text:
COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS
 C0MC91) 15 final
 Bruselas, 7 de febrero de 1991
 Propuesta de
 REGLAMENTO (CEE) DEL CONSEJO
 por el que se impone un derecho anti dumping definitivo
 sobre las importaciones de cloruro de bario originario de la
 República Popular de China
 (presentada por la Comisión)
 ---pagebreak--- - 2 -
 EXPOSICIÓN DE MOTIVOS
 (1) Medíante el Reglamento (CEE) no. 2402/89<1> de la Comisión, de 31
 de Julio de 1989, se estableció un derecho anti dumping provisional
 sobre las importaciones de cloruro de bario originario de la
 República Popular de China y del territorio previamente conocido
 como República Democrática Alemana.
 (2) Mediante el Reglamento (CEE) no_ 3555/89^ 2) , el Consejo amplió este
 derecho por un periodo no superior a dos meses.
 (3) Los exportadores solicitaron y obtuvieron el derecho a ser oidos
 por la Comisión y presentaron sus alegaciones por escrito.
 (4) La Comisión estudió todas las observaciones presentadas antes de
 formular sus conclusiones definitivas.
 (5) La Comisión también tuvo en cuenta que el procedimiento respecto de
 la República Democrática de Alemania resulto sin objeto como
 consecuencia de su unificación con la República Federal de Alemania
 el 3 de octubre de 1990.
 (6) De acuerdo con el articulo 12 del Reglamento (CEE) no 2423/88 del
 Consejo, la Comisión propone que el Consejo imponga un derecho
 anti dumping definitivo sobre las importaciones de cloruro de bario
 originario de la República Popular China.
 O ) D.O. np_ L 2327 de 04/08/89, p. 24
 (2) D.O. no L 349 de 30/11/89, p. 1
 ---pagebreak--- - 3 -
 Propuesta de
 REGLAMENTO (CEE) DEL CONSEJO
 por el que se impone un derecho antidumping definitivo
 sobre las importaciones de cloruro de bario originario de la
 República Popular de China
 EL CONSEJO DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS,
 Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Económica Europea,
 Visto el Reglamento (CEE) no 2423/88 del Consejo, de 11 de Julio de
 1988, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de
 dumping o de subvenciones por parte de paises no miembros de la
 Comunidad Económica Europea^) y, en particular, su articulo 12,
 Vista la propuesta de la Comisión, presentada previas consultas en el
 seno del Comité consultivo previsto en dicho Reglamento,
 Considerando lo que sigue:
 I. PROCEDIMIENTO
 A. MEDIDAS PROVISIONALES
 (1) Por Reglamento (CEE) no. 2402/89* 2 ), la Comisión estableció un
 derecho antidumping provisional sobre las importaciones de cloruro
 de bario originario de la República Popular de China y de la
 República Democrática Alemana. Mediante Reglamento (CEE) no 3555/89
 del Consejo*3*, este derecho fue prorrogado por un periodo no
 superior a dos meses.
 (1) D.O. no. L 209 de 02.08.1988, p. 1.
 (2) D.O. no. L 227 de 04.08.1989, p. 24.
 (3) D.O. no. L 349 de 30.11.1989, p. 1
 ---pagebreak--- - 4 -
 B. CONTINUACIÓN DEL PROCEDIMIENTO
 (2) Tras el establecimiento del derecho antidumping provisional, los
 exportadores del producto en cuestión solicitaron y obtuvieron la
 oportunidad de ser oidos, y presentaron sus alegaciones por
 escrito.
 (3) Las partes tuvieron la posibilidad de ejercer, y asi lo hicieron,
 los derechos contemplados en el apartado 4 del articulo 7 del
 Reglamento (CEE) no. 2423/88.
 (4) La Comisión examinó todas las observaciones presentadas antes de
 formular sus conclusiones definitivas, que son confirmadas por el
 Consejo.
 C. SITUACIÓN RESPECTO DEL TERRITORIO DE LA
 ANTIGUA COMO REPÚBLICA DEMOCRÁTICA ALEMANA
 (5) El 3 octubre de 1990 el territorio mencionado pasó, formalmente, a
 ser parte de la República Federal de Alemania y, en consecuencia,
 parte integrante de la Comunidad Europea. Dado que el Reglamento
 (CEE) No 2423/88 regula la protección contra las importaciones que
 sean objeto de dumping o de subvenciones por parte de paises no
 miembros de la Comunidad Europea, el procedimiento anti dumping
 relativo a las importaciones de cloruro de bario originarias de
 dicho territorio ha dejado de tener fundamento Juridico y carece de
 objeto.
 ---pagebreak--- - 5 -'
 D. PRODUCTO OBJETO DE LA INVESTIGACIÓN
 Y PRODUCTO SIMILAR
 (6) En el Reglamento (CEE) no. 2402/89, la Comisión partió de la
 existencia de dos productos distintos: el cloruro de bario
 cristalizado y el cloruro de bario anhidro. La investigación
 complementaria y posterior a la imposición del derecho provisional
 eliminó, no obstante, tal distinción.
 (7) Si se examinan las características físicas de ambas formas del
 producto, se observa que las diferencias son insignificantes. Su
 composición química es idéntica, salvo la presencia de moléculas de
 agua en el caso de la variante cristalizada. Del mismo modo es
 fácil pasar de una a otra forma mediante un simple procedimiento de
 secado. Incluso las diferencias de aspecto exterior son mínimas: el
 color es idéntico, los cristales tienen el tamaño de granos de
 arena, mientras que el producto anhidro aparece en forma de polvo.
 El envasado es casi indent ico.
 (8) En lo que se refiere a su utilización, las muy diversas
 aplicaciones del cloruro de bario cristalizado impiden extraer
 conclusiones definitivas. Además, aunque las aplicaciones del
 cloruro de bario anhidro sean más especificas, no se puede deducir
 de ello la existencia de un mercado distinto, debido a la facilidad
 de fabricar la variante anhidra a partir de la variante
 cristalizada. Por ello, el mercado del producto anhidro constituye
 igualmente una salida comercial para los productores del producto
 en su variante cristalizada. En tales condiciones, el cloruro de
 bario en su variante cristalizada y en su variante anhidra
 resultan, a efectos del presente procedimiento, un único producto.
 (9) El cloruro de bario producido por la industria comunitaria es
 idéntico al originario de la República Popular de China.
 ---pagebreak--- E. DUMPING
 a. Valor normal
 (10) Dado que la República Popular de China no tiene una economía de
 mercado, se utilizó para establecer el valor normal, en el
 momento de la investigación preliminar, y de conformidad con el
 apartado 5 del articulo 2 del Reglamento (CEE) no. 2423/88, el
 precio de venta que un producto similar alcanza en un pais
 tercero con economía de mercado. A este fin se escogió a
 Estados Unidos, por las razones y en las condiciones expuestas
 en los considerandos (10) a (13) del Reglamento (CEE) no.
 2402/89.
 (11) No obstante, dado que no fue posible, por razones ajenas a la
 Comisión, comprobar sobre el terreno los precios en el mercado
 estadounidense, ha sido preciso buscar otra solución. Se
 llevaron a cabo numerosos esfuerzos para lograrla: se consultó
 a un gran número de productores de cloruro de bario de cierta
 importancia afincados en otros paises, asi como a las
 autoridades locales, a las que se acudió con objeto de lograr
 la cooperación de las empresas. No obstante, tales esfuerzos no
 dieron los frutos apetecidos en un plazo adecuado.
 (12) En vista de tales dificultades, la Comisión se vio obligada a
 fijar el valor normal valiéndose del precio pagadero en la
 Comunidad debidamente ajustado con objeto de incluir un margen
 de beneficio de menos del 10% correspondiente al de la empresa
 más competitiva del sector, de acuerdo con el apartado 5 del
 articulo 2 del Reglamento (CEE) no. 2423/88. Los dos
 exportadores afectados recibieron notificación de esta
 decisión. Si bien el exportador chino había presentado
 objeciones contra la elección de Estados Unidos como pais de
 referencia, no se presentaron objeciones contra la utilización
 de precios comunitarios como base para el establecimiento del
 valor normal.
 ---pagebreak--- - 7 -
 b. Precio de exportación
 (13) Para el establecimiento de medidas provisionales, y ante la
 falta de respuesta del exportador chino, se determinó el precio
 de exportación a partir de las informaciones publicadas por
 Eurostat.
 (14) La Comisión, durante la fase final de la investigación, recibió
 alguna información sobre los precios y condiciones de pago de
 dicho exportador. Aunque incompleta, confirma las conclusiones
 a las que se llegó al adoptar las medidas provisionales y, en
 particular, las expuestas en el considerando 14 del Reglamento
 (CEE) np_ 2402/89.
 c Comparación
 (15) La Comisión tuvo en cuenta, al comparar el valor normal con los
 precios de exportación del exportador chino, las diferencias
 que afectaban a la comparabiIidad de los precios y, en
 particular, las diferencias en las condiciones de pago y de
 coste del transporte desde la fábrica del exportador hasta la
 frontera comunitaria. Tales ajustes fueron calculados en
 función de la información disponible en el momento de la
 investigación preliminar y confirmada durante la fase final de
 la investigación.
 (16) Todas las comparaciones se efectuaron en la fase "ex-fábrlea".
 (17) El margen se estableció comparando el valor normal mensual
 correspondiente con los precios de exportación comprobados por
 Eurostat por mes y por Estado miembro.
 ---pagebreak--- - 8 -
 d. Maroen de dumping
 (18) Han sido confirmadas las conclusiones de la investigación
 preliminar, que puso de manifiesto la existencia de prácticas
 de dumping en las exportaciones hacia la Comunidad de cloruro
 de bario originario de la República Popular de China. El margen
 de dumping es igual a la diferencia entre el valor normal
 establecido y el precio de exportación a la Comunidad.
 (19) Sobre la base del precio franco frontera, el margen de dumping
 es del 50,13% para las importacionnes originarias de la
 República Popular de China.
 (20) El Consejo, en lo que respecta a la República Popular de China,
 confirma las conclusiones de la Comisión presentadas en los
 considerados (10) a (19) anteriores.
 E. PERJUICIO
 (21) Dado que, por lo que respecta a la antigua República
 Democrática Alemana, el procedimiento ha dejado de tener objeto
 por los motivos expuestos en el considerando 5, la Comisión ha
 examinado si las importaciones de cloruro de bario originarias
 de la República Popular de China, consideradas aisladamente,
 causaban o amenazaban con causar un perjuicio al sector
 económico comunitario.
 (22) En este sentido, se ha concedido particular importancia al
 volumen y evolución de tales importaciones, al grado en que son
 inferiores a los precios impuestos por los productores
 ---pagebreak--- - 9 -
 comunitarios, asi como a la capacidad de producción en la
 República Popular de China y la política de exportación china
 en relación con otros terceros mercados., Los resultados
 obtenidos en este sentido (considerandos 20 a 33 y 35 a 44 del
 Reglamento (CEE) np. 2402/89), contra los que no existe objeción
 por parte del exportador, llevan a la conclusión de que, aun
 sin tener en cuenta las importaciones procedentes de la antigua
 República Democrática Alemana, deberá considerarse que las
 importaciones de cloruro de bario originario de la República
 Popular de China causan o amenazan con causar un perjuicio al
 sector económico comunitario.
 (23) El exportador chino ha continuado negando la existencia de
 perjuicio o de amenaza de perjuicio que podrian imputársele en
 este asunto. No obstante, no pueden aceptarse los argumentos
 por las siguientes razones.
 (24) La Comisión, por lo que respecta al argumento de que las
 exportaciones chinas fueron en muy pocas ocasiones inferiores
 al precio mínimo establecido en el Reglamento (CEE) no. 2370/83
 del Consejo^ 4 ), e independientemente de la falta de documentos
 completos y perfectamente fiables sobre el particular, observa
 que el respeto de una medida, en si, constituye una garantía ni
 de la no existencia de dumping ni de que el perjuicio no es
 causado por dicho dumping.
 (25) Por lo que se refiere al coste de las materias primas y de la
 mano de obra, que Justificarían los bajos precios de
 exportación, la Comisión observa que este argumento no es
 pertinente por lo que respecta a la determinación del perjuicio
 y no disminuye en nada la existencia de subcotizaciones como
 las citadas en el considerando (24) del Reglamento (CEE) no
 2402/89.
 (4) DO np. L 228 de 20.8.1983, p. 28
 ---pagebreak--- - 10 -
 (26) Por lo que se refiere al argumento del exportador chino de que
 el volumen de las importaciones disminuyó tras la imposición de
 medidas anti dumping definitivas en 1983, conviene señalar que,
 aunque ello sea consecuencia lógica de las medidas de
 protección comercial, el exportador ha podido, no obstante,
 conservar una cuota considerable del mercado comunitario, a
 pesar de tales medidas.
 (27) En tales circunstancias, el Consejo confirma las conclusiones
 citadas anteriormente, asi como las recogidas en el Reglamento
 (CEE) np. 2402/89 relativas al perjuicio (véase considerandos 20
 a 39 con excepción del 34) y a la amenaza de perjuicio (véase
 considerandos 40 a 44).
 G. INTERÉS DE LA COMUNIDAD
 (28) El Consejo confirma las conclusiones de los considerados 45,
 46, 47, 49, 51 y 52 del Reglamento (CEE) np. 2402/89. El
 Consejo considera que el mantenimiento en activo de las
 empresas comunitarias resultará beneficioso para la competencia
 en el mercado comunitario y que el aprovisionamiento de los
 consumidores comunitarios se verla amenazado por la
 desaparición de una parte importante de la producción
 comunitaria. Por tal motivo, el interés de la Comunidad exige
 una intervención.
 II. DERECHO DEFINITIVO
 (29) Respecto a las importaciones originarias de la República
 Popular de China, el Consejo, habida cuenta del perjuicio
 causado y de la amenaza de perjuicio que pesa sobre el sector
 económico comunitario tras la expiración, en agosto de 1988, de
 las medidas aprobadas concluye que es necesario establecer un
 derecho anti dumping ad valorem definitivo.
 ---pagebreak--- - 11 -
 (30) Por lo que se refiere al importe del derecho necesario para
 eliminar el perjuicio y la amenaza de perjuicio, la Comisión ha
 tenido en cuenta, por una parte, el nivel de los precios de
 estas importaciones y, por otra, un precio de venta mínimo que
 permitiera a los productores comunitarios cubrir el coste de
 producción durante el periodo de investigación, aumentado con
 un margen de beneficio razonable y calculado en función del
 beneficio obtenido por el productor más competitivo antes de
 que se incrementaran las exportaciones a precio de dumping. Se
 compararon ambos precios, con los debidos ajustes para tener en
 cuenta la comisión del importador y el derecho de aduana. La
 diferencia entre ambos precios, expresada en porcentaje del
 valor CI F de los precios de exportación, es el porcentaje de
 aumento de los precios necesario para eliminar el perjuicio y
 la amenaza de perjuicio. Tal porcentaje se eleva al 25,8% del
 precio neto franco frontera comunitaria, no despachado de
 aduana. El Consejo respalda tales consideraciones.
 III. PERCEPCIÓN DEL DERECHO PROVISIONAL
 (31) Debido a las dificultades para determinar el valor normal, la
 investigación final no pudo terminarse dentro del plazo fijado
 en el apartado 5 del articulo 11 del Reglamento (CEE) no
 2423/88. El Consejo comprueba, en consecuencia, que se han
 liberado los importes garantizados por el derecho anti dumping
 provisional.
 HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
 Articulo 1
 1. Se establece un derecho anti dumping definitivo sobre las
 importaciones de cloruro de bario originario de la República
 Popular de China, correspondiente al código NC 2827 38 00.
 2. El importe del derecho será igual al 25,8% del precio neto franco
 frontera comunitaria, no despachado de aduana.
 ---pagebreak--- - 12 -
 3. Serán de aplicación las disposiciones vigentes en materia de
 derechos de aduana.
 Articulo 2
 El presente Reglamento entrará en vigor el dia siguiente al de su
 publicación en el Diarlo Oficial de las Comunidades Europeas.
 El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y
 directamente aplicable en cada Estado miembro.
 Hecho en Bruselas, el Por el Consejo
 ---pagebreak--- ISSN 0257-9545
 COM(91) 15 final
 DOCUMENTOS
 ES 02
 N° de catálogo : CB-CO-91-031-ES-C
 ISBN 92-77-69106-9
 FRECIO D E VEI'TTA ha&ia 30 pdgiuas: 3,30 ECU pen cuUa 10 páginas unís; 1,23" ECU
 Oficina de Publicaciones Oficiales de las Comunidades Europeas
 L-2985 Luxemburgo


type: wikipedia

text:
Rihards Pavlikovskis (; dzimis 1975. gada 3. martā Ilavā, Slovākija) ir bijušais slovāku hokejists, aizsargs. Karjeras lielāko daļu aizvadījis slovāku Trenčīnas "Dukla" un vācu Krēfeldes "Pinguine" komandās. Slovākijas hokeja izlases sastāvā spēlējis 2002. gada olimpiskajās spēlēs.
 Spēlētāja karjera
 Savu profesionālo karjeru viņš uzsāka 1992. gadā, kad pievienojās tobrīdējam Čehijas Ekstralīgas, bet jau nākamajā sezonā Slovākijas Ekstralīgas, klubam HK Trenčinas "Dukla". 1994. un 1997. gadā Pavlikovskis kļuva par Slovākijas čempionu. "Dukla" sastāvā viņš spēlēja līdz pat 2000. gadam, kad devās uz Zviedriju. Vispirms divas sezonas viņš aizvadīja HV 71 rindās, bet 2003.-04. sezonā viņš spēlēja Leksands IF rindās.
 2005. gadā Pavlikovskis pievienojās Krēfeldes "Pinguine" rindām, tās sastāvā aizvadot nākamās astoņas sezonas. Šajā laikā Pavlikovskis trīs reizes spēlēja līgas Zvaigžņu spēlē, savukārt 2010. gadā tika atzīts par līgas labāko aizsargu. No 2013. līdz 2015. gadam aizsargs pārstāvēja Znojmo "Orli" rindas, taču 2015.—16. gada sezonā atgriezās Trenčīnas "Dukla" sastāvā. Tās rindās laukumā vēl devās vienā spēlē 2017. gadā, taču tad noslēdza profesionāļa karjeru.
 Slovākijas hokeja izlases sastāvā spēlējis 2002. gada olimpiskajās spēlēs un 2001. gada Pasaules čempionātā. Junioru vecumā spēlējis arī 1994. gada Pasaules čempionātā junioriem.
 Ārējās saites
 1975. gadā dzimušie
 Trenčīnas apgabalā dzimušie
 Slovākijas hokejisti
 Krēfeldes "Pinguine" spēlētāji
 Hokejisti 2002. gada ziemas olimpiskajās spēlēs


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 28.4.2020.
 COM(2020) 310 final
 2020/0066(COD)
 Prijedlog
 UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
 o izmjeni uredbi (EU) br. 575/2013 i (EU) 2019/876 u pogledu prilagodbi kao odgovora na pandemiju bolesti COVID-19
 (Tekst značajan za EGP)
 OBRAZLOŽENJE
 1.KONTEKST PRIJEDLOGA
 •Razlozi i ciljevi prijedloga
 Uredba (EU) br. 575/2013
 1
 Europskog parlamenta i Vijeća (Uredba o kapitalnim zahtjevima ili CRR) i Direktiva 2013/36/EU
 2
 (Direktiva o kapitalnim zahtjevima ili CRD) čine bonitetni regulatorni okvir za kreditne institucije koje posluju u Uniji. Uredba i Direktiva o kapitalnim zahtjevima donesene su nakon financijske krize 2008.–2009. radi poboljšanja otpornosti institucija koje posluju u financijskom sektoru Unije, u velikoj mjeri na temelju globalnih standarda dogovorenih s međunarodnim partnerima Unije, ponajprije s Bazelskim odborom za nadzor banaka.
 Uredba o kapitalnim zahtjevima više je puta izmijenjena kako bi se uklonile preostale slabosti bonitetnog regulatornog okvira i uveli neki neuvedeni elementi globalne reforme financijskih usluga koji su iznimno važni za otpornost institucija. Među raznim naknadnim izmjenama, Uredbom (EU) 2017/2395
 3
 u CRR su umetnuti prijelazni aranžmani za ublažavanje učinka uvođenja novog računovodstvenog standarda na regulatorni kapital, Međunarodnog standarda financijskog izvještavanja (MSFI) 9 – Financijski instrumenti. Uredbom (EU) 2019/630
 4
 u CRR je uveden zahtjev za minimalno pokriće gubitka za neprihodujuće izloženosti (tzv. bonitetni zaštitni mehanizam). Osim toga, Uredbom (EU) 2019/876
 5
 (CRR II) dodani su neki završni elementi međunarodnih reformi (finalizirani okvir Basel III), koji među ostalim uključuju novu definiciju omjera financijske poluge i zaštitnog sloja omjera financijske poluge, koji će spriječiti da institucije prekomjerno povećavaju financijsku polugu. Tom zadnjom uredbom u CRR su uvedeni i povoljniji bonitetni tretmani za određenu imovinu u obliku softvera, određene kredite osigurane mirovinama i plaćama te kredite malim i srednjim poduzećima (MSP-ovi) i kredite za infrastrukturne projekte.
 Ozbiljan udar na gospodarstvo prouzročen pandemijom bolesti COVID-19 i izvanredne mjere ograničavanja širenja zaraze imaju dalekosežne posljedice na gospodarstvo. Poduzeća se suočavaju s poremećajima u lancu opskrbe, privremeno se zatvaraju i potražnja je pala, dok kućanstva trpe zbog nezaposlenosti i pada prihoda. Javna tijela na razini Unije i država članica poduzela su odlučne mjere potpore kućanstvima i solventnim poduzećima kako bi prebrodila to ozbiljno, ali privremeno usporavanje gospodarske aktivnosti i posljedični manjak likvidnosti. Zahvaljujući reformama poduzetima nakon financijske krize 2008. godine, kreditne su institucije danas dobro kapitalizirane i znatno otpornije nego što su bile 2008. Zato su u stanju preuzeti ključnu ulogu u upravljanju udarom na gospodarstvo koji je posljedica pandemije bolesti COVID-19. Unatoč tome, neizvjesna dinamika oporavka gospodarske aktivnosti neizbježno će utjecati na bankarski sektor.
 Intervenirajući u novim okolnostima, nadležna tijela u cijeloj Uniji osigurala su privremenu pomoć u kapitalu i operativnom smislu kako bi kreditnim institucijama osigurala povoljne uvjete za nastavak kreditiranja u vrijeme pandemije bolesti COVID-19. Stoga je važno da se kapital usmjeri tamo gdje je najpotrebniji i da se postigne nesmetana interakcija bonitetnog okvira s raznim mjerama koje se poduzimaju zbog pandemije bolesti COVID-19. CRR daje bankama dovoljno manevarskog prostora za pružanje potpore javnim i privatnim inicijativama radi promicanja kontinuiranog kreditiranja u kontekstu pandemije bolesti COVID-19, istovremeno osiguravajući razborit pristup. Fleksibilnost CRR-a opisana je u Komisijinoj Interpretativnoj komunikaciji od 27. travnja 2020.
 6
 o primjeni računovodstvenog i bonitetnog okvira radi olakšanja bankovnog kreditiranja u Uniji u kontekstu pandemije bolesti COVID-19.
 Neke ograničene izmjene specifičnih aspekata CRR-a potrebne su ne samo da se u potpunosti iskoristi fleksibilnost koju postojeći okvir omogućuje, nego i da se maksimalno poveća kapacitet kreditnih institucija za kreditiranje i apsorpciju gubitaka koji nastaju zbog pandemije bolesti COVID-19 i istovremeno osigura njihova trajna otpornost. Osim toga, na međunarodnoj je razini Bazelski odbor za nadzor banaka odobrio jednogodišnju odgodu roka za provedbu završnih elemenata okvira Basel III, od kojih su neki već uvršteni u Uredbu o kapitalnim zahtjevima
 7
 , kao i fleksibilnije postupno uvođenje MSFI-ja 9 zbog njegova učinka na regulatorni kapital. Te se izmjene trebaju uvrstiti u postojeće propise.
 Prvo, potrebno je prilagoditi prijelazne aranžmane kojima se kreditnim institucijama dopušta da učinak rezervacija za očekivane kreditne gubitke u skladu s MSFI-jem 9 preusmjere na regulatorni kapital. Ta bi prilagodba kreditnim institucijama omogućila da uspješnije ublaže učinak svakog mogućeg povećanja rezervacija za očekivane kreditne gubitke nastalog zbog pogoršanja kreditne kvalitete izloženosti kreditnih institucija zbog gospodarskih posljedica pandemije bolesti COVID-19.
 Drugo, vodeći računa o učinku jamstava odobrenih u kontekstu pandemije bolesti COVID-19, pravila o minimalnom pokriću gubitka za neprihodujuće izloženosti trebalo bi prilagoditi tako da se tretman koji se trenutačno primjenjuje na neprihodujuće izloženosti koje su pokrivene jamstvom ili osigurane preko agencija za kreditiranje izvoza privremeno proširi na neprihodujuće izloženosti koje mogu nastati kao posljedica pandemije bolesti COVID-19 i koje su pokrivene raznim sustavima jamstava koje su uvele države članice. Time bi se potvrdila sličnost jamstava agencija za kreditiranje izvoza i jamstava odobrenih u kontekstu bolesti COVID-19.
 Treće, treba izmijeniti mehanizam prijeboja koji nadležna tijela diskrecijskom odlukom mogu odobriti kreditnim institucijama kako bi izloženosti u obliku rezervi kod središnje banke privremeno isključile iz izračuna omjera financijske poluge. Time bi se osiguralo da kreditne institucije likvidnosne mjere središnjih banaka odobrene u kontekstu krize učinkovito usmjere prema gospodarstvu.
 Četvrto, u skladu s odlukom Bazelskog odbora za nadzor banaka potrebno je odgoditi datum početka primjene novog zahtjeva o zaštitnom sloju omjera financijske poluge. To bi oslobodilo operativni kapacitet kreditnih institucija i omogućilo bi im da se fokusiraju na hitnije probleme povezane s pandemijom bolesti COVID-19.
 Peto, treba predvidjeti datume početka primjene nekih pogodnosti u smislu kapitala koje su predviđene u CRR-u, ali se još ne primjenjuju, a to su odredbe o tretmanu određene imovine u obliku softvera, odredbe o određenim kreditima koji su osigurani mirovinama ili plaćama, revidirani pomoćni faktor za mala i srednja poduzeća i novi pomoćni faktor za financiranje infrastrukture. Pomicanjem unaprijed datuma početka primjene dva pomoćna faktora, povlaštenim tretmanom za određenu imovinu u obliku softvera i povlaštenim tretmanom određenih kredita osiguranih mirovinama ili plaćama oslobodio bi se regulatorni kapital institucija, čime bi im se omogućilo da povećaju toliko potrebno kreditiranje za vrijeme i nakon pandemije bolesti COVID-19.
 Predložene izmjene neće iz temelja izmijeniti bonitetni regulatorni okvir. One su dio Komisijinih interventnih mjera u hitnoj situaciji prouzročenoj pandemijom bolesti COVID-19. Te prilagodbe bonitetnog okvira olakšat će kolektivne napore koji se ulažu radi ublažavanja posljedica pandemije, ali i kojima se otvara put prema bržem oporavku.
 •Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području
 Prijedlogom se uvode izmjene u postojeće zakonodavne akte. Te su izmjene u cijelosti usklađene s postojećim odredbama politike u području bonitetnih zahtjeva za institucije i nadzor institucija, među ostalim s Komisijinom Interpretativnom komunikacijom koja se donosi kad i ovaj prijedlog. U cijelosti su usklađene i s Unijinim računovodstvenim propisima, osobito s Uredbom Komisije (EU) 2016/2067 od 22. studenoga 2016. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1126/2008 o usvajanju određenih međunarodnih računovodstvenih standarda u skladu s Uredbom (EZ) br. 1606/2002 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu Međunarodnog standarda financijskog izvještavanja 9. Ovim se prijedlogom dopunjavaju mjere Europske središnje banke, Europskog nadzornog tijela za bankarstvo i mjere nacionalnih nadležnih tijela u ovom području.
 •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije
 Ovaj je prijedlog dio šireg odgovora Europske komisije na pandemiju bolesti COVID-19. Njime se osigurava djelotvornost mjera koje su donijele države članice, Komisija i Europska središnja banka. Prijedlog je u cijelosti u skladu s Komunikacijom Komisije o gospodarskim aspektima krize prouzročene koronavirusom od 13. ožujka 2020.
 8
 i komunikacijom „COVID-19 – Gospodarski paket – Iskoristimo svaki raspoloživi euro” od 2. travnja 2020.
 9
 2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST
 •Pravna osnova
 Prijedlog se temelji na članku 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), na istoj pravnoj osnovi kao i zakonodavni akti koji se mijenjaju.
 •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)
 Ciljevi koji se žele ostvariti predloženim izmjenama, a to su maksimalno povećati kapacitet kreditnih institucija za kreditiranje i apsorpciju gubitaka nastalih zbog pandemije bolesti COVID-19 i istovremeno osigurati njihovu trajnu otpornost, mogu se na bolji način ostvariti na razini Unije nego različitim nacionalnim inicijativama jer se izmjene odnose na datume primjene Unijinih propisa ili su izmjene postojećih Unijinih propisa radi odgovora na pandemiju bolesti COVID-19. Problemi i uzroci tih problema isti su u svim državama članicama. Bez Unijinih mjera postojeći regulatorni okvir bio bi manje djelotvoran u potpori raznim mjerama koje poduzimaju javna tijela u Uniji i državama članicama i ne bi se moglo na odgovarajući način odgovoriti na izvanredne tržišne izazove.
 Kapacitet država članica za donošenje nacionalnih mjera ograničen je jer su ta pitanja već uređena CRR-om i izmjene na nacionalnoj razini bile bi u suprotnosti s pravom Unije na snazi. Kada bi Unija prestala uređivati te aspekte, na unutarnje tržište za bankarske usluge počela bi se primjenjivati razna pravila, što bi dovelo do fragmentacije i narušilo bi nedavno donesena jedinstvena pravila u ovom području.
 •Proporcionalnost
 Ova je Unijina mjera potrebna da se ostvari cilj – maksimalno povećati kapacitet kreditnih institucija za kreditiranje i apsorpciju gubitaka koji nastaju zbog pandemije bolesti COVID-19 i istovremeno očuvati usklađenost bonitetnog okvira. Predložene izmjene ne prelaze ono što je potrebno u svrhu odabranih odredbi Unijina bonitetnog okvira za kreditne institucije koje se odnose samo na mjere kojima se želi osigurati oporavak od pandemije bolesti COVID-19. Osim toga, predložene su izmjene ograničene na pitanja koja se ne mogu riješiti u okviru postojećeg diskrecijskog prava utvrđenog u postojećim propisima.
 3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA
 Ovom prijedlogu nije priložena zasebna procjena učinka jer se prijedlogom ne mijenjaju temeljni aspekti CRR-a i ne utvrđuju nove obveze za subjekte na koje se odnosi. Osim toga, učinak mjera koje se mijenjaju ovim prijedlogom analiziran je u procjeni učinka provedenoj za Uredbu (EU) 2017/2395, Uredbu (EU) 2019/876 i Uredbu (EU) 2019/630 kojima je izmijenjen CRR u pogledu aspekata obuhvaćenih ovim prijedlogom. Primarni cilj prijedloga je odgoditi, zbog izvanrednih okolnosti u kontekstu pandemije bolesti COVID-19, datum početka primjene određenih odredbi CRR-a, predvidjeti primjenu mjera kojima bi se banke rasteretile od nekih kapitalnih zahtjeva te utvrditi bonitetni tretman određenih izloženosti zbog izvanrednih okolnosti prouzročenih pandemijom bolesti COVID-19.
 Predložene izmjene imale bi ograničen učinak na administrativno opterećenje banaka i troškove prilagodbe njihovih internih operacija, no očekuje se da će koristi u smislu dostupnosti kapitala opravdati troškove. Predložene izmjene odnose se na odredbe kojima se bankama omogućuje, ali ne nalaže primjena povoljnijih tretmana.
 •Temeljna prava
 Unija se zalaže za visoke standarde zaštite temeljnih prava i potpisnik je brojnih konvencija o ljudskim pravima. U tom kontekstu prijedlog vjerojatno neće izravno utjecati na ta prava, kako su navedena u glavnim konvencijama UN-a o ljudskim pravima, Povelji Europske unije o temeljnim pravima, koja je sastavni dio Ugovorâ EU-a, te Europskoj konvenciji o ljudskim pravima.
 4.UTJECAJ NA PRORAČUN
 Prijedlog ne utječe na proračun institucija Unije.
 5.OSTALI DIJELOVI
 •Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga
 Prijelazni aranžmani za ublažavanje učinka odredbi MSFI-ja 9 na regulatorni kapital
 Članak 473.a CRR-a sadržava prijelazne aranžmane kojima se institucijama omogućuje da u svoj redovni osnovni kapital uključe dio svakog povećanja rezervacija zbog uvođenja obračuna očekivanih kreditnih gubitaka u skladu s MSFI-jem 9. Prijelazni aranžmani sastoje se od dvije komponente: statičke i dinamičke. Statička komponenta kreditnim institucijama omogućuje da djelomično neutraliziraju „prvotni učinak” povećanja obračuna rezervacija na redovni osnovni kapital zbog uvođenja MSFI-ja 9. Dinamička komponenta bankama omogućuje da djelomično neutraliziraju učinak dodatnog povećanja (nakon prvog dana prijelaza) rezervacija za financijsku imovinu koja nije umanjena za kreditne gubitke. Postojeći prijelazni aranžmani obuhvaćaju razdoblje 2018.–2022.
 Primjena MSFI-ja 9 za vrijeme gospodarskog pada prouzročenog pandemijom bolesti COVID-19 mogla bi dovesti do iznenadnog značajnog povećanja rezervacija za očekivane kreditne gubitke jer će za brojne izloženosti tijekom njihova trajanja trebati izračunati očekivane gubitke. Da bi se ublažio potencijalni učinak koje bi takvo iznenadno povećanje rezervacija za očekivane kreditne gubitke moglo imati na kapacitet institucija za kreditiranje klijenata u vrijeme kada im je najpotrebnije, trebalo bi produljiti razdoblje za prijelazne aranžmane. Time bi se dodatno ublažio učinak pandemije bolesti COVID-19 na moguće povećanje potreba institucije za rezervacijama u skladu s MSFI-jem 9, dok bi se istovremeno zadržali prijelazni aranžmani za iznose očekivanih kreditnih gubitaka utvrđeni prije pandemije. Stoga bi se tim izmjenama omogućilo ponovno određivanje petogodišnjeg prijelaznog razdoblja koje je započelo 2018. To novo prijelazno razdoblje financijskim bi institucijama omogućilo da prilagode kalibraciju aranžmana za uključivanje rezervacija u redovni osnovni kapital u razdoblju od 2020. do 2024.
 U kontekstu pandemije bolesti COVID-19 prijelazni aranžmani produljuju se samo za dinamičku komponentu u skladu s ciljanim izmjenama
 10
 bonitetnih standarda usuglašenih na međunarodnoj razini (članak 1. točka 2. prijedloga) zbog mogućeg povećanja rezervacija za očekivane kreditne gubitke nakon pandemije bolesti COVID-19. Kako bi se osiguralo da dodatna pomoć bude usmjerena na očekivane kreditne gubitke koji nastanu zbog izvanrednih okolnosti zbog pandemije bolesti COVID-19 bez uvođenja nepotrebnih komplikacija, referentni datum za svako povećanje rezervacija na koje bi se primijenilo produljeno razdoblje prijelaznih aranžmana neće biti 1. siječnja 2018., nego 1. siječnja 2020. jer će od tog datuma dodatni gubici institucija vjerojatno biti povezani s pandemijom bolesti COVID-19.
 Članak 473.a stavak 1. CRR-a sadržava revidiranu formulu za izračun iznosa očekivanih kreditnih gubitaka koji se mogu uključiti (tj. dodati) u redovni osnovni kapital, u kojoj se različiti faktori primjenjuju na statičku odnosno dinamičku komponentu. Iako se u ovom prijedlogu izračun statičke komponente nije mijenjao, na dinamičku komponentu će se primjenjivati produljeno prijelazno razdoblje i revidirani prijelazni faktor prilagodbe.
 Referentni datumi iz članka 473.a stavaka 3. i 5. CRR-a za izračun mogućeg povećanja rezervacija za očekivane kreditne gubitke za imovinu koja nije umanjena za kreditne gubitke, koje se može uključiti u redovni osnovni kapital, mijenjaju se zbog izmjene formule u stavku 1. i novog datuma početka primjene.
 Prijelazno razdoblje za statičku komponentu u članku 473.a stavku 6. CRR-a prilagođeno je zbog nove formule u stavku 1. tog članka.
 Novim stavkom 6.a produljuje se prijelazno razdoblje za dinamičku komponentu i time se institucijama omogućuje da u svoj redovni osnovni kapital u cijelosti uključe svako povećanje novih rezervacija koje budu priznate u 2020. i 2021. za njihovu financijsku imovinu koja nije umanjena za kreditne gubitke. Iznos koji bi se mogao uključiti od 2022. do 2024. linearno bi se smanjivao.
 Izmjenama u članku 473.a stavku 7. CRR-a pojednostavnjuje se ponovni izračun kapitalnih zahtjeva. Te izmjene zamjenjuju prilagodbe vrijednosti svih izloženosti koje su smanjene rezervacijama sa standardnim ponderom rizika 100 % koji se dodjeljuje iznosima koji su uključeni u redovni osnovni kapital.
 Izmjenama u članku 473.a stavku 9. CRR-a institucijama koje su prethodno odlučile da neće primjenjivati prijelazne aranžmane omogućuje se da tu svoju odluku promijene u bilo kojem trenutku tijekom prijelaznog razdoblja uz prethodnu suglasnost njihova nadležnog tijela. Osim toga, člankom 473.a stavkom 9. CRR-a institucijama se omogućuje da primijene samo dinamičku komponentu. Konačno, da bi se moglo pratiti koliko institucija u Uniji primjenjuje prijelazne aranžmane, nadležna su tijela dužna periodički dostavljati informacije EBA-i o broju institucija koje nadziru koje primjenjuju te aranžmane.
 Tretman kredita s državnim jamstvom u okviru bonitetnog zaštitnog mehanizma za neprihodonosne kredite
 Službene agencije za kreditiranje izvoza obično izdaju jamstva u ime nacionalnih državnih tijela radi zaštite kredita odobrenih u svrhu financiranja izvoza. Na neprihodonosne kredite za koje su jamstva izdale takve agencije primjenjuje se povlašteni tretman u vezi sa zahtjevima za izdvajanje rezervacija u skladu s člankom 47.c CRR-a. Predloženim odstupanjem od članka 47.c stavka 3. taj se povlašteni tretman proširuje na izloženosti za koje su jamstva ili protujamstva izdala tijela javnog sektora u kontekstu mjera za ublažavanje gospodarskih posljedica pandemije bolesti COVID-19, na koja se, ovisno o slučaju, primjenjuju propisi Unije o državnim potporama. Pritom bi se vodilo računa o sličnom profilu rizika tih izloženosti pokrivenih jamstvom (članak 1. točka 3. prijedloga).
 Datum početka primjene zaštitnog sloja omjera financijske poluge
 CRR-om II u CRR je uveden novi članak 92. stavak 1.a kojim je propisan zahtjev za zaštitni sloj omjera financijske poluge za globalno sistemski važne institucije. Prvotno je utvrđeno da se zaštitni sloj počinje primjenjivati 1. siječnja 2022. U kontekstu pandemije bolesti COVID-19 i u skladu s izmijenjenim rokovima za provedbu koje je odobrio Bazelski odbor za nadzor banaka, datum početka primjene utvrđen u članku 3. stavku 5. CRR-a II odgađa se za godinu dana, na 1. siječnja 2023. (članak 2. točka 2. prijedloga).
 Prijeboj učinka isključenja nekih izloženosti iz izračuna omjera financijske poluge
 CRR-om II izmijenjen je izračun omjera financijske poluge na temelju revidiranog bazelskog standarda. Izmjene su se odnosile na privremeno isključenje određenih izloženosti banke iz mjere ukupne izloženosti institucija korištenjem diskrecijskog prava u izvanrednim okolnostima (članak 429.a stavak 1. točka (n) i članak 429.a stavci od 5. do 7. CRR-a). Izuzeće se može odobriti na određeno razdoblje od najviše godinu dana ako je tijelo nadležno za instituciju nakon savjetovanja s relevantnom središnjom bankom utvrdilo i javno objavilo postojanje takvih izvanrednih okolnosti. Svaki učinak isključenja u cijelosti se prebija mehanizmom iz članka 429.a stavka 7. CRR-a kojim se strogo proporcionalno povećava pojedinačni zahtjev za omjer financijske poluge kreditnih institucija.
 Diskrecijsko pravo, koje bi trebalo olakšati učinkovit prijenos mjera monetarne politike, počet će se primjenjivati 28. lipnja 2021. zajedno sa zahtjevom za omjer financijske poluge. Međutim, aktualna kriza prouzročena pandemijom bolesti COVID 19 pokazala je da bi taj mehanizam prijeboja, kada se počne primjenjivati, bio prerestriktivan te da njegova primjena ustvari ne bi olakšala učinkovit prijenos monetarne politike. Kreditne bi institucije zbog postojećeg mehanizma prijeboja mogle biti ograničene u smislu razine povećanja rezervi kod središnje banke. Stoga bi postojeći mehanizam prijeboja mogao odvratiti kreditne institucije od povlačenja likvidnosnih linija središnje banke u stresnoj situaciji u mjeri koja je potrebna ili poželjna. To bi otežalo učinkovitu provedbu mjera monetarne politike i u konačnici prisililo instituciju na razduživanje prodajom imovine ili smanjenjem razine kreditiranja realnog gospodarstva, ili oboje, zbog njezina ograničenog manevarskog prostora u smislu kontrole visine tih rezervi za vrijeme krize.
 Na temelju tih zaključaka i svoje nadležnosti iz članka 511. CRR-a za preispitivanje, među ostalim, tretmana rezervi kod središnjih banaka, Komisija smatra da je mehanizam prijeboja primjereno izmijeniti prije početka njegove primjene (članak 1. točka 1. podtočka (b) prijedloga). Time bi se povećala fleksibilnost za odgovarajuće i svrhovito djelovanje za vrijeme mogućih budućih šokova i kriza i poboljšala učinkovitost mjere. Konkretno, kreditna institucija koja koristi diskrecijsko pravo morat će samo jednom izračunati prilagođeni omjer financijske poluge i to u trenutku korištenja diskrecijskog prava i na temelju vrijednosti prihvatljivih rezervi kod svoje središnje banke i mjere ukupne izloženosti na dan kada nadležno tijelo institucije objavi postojanje izvanrednih okolnosti zbog kojih je opravdano iskoristiti diskrecijsko pravo. Prilagođeni omjer financijske poluge primjenjivat će se tijekom cijelog razdoblja korištenja diskrecijskog prava i neće se mijenjati kao što se mijenja pri primjeni postojećeg mehanizma prijeboja. Zbog promjena mehanizma prijeboja nužne su i izmjene članka 429.a stavka 1. točke (n) kako bi se omogućilo isključenje svih prihvatljivih rezervi kod središnje banke, a ne samo onih koje su izdvojene nakon što je izuzeće počelo proizvoditi učinke (članak 1. točka 1. podtočka (a) prijedloga).
 Datum početka primjene izuzeća od kapitalnih odbitaka za određenu imovinu u obliku softvera
 CRR-om II uvedene su odredbe o izmjeni regulatornog tretmana „razborito vrednovane imovine u obliku softvera” na koje propast institucije (tj. sanacija, insolventnost ili likvidacija institucije) nema značajan utjecaj. Institucije neće više tu određenu imovinu u obliku softvera morati odbijati od svojeg redovnog osnovnog kapitala (članak 36. stavak 1. točka (b) CRR-a). EBA je bila zadužena za sastavljanje nacrta regulatornog tehničkog standarda kojim se pobliže određuje primjena ovog izuzeća od odbitaka tako što će definirati opseg imovine u obliku softvera na koju se izuzeće primjenjuje i način ponderiranja rizika te imovine (članak 36. stavak 4. CRR-a). Utvrđeno je da se revidirani tretman imovine u obliku softvera počinje primjenjivati 12 mjeseci nakon stupanja na snagu tog regulatornog tehničkog standarda (članak 3. stavak 7. CRR-a II).
 U kontekstu ubrzanog korištenja digitalnih usluga zbog državnih mjera donesenih radi ublažavanja posljedica pandemije bolesti COVID-19, izmijenjen je datum početka primjene kako bi se dopustila ranija primjena izuzeća, odnosno od datuma stupanja na snagu regulatornog tehničkog standarda (članak 2. točka 3. prijedloga).
 Datum početka primjene posebnih tretmana predviđenih za određene zajmove osigurane mirovinama ili plaćama
 CRR-om II u članku 123. CRR-a uveden je povoljniji tretman za određene kredite koje kreditne institucije odobravaju umirovljenicima ili zaposlenima na neodređeno vrijeme. Taj povoljni tretman uveden je zbog dodatnih jamstava za takve kredite koja proizlaze iz bezuvjetnog prijenosa dijela mirovine ili plaće dužnika toj kreditnoj instituciji. Primjena tog tretmana u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 bila bi poticaj institucijama za povećanje kreditiranja zaposlenih i umirovljenika. Da bi se institucijama omogućilo da taj povoljniji tretman počnu primjenjivati već za vrijeme pandemije bolesti COVID-19, utvrđen je raniji datum početka primjene te odredbe (članak 2. točka 1. prijedloga).
 Datum početka primjene revidiranog pomoćnog faktora za MSP-ove i pomoćnog faktora za infrastrukturu
 CRR-om II izmijenjen je članak 501. Uredbe (EU) br. 575/2013 u pogledu prilagodbe kapitalnih zahtjeva za izloženosti prema MSP-ovima koje nisu u statusu neispunjavanja obveza (pomoćni faktor za MSP-ove) i u članku 501.a Uredbe (EU) br. 575/2013 uvedena je ova prilagodba kapitalnih zahtjeva za izloženosti prema subjektima koji financiraju fizičke strukture ili objekte, sustave i mreže za pružanje ili potporu u pružanju bitnih javnih usluga ili njima upravljaju (pomoćni faktor za infrastrukturu). Ti pomoćni faktori omogućuju povoljniji tretman određenih izloženosti prema MSP-ovima i infrastrukturi kako bi se institucije potaknulo na razborito povećanje kreditiranja tih subjekata. U kontekstu pandemije bolesti COVID-19 iznimno je važno da banke nastave kreditirati MSP-ove i podupirati ulaganja u infrastrukturu. Stoga je utvrđen raniji datum početka primjene ta dva pomoćna faktora od onoga iz članka 3. CRR-a II (članak 2. točka 1. prijedloga).
 2020/0066 (COD)
 Prijedlog
 UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
 o izmjeni uredbi (EU) br. 575/2013 i (EU) 2019/876 u pogledu prilagodbi kao odgovora na pandemiju bolesti COVID-19
 (Tekst značajan za EGP)
 EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
 uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke,
 uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora,
 u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,
 budući da:
 (1)Uredbom (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
 11
 zajedno s Direktivom Europskog parlamenta i Vijeća 2013/36/EU
 12
 utvrđen je bonitetni regulatorni okvir za institucije koje posluju u Uniji. Taj bonitetni okvir donesen je nakon financijske krize 2007. i 2008. i uglavnom se temelji na međunarodnim standardima koje je 2010. odobrio Bazelski odbor za nadzor banaka, poznatima kao okvir Basel III. Pridonio je povećanju otpornosti institucija koje posluju u Uniji i učinio ih spremnijima za suočavanje s mogućim poteškoćama, uključujući i one koje bi mogle nastati zbog mogućih budućih kriza.
 (2)Od njezina stupanja na snagu Uredba (EU) br. 575/2013 više je puta izmijenjena kako bi se uklonile preostale slabosti bonitetnog regulatornog okvira i uveli neki neuvedeni elementi globalne reforme financijskih usluga koji su iznimno važni za osiguravanje otpornosti institucija. Jednom od naknadnih izmjena, Uredbom (EU) 2017/2395 Europskog parlamenta i Vijeća
 13
 u Uredbu (EU) br. 575/2013 uvedeni su prijelazni aranžmani za ublažavanje učinka uvođenja Međunarodnog standarda financijskog izvješćivanja – Financijski instrumenti (MSFI 9) na regulatorni kapital. Uredbom (EU) 2019/630 Europskog parlamenta i Vijeća
 14
 u Uredbu (EU) br. 575/2013 uveden je zahtjev za minimalno pokriće gubitka za neprihodujuće izloženosti, tzv. bonitetni zaštitni mehanizam. Osim toga, Uredbom (EU) 2019/876 Europskog parlamenta i Vijeća
 15
 u Uredbu (EU) br. 575/2013 uvedeni su neki od završnih elemenata finaliziranog okvira Basel III, među ostalim nova definicija omjera financijske poluge i zaštitnog sloja omjera financijske poluge, koji institucije sprečavaju da prekomjerno povećaju financijsku polugu, kao i povoljniji bonitetni tretman određene imovine u obliku softvera, povoljniji tretman određenih kredita osiguranih mirovinama ili plaćama, revidirani pomoćni faktor za kredite malim i srednjim poduzećima (MSP-ovi) i pomoćni faktor za infrastrukturne projekte.
 (3)Ozbiljan udar na gospodarstvo prouzročen pandemijom bolesti COVID-19 i izvanredne mjere ograničavanja širenja zaraze imaju dalekosežne posljedice na gospodarstvo. Poduzeća se suočavaju s poremećajima u lancu opskrbe, privremeno se zatvaraju i potražnja je pala, dok kućanstva trpe zbog nezaposlenosti i pada prihoda. Javna tijela u Uniji i državama članicama poduzela su odlučne mjere potpore kućanstvima i solventnim poduzećima kako bi prebrodila to ozbiljno, ali privremeno usporavanje gospodarske aktivnosti i posljedični manjak likvidnosti.
 (4)Institucije će imati ključnu ulogu u doprinosu oporavku. Istovremeno će vjerojatno osjećati posljedice pogoršanja gospodarske situacije. Nadležna tijela osigurala su privremeni kapital, likvidnost i operativnu pomoć institucijama kako bi one i dalje mogle ispunjavati svoju ulogu u financiranju realnog gospodarstva u težim okolnostima. Komisija, Europska središnja banka i Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo u svojim su tumačenjima i smjernicama o primjeni bonitetnog okvira u kontekstu pandemije bolesti COVID-19
 16
 pojasnili primjenu fleksibilnosti koja je već ugrađena u Uredbu (EU) br. 575/2013. Kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 i Bazelski odbor za nadzor banaka odobrio je nešto fleksibilniju primjenu međunarodnih standarda
 17
 .
 (5)Važno je da institucije koriste svoj kapital tamo gdje je najpotrebniji i da to Unijin regulatorni okvir olakša, istovremeno osiguravajući razborito postupanje institucija. Osim fleksibilnosti predviđene u postojećim propisima, ciljanim izmjenama Uredbe (EU) br. 575/2013 osigurala bi se neometana provedba tog bonitetnog okvira zajedno s različitim mjerama ublažavanja krize izazvane pandemijom bolesti COVID-19.
 (6)Izvanredne okolnosti pandemije bolesti COVID-19 i nezabilježen razmjer izazova potaknuli su donošenje hitnih mjera kako bi se institucijama osigurali uvjeti za učinkovito usmjeravanje sredstava poduzećima i kućanstvima te omogućilo da apsorbiraju gospodarski udar prouzročen pandemijom bolesti COVID-19.
 (7)Jamstva koja su u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 izdala nacionalna državna tijela ili druga javna tijela koja su priznata kao pružatelji kreditne zaštite na temelju pravila o smanjenju kreditnog rizika iz poglavlja 4. dijela trećeg Uredbe (EU) br. 575/2013 po učincima su usporediva s jamstvima koja izdaju službene agencije za kreditiranje izvoza iz članka 47.c Uredbe (EU) br. 575/2013. Stoga je opravdano uskladiti zahtjeve za minimalno pokriće za neprihodujuće izloženosti pokrivene jamstvima koja su izdala nacionalna državna tijela ili druga javna tijela s onima koje su pokrivene jamstvima službenih agencija za kreditiranje izvoza. Stoga bi jamstva i protujamstva koja su proširena u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 trebalo u skladu s pravilima o državnim potporama tretirati na isti način kao jamstva koja izdaju službene agencije za kreditiranje izvoza.
 (8)U kontekstu pandemije bolesti COVID-19 pokazalo se da bi mogućnost privremenog isključenja određenih izloženosti prema središnjoj banci iz izračuna ukupne mjere izloženosti institucije, kako je utvrđeno u članku 429.a Uredbe (EU) br. 575/2013 kako je izmijenjena Uredbom (EU) 2019/876, mogla biti ključna tijekom krizne situacije. Međutim, čini se da je učinkovitost te mjere narušena zbog smanjene fleksibilnosti mehanizma prijeboja koji je povezan s takvim privremenim isključenjima, što bi moglo ograničiti kapacitet institucija za povećanje izloženosti prema središnjoj banci u kriznoj situaciji. To bi u konačnici moglo prisiliti institucije da smanje razinu kreditiranja kućanstava i poduzeća. Kako bi se izbjegle sve neželjene posljedice povezane s mehanizmom prijeboja te osigurala učinkovitost tog isključenja u slučaju mogućih budućih udara i kriza, mehanizam prijeboja trebalo bi izmijeniti prije nego što se zahtjev za omjer financijske poluge utvrđen u članku 92. stavku 1. točki (d) Uredbe (EU) br. 575/2013 u skladu s pravom Unije počne primjenjivati 28. lipnja 2021. Do početka primjene izmijenjenih odredbi o izračunu omjera financijske poluge kako su uvedene Uredbom (EU) 2019/876, članak 429.a trebao bi se nastaviti primjenjivati kako je uveden Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2015/62
 18
 .
 (9)Velik dio institucija koje posluju u Uniji od 1. siječnja 2018. primjenjuje MSFI 9. U skladu s međunarodnim standardima koje je donio Bazelski odbor za nadzor banaka, Uredbom (EU) 2017/2395 u Uredbu (EU) br. 575/2013 uvedeni su prijelazni aranžmani za ublažavanje potencijalnog znatnog negativnog učinka na redovni osnovni kapital institucija koji može nastati pri obračunu očekivanih kreditnih gubitaka na temelju MSFI-ja 9.
 (10)Primjena MSFI-ja 9 za vrijeme gospodarskog pada prouzročenog pandemijom bolesti COVID-19 mogla bi dovesti do iznenadnog znatnog povećanja rezervacija za očekivane kreditne gubitke jer će za brojne izloženosti tijekom njihova trajanja trebati izračunati očekivane gubitke. Bazelski odbor za nadzor banaka odlučio je 3. travnja 2020. omogućiti veću fleksibilnost u provedbi prijelaznih aranžmana kojima se postupno uvodi MSFI 9 zbog njegova učinka na regulatorni kapital. Kako bi se ograničila volatilnost regulatornog kapitala koja je moguća ako zbog krize uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19 dođe do znatnog povećanja rezervacija za očekivane kreditne gubitke, potrebno je produljiti prijelazne aranžmane i u pravu Unije.
 (11)Radi ublažavanja mogućeg učinka naglog povećanja očekivanih rezervacija za kreditne gubitke na kapacitete institucija za kreditiranje klijenata u vrijeme kada je to najpotrebnije, prijelazne aranžmane trebalo bi produljiti za dvije godine i institucijama bi trebalo omogućiti da u svoj redovni osnovni kapital u cijelosti uključe svako povećanje novih rezervacija koje budu priznate u 2020. i 2021. za njihovu financijsku imovinu koja nije umanjena za kreditne gubitke. Time bi se dodatno ublažio učinak krize uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19 na moguće povećanje potreba institucije za rezervacijama u skladu s MSFI-jem 9, dok bi se istovremeno zadržali prijelazni aranžmani za iznose očekivanih kreditnih gubitaka utvrđeni prije pandemije.
 (12)Institucije koje su prethodno odlučile da neće koristiti prijelazne aranžmane mogu uz prethodno odobrenje nadležnog tijela tu odluku izmijeniti u bilo kojem trenutku tijekom prijelaznog razdoblja. Nakon toga i pod uvjetom da dobiju odobrenje nadzornog tijela, institucije mogu odlučiti da neće primijeniti prijelazne aranžmane.
 (13)U ožujku 2020. Skupina guvernera središnjih banaka i čelnika nadzora revidirala je rokove za provedbu završnih elemenata bazelskog okvira. Većinu tih završnih elemenata još uvijek treba provesti u pravu Unije, no zahtjev za zaštitni sloj omjera financijske poluge za globalne sistemski važne institucije već je proveden u okviru izmjena uvedenih Uredbom (EU) 2019/876. Stoga bi datum početka primjene zahtjeva za zaštitni sloj omjera financijske poluge trebalo pomaknuti za godinu dana na 1. siječnja 2023., kako je dogovoreno na međunarodnoj razini. Datum početka primjene utvrđen u Uredbi (EU) 2019/876 trebalo bi na odgovarajući način izmijeniti kako bi se na međunarodnoj razini osigurali jednaki uvjeti za institucije s poslovnim nastanom u Uniji koje posluju izvan Unije. S obzirom na odgodu početka primjene zahtjeva za zaštitni sloj omjera financijske poluge, u razdoblju odgode ne bi bilo posljedica zbog neispunjavanja tog zahtjeva kako je utvrđen u članku 141.c Direktive 2013/36/EU ni povezanog ograničenja raspodjele utvrđenog u članku 141.b te direktive.
 (14)Kad je riječ o posebnim jamstvima za kredite koje kreditne institucije odobravaju umirovljenicima ili zaposlenima na neodređeno vrijeme uz bezuvjetan prijenos dijela mirovine ili plaće dužnika toj kreditnoj instituciji, članak 123. Uredbe (EU) br. 575/2013 izmijenjen je Uredbom (EU) 2019/876 kako bi se omogućio povoljniji tretman takvih kredita. Primjena tog tretmana u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 potaknula bi institucije da povećaju kreditiranje zaposlenih osoba i umirovljenika. Stoga je datum početka primjene te odredbe potrebno pomaknuti unaprijed kako bi ju institucije mogle primjenjivati već za vrijeme pandemije bolesti COVID-19.
 (15)Odredbe o prilagodbi izloženosti ponderiranih rizikom koje nisu u statusu neispunjavanja obveza prema malim i srednjim poduzećima iz članka 501. Uredbe (EU) br. 575/2013 (pomoćni faktor za MSP-ove) izmijenjene su Uredbom (EU) 2019/876. Tom Uredbom u članak 501.a Uredbe (EU) br. 575/2013 uvedena je i nova prilagodba kapitalnih zahtjeva za kreditni rizik izloženosti prema subjektima koji financiraju fizičke strukture ili objekte, sustave i mreže za pružanje ili potporu u pružanju bitnih javnih usluga ili njima upravljaju (pomoćni faktori za infrastrukturu). Kako ti pomoćni faktori omogućuju povoljniji tretman određenih izloženosti prema MSP-ovima i infrastrukturi, njihova primjena u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 potaknula bi institucije da povećaju prijeko potrebno kreditiranje tih subjekata. Stoga je datum početka primjene ta dva pomoćna faktora potrebno pomaknuti unaprijed kako bi ih institucije mogle primjenjivati već za vrijeme pandemije bolesti COVID-19.
 (16)Bonitetni tretman određene imovine u obliku softvera izmijenjen je Uredbom (EU) 2019/876 kako bi se dodatno podržao prelazak na digitaliziraniji bankarski sektor. U kontekstu ubrzanog uvođenja digitalnih usluga koje je posljedica javnih mjera donesenih za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19, trebalo bi predvidjeti primjenu tih izmjena.
 (17)S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe, to jest povećanje kapaciteta kreditnih institucija za kreditiranje i apsorbiranje gubitaka povezanih s pandemijom bolesti COVID-19, istovremeno i dalje osiguravajući njihovu kontinuiranu otpornost, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog njihova opsega i učinaka oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti iz tog članka, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.
 (18)Kako bi izvanredne mjere potpore donesene radi ublažavanja posljedica pandemije bolesti COVID-19 bile potpuno učinkovite u smislu očuvanja veće otpornosti bankarskog sektora i poticanja institucija da nastave kreditirati, olakšavajući učinak tih mjera trebao bi se odmah odraziti u načinu na koji se utvrđuju regulatorni kapitalni zahtjevi. Uzimajući u obzir hitnost tih prilagodbi bonitetnog okvira, ova bi Uredba trebala stupiti na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
 (19)S obzirom na hitnost situacije, smatra se primjerenim iskoristiti iznimku od osmotjednog roka iz članka 4. Protokola br. 1 o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji, Ugovoru o funkcioniranju Europske unije i Ugovoru o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju.
 (20)Uredbe (EU) br. 575/2013 i (EU) 2019/876 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,
 DONIJELI SU OVU UREDBU:
 Članak 1.
 Izmjene Uredbe (EU) br. 575/2013
 Uredba (EU) br. 575/2013 mijenja se kako slijedi:
 (1)Članak 429.a, kako je izmijenjen Uredbom (EU) 2019/876, mijenja se kako slijedi:
 (a)u stavku 1. uvodna rečenica u točki (n) zamjenjuje se sljedećim:
 „(n) sljedeće izloženosti prema središnjoj banci institucije podložno uvjetima iz stavaka 5. i 6.”;
 (b)u stavku 7. definicije „EMLR” i „CB” zamjenjuju se sljedećim:
 „EMLR = mjera ukupne izloženosti institucije kako je definirana u članku 429. stavku 4., uključujući izloženosti koje su isključene u skladu sa stavkom 1. točkom (n) ovog članka, na dan javne objave iz stavka 5. točke (a) ovog članka i
 CB = ukupna vrijednost izloženosti institucije prema njezinoj središnjoj banci koje ispunjavaju uvjete za isključenje u skladu sa stavkom 1. točkom (n) na dan javne objave iz stavka 5. točke (a).”
 (2)Članak 473.a mijenja se kako slijedi:
 (a)stavak 1. mijenja se kako slijedi:
 i. u prvom podstavku uvodna rečenica zamjenjuje se sljedećim:
 „Odstupajući od članka 50. i do kraja prijelaznih razdoblja iz stavaka 6. i 6.a ovog članka, iznos izračunan u skladu s ovim stavkom mogu u svoj redovni osnovni kapital uvrstiti:”;
 ii. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
 „Iznos iz prvog podstavka izračunava se kao zbroj sljedećeg:
 (a)za izloženosti koje podliježu ponderiranju rizika u skladu s dijelom trećim glavom II. poglavljem 2. iznos (ABSA) izračunan prema sljedećoj formuli:
 ABSA = (A2,SA – t1) x f1 + (A4,SA – t2) x f2
 pri čemu:
 A2,SA = iznos izračunan u skladu sa stavkom 2.;
 A4,SA = iznos izračunan u skladu sa stavkom 4. na temelju iznosa izračunanih u skladu sa stavkom 3.;
 f1 = primjenjivi faktor utvrđen u stavku 6.;
 f2 = primjenjivi faktor utvrđen u stavku 6.a;
 t1 = povećanje redovnog osnovnog kapitala zbog poreznog odbitka za iznos A2,SA;
 t2 = povećanje redovnog osnovnog kapitala zbog poreznog odbitka za iznos A4,SA;
 (b)za izloženosti koje podliježu ponderiranju rizika u skladu s dijelom trećim glavom II. poglavljem 3. iznos (ABIRB) izračunan prema sljedećoj formuli:
 ABIRB = (A2,IRB – t1) x f1 + (A4,IRB – t2) x f2
 pri čemu:
 A2,IRB = iznos izračunan u skladu sa stavkom 2. prilagođen u skladu sa stavkom 5. točkom (a);
 A4,IRB = iznos izračunan u skladu sa stavkom 4. na temelju iznosa izračunanih u skladu sa stavkom 3., prilagođenih u skladu sa stavkom 5. točkama (b) i (c);
 f1 = primjenjivi faktor utvrđen u stavku 6.;
 f2 = primjenjivi faktor utvrđen u stavku 6.a;
 t1 = povećanje redovnog osnovnog kapitala zbog poreznog odbitka za iznos A2,IRB;
 t2 = povećanje redovnog osnovnog kapitala zbog poreznog odbitka za iznos A4,IRB;
 (b)u stavku 3. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:
 „(b) zbroj očekivanih kreditnih gubitaka u dvanaestomjesečnom razdoblju kako je određeno u skladu s točkom 5.5.5. Priloga u vezi s MSFI-jem 9 i iznosa rezervacija za umanjenje vrijednosti za očekivane kreditne gubitke tijekom vijeka trajanja kako je određeno u skladu s točkom 5.5.3. Priloga u vezi s MSFI-jem 9 isključujući rezervacije za umanjenje vrijednosti za očekivane gubitke tijekom vijeka trajanja za financijsku imovinu umanjenu za kreditne gubitke kako je utvrđeno u Dodatku A Prilogu u vezi s MSFI-jem 9 na dan 1. siječnja 2020. ili na dan početne primjene MSFI-ja 9, ovisno o tome koji je datum kasniji.”;
 (c)u stavku 5. točka (c) zamjenjuje se sljedećim:
 „(c) institucije zamjenjuju iznos izračunan u skladu s ovim člankom stavkom 3. točkom (b) zbrojem očekivanih kreditnih gubitaka u dvanaestomjesečnom razdoblju, kako je određeno u skladu s točkom 5.5.5. Priloga u vezi s MSFI-jem 9, i iznosa rezervacija za umanjenje vrijednosti za očekivane kreditne gubitke tijekom vijeka trajanja kako je određeno u skladu s točkom 5.5.3. Priloga u vezi s MSFI-jem 9, isključujući rezervacije za umanjenje vrijednosti za očekivane kreditne gubitke tijekom vijeka trajanja za financijsku imovinu umanjenu za kreditne gubitke kako je utvrđeno u Dodatku A Prilogu u vezi s MSFI-jem 9 na dan 1. siječnja 2020. ili na datum početne primjene MSFI-ja 9, ovisno o tome koji je datum kasniji, umanjenim za zbroj povezanih iznosa očekivanih gubitaka za iste izloženosti izračunane u skladu s člankom 158. stavcima 5., 6. i 10. Ako je rezultat izračuna negativan broj, institucija određuje vrijednost iznosa iz ovog članka stavka 3. točke (b) kao nulu.”;
 (d)stavak 6. zamjenjuje se sljedećim;
 „6. Institucije primjenjuju sljedeće faktore f1 za izračun iznosâ ABSA i ABIRB iz stavka 1. drugog podstavka točke (a) i točke (b):
 (a)0,7 tijekom razdoblja od 1. siječnja 2020. do 31. prosinca 2020.;
 (b)0,5 tijekom razdoblja od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2021.;
 (c)0,25 tijekom razdoblja od 1. siječnja 2022. do 31. prosinca 2022.;
 (d)0 tijekom razdoblja od 1. siječnja 2023. do 31. prosinca 2024.
 Institucije čija financijska godina počinje nakon 1. siječnja 2020., ali prije 1. siječnja 2021., prilagođavaju datume iz prvog podstavka točaka od (a) do (d) tako da odgovaraju njihovoj financijskoj godini i prilagođene datume prijavljuju svojim nadležnim tijelima i javno ih objavljuju.
 Institucije koje računovodstvene standarde iz stavka 1. počinju primjenjivati 1. siječnja 2021. ili nakon tog datuma, primjenjuju relevantne faktore u skladu s prvim podstavkom točkama od (b) do (d), počevši od faktora koji odgovara godini prve primjene tih računovodstvenih standarda.”;
 (e)umeće se sljedeći stavak 6.a:
 „6.a Institucije primjenjuju sljedeće faktore f2 za izračun iznosâ ABSA i ABIRB iz stavka 1. drugog podstavka točke (a) i točke (b):
 (a)1 tijekom razdoblja od 1. siječnja 2020. do 31. prosinca 2020.;
 (b)1 tijekom razdoblja od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2021.;
 (c)0,75 tijekom razdoblja od 1. siječnja 2022. do 31. prosinca 2022.;
 (d)0,5 tijekom razdoblja od 1. siječnja 2023. do 31. prosinca 2023.;
 (e)0,25 tijekom razdoblja od 1. siječnja 2024. do 31. prosinca 2024.
 Institucije čija financijska godina počinje nakon 1. siječnja 2020., ali prije 1. siječnja 2021., prilagođavaju datume iz prvog podstavka točaka od (a) do (e) tako da odgovaraju njihovoj financijskoj godini i prilagođene datume prijavljuju svojim nadležnim tijelima i javno ih objavljuju.
 Institucije koje računovodstvene standarde iz stavka 1. počinju primjenjivati 1. siječnja 2021. ili nakon tog datuma, primjenjuju relevantne faktore u skladu s prvim podstavkom točkama od (b) do (e), počevši od faktora koji odgovara godini prve primjene tih računovodstvenih standarda.”;
 (f)stavak 7. mijenja se kako slijedi:
 i. točka (b) briše se;
 ii. umeće se sljedeći podstavak:
 „Pri ponovnom izračunu zahtjeva utvrđenih u ovoj Uredbi i Direktivi 2013/36/EU za potrebe prvog podstavka, iznosu ABSA iz stavka 1. drugog podstavka točke (a) dodjeljuje se ponder rizika 100 %.”;
 (g)stavak 8. zamjenjuje se sljedećim:
 „8. U razdobljima iz stavaka 6. i 6.a ovog članka, uz objavljivanje informacija koje se zahtijevaju u dijelu osmom, institucije koje odluče primjenjivati prijelazna uređenja utvrđena u ovom članku objavljuju iznose regulatornog kapitala, redovnog osnovnog kapitala i osnovnog kapitala, stopu redovnog osnovnog kapitala, stopu osnovnog kapitala, ukupnu stopu kapitala i omjer financijske poluge koje bi imali ako ne bi primijenili ovaj članak.”;
 (h)stavak 9. mijenja se kako slijedi:
 i. u prvom podstavku druga rečenica zamjenjuje se sljedećim:
 „Ako je institucija dobila prethodno odobrenje nadležnog tijela, svoju odluku može izmijeniti tijekom prijelaznog razdoblja.”;
 ii. u drugom podstavku druga i treća rečenica zamjenjuju se sljedećim:
 „Institucija u tom slučaju određuje A4 i t2 iz stavka 1. kao nulu. Ako je institucija dobila prethodno odobrenje nadležnog tijela, svoju odluku može izmijeniti tijekom prijelaznog razdoblja.”;
 iii. dodaju se sljedeći podstavci:
 „Institucija koja odluči primjenjivati prijelazna uređenja iz ovog članka može odlučiti da neće primjenjivati stavak 2., pri čemu o toj odluci bez odgode obavješćuje nadležno tijelo. Institucija u tom slučaju određuje A2 i t1 iz stavka 1. kao nulu. Ako je institucija dobila prethodno odobrenje nadležnog tijela, svoju odluku može izmijeniti tijekom prijelaznog razdoblja.
 Nadležna tijela najmanje jednom godišnje obavješćuju EBA-u o primjeni ovog članka od strane institucija pod njihovim nadzorom.”;
 (3)umeće se sljedeći članak:
 „Članak 500.a
 Privremeni tretman državnih jamstava zbog pandemije bolesti COVID-19
 Odstupajući od članka 47.c stavka 3., do [datum stupanja na snagu ove Uredbe o izmjeni + 7 godina] faktori utvrđeni u članku 47.c stavku 4. primjenjuju se i na dio neprihodujuće izloženosti za koju je jamstvo izdao priznati pružatelj iz članka 201. stavka 1. točaka od (a) do (e), ako se, ovisno o usklađenosti s propisima Unije o državnim potporama, jamstvo ili kontrajamstvo pruža kao dio mjera potpore dužnicima za vrijeme pandemije bolesti COVID-19.
 Članak 2.
 Izmjene Uredbe (EU) 2019/876
 Članak 3. Uredbe (EU) 2019/876 mijenja se kako slijedi:
 (1)umeće se sljedeći stavak 3.a:
 „3.a Sljedeće točke iz članka 1. ove Uredbe primjenjuju se od [datum stupanja na snagu ove Uredbe o izmjeni]:
 (a)točka 59., u dijelu koji se odnosi na odredbe o tretmanu nekih kredita koje su kreditne institucije odobrile umirovljenicima ili zaposlenicima utvrđene u članku 123. Uredbe (EU) br. 575/2013;
 (b)točka 133., u dijelu koji se odnosi na odredbe o prilagodbi izloženosti ponderiranih rizikom koje nisu u statusu neispunjavanja obveza prema MSP-ovima utvrđene u članku 501. Uredbe (EU) br. 575/2013;
 (c) točka 134., u dijelu koji se odnosi na prilagodbu kapitalnih zahtjeva za kreditni rizik izloženosti prema subjektima koji financiraju fizičke strukture ili objekte, sustave i mreže za pružanje ili potporu u pružanju bitnih javnih usluga ili njima upravljaju utvrđene u članku 501.a Uredbe (EU) br. 575/2013.”;
 (2)stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:
 „5. Točka 46. podtočka (b) u članku 1. ove Uredbe, u dijelu koji se odnosi na novi kapitalni zahtjev za GSV institucije utvrđen u članku 92. stavku 1.a Uredbe (EU) br. 575/2013, primjenjuje se od 1. siječnja 2023.”;
 (3)stavak 7. zamjenjuje se sljedećim:
 „7. Točka 18. u članku 1. ove Uredbe, u dijelu koji se odnosi na članak 36. stavak 1. točku (b) Uredbe (EU) br. 575/2013, koja sadržava odredbu o izuzeću od odbitaka razborito vrednovane imovine u obliku softvera, primjenjuje se od datuma stupanja na snagu regulatornih tehničkih standarda iz članka 36. stavka 4. Uredbe (EU) br. 575/2013.”.
 Članak 3.
 Stupanje na snagu i primjena
 1.Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
 2.Ova se Uredba primjenjuje od [datum stupanja na snagu ove Uredbe o izmjeni] uz iznimku utvrđenu u stavku 3.
 3.Točka 1. u članku 1. ove Uredbe, u dijelu koji se odnosi na izmjene članka 429.a Uredbe (EU) br. 575/2013, kako je izmijenjena Uredbom (EU) 2019/876, u vezi s mehanizmom prijeboja povezanim s privremenim isključenjem određenih rezervi kod središnje banke, primjenjuje se od 28. lipnja 2021.
 Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
 Sastavljeno u Bruxellesu,
 Za Europski parlament
 Za Vijeće
 Predsjednik
 Predsjednik
 (1)
 Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru kreditnih institucija.
 (2)
 Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L 176, 27.6.2013., str. 338.).
 (3)
 Uredba (EU) 2017/2395 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2017. o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 u pogledu prijelaznih uređenja za ublažavanje učinka uvođenja MSFI-ja 9 na regulatorni kapital te za tretman velikih izloženosti u slučaju određenih izloženosti javnog sektora koje su nominirane u domaćoj valuti bilo koje države članice (SL L 345, 27.12.2017., str. 27.).
 (4)
 Uredba (EU) 2019/630 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 u pogledu minimalnog pokrića gubitka za neprihodujuće izloženosti (SL L 111, 25.4.2019., str. 4.).
 (5)
 Uredba (EU) 2019/876 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2019. o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 u pogledu omjera financijske poluge, omjera neto stabilnih izvora financiranja, zahtjeva za regulatorni kapital i prihvatljive obveze, kreditnog rizika druge ugovorne strane, tržišnog rizika, izloženosti prema središnjim drugim ugovornim stranama, izloženosti prema subjektima za zajednička ulaganja, velikih izloženosti, zahtjeva za izvješćivanje i objavu, i Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 150, 7.6.2019., str. 1.).
 (6)
 Komunikacija Komisije Europskom parlamentu i Vijeću – Interpretativna komunikacija Komisije od 27. travnja 2020. o primjeni računovodstvenog i bonitetnog okvira radi olakšanja bankovnog kreditiranja u Uniji – Potpora poduzećima i kućanstvima u vrijeme pandemije bolesti COVID-19, COM(2020)169 od 28.4.2020.
 (7)
 Odgoda se odnosi i na revidirana pravila o kapitalnim zahtjevima koji se temelje na rizicima i revidirana pravila o omjeru financijske poluge.
 (8)
 Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskoj središnjoj banci, Europskoj investicijskoj banci i Euroskupini – Koordinirani gospodarski odgovor na pandemiju covida-19, COM(2020) 112 final od 13.3.2020.
 (9)
 Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija Odgovor na koronavirus – Iskoristimo svaki raspoloživi euro za spašavanje života i osiguravanje izvora prihoda, COM(2020) 143 final od 2. travnja 2020.
 (10)
 Vidjeti priopćenje za medije „Bazelski odbor utvrđuje dodatne mjere za ublažavanje posljedica COVID-a 19” (Basel Committee sets out additional measures to alleviate the impact of Covid-19) od 3. travnja 2020. dostupno na:
 https://www.bis.org/press/p200403.htm
 .
 (11)
 Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).
 (12)
 Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L 176, 27.6.2013., str. 338.).
 (13)
 Uredba (EU) 2017/2395 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2017. o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 u pogledu prijelaznih uređenja za ublažavanje učinka uvođenja MSFI-ja 9 na regulatorni kapital te za tretman velikih izloženosti u slučaju određenih izloženosti javnog sektora koje su nominirane u domaćoj valuti bilo koje države članice (SL L 345, 27.12.2017., str. 27.).
 (14)
 Uredba (EU) 2019/630 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 u pogledu minimalnog pokrića gubitka za neprihodujuće izloženosti (SL L 111, 25.4.2019., str. 4.).
 (15)
 Uredba (EU) 2019/876 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2019. o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 u pogledu omjera financijske poluge, omjera neto stabilnih izvora financiranja, zahtjeva za regulatorni kapital i prihvatljive obveze, kreditnog rizika druge ugovorne strane, tržišnog rizika, izloženosti prema središnjim drugim ugovornim stranama, izloženosti prema subjektima za zajednička ulaganja, velikih izloženosti, zahtjeva za izvješćivanje i objavu, i Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 150, 7.6.2019., str. 1.).
 (16)
 To uključuje Komunikaciju Komisije Europskom parlamentu i Vijeću – Interpretativna komunikacija Komisije od 27. travnja 2020. o primjeni računovodstvenog i bonitetnog okvira radi olakšanja bankovnog kreditiranja u Uniji – Potpora poduzećima i kućanstvima u vrijeme pandemije bolesti COVID-19, COM(2020)169 od 28.4.2020.; priopćenje za tisak „Bankovni nadzor Europske središnje banke pruža dodatnu fleksibilnost bankama kao odgovor na koronavirus” (ECB Banking Supervision provides further flexibility to banks in reaction to coronavirus) i popratna često postavljana pitanja od 20. ožujka 2020.,
 https://www.bankingsupervision.europa.eu/press/pr/date/2020/html/ssm.pr200320~4cdbbcf466.en.html
 ; Izjava EBA-e o primjeni bonitetnog okvira u pogledu neispunjavanja obveza, restrukturiranja i MSFI-ja u kontekstu mjera donesenih zbog pandemije bolesti COVID-19, 25. ožujka 2020., dostupno na:
 https://eba.europa.eu/eba-provides-clarity-banks-consumers-application-prudential-framework-light-covid-19-measures
 .
 (17)
 Vidjeti priopćenje za tisak „Bazelski odbor utvrđuje dodatne mjere za ublažavanje posljedica COVID-a 19” (Basel Committee sets out additional measures to alleviate the impact of Covid-19) od 3. travnja 2020., https://www.bis.org/press/p200403.htm
 (18)
 Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/62 od 10. listopada 2014. o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu omjera financijske poluge, SL L 11, 17.1.2015., str. 37.–43.


text:
 Avis juridique important
 |
 51998PC0206
 Förslag till rådets förordning (EG, EKSG, Euratom) om ändring av budgetförordningen av den 21 december 1977 för Europeiska gemenskapernas allmänna budget /* KOM/98/0206 slutlig - CNS 98/0130 */
 Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 149 , 15/05/1998 s. 0021
 Förslag till rådets förordning (EG, EKSG, Euratom) om ändring av budgetförordningen av den 21 december 1977 för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (98/C 149/11) KOM(1998) 206 slutlig - 98/0130(CNS)(Framlagt av kommissionen den 3 april 1998)EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNINGmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen, särskilt artikel 78 h i detta,med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 209 i detta,med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 183 i detta,med beaktande av kommissionens förslag,med beaktande av revisionsrättens yttrande,med beaktande av Europaparlamentets yttrande,med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande,med beaktande av Regionkommitténs yttrande, ochmed beaktande av följande:En medling har ägt rum i en medlingskommitté i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma förklaring av den 4 mars 1975. Budgetförordningen av den 21 december 1977 för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1), nedan kallad "budgetförordningen", bör ändras. Detta bör ske i syfte att anpassa förordningen till Amsterdamfördraget, som undertecknades den 2 oktober 1997, genomförandet av den tredje etappen av Ekonomiska och monetära unionen samt antagandet av rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott (2).Enligt Amsterdamfördraget skall protokoll nr 16 om Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén och den gemensamma organisationsstrukturen för dessa båda kommittéer upphävas.Enligt rådets förordning (EG) nr 1103/97 av den 17 juni 1997 om vissa bestämmelser som har samband med införandet av euron (3) skall varje hänvisning till ecun ersättas med en hänvisning till euron till en kurs av en euro för en ecu. Enligt utkastet till förordning (EG) nr . . ./97 av den . . . 1998 om införande av euron (4) skall euron utgöra valuta i de medlemsstater som deltar i den tredje etappen av Ekonomiska och monetära unionen.Under den övergångsperiod som löper från den 1 januari 1999 till den 31 december 2001 skall varje hänvisning till euron förstås som hänvisning till euron såsom valutaenhet i enlighet med artikel 2 andra meningen i förordning . . ./97 av den . . . 1998 (5).Eftersom rådets förordning nr 1467/97 antagits bör det införas en mekanism för förvaltning av inkomster som härrör från ekonomiska sanktioner vid alltför stora budgetunderskott, samt för fördelning av dessa medel mellan de medlemsstater som deltar i eurosystemet och som inte uppvisar för stora underskott. Dessa transaktioner måste också uppfylla kraven på öppenhet och insyn i budgetarbetet.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 Budgetförordningen ändras på följande sätt:1. I artikel 4.2 andra stycket skall en ny strecksats införas efter den första:"- Inkomster från räntor på depositioner samt från böter enligt avsnitt 4 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (1)(1) EGT L 209, 2.8.1997, s. 6., i enlighet med artikel 126 a".2. Artikel 11 skall ersättas med följande:"Artikel 111. Budgeten skall uppställas i euro.2. Euron är den gemensamma valuta som definieras i rådets förordning (EG) nr . . ./97 av den . . . 1998 om införande av euron (2).3. Utan att det påverkar tillämpningen av sektorsbestämmelser om gemenskapens inkomster och utgifter skall gemenskapens ekonomiska fordringar och förpliktelser anges i euro, och transaktioner i samband därmed genomföras i euro.4. Omräkningar mellan euron och valutorna i de medlemsstater som inte antagit euron skall ske till dagskursen. I särskilda, motiverade fall får undantag från denna princip göras i enlighet med de genomförandebestämmelser som avses i artikel 139.(2) [EGT C 236, 2.8.1997, s. 7.]"3. Artikel 19.1 skall ändras på följande sätt:a) I första stycket skall andra strecksatsen ersättas med följande:"- separata avsnitt indelade i inkomst- och utgiftsberäkningar för Europaparlamentet, rådet, kommissionen, domstolen, revisionsrätten, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén,"b) Tredje stycket skall utgå.4. I artikel 19.5 skall "ecu" ersättas av "euro".5. I artikel 20.3 första strecksatsen skall meningen "Ekonomiska och sociala kommitténs och Regionkommitténs personal och deras gemensamma organisation skall anges separat i deras särskilda avsnitt" utgå.6. Artikel 22 skall ändras på följande sätt:a) Punkt 2 andra stycket skall utgå.b) Punkt 5 andra stycket skall utgå.7. I artikel 24 första stycket skall meningen "Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén skall gemensamt utnämna en styrekonom" utgå.8. I artikel 25 andra stycket skall meningen "Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén skall gemensamt utnämna en räkenskapsförare" utgå.9. I artikel 26.2 andra stycket skall texten "de två sistnämnda med hänsyn till den del som rör just den institutionen och genom gemensam överenskommelse med hänsyn till den gemensamma organisationen" utgå.10. I artikel 28a första stycket skall "eller rådet" läggas till efter "ålagda av kommissionen".11. I artikel 31 skall "ecu" ersättas av "euro".12. I artikel 33.5 skall "ecu" ersättas "euro".13. Artikel 35 skall ersättas med följande:"Artikel 35Kommissionen skall var tredje månad till varje medlemsstat som inte antagit euron sända en sammanställning över de överföringar som gjorts från medlemsstatens valuta till en annan valuta och viceversa."14. I artikel 44 tredje strecksatsen skall "ecu" ersättas av "euro".15. I artikel 69 skall "ecu" ersättas av "euro".16. I artikel 111.2 och 111.3 skall "ecu" ersättas av "euro".17. I avdelning XI skall ett nytt avsnitt Ia med följande lydelse införas:"AVSNITT IaBESTÄMMELSER FÖR TILLÄMPNINGEN AV SANKTIONER ENLIGT AVSNITT 4 I RÅDETS FÖRORDNING (EG) Nr 1467/97 (*)Artikel 126aKontoplanen i budgeten skall anpassas på följande sätt för att uppta medlen från de sanktioner som föreskrivs i avsnitt 4 i rådets förordning (EG) nr 1467/97:a) I inkomstredovisningen skall en ny budgetrubrik inrättas för bokföring av de belopp som rådet ålägger medlemsstater att betala såsom sanktion enligt avsnitt 4 i rådets förordning (EG) nr 1467/97.b) Utan att detta påverkar tillämpningen av artikel 28a skall det, när belopp förs in i inkomstredovisningen, inrättas en ny budgetrubrik i utgiftsredovisningen, vilken skall uppta såväl åtagandebemyndiganden som betalningsbemyndiganden. Anslagen under rubriken skall fördelas i enlighet med artikel 16 i rådets förordning (EG) nr 1467/97.(*) EGT L 209, 2.8.1997, s. 6."Artikel 2 Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1999.Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.(1) EGT L 356, 31.12.1977, s. 1. Förordningen senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 2444/97, 22.9.1997 (EGT L 340, 11.12.1997).(2) EGT L 209, 2.8.1997, s. 6.(3) EGT L 162, 19.6.1997, s. 1.(4) [EGT C 236, 2.8.1997, s. 7.](5) [EGT C 236, 2.8.1997, s. 7.]


type: caselaw

text:
 15.9.2014
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 C 315/40
 Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Landgericht Krefeld (Saksamaa) 4. juulil 2014 – Colena AG versus Karnevalservice Bastian GmbH
 (Kohtuasi C-321/14)
 2014/C 315/64
 Kohtumenetluse keel: saksa
 Eelotsusetaotluse esitanud kohus
 Landgericht Krefeld
 Põhikohtuasja pooled
 Avaldaja: Colena AG
 Avalduse vastaspool: Karnevalservice Bastian GmbH
 Eelotsuse küsimus
 1.
 Kas kosmeetikatoodete määrust (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1223/2009 kosmeetikatoodete kohta) (1) tuleb tõlgendada nii, et toode, millele seda määrust ei kohaldata, peab kosmeetikatoodete määruse nõuetele vastama ainuüksi seetõttu, et pakendile on märgitud, et tegemist on „kosmeetiliste silmatarvikutega, mis kuuluvad kosmeetikatoodete määruse kohaldamisalasse”?
 2.
 Kas kosmeetikatoodete määrust (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1223/2009 kosmeetikatoodete kohta) tuleb tõlgendada nii, et selle kohaldamisalasse kuuluvad nn null tugevusega dekoratiivkontaktläätsed?
 (1) EÜT L 342, lk 59.