
 HPROBNUM = 1,2
 219
 Дали най-сериозният здравословен проблем, причинен или влошен от работата, ограничава способността за извършване на ежедневните дейности — на работа или извън работа
 0
 Не
 1
 Да, донякъде
 2
 Да, значително
 9
 Не се прилага (не е включено във филтъра)
 Празно
 Без отговор/Не знае
 HPROBJOB
 Свързан с работата здравословен проблем
 HPROBNUM = 1,2
 220
 Работа, причинила или влошила най-сериозния здравословен проблем.
 1
 Основна настояща работа
 2
 Втора настояща работа
 3
 Последна работа (само за незаети лица)
 4
 Друга настояща или предишна работа
 9
 Не се прилага (не е включено във филтъра)
 Празно
 Без отговор/Не знае
 HPROBBRK
 Продължителност на отсъствието от работа поради свързан с работата здравословен проблем
 HPROBNUM = 1,2
 221—222
 Брой календарни дни през 12-те месеца преди референтната седмица, през които лицето е било неспособно да работи заради най-сериозния здравословен проблем, причинен или влошен от работата.
 00
 Все още отсъства от работа, тъй като не се е възстановило от здравословния проблем, но се очаква по-късно да започне работа
 01
 Очаква се, че никога няма да работи отново поради здравословния проблем
 02
 По-малко от един ден или няма прекъсване
 03
 Най-малко един ден, но по-малко от четири дни
 04
 Най-малко четири дни, но по-малко от две седмици
 05
 Най-малко две седмици, но по-малко от един месец
 06
 Най-малко един месец, но по-малко от три месеца
 07
 Най-малко три месеца, но по-малко от шест месеца
 08
 Най-малко шест месеца, но по-малко от девет месеца
 09
 Между девет и дванадесет месеца
 99
 Не се прилага (не е включено във филтъра)
 Празно
 Без отговор/Не знае
 3) Подмодул: Рискови фактори за физическото и/или психичното здраве
 Име/колона
 Код
 Описание
 Филтър
 PHYSRISK
 Излагане на рискови фактори за физическото здраве
 WSTATOR = 1,2
 223—224
 Излагане на работното място на един от следните рискови фактори, които могат да повлияят на физическото здраве. Посочете фактора, считан за най-рисков за физическото здраве.
 01
 Да, основно изморителни или болезнени пози
 02
 Да, основно повтарящи се движения с ръце
 03
 Да, основно вдигане на тежки товари
 04
 Да, основно шум
 05
 Да, основно силни вибрации
 06
 Да, основно химикали, прах, изпарения, дим или газове
 07
 Да, основно дейности, изискващи силна визуална концентрация
 08
 Да, основно подхлъзване, препъване и падане
 09
 Да, основно използване на машини или ръчни инструменти (с изключение на превозни средства)
 10
 Да, основно използване на превозни средства (в хода на работата, изключвайки по пътя към и от работа)
 11
 Да, основно друг значим рисков фактор за физическото здраве
 00
 Няма значими рискови фактори за физическото здраве
 99
 Не се прилага (не е включено във филтъра)
 Празно
 Без отговор/Не знае
 MENTRISK
 Излагане на рискови фактори за психическото благосъстояние
 WSTATOR = 1,2
 225
 Излагане на работното място на един от следните рискови фактори, които могат да повлияят на психическото благосъстояние. Посочете фактора, считан за най-рисков за психическото благосъстояние.
 1
 Да, основно притискане от срокове или претоварване с работа
 2
 Да, основно насилие или заплашване с насилие
 3
 Да, основно тормоз или издевателство
 4
 Да, основно недобра комуникация или сътрудничество в рамките на организацията
 5
 Да, основно работа с трудни клиенти, пациенти, ученици и т. н.
 6
 Да, основно несигурност на работното място
 7
 Да, основно липса на самостоятелност или на влияние върху темпото на работа или работните процеси
 8
 Да, основно други значим рисков фактор за психическото благосъстояние
 0
 Няма значим рисков фактор за психическото благосъстояние
 9
 Не се прилага (не е включено във филтъра)
 Празно
 Без отговор/Не знае
 (1) Регламент (ЕО) No 377/2008 на Комисията от 25 април 2008 г. за прилагане на Регламент (ЕО) No 577/98 на Съвета относно организацията на извадково изследване на работната сила в Общността по отношение на кодификацията, която ще се използва за предаване на данни от 2009 г. нататък, и на използването на подизвадка за събиране на данни по структурните променливи, както и за определянето на референтните тримесечия (ОВ L 114, 26.4.2008 г., стр. 57).


type: wikipedia

text:
Is bád beag cosúil le curach nó le canú é cadhc (kayaking). Tugtar canú orthu go coitianta in Éirinn agus sa Bhreatain Mhór, ach de ghnáth úsáidtear céasla débhosach sa chadhc, in áit na céasla aonbhosaí a ghabhann le canú.
 Ins an chadhc suíonn an céaslóir agus a chosa sínte amach roimhe nó roimpi. Bíonn bord ar bharr an chadhc, agus suíonn an céaslóir i bpoll san gcábán ar féidir séala a chuir air le spré-sciorta. Stopann sé seo uisce ag slaparnach os cionn an bháid, ó dhul isteach ann agus san gcás a n-iompaíon an chadhc, ní líonfaidh sé le h-uisce agus tá an céaslóir le scil in ann an chadhc a thabhairt ar ais arís gan uisce a thabhairt isteach. Tugtar an Eskimo Roll ar an gcasadh seo.
 Bunús
 Is iad dream an Inuit, daoine dúchasacha a mhaireann i réigiúin Artach Mheiriceá Thuaidh agus an Ghraonlainn a d'fhorbair an chadhc ar dtús. Ciallaíonn an focal cadhc 'bád an fhir'. Is seanmhodh iompair í an chadhc ar baineadh úsáid aisti tar éis an rafta. Bhí an chéad chuid díobh déanta as fráma adhmaid clúdaithe le h-éadach nó craiceann ainmhí ar nós craiceann rón nó béar. Rinne fir a bheadh chun úsáid a bhaint astu iad, le cabhair óna gcuid mná céile a dhéanfadh na craicne a fhuail. Chomh maith leis sin d'fhuailtí cóta craicne an fhir/t-seilgeora isteach i gcraicne an chadhc, chun séala uisce dhíonach a chruthú. Bhíodh an fear ag tomhais fráma don chadhc ar a bhacán láimhe agus tá cadhc thart ar naoi déag troigh ar fhad. Chuir an modh tomhais seo taiscealaithe Eorpach san seachtú h-aois déag trína chéile mar bhí siad ag iarraidh an chadhc a chóipeáil mar bhí gach cadhc mar sin beagáinín difriúil. D'úsáidtí an chadhc chun iascaireacht/seilg ar uiscí cósta agus ar uiscí oscailte an Aigéin Artach, go h-ionduail le harpúin agus lansaí, agus le dúáin éin chomh maith. De bhrí gur fuaileadh an céaslóir isteach san mbád ní bhíodh siad ábalta fáil amach as an gcadhc dá n-iompódh sé bun os cionn, í a thabhairt ar ais ceart agus fáil ar ais isteach inti rud ar a dtugtar an wet exit air. Bhí sé ríthábhachtach mar sin gur oibrigh an eskimo roll atá thuasluaite, gur tugadh ar ais an bád i gceart. Ní raibh aon ghaireais snáimhe nua-aimseartha ag na daoine seo ná cosaint uisce fuar. Dá gcaití in uiscí fuara an Aigéin Artach iad is cinnte gur é an bás a bheadh in ann dóibh.
 Cadhcáil Nua-Aimseartha
 Ins an lá atá inniu ann tá go leor forbairt déanta ar an gcadhcáil. Tá go leor cineálacha éagsúla cadhcáil ann ar nós cadhcáil in uiscí geala, cadhcáil toinníochta, cadhcáil farraige, cadhcáil in uiscí ciúine, rásaíocht síos an abhainn, Slalom, polo curach agus cadhcáil mar chaitheamh aimsire.D'fhéadfá na cineálacha éagsúla seo a fhoroinnt chomh maith. Tá cadhcaí anois déanta as plaisteach, canbhás, gloine shnáithíneach, éadaí eile nó adhmad. Bíonn na báid seo déanta do dhuine amháin nó suas go ceathrar.
 Cadhcáil Farraige
 Le deich mbliana anuas tá fás mór tagtha ar an suim san gcadhcáil farraige in Éirinn. Ach níl anseo ach rud nádúrtha i dtír atá timpeallaithe ag roinnt de na líntecósta is suntasaí agus éagsúlacht breá oileáin. Tá cadhcáil farraige tarraingteach i mbealaí go leor. Is féidir leat taisteal tríd oileáin gan áitriú agus aillteacha scanrúla agus an saoirse agat dul ag taiscéalaíocht áit ar bith is mian leat i bhfarraigí ciúine nó bheith ag troid in aghaidh fiantas na farraige agus an ghaoth ag bualadh na farraige san aghaidh ort. Is cinnte gur féidir le tosaitheoir nó feabhsaitheoir strus an t-saoil a fhágáil ina ndiaidh ar an bhfarraige.
 Cadhcáil Slalom
 Is é an churachóireacht Slalom in uiscí geala ceann de na spóirteanna uisce is suntasaí ina dteastaíonn scil,neart agus misneach.Tá sé ar cheann den dá chomórtas curachóireachta a bhíonn ar siúl ag Cluichí Oilimpeacha an tsamhraidh.Is cadhcáil in uiscí ciúine an comórtas oilimpeach eile. Bhí curachóireacht Slalom mar chomórtas sna Cluichí Oilimpeacha den chéad uair i 1972 in Augsburg sa nGearmáin. Ach níor facthas é arís go dtí 1992 i Seu D'Urgell mar chuid de chluichí Barcelona. O shin i leith, tá céaslóireacht Slalom go rialta ag na Cluichí Oilimpeacha. Is spórt an-iomaíoch é an churachóireacht Slalom agus is í an aidhm a bhíonn leis ná curach nó cadhc a stiúradh tríd cúrsa geataí ar abhainn le uisce sciobthaí ins an am is tapúla atá siad in ann. Is féidir leis an gcúrsa a bheith ar chineálacha éagsúla uisce. Is féidir leo a bheith rite ar uisce sciobthaí nádúrtha nó ar chúrsaí saorga. Tá na cúrsaí saorga seo tógtha go speisialta i gcóir rásaíocht Slalom. In Éirinn tá formhór na rásaí nádúrtha ar choraí de bharr an easpa uisce sciobthaí insroichte. Tá toirt íseal agus déanamh caol ar bháid Slalom chun go mbeidh siad ábalta gearradh tríd an uisce agus fáil tríd cuaillí an gheata. Bíonn cheithre chineál comórtas ann. Déantar tagairt do rásaí oilimpeacha ag úsáid cód simplí, ina seasann K do chadhc as Béarla nó C do churach ceanadach agus seasann an uimhir a bhíonn i ndiaidh an litir don méid céaslóirí. Ins na rásaí Slalom glacann na fir páirt sna rásaí C-1, C-2 agus K-1 ach ní bhíonn ach rásaí K-1 na mban ann.Is de bharr a cuid iomaíocht san gcadhcáil Slalom ins na Cluichí Oilimpeacha a bhfuil cáil bainte amach ag Eadaoin Ní Challaráin as an Spidéal i gCo. na Gaillimhe. Ins na Cluichí Oilimpeacha san Ataen i 2004 tháinig Eadaoin san t-aonú h-áit déag san mbabhta leathcheannais K-1 ach bhí sí áit amháin amach ó áit san mbabhta ceannais.
 Rialacha an Slalom
 Níl cead ag an gcadhcóir teagmháil leis na geataí seo leis an gcéasla, leis an gcadhc, leis an gceann ná corp. 'Séard is geata ann ná dhá chuaille a bhíonn crochta as sreang trasna an uisce. Bíonn geataí glas agus bán ag dul síos an abhainn. Bíonn geataí dearg agus bán ag dul suas an abhainn. Tá na geataí leagtha sa gcaoi is go mbeidh ort gluaiseachtaí casta tras-shruth a dhéanamh agus úsáid a bhaint as na tonnta agus cúl-shruthanna. Gearrtar pionós ar theagmháil leis na geataí tré dhá shoicind a chur le am an iomaitheora.
 Cuirtear caoga soicind le am an iomaitheora mura n-éiríonn leis/léi dul tríd geata ar fad,má bhíonn sé/sí ceathaireach a cúig céim amach ón ngeata,má théann tríd an ngeata bun os cionn nó má théann tríd geataí san ord mícheart. Tógann cúrsaí Slalom go h-ionduail ochtó go dhá chéad soicind a stiúradh agus bíonn dhá rith ag gach iomaitheoir agus cuirtear na h-amanna ón bpéire le chéile. Beidh ocht déag go fiche cúig geata ag gnáth chúrsa, le meascán de gheataí ag dul suas abhainn agus síos abhainn.Is féidir le fad an chúrsa a bheith éagsúil ach go h-ionduail bíonn sé idir 250-400 méadar.
 Ocáidí Rásaíochta eile
 Chomh maith leis na Cluichí Oilimpeacha bíonn go leor rásaí fada curachóireacht eile ar siúl.I measc an chuid is mó a bhfuil cáil orthu tá an Sella Descent i dTuaisceart na Spáinne, rás 16.5km ar cuireadh tús leis i 1931, an Liffey Descent (ar an Life), rás 28.2km atá ar siúl in Éirinn ó 1959, an rás uisce ciúin idir-náisiúnta a thosaigh i 1948, ar siúl ar chúrsa 23 míle (37km) síos an abhainn ag Salida, Colorado, agus an Avon Descent san Astráil. Tosaíonn séasúr an rásaíocht in Éirinn i mí Márta agus críochnaíonn i mí Deireadh-Fómhair.
 Conclúid agus nascanna úsáideach
 Tá sé sách furasta an chadhcáil a thógál suas mar chaitheamh aimsire nó mar spórt iomaíoch. Cuireann aibhne na h-Eireann agus na farraigí mórthimpeall seansanna iontach curachóireachta ar fáil.Is féidir iomradh ar uiscí ciúine ar chanáileacha agus aibhne nó dóibh siúd a dteastaíonn scleondar uatha is féidir leo uiscí garbh a phiocadh.An t-am is fearr don spórt seo ná an geimhreadh nuair a ardaíonn báisteach throm sruth na n-aibhneacha chun scileanna an churachóir a thástail. Bhí curachóirí aonair sa tír ar feadh blianta fada ach ba i ndeireadh na gcaogadaí agus go luath ina dhiaidh sin i 1960 a bunaíodh an Irish Canoe Union. Tá a chomhionann CANI i dTuaisceart Eireann. Bíonn cúrsaí ar siúl ag formhór na n-ionaid eachtraíochta agus na n-ionaid oideachais taobh amuigh ar fud na tíre.Cuireann an ICU cúrsaí ar siúl thar lear chomh maith.
 Tagairtí
 Naisc sheachtracha
 Irish Sea Kayaking Association
 http://www.atlanticseakayaking.com/
 Canoe Union
 http://www.liffeydescent.com
 http://www.IrishMarathonCanoeing.com
 http://www.irishcanoeslalom.com
 http://www.olympicsport.ie
 http://www.irishsportscouncil.ie
 Spórt
 Spóirt Oilimpeacha
 Báid
 Bádóireacht


text:
Moses Ashley Curtis (11 May 1808 – 10 April 1872) was a noted American botanist.
 Biography
 Curtis was born in Stockbridge, Massachusetts and educated at Williams College in Massachusetts. After graduating, he became a tutor for the children of former Governor Edward Bishop Dudley in Wilmington, North Carolina, returning to Massachusetts in 1833 to study theology. He married Mary de Rosset in 1834, was ordained in 1835 and obtained a post to teach at the Episcopal school at Raleigh, North Carolina. He became rector of the Protestant Episcopal Church at Hillsborough, North Carolina in 1841 and in charge of a parish at Society Hill, South Carolina in 1847 before returning to the Protestant Episcopal Church at Hillsborough in 1857. He died in Hillsborough, North Carolina in 1872.
 As a botanist, Curtis explored the southern Appalachian Mountains, embarking on a major expedition in 1839. He maintained a herbarium of dried specimens and contributed specimens to John Torrey and Asa Gray. He collected lichens for Edward Tuckerman and corresponded with many other botanists, including mycologist Miles Joseph Berkeley to whom he sent many specimens with descriptions and notes. Gray said of him that "No living botanist ... is so well acquainted with the vegetation of the southern Allegheny Mountains ..." and that he "... was among the first to retrace the steps and rediscover the plants found and published by the elder Michaux, in the higher Alleghany Mountains." For the last twenty-five years of his life, he studied and became an authority on mycology.
 References
 1808 births
 1872 deaths
 American botanists
 People from Stockbridge, Massachusetts
 People from Society Hill, South Carolina


text:
 11.11.2011
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 L 293/31
 UITVOERINGSVERORDENING (EU) Nr. 1144/2011 VAN DE COMMISSIE
 van 10 november 2011
 tot vaststelling van de forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprijs van bepaalde groenten en fruit
 DE EUROPESE COMMISSIE,
 Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
 Gezien Verordening (EG) nr. 1234/2007 van de Raad van 22 oktober 2007 houdende een gemeenschappelijke ordening van de landbouwmarkten en specifieke bepalingen voor een aantal landbouwproducten („integrale-GMO-verordening”) (1),
 Gezien Uitvoeringsverordening (EU) nr. 543/2011 van de Commissie van 7 juni 2011 tot vaststelling van nadere bepalingen voor de toepassing van Verordening (EG) nr. 1234/2007 van de Raad, wat de sectoren groenten en fruit en verwerkte groenten en fruit betreft (2), en met name artikel 136, lid 1,
 Overwegende hetgeen volgt:
 Bij Uitvoeringsverordening (EU) nr. 543/2011 zijn, op grond van de resultaten van de multilaterale handelsbesprekingen van de Uruguayronde, de criteria vastgesteld aan de hand waarvan de Commissie voor de producten en de perioden die in bijlage XVI, deel A, bij die verordening zijn vermeld, de forfaitaire waarden bij invoer uit derde landen vaststelt,
 HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
 Artikel 1
 De in artikel 136 van Uitvoeringsverordening (EU) nr. 543/2011 bedoelde forfaitaire invoerwaarden worden vastgesteld in de bijlage bij de onderhavige verordening.
 Artikel 2
 Deze verordening treedt in werking op 11 november 2011.
 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
 Gedaan te Brussel, 10 november 2011.
 Voor de Commissie, namens de voorzitter,
 José Manuel SILVA RODRÍGUEZ
 Directeur-generaal Landbouw en plattelandsontwikkeling
 (1) PB L 299 van 16.11.2007, blz. 1.
 (2) PB L 157 van 15.6.2011, blz. 1.
 BIJLAGE
 Forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprijs van bepaalde groenten en fruit
 (EUR/100 kg)
 GN-code
 Code derde landen (1)
 Forfaitaire invoerwaarde
 0702 00 00
 AL
 64,0
 MA
 48,1
 TR
 85,0
 ZZ
 65,7
 0707 00 05
 AL
 64,0
 EG
 161,4
 TR
 133,7
 ZZ
 119,7
 0709 90 70
 AR
 61,1
 MA
 72,3
 TR
 146,9
 ZZ
 93,4
 0805 20 10
 MA
 80,2
 ZA
 103,8
 ZZ
 92,0
 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90
 HR
 29,1
 IL
 78,0
 MA
 79,7
 TR
 83,5
 UY
 54,6
 ZZ
 65,0
 0805 50 10
 AR
 58,5
 BO
 59,5
 TR
 58,2
 ZA
 40,1
 ZZ
 54,1
 0806 10 10
 BR
 230,0
 CL
 73,3
 EC
 65,7
 LB
 269,8
 TR
 145,4
 US
 254,8
 ZA
 80,8
 ZZ
 160,0
 0808 10 80
 CA
 145,0
 CL
 90,0
 CN
 67,2
 MK
 41,0
 ZA
 175,5
 ZZ
 103,7
 0808 20 50
 CN
 50,3
 TR
 133,1
 ZZ
 91,7
 (1) Landennomenclatuur vastgesteld bij Verordening (EG) nr. 1833/2006 van de Commissie (PB L 354 van 14.12.2006, blz. 19). De code „ZZ” staat voor „overige oorsprong”.


text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 12.1.2018.
 COM(2018) 19 final
 2018/0004(NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o stajalištu koje treba donijeti, u ime Europske unije, u Međunarodnoj organizaciji civilnog zrakoplovstva
 OBRAZLOŽENJE
 1.Predmet prijedloga
 Ovaj se prijedlog odnosi na odluku o utvrđivanju stajališta koje treba donijeti u ime Unije u Međunarodnoj organizaciji civilnog zrakoplovstva (ICAO) u vezi s predviđenim donošenjem akata koji proizvode pravne učinke u području civilnog zrakoplovstva.
 2.Kontekst prijedloga
 2.1.Čikaška konvencija
 Međunarodna organizacija civilnog zrakoplovstva (ICAO) uspostavljena je Konvencijom o međunarodnom civilnom zrakoplovstvu („Čikaška konvencija”) koja je potpisana 1944. u Chicagu i stupila na snagu 4. travnja 1947. Sve države članice Europske unije ugovorne su stranke te konvencije, što ih čini članicama ICAO-a. Unija nije ugovorna stranka Čikaške konvencije, ali u ICAO-u ima status promatrača.
 2.2.Međunarodna organizacija civilnog zrakoplovstva
 ICAO donosi međunarodne norme za civilno zrakoplovstvo, posebice u pogledu sigurnosti zračnog prometa, zračne plovidbe i upravljanja zračnim prometom, zaštite okoliša, zaštite zračnog prometa, gospodarskog razvoja u zračnom prijevozu, prava putnika i olakšavanja funkcioniranja zrakoplovstva. Te su teme obuhvaćene odredbama Ugovora iz Lisabona i u velikoj su mjeri u nadležnosti Europske unije. EU nastoji, koliko je moguće, osigurati dosljednost s međunarodnim normama u području civilnog zrakoplovstva.
 2.3.Predviđeni akti koji proizvode pravne učinke u Međunarodnoj organizaciji civilnog zrakoplovstva
 Opća stajališta ICAO-a u svakom od prethodno spomenutih područja donose se na Skupštini ICAO-a na razdoblje koje odgovara trogodišnjem razdoblju do sljedeće Skupštine ICAO-a.
 Prijedlog je da se stajalište EU-a u ICAO-u utvrdi u skladu s dvostupanjskim pristupom. Odlukom Vijeća utvrđuju se vodeća načela i smjernice za stajalište Unije na višegodišnjoj osnovi za svako trogodišnje razdoblje ICAO-a. Nakon toga to se stajalište prilagođava za svaku sjednicu Vijeća ICAO-a na temelju neslužbenih dokumenata Komisije o kojima treba raspravljati relevantno tijelo Vijeća EU-a. Taj se pristup trenutačno primjenjuje u slučaju drugih međunarodnih organizacija, posebice u okviru Odbora za nadzor države luke Pariškog memoranduma o suglasnosti o nadzoru države luke
 1
 .
 3. Stajalište koje treba donijeti u ime Unije
 Ovim se prijedlogom želi utvrditi stajalište Unije u ICAO-u za trenutačno trogodišnje razdoblje u kojem se provodi program rada ICAO-a za razdoblje 2016.–2019. u skladu s preporukama i zaključcima s 39. sjednice Skupštine ICAO-a.
 Komisija predlaže prethodno navedeni dvostupanjski pristup zbog posebnih obilježja postupka donošenja odluka u ICAO-u. Vijeće ICAO-a upravljačko je tijelo odgovorno za donošenje akata koji proizvode pravne učinke u ICAO-u. Najkasniji rok u kojem članovi Vijeća ICAO-a, predsjednik Vijeća ICAO-a i glavni tajnik ICAO-a mogu podnijeti dokumente u internim je pravilima ICAO-a određen kao datum u razdoblju od deset dana do 24 sata prije sjednice Vijeća ICAO-a (ovisno o prirodi dokumenata). Tek su u tom trenutku svi podneseni dokumenti dostupni i tek ih tada Komisija može analizirati radi pripreme stajališta Unije o temama u nadležnosti EU-a o kojima će se raspravljati u Vijeću ICAO-a. U razdoblju otkad dokumenti postanu dostupni pa do početka sjednice Vijeća ICAO-a ne stigne se pripremiti i donijeti odluka Vijeća u skladu s člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).
 Stoga se predlaže donošenje odluke Vijeća na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a u kojoj se utvrđuje stajalište EU-a za trenutačno trogodišnje razdoblje i njezina dopuna neslužbenim dokumentima Komisije za svaku sjednicu Vijeća ICAO-a.
 Ovaj je prijedlog u skladu s politikama EU-a u području civilnog zrakoplovstva, a posebice u pogledu sigurnosti civilnog zrakoplovstva, zračne plovidbe i upravljanja zračnim prometom, zaštite okoliša, zaštite zračnog prometa, gospodarskog razvoja u zračnom prijevozu, prava putnika i olakšavanja funkcioniranja zrakoplovstva.
 4. Pravna osnova
 4.1.Postupovna pravna osnova
 4.1.1.Načela
 Člankom 218. stavkom 9. UFEU-a predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma.”
 Članak 218. stavak 9. UFEU-a primjenjuje se neovisno o tome je li Unija članica tijela ili stranka određenog sporazuma
 2
 .
 Pojam „akata koji proizvode pravne učinke” obuhvaća akte koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaća i instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali „presudno utječu na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”
 3
 .
 4.1.2.Primjena u ovom slučaju
 ICAO je tijelo osnovano na temelju sporazuma, odnosno Čikaške konvencije.
 Akti koje je ICAO pozvan donositi akti su koji proizvode pravne učinke. Predviđeni akti presudno utječu na sadržaj zakonodavstva EU-a u području civilnog zrakoplovstva. To je zbog toga što su norme koje donosi ICAO primjenjive na temelju Čikaške konvencije osim ako neka od država ugovornica ICAO-u podnese obavijest o odstupanju (članak 38. Čikaške konvencije). Usto, EU nastoji, koliko je moguće, osigurati dosljednost s međunarodnim normama u području civilnog zrakoplovstva.
 Predviđenim aktima ne dopunjuje se i ne mijenja institucijski okvir sporazuma.
 Stoga je postupovna pravna osnova predložene odluke članak 218. stavak 9. UFEU-a.
 4.2.Materijalna pravna osnova
 4.2.1.Načela
 Materijalna pravna osnova odluke na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojemu se donosi stajalište u ime Unije. Ako predviđeni akt ima dva cilja ili elementa te ako se može utvrditi da je jedan od ta dva cilja ili elementa glavni, a drugi samo sporedan, odluka se na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a mora temeljiti na samo jednoj materijalnoj pravnoj osnovi, to jest onoj koju zahtijeva glavni ili prevladavajući cilj ili element.
 U pogledu predviđenog akta kojim se istovremeno želi postići više ciljeva ili koji ima više elemenata, koji su međusobno neodvojivo povezani, a pri čemu nijedan nije sporedan u odnosu na druge, materijalna pravna osnova odluke na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a iznimno će morati uključivati različite odgovarajuće pravne osnove.
 4.2.2.Primjena u ovom slučaju
 Ciljevi i elementi predviđenih akata pripadaju području zajedničke prometne politike i politike Unije u području zaštite okoliša. Ti aspekti predviđenih akata međusobno su neodvojivo povezani, pri čemu nijedan nije sporedan u odnosu na drugi.
 Stoga materijalnu pravnu osnovu predložene odluke čine sljedeće odredbe: članak 100. stavak 2. i članak 191. UFEU-a.
 4.3.Zaključak
 Pravna osnova predložene odluke trebali bi biti članak 100. stavak 2. i članak 191. UFEU-a u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.
 2018/0004 (NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o stajalištu koje treba donijeti, u ime Europske unije, u Međunarodnoj organizaciji civilnog zrakoplovstva
 VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 100. stavak 2. i članak 191., u vezi s člankom 218. stavkom 9.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 budući da:
 (1)U skladu s člankom 47. Konvencije o međunarodnom civilnom zrakoplovstvu („Čikaška konvencija”) Međunarodna organizacija civilnog zrakoplovstva (ICAO) može donositi međunarodne norme za zrakoplovstvo, posebice u pogledu sigurnosti civilnog zrakoplovstva, zračne plovidbe, upravljanja zračnim prometom, zaštite okoliša, zaštite zračnog prometa. gospodarskog razvoja u zračnom prijevozu, prava putnika i olakšavanja funkcioniranja zrakoplovstva.
 (2)Primjereno je utvrditi stajalište koje u ime Unije treba donijeti u ICAO-u jer on donosi akte koji presudno utječu na sadržaj zakonodavstva Unije u području civilnog zrakoplovstva.
 (3)Budući da interna pravila ICAO-a, a posebice pravilnik Vijeća ICAO-a, onemogućuju pravodobno utvrđivanje stajališta koje u ime Unije treba donijeti u skladu s člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u ovoj je situaciji učinkovito na višegodišnjoj osnovi utvrditi takvo stajalište koje se sastoji od vodećih načela i smjernica te okvir za njegovo godišnje određivanje. Istodobno, većina tema o kojima ICAO raspravlja odnosi se na pitanja obuhvaćena programom rada ICAO-a, kako ga je utvrdila njegova trogodišnja Skupština. U konkretnom okviru ICAO-a moguće je stoga utvrditi opće stajalište koje u ime Unije treba donijeti u ICAO-u.
 (4)Stajalište Unije treba utvrditi u skladu s ciljevima Unije utvrđenima u okviru Unije za zajedničku prometnu politiku i politiku o okolišu koji je uspostavljen u skladu s člankom 100. stavkom 2. i člankom 191. Ugovora o funkcioniranju Europske unije kako bi se promicao siguran, učinkovit, funkcionalan, otvoren, gospodarski održiv i ekološki prihvatljiv sustav zračnog prometa.
 (5)Odlukom Vijeća (EU) 2016/915
 4
 utvrđuje se stajalište koje treba zauzeti u ime Europske unije u pogledu međunarodnog instrumenta koji treba izraditi u okviru tijelâ ICAO-a s ciljem provedbe jedinstvene globalne tržišno utemeljene mjere za emisije iz međunarodnog zračnog prometa od 2020., o čijim se elementima još raspravlja u ICAO-u. Stajalište Unije o tom pitanju treba biti uređeno isključivo Odlukom (EU) 2016/915 koja je u tom pogledu konkretnija od ove Odluke.
 DONIJELO JE OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 Stajalište koje u ime Unije treba donijeti u Međunarodnoj organizaciji civilnog zrakoplovstva (ICAO) kada je to tijelo pozvano donositi odluke koje proizvode pravne učinke utvrđeno je u Prilogu I.
 Vijeće na prijedlog Komisije ocjenjuje i po potrebi revidira to stajalište, posebice kako bi se uzeli u obzir zaključci 40. skupštine ICAO-a.
 Članak 2.
 Preciznije odrednice stajališta koje u ime Unije treba donijeti na sjednicama Vijeća ICAO-a utvrđuju se u skladu s Prilogom II.
 Članak 3.
 Stajalište koje treba donijeti u ime Unije države članice u tijelima ICAO-a izražavaju zajednički u interesu Unije, uz pomoć Komisije, u skladu sa statusom Unije kao promatrača.
 Članak 4.
 Ova se Odluka primjenjuje ne dovodeći u pitanje Odluku (EU) 2016/915.
 Članak 5.
 Ova je Odluka upućena državama članicama.
 Sastavljeno u Bruxellesu,
 Za Vijeće
 Predsjednik
 (1)
 Odluka Vijeća (EU) 2016/381 od 14. ožujka 2016. o stajalištu koje treba donijeti u ime Europske unije u okviru Odbora za nadzor države luke Pariškog memoranduma o suglasnosti o nadzoru države luke; SL L 72, 17.3.2016., str. 53.–56.
 (2)
 Predmet C-399/12 Njemačka protiv Vijeća (OIV), ECLI:EU:C:2014:2258, točka 64.
 (3)
 Predmet C-399/12 Njemačka protiv Vijeća (OIV), ECLI:EU:C:2014:2258, točke 61.–64.
 (4)
 Odluka Vijeća (EU) 2016/915 od 30. svibnja 2016. o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u pogledu međunarodnog instrumenta koji treba izraditi u okviru tijelâ ICAO-a s ciljem provedbe jedinstvene globalne tržišno utemeljene mjere za emisije iz međunarodnog zračnog prometa od 2020.; SL L 153, 10.6.2016., str. 32–34.
 ---documentbreak---
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 12.1.2018.
 COM(2018) 19 final
 PRILOZI
 Prijedlogu odluke Vijeća
 o stajalištu koje treba donijeti, u ime Europske unije, u Međunarodnoj organizaciji civilnog zrakoplovstva
 PRILOG I.
 STAJALIŠTE KOJE TREBA DONIJETI, U IME UNIJE, U MEĐUNARODNOJ ORGANIZACIJI CIVILNOG ZRAKOPLOVSTVA
 Vodeća načela
 U okviru Međunarodne organizacije civilnog zrakoplovstva (ICAO) države članice zajednički u interesu Unije:
 (a)djeluju u skladu s ciljevima Unije u okviru zrakoplovne politike, posebice promicanjem sigurnog, učinkovitog, funkcionalnog, otvorenog, gospodarski održivog i ekološki prihvatljivog sustava zračnog prometa;
 (b)promiču razvoj regionalne suradnje i regionalnih zrakoplovnih sustava te podupiru njihovo priznavanje u ICAO-u i državama ugovornicama kao i njihovo uključivanje u okvir ICAO-a;
 (c)promiču razvoj pravila i politika kojima se osiguravaju sigurne operacije zračnog prijevoza i provedba pravilnog nadzora sigurnosnih pravila;
 (d)promiču razvoj i uvođenje učinkovitih, funkcionalnih i interoperabilnih sustava zračne plovidbe u skladu s Globalnim planom zračne plovidbe i nadogradnjom blokova zrakoplovnih sustava;
 (e)promiču razvoj sigurnog sustava zračnog prometa zaštićenog od nezakonitog ometanja;
 (f)promiču razvoj zračnog prometa uz osiguranje ograničenja ili smanjenja njegova učinka na klimu i okoliš;
 (g)promiču pravila o klimi i okolišu te podupiru pojačano djelovanje Unije u pogledu njezinih obveza na temelju Pariškog sporazuma;
 (h)promiču razvoj okruženja u kojem se međunarodni zračni promet može razvijati na otvorenom, liberaliziranom i globalnom tržištu te nastaviti rasti bez negativnih utjecaja na zaštitu, sigurnost i okoliš uz osiguranje uvođenja relevantnih zaštitnih mjera;
 (i)promiču globalni okvir ICAO-a za olakšavanje funkcioniranja zrakoplovstva i potiču njegovu provedbu;
 (j)i dalje podupiru, među ostalim tehničkom pomoći i aktivnostima izgradnje kapaciteta ako je primjenjivo, razvoj sigurnog, učinkovitog, gospodarski održivog i ekološki prihvatljivog globalnog sustava zračnog prometa u svim državama ugovornicama ICAO-a.
 Smjernice
 Države članice zajednički u interesu Unije podupiru sljedeće aktivnosti ICAO-a:
 1.
 kako bi osigurale razvoj pravila i politika kojima se osiguravaju sigurne operacije zračnog prijevoza i provedba pravilnog nadzora sigurnosnih pravila:
 (a)promiču razvoj i provedbu Globalnog plana za sigurnost zračnog prometa;
 (b)podupiru potrebu za stalnim poboljšanjem sigurnosti zračnog prometa radom na smanjivanju broja nesreća i s njima povezanih smrtnih slučajeva u operacijama zračnog prijevoza u svim dijelovima svijeta;
 (c)podupiru razvoj i provedbu pravila, politika i mjera u slučajevima u kojima je to potrebno za zaštitu putnika i sigurnost letova;
 (d)podupiru razvoj i provedbu regionalnih sustava za sigurnost zračnog prometa i druge okvire za regionalnu suradnju država u pogledu sigurnosti te potrebu za njihovom boljom integracijom u kontekst ICAO-a;
 2.
 kako bi osigurale razvoj i uvođenje učinkovitih, funkcionalnih i interoperabilnih sustava zračne plovidbe:
 (a)podupiru razvoj i provedbu Globalnog plana zračne plovidbe i njegova procesa praćenja primjenom odgovarajućih mjerila performansi;
 (b)podupiru veće usklađivanje normi, globalnu interoperabilnost novih tehnologija i sustava i veću koordinaciju relevantnih aktivnosti u upravljanju zračnim prometom (ATM);
 (c)podupiru razvoj i provedbu pravila, politika i mjera u području upravljanja zračnim prometom i usluga u zračnoj plovidbi (ATM/ANS);
 3.
 kako bi osigurale razvoj sigurnog sustava zračnog prometa zaštićenog od nezakonitog ometanja:
 (a)promiču razvoj i provedbu Globalnog plana za zaštitu zračnog prometa;
 (b)podupiru mjere i suradnju koje su nužne za sprječavanje djela nezakonitog ometanja, uključujući teroristička djela;
 (c)podupiru mjere i suradnju koje su nužne za suzbijanje kiberprijetnji civilnom zrakoplovstvu;
 4.
 kako bi osigurale ekološki prihvatljiv sustav zračnog prometa:
 (a)rade na ograničavanju ili smanjenju:
 – broja ljudi na koje utječe buka zrakoplova,
 – utjecaja emisija iz zrakoplovstva na kvalitetu lokalnog zraka i
 – utjecaja emisija stakleničkih plinova iz zrakoplovstva na globalnu klimu, u skladu s ciljevima Pariškog sporazuma;
 5.
 kako bi osigurale gospodarski razvoj zračnog prometa:
 (a)potiču liberalizaciju tržišnog pristupa brzinom i na način koji odgovaraju potrebama i okolnostima;
 (b)podupiru nastojanja da se olakša liberalizacija vlasništva i nadzora zračnih prijevoznika dosljedno pravilima Unije;
 (c)podupiru razvoj i provedbu pravila, politika i mjera kako bi se osigurala zaštita potrošača;
 (d)podupiru razvoj i provedbu pravila, politika i mjera kako bi se spriječila diskriminacija i promicalo pravedno tržišno natjecanje zračnih prijevoznika;
 (e)podupiru razvoj i provedbu odredbi o olakšavanju funkcioniranja zrakoplovstva kako bi se olakšale formalnosti povezane sa zrakoplovima, putnicima i njihovom prtljagom, teretom i poštom uz istodobno zadržavanje provođenja sigurnih i učinkovitih operacija zračnog prijevoza;
 6.
 kako bi i dalje promicale globalni okvir ICAO-a za olakšavanje funkcioniranja zrakoplovstva u svim državama ugovornicama ICAO-a, podupiru elemente programa ICAO-a za identifikaciju putnika (ICAO TRIP):
 (a)provedbom i promicanjem normi za strojno čitljive putne isprave (MRTD), specifikacija i najboljih praksi te izdavanja i nadzora sigurnih putnih isprava;
 (b)provedbom i promicanjem čvrstih dokaza u postupcima identifikacije, među ostalim tehnologija za dijeljenje informacija;
 7.
 kako bi i dalje podupirale razvoj sigurnog, učinkovitog, gospodarski održivog i ekološki prihvatljivog globalnog sustava zračnog prometa u svim državama ugovornicama ICAO-a:
 (a)podupiru inicijativu sudjelovanja svih država (eng. No Country Left Behind);
 (b)podupiru doprinos zrakoplovstva Programu održivog razvoja do 2030. koji su pokrenuli Ujedinjeni Narodi;
 (c)podupiru eventualni nastavak pružanja tehničke pomoći i aktivnosti izgradnje kapaciteta.
 PRILOG II.
 GODIŠNJE ODREĐIVANJE STAJALIŠTA KOJE TREBA DONIJETI, U IME EUROPSKE UNIJE, U MEĐUNARODNOJ ORGANIZACIJI CIVILNOG ZRAKOPLOVSTVA
 Prije svakog zasjedanja Vijeća Međunarodne organizacije civilnog zrakoplovstva poduzimaju se odgovarajući koraci kako bi, u skladu s vodećim načelima i smjernicama iz Priloga I., stajalište koje se treba izraziti u ime Unije uključivalo sve relevantne informacije te sve dokumente o kojima se treba raspravljati, a koji su u nadležnosti Unije. U tu svrhu i na temelju tih informacija službe Komisije dostavljaju Vijeću ili njegovim pripremnim tijelima na razmatranje i odobrenje pripremni dokument u kojem se utvrđuju detalji predviđenog stajališta Unije.