type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 |
 52012PC0237
 Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo baigiama tam tikram importuojamam, inter alia, Indijos kilmės polietileno tereftalatui (PET) taikomų kompensacinių priemonių dalinė tarpinė peržiūra /* COM/2012/0237 final - 2012/0121 (NLE) */
 AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
 1. Pasiūlymo
 aplinkybės
 · Pasiūlymo pagrindas ir tikslai
 Šis pasiūlymas susijęs su 2009 m.
 birželio 11 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo
 subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių
 valstybių (toliau – pagrindinis reglamentas) taikymu atliekant tyrimą
 dėl tam tikro importuojamo, inter alia, Indijos kilmės
 polietileno tereftalato (PET).
 · Bendrosios aplinkybės
 Šis pasiūlymas teikiamas atsižvelgiant į
 pagrindinio reglamento įgyvendinimą ir yra parengtas remiantis
 tyrimu, atliktu pagal pagrindiniame reglamente nustatytus esminius ir
 procedūrinius reikalavimus.
 · Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos
 Šiuo metu galioja 2005 m. spalio 6 d. Tarybos
 reglamentu (EB) Nr. 1645/2005, iš dalies keičiančiu Tarybos
 reglamentą (EB) Nr. 2603/2000, nustatantį galutinį
 kompensacinį muitą tam tikram importuojamam, inter alia,
 Indijos kilmės polietileno tereftalatui, nustatytos galutinės
 priemonės.
 · Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais
 Netaikoma.
 2. Konsultacijos su
 suinteresuotosiomis šalimis ir poveikio vertinimas
 · Konsultacijos su suinteresuotomis šalimis
 Su tyrimu susijusios suinteresuotosios šalys
 turėjo galimybę ginti savo interesus atliekant tyrimą pagal
 pagrindinio reglamento nuostatas.
 · Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas
 Nepriklausomo tyrimo neprireikė.
 · Poveikio vertinimas
 Šis pasiūlymas parengtas įgyvendinant
 pagrindinį reglamentą.
 Pagrindiniame reglamente nėra nuostatų
 dėl bendro poveikio vertinimo, tačiau jame pateiktas išsamus būtinų
 įvertinti sąlygų sąrašas.
 3. TEISINIAI PASIŪLYMO
 ASPEKTAI
 · Siūlomų veiksmų santrauka
 2011 m. balandžio 2 d. Komisija
 inicijavo dalinę tarpinę peržiūrą dėl tam tikro
 importuojamo, inter alia, Indijos kilmės polietileno tereftalato.
 Pridedamas Tarybos reglamento pasiūlymas
 grindžiamas tyrimo, per kurį buvo tiriami tik su pareiškėju
 susiję subsidijavimo aspektai, išvadomis.
 Atlikus tyrimą nustatyta, kad subsidijavimo
 lygis buvo žemesnis nei per paskutinį tyrimą, tačiau pakitusios
 aplinkybės, dėl kurių subsidijų skirtumas sumažėjo,
 nėra ilgalaikio pobūdžio.
 Todėl siūloma, kad Taryba priimtų
 pridedamą tyrimo baigimo reglamento pasiūlymą, kuris
 turėtų būti paskelbtas ne vėliau kaip 2012 m. liepos
 1 d.
 · Teisinis pagrindas
 2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamentas
 (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuojamo importo iš Europos
 bendrijos narėmis nesančių valstybių.
 · Subsidiarumo principas
 Pasiūlymas priklauso išimtinei Europos
 Sąjungos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas.
 · Proporcingumo principas
 Pasiūlymas atitinka proporcingumo
 principą dėl toliau nurodytų priežasčių.
 Veiksmų pobūdis aprašytas minėtame
 pagrindiniame reglamente, nesuteikiant galimybės taikyti nacionalinį
 sprendimą.
 Nuoroda apie Sąjungai, šalių
 vyriausybėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms,
 ekonominės veiklos vykdytojams ir piliečiams tenkančios
 finansinės bei administracinės naštos mažinimą ir jos
 proporcingumą pasiūlymo tikslui netaikoma.
 · Pasirinkta priemonė
 Siūloma priemonė: reglamentas.
 Kitos priemonės būtų netinkamos,
 nes pagrindiniame reglamente alternatyvių galimybių nenumatyta.
 4. POVEIKIS BIUDŽETUI
 Pasiūlymas neturi poveikio Sąjungos
 biudžetui.
 2012/0121 (NLE)
 Pasiūlymas
 TARYBOS REGLAMENTAS
 kuriuo baigiama tam tikram importuojamam, inter
 alia, Indijos kilmės polietileno tereftalatui (PET) taikomų
 kompensacinių priemonių dalinė tarpinė peržiūra
 EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
 atsižvelgdama į Sutartį dėl
 Europos Sąjungos veikimo,
 atsižvelgdama į 2009 m. birželio 11 d.
 Tarybos reglamentą (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto
 importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių[1] (toliau – pagrindinis
 reglamentas), ypač į jo 19 ir 24 straipsnius,
 atsižvelgdama į Europos Komisijos
 pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
 kadangi:
 1. PROCEDŪRA
 1.1. Ankstesnis tyrimas ir
 galiojančios kompensacinės priemonės
 (1) Reglamentu (EB) Nr. 2603/2000[2] Taryba nustatė
 galutinį kompensacinį muitą importuojamam, inter alia,
 Indijos kilmės polietileno tereftalatui (PET) (toliau – pirminis
 antisubsidijų tyrimas). Greitesnės peržiūros pagal pagrindinio
 reglamento 20 straipsnį metu nustatyti galutiniai faktai ir išvados yra
 išdėstyti Tarybos reglamente (EB) Nr. 1645/2005[3]. Atlikus priemonių
 galiojimo termino peržiūrą Taryba Reglamentu (EB) Nr. 193/2007[4] nustatė galutinį
 kompensacinį muitą dar penkeriems metams. Pasibaigus dalinei tarpinei
 peržiūrai (toliau – paskutinysis peržiūros tyrimas)
 kompensacinės priemonės buvo iš dalies pakeistos Tarybos reglamentu
 (EB) Nr. 1286/2008[5].
 Šios kompensacinės priemonės – tai specifiniai muitai. Muito norma
 išvardytiems Indijos gamintojams yra 0–106,5 EUR/t, o visų kitų
 gamintojų importuojamiems produktams nustatyta 69,4 EUR/t muito
 norma.
 (2) Pasikeitus vienos Indijos
 bendrovės, South Asian Petrochem Ltd, pavadinimui Komisija pranešimu
 (EB) Nr. 2010/C 335/07[6]
 padarė išvadą, kad nustatyti faktai dėl bendrovės South
 Asian Petrochem Ltd antisubsidijų turėtų būti taikomis
 bendrovei Dhunseri Petrochem & Tea Limited.
 1.2. Galiojančios antidempingo
 priemonės
 (3) Reglamentu (EB) Nr. 2604/2000[7] Taryba nustatė
 galutinį antidempingo muitą importuojamam, inter alia, Indijos
 kilmės PET (toliau – pirminis antidempingo tyrimas). Po to buvo atlikta
 peržiūra pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009[8] (toliau – pagrindinis
 antidempingo reglamentas) 11 straipsnio 4 dalį dėl bendrovės South
 Asian Petrochem Ltd (toliau – naujo eksportuotojo peržiūra), o jos
 metu nustatyti galutiniai faktai ir išvados išdėstyti Tarybos reglamente
 (EB) Nr. 1646/2005[9].
 Atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą Taryba Reglamentu
 (EB) Nr. 192/2007[10]
 nustatė galutinį antidempingo muitą dar penkeriems metams.
 Atlikus dalinės tarpinės peržiūros tyrimą (toliau –
 paskutinysis antidempingo peržiūros tyrimas) antidempingo priemonės
 buvo iš dalies pakeistos Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1286/2008. Nustatytos
 priemonės buvo specifiniai antidempingo muitai, lygūs žalos
 pašalinimo lygiui. Muito norma konkrečiai nurodytiems Indijos gamintojams
 buvo 87,5–200,9 EUR/t, o visų kitų gamintojų importuojamiems
 produktams nustatyta 153,6 EUR/t muito norma (toliau – galiojantys
 antidempingo muitai).
 (4) Pasikeitus vienos Indijos
 bendrovės, South Asian Petrochem Ltd, pavadinimui Komisija
 pranešimu (EB) Nr. 2010/C 335/06[11]
 padarė išvadą, kad nustatyti faktai dėl bendrovės South
 Asian Petrochem Ltd antisubsidijų turėtų būti taikomi
 bendrovei Dhunseri Petrochem & Tea Limited.
 (5) Sprendimu 2005/697/EB[12] Komisija priėmė
 bendrovės South Asian Petrochem Ltd pasiūlytus
 įsipareigojimus dėl minimalios importo kainos (MIK), (toliau –
 įsipareigojimas). Pasikeitus pavadinimui Komisija Pranešimu (EB) Nr.
 2010/C 335/05 padarė išvadą, kad bendrovės South Asian
 Petrochem Ltd pasiūlytas įsipareigojimas turėtų
 būti taikomas bendrovei Dhunseri Petrochem & Tea Limited.
 1.3. Dalinės tarpinės
 peržiūros inicijavimas
 (6) Indijos
 eksportuojantis PET gamintojas Dhunseri Petrochem & Tea Limited
 (toliau – pareiškėjas) pateikė prašymą atlikti dalinę
 tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį.
 Prašyta tirti tik pareiškėjo subsidijavimo aspektus. Pareiškėjas taip
 pat prašė atlikti dabartinių antidempingo priemonių
 peržiūrą. Antidempingo ir kompensaciniai muitai kitiems
 eksportuotojams taikomi importuojamiems pareiškėjo gaminamiems produktams,
 o pareiškėjo produktų pardavimui į Sąjungą taikomas
 įsipareigojimas.
 (7) Pareiškėjas pateikė
 prima facie įrodymų, kad taikyti galiojančią
 priemonę ir taip kompensuoti kompensuotino subsidijavimo daromą
 žalą nebėra būtina. Pareiškėjas visų pirma
 pateikė prima facie įrodymų, kad jam teikiamos subsidijos
 suma sumažėjo ir yra gerokai mažesnė nei šiuo metu jam taikoma muito
 norma. Bendras subsidijos dydis iš esmės veikiausiai sumažėjo
 dėl to, kad nustojo galioti jos į eksportą orientuotos
 bendrovės (EOB) statusas. EOB schema, kurios dydis buvo 13,5 %,
 sudarė didžiąją greitesnės peržiūros metu
 nustatytų 13,9 % subsidijų dalį.
 (8) Pasikonsultavusi su
 Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad prašyme yra pakankamai prima
 facie įrodymų, Komisija 2011 m. balandžio 2 d. Europos
 Sąjungos oficialiajame leidinyje[13]
 paskelbtu pranešimu pranešė apie dalinės tarpinės peržiūros
 (toliau – dabartinė peržiūra) inicijavimą pagal pagrindinio
 reglamento 19 straipsnį. Atliekant peržiūrą nagrinėti tik
 su pareiškėju susiję subsidijavimo aspektai.
 1.4. Su tyrimu susijusios šalys
 (9) Komisija apie peržiūros
 inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjui,
 eksportuojančios šalies atstovams ir Sąjungos gamintojų
 asociacijai. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu
 pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie
 inicijavimą nustatytą laikotarpį.
 (10) Viena suinteresuotoji šalis,
 pateikusi prašymą ją išklausyti, buvo išklausyta.
 (11) Norėdama gauti
 informacijos, kuri, jos nuomone, buvo reikalinga tyrimui, Komisija
 pareiškėjui ir Indijos vyriausybei nusiuntė klausimyną ir per
 nustatytą terminą gavo atsakymą.
 (12) Komisija rinko ir tikrino
 visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint padaryti
 išvadas dėl subsidijavimo. Komisija surengė tikrinamuosius vizitus
 pareiškėjo patalpose Kalkutoje, Indijoje, ir Indijos vyriausybės
 patalpose Naujajame Delyje (Užsienio prekybos generalinio direktorato ir
 Prekybos ministerijos patalpose) ir Kalkutoje (Vakarų Bengalijos
 vyriausybės prekybos ir pramonės departamente).
 1.5. Peržiūros tiriamasis
 laikotarpis
 (13) Atliekant subsidijavimo
 tyrimą nagrinėtas 2010 m. balandžio 1 d. – 2011 m.
 kovo 31 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis
 arba PTL).
 1.6. Gretutinis antidempingo
 tyrimas
 (14) 2011 m. balandžio 2 d.[14] Komisija paskelbė
 inicijuojanti dalinę tarpinę galiojančių antidempingo
 priemonių peržiūrą pagal pagrindinio antidempingo reglamento 11
 straipsnio 3 dalį, kurią atliekant nagrinėjamas tik su
 pareiškėju susijęs dempingas.
 (15) Atliekant gretutinį
 antidempingo tyrimą nustatyta, kad su dempingu susijusios aplinkybės
 iš esmės ir ilgam pasikeitė, todėl pareiškėjui taikomos
 galiojančios antidempingo priemonės buvo pakeistos.
 2. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS
 IR PANAŠUS PRODUKTAS
 2.1. Nagrinėjamasis produktas
 (16) Peržiūrimasis produktas –
 PET, kurio klampos skaičius pagal ISO standartą 1628-5 yra
 78 ml/g arba didesnis ir kurio KN kodas šiuo metu yra 3907 60 20
 (toliau – nagrinėjamasis produktas).
 2.2. Panašus produktas
 (17) Atlikus tyrimą nustatyta,
 kad Indijoje gaminamas ir Sąjungai parduodamas nagrinėjamasis
 produktas bei Indijoje gaminamas ir vidaus rinkoje parduodamas produktas
 pasižymi tomis pačiomis fizinėmis bei cheminėmis savybėmis
 ir naudojamas tiems patiems tikslams. Todėl padaryta išvada, kad vidaus ir
 eksporto rinkose parduodami produktai yra panašūs produktai, kaip
 apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio c punkte.
 3. TYRIMO REZULTATAI
 3.1. Subsidijavimas
 (18) Remiantis Indijos
 vyriausybės ir pareiškėjo pateikta informacija bei Komisijos
 klausimyno atsakymuose nurodyta informacija, tirtos šios schemos, kurios
 tariamai susijusios su subsidijų skyrimu:
 Nacionalinės schemos:
 a) Muito sumažinimo leidimo schema (MSLS);
 b) Į eksportą orientuotų
 bendrovių (EOB) / Eksporto perdirbimo zonų (EPZ) /
 Specialiųjų ekonominių zonų (SEZ) schema;
 c) Gamybos priemonių schema eksportui
 skatinti (GPESS);
 d) Tikslinių rinkų schema (TRS);
 e) Eksporto kreditų schema (EKS);
 f) Atleidimo nuo pajamų mokesčio
 schema (toliau – APMS).
 Regioninės schemos
 g) Vakarų Bengalijos paskatų
 schema.
 (19) Schemos, nurodytos a–d
 punktuose, yra pagrįstos 1992 m. Užsienio prekybos (plėtros ir
 reguliavimo) įstatymu (1992 m. Nr. 22), kuris įsigaliojo 1992 m.
 rugpjūčio 7 d. (toliau – Užsienio prekybos įstatymas). Pagal
 Užsienio prekybos įstatymą Indijos vyriausybė įgaliojama
 skelbti su eksporto ir importo politika susijusius pranešimus. Jie
 apibendrinami užsienio prekybos politikos dokumentuose, kuriuos kas penkerius
 metus leidžia ir reguliariai atnaujina Prekybos ministerija. Šiuo atveju du
 užsienio prekybos politikos dokumentai yra susiję su šio tyrimo PTL, t. y.
 Užsienio prekybos politika 2004–2009 m. ir Užsienio prekybos politika 2009–2014
 m. Pastarasis įsigaliojo 2009 m. rugpjūčio mėn. Be to,
 dokumentų Užsienio prekybos politika 2004–2009 m. ir Užsienio
 prekybos politika 2009–2014 m. reglamentuojančias procedūras Indijos
 vyriausybė nustato Procedūrų vadovo I tome (toliau –
 atitinkamai PV I 2004–2009 m. ir PV I 2009–2014 m.).
 Procedūrų vadovas taip pat reguliariai atnaujinamas.
 (20) Schema, nurodyta e punkte, yra
 pagrįsta 1949 m. Bankininkystės reguliavimo įstatymo 21 ir 35A
 skirsniais, pagal kuriuos Indijos rezervų bankas (IRB) vadovauja
 komercinių bankų veiklai eksporto kreditų srityje.
 (21) Schema, nurodyta f punkte,
 pagrįsta 1961 m. Pajamų mokesčio įstatymu, kuris
 kiekvienais metais yra iš dalies keičiamas Finansų įstatymu.
 (22) Schemą, nurodytą g
 punkte, administruoja Vakarų Bengalijos vyriausybė; ji sukurta 1999
 m. birželio 22 d. Vakarų Bengalijos vyriausybės prekybos ir
 pramonės departamento pranešimu Nr. 580-CI/H (VBPS 1999), kuris vėliau
 buvo pakeistas 2004 m. kovo 24 d. pranešimu Nr. 134-CI/O/Incentive/17/03/I
 (VBPS 2004).
 3.2. Muito sumažinimo leidimo
 schema (MSLS)
 a) Teisinis pagrindas
 (23) Išsamus MSLS aprašymas
 pateiktas Užsienio prekybos politikos 2004–2009 m. ir Užsienio prekybos
 politikos 2009–2014 m. 4.3 dalyje ir PV I 2004–2009 m. ir PV I
 2009–2014 m. 4 skyriuje.
 b) Tinkamumo kriterijai
 (24) Teisę naudotis šia schema
 turi visi gamintojai eksportuotojai arba prekiautojai eksportuotojai.
 c) Praktinis MSLS įgyvendinimas
 (25) Šia schema teisę
 pasinaudoti turintis eksportuotojas gali kreiptis dėl MSLS kreditų,
 kurie skaičiuojami procentais nuo produktų, eksportuojamų pagal
 šią schemą, vertės. Tokias MSLS normas Indijos valdžios
 institucijos nustatė beveik visiems produktams, įskaitant
 nagrinėjamąjį produktą. Jos nustatomos neatsižvelgiant
 į faktinį importo muitų sumokėjimą. Nagrinėjamojo
 produkto MSLS norma per dabartinio tyrimo PTL buvo 8 % FOB vertės,
 taikant 58 Indijos rupijų už kilogramą viršutinę vertės
 ribą. Todėl didžiausia lengvata yra 4,64 Indijos rupijos už
 kilogramą.
 (26) Norėdama pasinaudoti šia
 schema, bendrovė turi eksportuoti. Eksportuotojas, vykdydamas eksporto
 operaciją, privalo Indijos valdžios institucijoms pateikti
 deklaraciją, kurioje turi būti nurodyta, kad eksportuojama pagal
 MSLS. Tam, kad prekes būtų galima eksportuoti, Indijos muitinė
 per prekių išsiuntimo procedūrą išduoda eksporto
 važtaraštį. Šiame dokumente, inter alia, nurodoma MSLS kredito
 suma, kurią ketinama skirti tai eksporto operacijai. Tada eksportuotojas
 sužino, kokio dydžio lengvata jam bus suteikta. Muitinės įstaigoms
 išdavus eksporto važtaraštį, Indijos vyriausybė nebegali keisti savo
 sprendimo dėl MSLS kredito suteikimo. Lengvatos dydis apskaičiuojamas
 pagal atitinkamą MSLS normą, kuri taikoma eksporto deklaracijos sudarymo
 metu. Dėl to minėtos lengvatos dydžio atgaline data keisti negalima.
 (27) Nustatyta, kad pagal Indijos
 apskaitos standartus MSLS kreditai komercinėse sąskaitose gali
 būti kaupiamuoju principu traukiami į apskaitą kaip pajamos, kai
 įvykdomas eksporto įsipareigojimas. Tokie kreditai gali būti
 naudojami muitams už vėliau neribotai importuojamas prekes, išskyrus
 gamybos priemones, mokėti. Produktus, importuotus naudojant tokius
 kreditus, galima parduoti vidaus rinkoje (sumokėjus pardavimo
 mokestį) arba naudoti kitais tikslais. MSLS kreditai gali būti
 laisvai perleidžiami ir galioja 24 mėnesius nuo išdavimo.
 (28) Paraiškos dėl MSLS
 kreditų yra pildomos elektroniniu būdu ir gali būti pateiktos
 dėl neriboto eksporto sandorių skaičiaus. Paraiškoms dėl
 MSLS kreditų pateikti de facto nėra griežtų terminų.
 MSLS tvarkyti naudojama elektroninė sistema automatiškai neatmeta eksporto
 sandorių, pateiktų po PV I 2004–2009 m. ir PV I 2009–2014 m. 4.47
 dalyje nurodyto pateikimo termino. Be to, kaip aiškiai numatyta PV I 2004–2009
 m. ir PV I 2009–2014 m. 9.3 dalyje, paraiškos, gautos pasibaigus paraiškų
 teikimo terminui, gali būti visada priimamos sumokėjus nedidelį
 baudos mokestį (t. y. 10 % lengvatos sumos).
 (29) Nustatyta, kad
 pareiškėjas per PTL šia schema naudojosi.
 d) Išvados dėl MSLS
 (30) MSLS yra subsidija, kaip
 apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies
 a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. MSLS
 kreditas yra Indijos vyriausybės finansinė parama, nes jis galiausiai
 naudojamas importo muitams kompensuoti, taip sumažinant Indijos
 vyriausybės muitų pajamas, kurias kitu atveju ji turėtų
 gauti. Be to, MSLS kreditas yra naudingas eksportuotojui, nes padidina jo
 likvidumą.
 (31) Be to, pagal teisės aktus
 MSLS priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, todėl pagal pagrindinio
 reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą ji laikoma
 individualia ir kompensuotina.
 (32) Šios schemos negalima laikyti
 leistina sąlyginio apmokestinimo sistema arba pakaitine sąlyginio
 apmokestinimo muitais sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3
 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje, kaip tvirtino pareiškėjas. Ji
 neatitinka griežtų taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento
 I priedo i punkte, II priede (sąlyginio apmokestinimo
 muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede
 (pakaitinės sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis
 ir taisyklės). Eksportuotojas gamybos proceso metu neprivalo faktiškai
 sunaudoti be muito importuotų produktų, o kredito suma
 skaičiuojama neatsižvelgiant į faktines panaudotas žaliavas. Be to,
 netaikoma jokia sistema arba tvarka, siekiant patvirtinti, kokios žaliavos
 naudojamos gaminant eksportuojamą produktą, arba įsitikinti, ar
 nebuvo sumokėti per dideli importo muitai, kaip apibrėžta pagrindinio
 reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose. Galiausiai
 eksportuotojas turi teisę naudotis MSLS lengvatomis ir tuo atveju, kai iš
 viso neimportuoja žaliavų. Norinčiam gauti lengvatą
 eksportuotojui pakanka paprasčiausiai eksportuoti produktus
 neįrodant, kad buvo importuotos kokios nors žaliavos. Tai reiškia, kad net
 tie eksportuotojai, kurie visas žaliavas įsigyja vietoje ir neimportuoja
 jokių produktų, kurie gali būti naudojami kaip žaliavos, taip
 pat turi teisę naudotis MSLS.
 e) MSLS schemos panaikinimas
 (33) 2011 m. birželio
 17 d. viešuoju pranešimu Nr. 54 (RE-2010)/2009–2014 m. MSLS buvo
 paskutinį kartą pratęsta 3 mėnesiais iki 2011 m.
 rugsėjo 30 d. Kadangi apie papildomą pratęsimą pranešta
 nebuvo, MSL schema buvo faktiškai panaikinta nuo 2011 m. rugsėjo 30 d. m.
 Tai reiškia, kad po 2011 m. rugsėjo 30 d. pagal šią schemą
 pareiškėjui negali būti skiriamos jokios lengvatos. Todėl reikia
 patikrinti, ar, vadovaujantis 15 straipsnio 1 dalimi, šiai schemai
 reikėtų nustatyti priemones.
 (34) Šiuo atžvilgiu buvo nustatyta,
 kad pareiškėjas gavo panašias lengvatas pagal gretutinę
 sąlyginio apmokestinimo muitais sistemą. PET sąlyginio
 apmokestinimo muitais norma buvo 5,5 % FOB vertės, kai didžiausia
 suma buvo 5,50 Indijos rupijų už kilogramą. Tačiau kadangi
 sąlyginio apmokestinimo muitais sistema per PTL nebuvo naudotasi,
 subsidijos sumos pagal šią schemą nebuvo įmanoma
 apskaičiuoti.
 (35) Pareiškėjas teigė,
 kad sąlyginio apmokestinimo muitais schema atitinka pagrindinio reglamento
 II priede, ypač to priedo I dalyje pateiktas „gaires dėl
 sąnaudų sunaudojimo gamybos procese“. Tačiau, kaip MSL schemos
 atveju, buvo nustatyta, kad sąlyginio apmokestinimo muitais norma
 nustatoma neatsižvelgiant į faktinį importo muitų
 sumokėjimą.
 f) Subsidijos sumos skaičiavimas
 (36) Vadovaujantis pagrindinio
 reglamento 3 straipsnio 2 dalimi ir 5 straipsniu, kompensuotinų
 subsidijų suma buvo skaičiuojama atsižvelgiant į gavėjui
 suteiktą lengvatą, nustatytą peržiūros tiriamuoju
 laikotarpiu. Todėl buvo nuspręsta, kad gavėjas gauna
 lengvatą tuo metu, kai pagal šią schemą sudaromas eksporto
 sandoris. Šiuo momentu Indijos vyriausybė atsisako muitų, o tai yra
 finansinė parama, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento
 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje.
 (37) Atsižvelgiant į tai, kas
 išdėstyta, laikoma, kad pagal MSLS gauta subsidija yra lygi kreditų,
 gautų už visus eksporto sandorius, atliktus pagal šią schemą per
 PTL, sumai.
 (38) Pateikus pagrįstus
 prašymus, siekiant apskaičiuoti subsidijos sumą, kaip skaitiklį,
 iš tokiu būdu nustatytų kreditų pagal pagrindinio reglamento
 7 straipsnio 1 dalies a punktą buvo išskaičiuoti
 mokesčiai, kuriuos būtina sumokėti, norint gauti subsidiją.
 (39) Vadovaujantis pagrindinio
 reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, šios subsidijų sumos buvo paskirstytos
 visai eksporto apyvartai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kaip atitinkamas
 vardiklis, nes subsidija priklauso nuo to, ar vykdomas eksportas, ir ją
 suteikiant nebuvo atsižvelgta į perdirbtą, pagamintą,
 eksportuotą arba vežtą kiekį.
 (40) Remiantis tuo, kas
 išdėstyta pirmiau, pareiškėjui pagal šią schemą per PTL
 nustatyta 6,7 % subsidijų norma.
 3.3. Į
 eksportą orientuotų bendrovių (EOB) / Eksporto perdirbimo
 zonų (EPZ) / Specialiųjų ekonominių zonų (SEZ) schema
 (41) Atliekant tyrimą
 nustatyta, kad pareiškėjas per PTL negavo lengvatų pagal EOB / EPZ /
 SEZ schemas. Todėl šių schemų nereikėjo toliau
 nagrinėti šiame tyrime.
 3.4. Gamybos priemonių
 eksportui skatinti schema (toliau – GPESS)
 a) Teisinis
 pagrindas
 (42) Išsamus GPESS aprašymas
 pateiktas Užsienio prekybos politikos 2004–2009 m. ir Užsienio prekybos
 politikos 2009–2014 m. 5 skyriuje ir PV I 2004–2009 m. ir PV I
 2009–2014 m. 5 skyriuje.
 b) Tinkamumo
 kriterijai
 (43) Teisę naudotis šia schema
 turi eksportuojantys gamintojai, taip pat su gamintojais susiję
 eksportuojantys prekiautojai ir paslaugų teikėjai.
 c) Praktinis
 įgyvendinimas
 (44) Laikydamasi
 įsipareigojimo eksportuoti sąlygos, bendrovė gali importuoti
 gamybos priemones (naujas gamybos priemones ir naudotas iki 10 metų senumo
 gamybos priemones), mokėdama už jas sumažintą muitą. Todėl
 pateikus prašymą ir sumokėjus mokestį Indijos vyriausybė
 išduoda GPESS licenciją. Pagal šią schemą numatyta taikyti
 sumažintą 5 % importo muito normą visoms pagal šią
 schemą importuojamoms gamybos priemonėms. Vykdant eksporto
 įsipareigojimą importuotos gamybos priemonės turi būti
 panaudotos tam tikram eksportuojamų produktų kiekiui pagaminti per
 tam tikrą laikotarpį. Pagal Užsienio prekybos politikos
 2009–2014 m. gamybos priemones pagal GPESS galima importuoti mokant
 0 % normos muitą, tačiau tokiu atveju eksporto
 įsipareigojimui įvykdyti skiriamas trumpesnis laikotarpis.
 (45) GPESS licencijos
 turėtojas gamybos priemones gali įsigyti ir iš vietos šaltinių.
 Tokiu atveju vietos gamybos priemonių gamintojas gali pasinaudoti be muito
 importuojamų sudedamųjų dalių, reikalingų tokioms
 gamybos priemonėms pagaminti, importo lengvatomis. Arba toks vietos
 gamintojas gali prašyti, kad už gamybos priemonių tiekimą GPESS
 licencijos turėtojui jam būtų taikomos tariamo eksporto lengvatos.
 (46) Nustatyta, kad
 pareiškėjas per PTL šia schema naudojosi.
 d) Išvada dėl GPESS
 (47) GPESS yra subsidija, kaip
 apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii
 papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. Muito sumažinimas laikomas Indijos
 vyriausybės finansine parama, nes taikant šią nuolaidą
 sumažinamos Indijos vyriausybės muitų pajamos, kurias kitu atveju ji
 turėtų gauti. Be to, muito sumažinimas naudingas eksportuotojui, nes
 importuojant sutaupyti muitai padidina bendrovės likvidumą.
 (48) Be to, GPESS pagal teisės
 aktus priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, nes neįsipareigojus
 eksportuoti negalima gauti šių licencijų. Todėl pagal
 pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą ji
 laikoma individualia ir kompensuotina. Pareiškėjas teigė, kad
 nebereikėtų laikyti, kad GPESS subsidijos, skirtos gamybos
 priemonėms įsigyti, kai eksporto įsipareigojimas jau buvo
 įvykdytas prieš PTL, priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas.
 Todėl jos neturėtų būti laikomos individualiomis
 subsidijomis ir neturėtų būti kompensuojamos. Tačiau šis
 teiginys turi būti atmestas. Reikia pabrėžti, kad pati subsidija
 priklausė nuo to, ar bus vykdomas eksportas, t. y. ji
 nebūtų suteikta, jei bendrovė nebūtų prisiėmusi
 įsipareigojimo eksportuoti.
 (49) GPESS negalima laikyti
 leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine
 sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, kaip apibrėžta pagrindinio
 reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Tokios leistinos
 sistemos, kaip nurodyta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, neapima
 gamybos priemonių, nes šios nėra sunaudojamos gaminant eksportuojamus
 produktus.
 e) Subsidijos
 sumos skaičiavimas
 (50) Subsidijos suma
 apskaičiuota pagrindinio reglamento 7 straipsnio 3 dalyje nustatyta
 tvarka remiantis muitu, nesumokėtu už importuotas gamybos priemones,
 paskirstytu per laikotarpį, kuris atitinka tokių gamybos
 priemonių įprastinį nusidėvėjimo laikotarpį
 susijusiame pramonės sektoriuje, t. y. 18,93 metų. Siekiant parodyti
 visą ilgainiui suteiktos lengvatos vertę, prie šios sumos buvo
 pridėtos palūkanos. Buvo nustatyta, kad šiam tikslui tinka
 peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Indijoje galiojusi komercinių
 palūkanų norma už paskolas vietos valiuta.
 (51) Vadovaujantis pagrindinio
 reglamento 7 straipsnio 2 ir 3 dalimis, subsidijos suma buvo
 paskirstyta eksporto apyvartai per PTL kaip atitinkamas vardiklis, nes
 subsidija priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas.
 (52) Pareiškėjui pagal
 šią schemą per PTL nustatyta 0,6 % subsidijų norma.
 3.5. Tikslinių rinkų
 schema (TRS)
 a) Teisinis
 pagrindas
 (53) Išsamus TRS aprašymas
 pateiktas Užsienio prekybos politikos 2004–2009 m. 3.9.1–3.9.2.2 dalyse ir
 Užsienio prekybos politikos 2009–2014 m. 3.14.1–3.14.3 dalyse ir PV I
 2004–2009 m. 3.20–3.20.3 dalyse ir PV I 2009–2014 m. 3.8–3.8.2
 dalyse.
 b) Tinkamumo
 kriterijai
 (54) Teisę naudotis šia schema
 turi visi gamintojai eksportuotojai arba prekiautojai eksportuotojai.
 c) Praktinis
 įgyvendinimas
 (55) Pagal šią schemą
 visiems produktams, eksportuojamiems į PV I 2004–2009 m. ir PV I 2009–2014
 m. 37(C) priedėlyje nurodytas šalis, suteikiamas 2,5 % FOB
 produktų eksporto pagal šią schemą vertės muito kreditas.
 Ši schema netaikoma tam tikros rūšies eksporto veiklai, pvz.,
 importuotų ar persiunčiamų produktų eksportui, tariamam
 eksportui, paslaugų eksportui ir bendrovių, veikiančių
 specialiosiose ekonominėse zonose, arba eksportuojančių
 bendrovių eksporto apyvartai. Ši schema taip pat netaikoma tam tikrų
 rūšių produktams, pvz., deimantams, tauriesiems metalams, rūdoms,
 grūdams, cukrui ir naftos produktams.
 (56) TRS kreditai gali būti
 laisvai perleidžiami ir galioja 24 mėnesius nuo atitinkamo sertifikato,
 kuriuo suteikiama teisė naudotis kreditu, išdavimo. Jie gali būti
 naudojami muitams mokėti už vėliau importuojamas bet kokias žaliavas
 ar produktus, įskaitant gamybos priemones.
 (57) Sertifikatas, kuriuo
 suteikiama teisė naudotis kreditu, išduodamas eksportavus arba išsiuntus
 produktus uoste, iš kurio buvo eksportuota. Tol, kol pareiškėjas teikia
 valdžios institucijoms visų atitinkamų eksporto dokumentų (pvz.,
 eksporto užsakymo, sąskaitų, važtaraščių, bankų
 pažymų apie įvykdytą eksportą) kopijas, Indijos
 vyriausybė neturi teisės priimti sprendimo suteikti muito kreditus.
 (58) Nustatyta, kad
 pareiškėjas per PTL šia schema naudojosi.
 d) Išvada
 dėl TRS
 (59) TRS yra subsidija, kaip
 apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii
 papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. TRS muito kreditas yra Indijos
 vyriausybės finansinė parama, nes jis galiausiai naudojamas
 kompensuoti importo muitus, taip sumažinant Indijos vyriausybės pajamas iš
 muitų, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Be to, TRS muito
 kreditas yra naudingas eksportuotojui, nes pagerina jo likvidumą.
 (60) Be to, pagal teisės aktus
 TRS priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, todėl pagal pagrindinio
 reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą ji laikoma
 individualia ir kompensuotina.
 (61) Šios schemos negalima laikyti
 leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio
 apmokestinimo muitais sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento
 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Ji neatitinka
 griežtų taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento
 I priedo i punkte, II priede (sąlyginio apmokestinimo
 muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede
 (pakaitinės sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis
 ir taisyklės). Eksportuotojas gamybos proceso metu neprivalo faktiškai
 sunaudoti be muito importuotų produktų, o kredito suma
 skaičiuojama neatsižvelgiant į faktines panaudotas žaliavas.
 Nėra jokios sistemos arba tvarkos, kurias taikant būtų
 patvirtinta, kokios žaliavos naudojamos gaminant eksportuojamą
 produktą, arba nustatyta, ar nebuvo sumokėti per dideli importo
 muitai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte,
 II ir III prieduose. Eksportuotojas turi teisę naudotis TRS net ir
 tuo atveju, kai iš viso neimportuoja žaliavų. Norinčiam gauti
 lengvatą eksportuotojui pakanka paprasčiausiai eksportuoti produktus
 neįrodant, kad buvo importuotos kokios nors žaliavos. Tai reiškia, kad net
 tie eksportuotojai, kurie visas žaliavas įsigyja vietoje ir neimportuoja
 jokių produktų, kurie gali būti naudojami kaip žaliavos, taip
 pat turi teisę naudotis TRS. Be to, eksportuotojas gali naudoti TRS muito kreditus
 gamybos priemonėms importuoti, nors gamybos priemonėms netaikomos
 leistinos sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos, kaip nustatyta
 pagrindinio reglamento I priedo i punkte, nes šios nėra
 sunaudojamos gaminant eksportuojamus produktus.
 e) Subsidijos sumos skaičiavimas
 (62) Kompensuotinų
 subsidijų suma apskaičiuota atsižvelgiant į gavėjui
 suteiktą lengvatą, kuri, kaip nustatyta, buvo teikta per PTL ir
 pareiškėjo eksporto sandorio metu kaupiamuoju pagrindu įtraukta kaip
 pajamos. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 ir
 3 dalimis, subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta eksporto
 apyvartai per PTL kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo
 eksporto veiklos rezultatų ir ją suteikiant neatsižvelgta į
 perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.
 (63) Pareiškėjui pagal
 šią schemą per PTL nustatyta mažesnė nei 0,1 %
 subsidijų norma.
 3.6. Eksporto kreditų schema
 (EKS)
 (64) Buvo nustatyta, kad
 pareiškėjas gavo lengvatines palūkanų normas savo eksportui per
 PTL iki 2011 m. birželio 30 d. finansuoti. Šios lengvatinės
 palūkanų normos teisinis pagrindas nustatytas Indijos rezervų
 banko (toliau – IRB) Pagrindiniame aplinkraštyje DBOD Nr. DIR.(Exp). BC
 07/04.02.02/2009-10 (Eksporto kreditai rupijomis ir (arba) užsienio valiuta ir
 paslaugos eksportuotojams), kuris skirtas visiems komerciniams Indijos bankams.
 (65) 2011 m. liepos 1 d. EKS
 terminai ir sąlygos buvo patikslintos Pagrindiniame aplinkraštyje DBOD Nr.
 DIR.(Exp).BC 04/04.02.002/2011-12 (Eksporto kreditai rupijomis ir (arba)
 užsienio valiuta ir paslaugos eksportuotojams). Pakeitus sąlygas
 pareiškėjui nebeliko jokių lengvatų. Todėl pagal
 pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalį ši schema nėra
 kompensuotina.
 3.7. Atleidimo nuo pajamų
 mokesčio schema (APMS)
 (66) Atlikus tyrimą nustatyta,
 kad pareiškėjas per PTL negavo jokių lengvatų pagal APMS.
 Todėl šios schemos nereikėjo toliau nagrinėti šiame tyrime.
 3.8. 1999 m. Vakarų Bengalijos
 paskatų schema (toliau – VBPS 1999)
 (67) Vakarų Bengalijos
 valstijoje pramonės įmonėms, turinčioms teisę naudotis
 šia schema, taikomos lengvatos įvairia forma, įskaitant
 atleidimą nuo pardavimo mokesčio ir pagrindinio pardavimo
 mokesčio už parduotus galutinius produktus, skatinant ekonomiškai mažiau
 išsivysčiusių sričių pramonės plėtrą šioje
 valstijoje.
 a) Teisinis
 pagrindas
 (68) Išsamus šios Vakarų
 Bengalijos vyriausybės taikomos schemos aprašymas pateiktas 1999 m.
 birželio 22 d. Vakarų Bengalijos vyriausybės prekybos ir
 pramonės departamento pranešime Nr. 580-CI/H,;
 b) Tinkamumo
 kriterijai
 (69) Šios schemos teikiamomis
 lengvatomis gali naudotis bendrovės, kurios steigia naują
 pramonės įmonę arba vykdo jau veikiančios pramonės
 įmonės plataus masto plėtrą ekonomiškai mažiau
 išsivysčiusiose srityse. Nepaisant to, yra sudaryti išsamūs tokios
 teisės neturinčių pramonės sektorių sąrašai
 (neigiamas pramonės sektorių sąrašas), kuriuose nurodytoms
 bendrovėms, atliekančioms tam tikrų sričių
 veiklą, draudžiama naudotis tokiomis lengvatomis.
 c) Praktinis
 įgyvendinimas
 (70) Pagal šią schemą
 bendrovės privalo investuoti į mažiau išsivysčiusias sritis.
 Šios sritys, tai yra Vakarų Bengalijos valstijoje esantys tam tikri
 teritoriniai vienetai, kurie pagal jų ekonominį išsivystymą
 skirstomi į įvairias kategorijas, tačiau yra
 išsivysčiusių sričių, kurioms tokios paskatų schemos
 netaikomos. Pagrindiniai paskatų sumos nustatymo kriterijai yra
 investicijų dydis ir sritis, kurioje veikia arba bus įsteigta
 įmonė.
 d) Išvada
 (71) Subsidijos, skiriamos pagal
 šią schemą, yra nurodytos pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1
 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. Jos laikomos
 atitinkamais Vakarų Bengalijos vyriausybės finansiniais įnašais,
 nes šiuo atveju paskatos buvo suteiktos atleidimo nuo pardavimo mokesčio
 ir pagrindinio pardavimo mokesčio už parduotus galutinius produktus forma,
 ir dėl jų sumažėjo pajamos iš mokesčių, kuriuos
 būtina mokėti kitais atvejais. Be to, šios paskatos duoda bendrovei
 naudos – pagerina jos finansinę padėtį, nes ji nemoka
 mokesčių, kuriuos reikia mokėti, kai tokia schema netaikoma.
 (72) Be to, ši schema taikoma
 konkrečiam regionui, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2
 dalies a punkte ir 4 straipsnio 3 dalyje, nes jomis gali naudotis tik tam
 tikros bendrovės, investavusios savo kapitalą į tam tikras nurodytas
 geografines sritis, priklausančias aptariamos valstijos jurisdikcijai. Ja
 negali naudotis bendrovės, įsikūrusios ne šiose srityse, o
 lengvatos dydis diferencijuojamas pagal atitinkamą sritį.
 (73) Todėl VBPS 1999 yra
 kompensuotina.
 e) Subsidijos sumos skaičiavimas
 (74) Subsidijos suma
 apskaičiuota remiantis paprastai mokamų pardavimo ir pagrindinio
 pardavimo už parduotus galutinius produktus mokesčių peržiūros
 tiriamuoju laikotarpiu suma, kuri liko nesumokėta pagal minėtą
 schemą. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi ši
 subsidijos suma (skaitiklis) po to buvo paskirstyta visiems peržiūros
 tiriamojo laikotarpio pardavimams kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija
 nepriklauso nuo eksporto ir ją skiriant neatsižvelgta į
 perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.
 Gauta subsidijos norma sudarė 1,4 %.
 3.9. Kompensuotinų
 subsidijų suma
 (75) Pagal pagrindinio reglamento
 nuostatas pareiškėjui apskaičiuota kompensuotinų subsidijų
 suma, išreikšta ad valorem, yra 8,7 %. Šios subsidijų sumos
 buvo didesnės už pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5 dalyje
 nurodytą de minimis ribą.
 (76) Per šį tyrimą
 nustatytas pareiškėjo subsidijavimo lygis yra:
 SCHEMOS || MSLS || GPESS || TRS || VBPS || Iš viso
 Dhunseri Tea & Petrochem || 6,7 % || 0,6 % || < 0,1 % || 1,4 % || 8,7 %
 (77) Todėl manoma, kad pagal
 pagrindinio reglamento 19 straipsnį per PTL buvo toliau vykdomas
 subsidijavimas.
 3.10. Ilgalaikis pasikeitusių su
 subsidijavimu susijusių aplinkybių pobūdis
 (78) Pagal pagrindinio reglamento
 19 straipsnio 4 dalį taip pat buvo tiriama, ar pasikeitusios
 aplinkybės gali būti pagrįstai laikomos ilgalaikėmis.
 (79) Nustatyta, kad per PTL
 pareiškėjas ir toliau naudojosi Indijos vyriausybės teikiamomis
 kompensuotinomis subsidijomis. Be to, atliekant dabartinę
 peržiūrą nustatytas subsidijos dydis yra mažesnis nei nustatytasis
 per paskutinįjį peržiūros tyrimą. Taip pat buvo nustatyta,
 kad pakeitimai, kaip pareiškėjas teigė 7 konstatuojamojoje dalyje, iš
 tiesų įvyko. Iš tiesų, pareiškėjas per PTL nebesinaudojo
 EOB schemos lengvatomis, kaip nurodyta 41 konstatuojamojoje dalyje.
 (80) Tačiau taip pat buvo
 nustatyta, kad svarbiausia pareiškėjo per PTL naudota schema (t. y. MSLS)
 buvo panaikinta 2011 m. rugsėjo 30 d., o šiuo metu pareiškėjas
 naudoja kitą schemą, kurios jis nenaudojo per PTL (t. y. sąlyginio
 apmokestinimo muitais sistema). Todėl akivaizdu, kad per PTL buvusi
 padėtis nėra ilgalaikio pobūdžio, nes ji jau gerokai
 pasikeitė.
 (81) Todėl daroma išvada, kad
 dalinė tarpinė peržiūra turėtų būti baigta
 nekeičiant galiojančių kompensacinių priemonių.
 Pareiškėjui ir kitoms susijusioms šalims buvo pranešta apie faktus ir
 aplinkybes, kuriais remiantis ketinta siūlyti baigti tyrimą,
 PRIĖMĖ ŠĮ
 REGLAMENTĄ:
 1 straipsnis
 Dalinė tarpinė kompensacinių
 priemonių, taikomų importuojamam polietileno tereftalatui, kurio KN
 kodas šiuo metu yra 3907 60 20 ir kurio kilmės šalis, inter alia,
 yra Indija, peržiūra baigiama nekeičiant galiojančių
 priemonių.
 2 straipsnis
 Šis reglamentas įsigalioja kitą
 dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
 Šis reglamentas privalomas visas ir
 tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
 Priimta Briuselyje
 Tarybos
 vardu
 Pirmininkas
 [1] OL L 188, 2009 7 18, p. 93.
 [2] OL L 301, 2000 11 30, p. 1.
 [3] OL L 266, 2005 10 11, p. 1.
 [4] OL L 59, 2007 2 27, p. 34.
 [5] OL L 340, 2008 12 19, p. 1.
 [6] OL C 335, 2010 12 11, p. 7.
 [7] OL L 301, 2000 11 30, p. 21.
 [8] OL L 343, 2009 12 22, p. 51.
 [9] OL L 266, 2005 10 11, p. 10.
 [10] OL L 59, 2007 2 27, p. 1.
 [11] OL C 335, 2010 12 11, p. 6.
 [12] OL L 266, 2005 10 11, p. 62.
 [13] OL C 102, 2011 4 2, p. 15.
 [14] OL C 102, 2011 4 2, p. 18.


type: caselaw

text:
 11.8.2014
 ES
 Diario Oficial de la Unión Europea
 C 261/6
 Auto del Tribunal de Justicia (Sala Octava) de 22 de mayo de 2014 — Bilbaína de Alquitranes, S.A., y otros/Agencia Europea de Sustancias y Mezclas Químicas (ECHA)
 (Asunto C-287/13 P) (1)
 ([Recurso de casación - Artículo 181 del Reglamento de Procedimiento del Tribunal de Justicia - Reglamento (CE) no 1907/2006 (Reglamento REACH) - Artículo 59 y anexo XIII - Identificación de la brea de alquitrán de hulla a alta temperatura como sustancia extremadamente preocupante, que debe someterse al procedimiento de autorización - Igualdad de trato])
 2014/C 261/08
 Lengua de procedimiento: inglés
 Partes
 Recurrentes: Bilbaína de Alquitranes, S.A., Cindu Chemicals BV, Deza a.s., Industrial Química del Nalón, S.A., Koppers Denmark A/S, Koppers UK Ltd, Rütgers Germany GmbH, Rütgers Belgium NV y Rütgers Poland Sp. Z o.o. (representante: K. Van Maldegem, abogado)
 Otra parte en el procedimiento: Agencia Europea de Sustancias y Mezclas Químicas (ECHA) (representantes: M. Heikkilä, W. Broere y T. Zbihlej, agentes, asistidos por J. Stuyck y A.-M. Vandromme, advocaten)
 Fallo
 1)
 Desestimar el recurso de casación.
 2)
 Condenar en costas a Bilbaína de Alquitranes, S.A., Cindu Chemicals BV, Deza a.s., Industrial Química del Nalón, S.A., Koppers Denmark A/S, Koppers UK Ltd, Rütgers Germany GmbH, Rütgers Belgium NV y Rütgers Poland Sp. Z o.o.
 (1) DO C 252, de 31.8.2013.


type: other

text:
Koolitoetus – Riigi Teataja
 Koolitoetus - sisukord
 § 2 Koolitoetuse suurus
 § 3 Koolitoetus
 § 4 Koolitoetuse taotlemine
 § 5 Koolitoetuse andmine
 § 6 Koolitoetuse andmata jätmine
 RT IV, 06.07.2016, 15
 RT IV, 01.07.2014, 9
 25.06.2015 RT IV, 02.07.2015, 15 05.07.2015
 30.06.2016 RT IV, 06.07.2016, 7 09.07.2016, osaliselt rakendatakse alates 1.09.2015
 (1) Määrus sätestab Tartu linnas esimesse, teise ja kolmandasse klassi minevale lapsele koolitoetuse maksmise tingimused ja korra.
 (2) Käesoleva määruse eesmärk on toetada peresid laste kasvatamisel.
 § 2. Koolitoetuse suurus
 Koolitoetuse suurus on 50 eurot lapse kohta aastas.
 § 3. Koolitoetus
 (1) Koolitoetus on toetus lapsele, kes läheb Tartu linnas esimesse, teise või kolmandasse klassi ning kelle enda ja ühe vanema või muu last kasvatava isiku, kellele makstakse lapse eest riiklikke peretoetusi, elukoht on rahvastikuregistri andmetel Tartu linnas.
 [RT IV, 06.07.2016, 7 - jõust. 09.07.2016]
 (2) Tartu linnas esimesse, teise või kolmandasse klassi mineva lapsega on võrdsustatud laps, kelle enda ja ühe vanema või muu last kasvatava isiku, kellele makstakse lapse eest riiklikke peretoetusi, elukoht on rahvastikuregistri andmetel Tartu linnas, kuid ta läheb Tartu Linnavalitsuse sotsiaal- ja tervishoiuosakonna soovitusel esimesse, teise või kolmandasse klassi mõne teise kohaliku omavalitsuse üksuse haldusterritooriumil.
 [RT IV, 06.07.2016, 7 - jõust. 09.07.2016, rakendatakse alates 1.09.2015]
 § 4. Koolitoetuse taotlemine
 (1) Koolitoetust on õigus taotleda lapse ühel vanemal või muul last kasvataval isikul, kellele makstakse lapse eest riiklikke peretoetusi.
 [RT IV, 02.07.2015, 15 - jõust. 05.07.2015]
 (2) Koolitoetuse saamiseks tuleb lapse esimesse, teise või kolmandasse klassi mineku aastal ajavahemikul 1. septembrist kuni 15. septembrini esitada Tartu Linnavalitsuse haridusosakonnale (edaspidi haridusosakond) taotlus. Taotleja võib põhjendatud juhul esitada taotluse hiljem, kuid enne 1. novembrit. Taotluse menetlusse võtmise otsustab haridusosakond.
 (3) Koolitoetuse taotluses tuleb esitada järgmised andmed:
 1) taotleja nimi, isikukood ja kontaktandmed;
 2) lapse, kelle kohta koolitoetust taotletakse, nimi ja isikukood;
 3) sooviavaldus saada koolitoetust;
 4) arvelduskonto number, kuhu koolitoetus maksta (kui arvelduskonto omanik ei ole taotleja, siis tuleb lisada arvelduskonto omaniku nimi ja isikukood).
 § 5. Koolitoetuse andmine
 (1) Haridusosakond kontrollib taotluse esitamisel ja koolitoetuse andmise hetkel taotluses esitatud andmete õigsust ja vastavust koolitoetuse saamise tingimustele.
 (2) Koolitoetus makstakse taotleja taotluses näidatud arvelduskontole 1. oktoobriks. Kui taotlus on esitatud pärast 15. septembrit, makstakse koolitoetus välja esimesel võimalusel.
 § 6. Koolitoetuse andmata jätmine
 (1) Koolitoetust ei anta lapsele, kes on riiklikul ülalpidamisel.
 (2) Koolitoetus jäetakse andmata, kui:
 1) taotleja ei vasta käesolevas määruses sätestatud nõuetele;
 2) laps, kelle kohta koolitoetus taotletakse, ei vasta käesolevas määruses sätestatud nõuetele;
 3) lapse ühe vanema või muu last kasvatava isiku, kellele makstakse lapse eest riiklikke peretoetusi, elukoht ei ole rahvastikuregistri andmetel Tartu linnas;
 4) koolitoetuse taotlemisel on esitatud valeandmeid.
 5) lapse eest on tasumata koolieelse munitsipaallasteasutuse kohatasu või toidukulu.
 (3) Koolitoetuse andmata jätmise kohta esitatakse taotlejale kirjalik selgitus.
 (1) 2014. aastal antakse koolitoetust esimesse klassi minevale lapsele, 2015. aastast esimesse, teise ja kolmandasse klassi minevale lapsele.
 (2) Käesoleva määruse paragrahvi 3 lõiget 2 rakendatakse tagasiulatuvalt alates 1. septembrist 2015. a.
 (3) Määrus jõustub 15. juulil 2014. a.


text:
 Uplatnenie nariadenia vlády o minimálnych bezpečnostných a zdravotných požiadavkách na stavenisko - Národný inšpektorát práce
 Podľa § 3 ods. 1 nariadenia vlády SR č. 396/2006 Z. z. stavebník poverí jedného koordinátora bezpečnosti alebo viacerých koordinátorov bezpečnosti pre každé stavenisko, na ktorom bude vykonávať práce viac ako jeden zamestnávateľ alebo viac ako jedna fyzická osoba, ktorá je podnikateľom a nie je zamestnávateľom.
 Podľa § 2 ods. 1 nariadenia vlády SR č. 396/2006 Z. z. staveniskom je priestor, v ktorom sa vykonávajú stavebné práce a stavebno-inžinierske práce. Staveniskom sa rozumie aj priestor, v ktorom sa vykonáva aj údržba a oprava vrátane technického, technologického a energetického vybavenia stavieb.
 Podľa § 43g zákona č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (stavebný zákon) v znení neskorších predpisov (ďalej len „stavebný zákon“), stavebné práce sú odborné činnosti, ktorými sa uskutočňuje stavba zo stavebných výrobkov.
 Stavebnými prácami sú aj montážne práce, ak sa nimi
 Za technické, technologické a energetické vybavenia stavieb sa považuje všetko, čo je pevnou súčasťou stavby a slúži na prívod energií a zabezpečenie funkcie stavieb.
 Priestor, v ktorom sa realizujú stavebné práce pri údržbe a oprave technického, energetického alebo technologického vybavenia stavby, a ktoré sa musia uskutočňovať na základe stavebného povolenia alebo na základe ohlásenia stavebnému úradu podľa stavebného zákona, považujeme za stavenisko. Stavebník musí splniť povinnosť uvedenú v § 3 ods. 1 nariadenia vlády SR č. 396/2006 Z. z. – určiť koordinátora.
 Priestor, v ktorom sa realizujú práce pri údržbe a oprave technického, energetického alebo technologického vybavenia stavby, ako aj výmene jeho súčastí, ak sa tým zásadne nemení jeho napojenie na verejné vybavenie územia ani nezhorší vplyv stavby na okolie alebo na životné prostredie, najmä výmena klimatizačného zariadenia, výťahu, vykurovacích kotlov a telies a vnútorných rozvodov, na ktoré podľa § 139b ods. 15 písm. c) stavebného zákona nie je potrebné ani ohlásenie voči stavebnému úradu, považujeme za pracovisko podľa nariadenia vlády SR č. 391/2006 Z. z. o minimálnych bezpečnostných a zdravotných požiadavkách na pracovisko.
 Z uvedeného vyplýva, že ak priestor je pracoviskom, nemusí byť splnená povinnosť poveriť jedného koordinátora bezpečnosti alebo viacerých koordinátorov bezpečnosti pre každé stavenisko, na ktorom bude vykonávať práce viac ako jeden zamestnávateľ alebo viac ako jedna fyzická osoba, ktorá je podnikateľom a nie je zamestnávateľom.
 V tomto prípade spolupráca zamestnávateľov a fyzických osôb oprávnených na podnikanie v uvedených pracoviskách sa vykonáva najmä v súlade s § 18 ods. 1 až 3 zákona č. 124/2006 Z. z. o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a to:
 Ak zamestnanci viacerých zamestnávateľov alebo fyzické osoby oprávnené na podnikanie plnia úlohy na spoločnom pracovisku tak, že môže byť ohrozená ich bezpečnosť alebo zdravie, musí byť spolupráca zamestnávateľov a týchto osôb pri prevencii, príprave a vykonávaní opatrení na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, koordinácia činností a vzájomná informovanosťpísomne dohodnutá. Dohoda určí, kto z nich je povinný vytvoriť podmienky na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia zamestnancov na spoločnom pracovisku a v akom rozsahu.


text:
Pekino sritis: Moterų švietimas ir profesinis mokymas | Moterų informacijos centras
 Pekino sritis: Moterų švietimas ir profesinis mokymas
 Europos Komisijos Mokymosi visą gyvenimą programa
 Grupė: EU
 Kryptis / Programa: Leonardo da Vinci veikla: Parengiamieji vizitai
 Pagrindiniai fondo prioritetai: Parengiamieji vizitai - nedidelės apimties projektai, kurių tikslas – padėti profesinio mokymo srityje dirbančioms organizacijoms, ketinančioms teikti Leonardo da Vinci programos decentralizuotos veiklos projektus susitikti su būsimais projekto partneriais ir aptarti planuojamo projekto veiklas.
 Administruojanti institucija: Švietimo mainų paramos fondas
 Kvietimų skaičius per metus: Priklauso nuo pareiškėjų aktyvumo, visus metus
 Intensyvumas: 100% kelionės, pragyvenimo ir/ar kontaktinio seminaro mokesčio
 Kryptis / Programa: Leonardo da Vinci veikla: PLM (darbuotojų mobilumas)
 Pagrindinės remiamos temos: Stažuotės
 Pagrindiniai fondo prioritetai: Nuo 2 iki 26 savaičių individualaus dalyvio profesinė stažuotė arba darbo praktika užsienio šalies įmonėje ir/arba mokymo institucijoje.
 Intensyvumas: 100% projekto administravimo, mobilumo (kelionės, pragyvenimo ir draudimo) ir dalyvių kalbinio parengimo išlaidos
 Kryptis / Programa: Leonardo da Vinci veikla: naujovių perkėlimo projektai
 Pagrindinės remiamos temos: Naujovių perkėlimas, bendradarbiavimas
 Pagrindiniai fondo prioritetai: Tai daugiašaliai projektai, kuriais siekiama gerinti Europos profesinio mokymo sistemos kokybę ir patrauklumą, pritaikant ir integruojant ankstesnių Leonardo da Vinci programos ir kitų sėkmingai įgyvendintų projektų naujovišką turinį arba rezultatus į valstybines arba privačias profesinio mokymo sistemas ir bendroves šalyje, regione ar tam tikrame ekonominiame sektoriuje.
 Intensyvumas: 75%
 Kryptis / Programa: Grundtvig veikla: Parengiamieji vizitai
 Pagrindiniai fondo prioritetai: Tai veikla, padedanti įvairių organizacijų atstovams, norintiems parengti Grundtvig mokymosi partnerysčių, Senjorų savanorystės, Daugiašalį, Teminių tinklų ar Papildomų priemonių projektą, susipažinti su būsimomis partnerinėmis institucijoms ir suteikti galimybę kartu parengti projekto, partnerystės ar teminių tinklų paraišką.
 Kryptis / Programa: Grundtvig veikla: Kvalifikacijos tobulinimas
 Pagrindiniai fondo prioritetai: Grundtvig kvalifikacijos tobulinimas – galimybė asmenims, dirbantiems ar ateityje ketinantiems dirbti suaugusiųjų švietimo (formalaus, neformalaus, savaiminio) srityje, dalyvauti kvalifikacijos tobulinimo kursuose užsienyje.
 Intensyvumas: 100% dotacija skiriama padengti kelionės išlaidas, kursų mokestį, vizos mokestį (jeigu reikia), pragyvenimo išlaidas ir kalbinio pasirengimo išlaidas (jeigu reikia).
 Pagrindinės remiamos temos: Suaugusiųjų švietimas
 Pagrindiniai fondo prioritetai: Bendradarbiavimo tarp įvairių organizacijų, dirbančių formaliojo, neformaliojo ir savaiminio suaugusiųjų švietimo srityje, projektai, kurie skirti tobulinti suaugusiųjų švietimo procesą.
 Intensyvumas: Finansavimas yra pagrįstas iš anksto nustatytomis finansavimo normomis, kurios priklauso nuo pareiškėjo organizacijos planuojamų mobilumo veiksmų skaičiaus. Išlaidos finansuojamos 100% pagal nustatytus įkainius.
 Kryptis / Programa: Grundtvig veikla: senjorų savanorystės projektai
 Pagrindinės remiamos temos: Savanorystė
 Pagrindiniai fondo prioritetai: Projektais siekiama paremti senjorų savanorystės projektus tarp organizacijų įsikūrusių dviejose šalyse, Mokymosi visą gyvenimą programos narėse.
 Kvietimų skaičius per metus: Kovo 25 d.
 Intensyvumas: Dotacija yra skiriama kiekvienai šaliai atskirai kelionių, pragyvenimo išlaidų apmokėjimui ir kitoms išlaidoms, susijusiomis su projektine veikla. Dotacijos dydis priklauso nuo savanorių, vykstančių į kitą šalį, buvimo laiko ir priimamų savanorių skaičiaus.Išlaidos finansuojamos 100% pagal nustatytus įkainius.
 Kryptis / Programa: Grundtvig veikla: asistentų praktika
 Pagrindiniai fondo prioritetai: Šios veiklos dalyviams suteikiama galimybė geriau suprasti suaugusiųjų švietimą Europoje, patobulinti užsienio kalbų žinias, pažinti kitas Europos šalis ir jų švietimo sistemas, pagerinti profesinę ir kultūrinę kompetenciją. Praktika atliekama suaugusiųjų švietimo institucijoje ne gimtojoje asistento šalyje.
 Intensyvumas: Dotacija skiriama apmokėti dalyvio pragyvenimo (įskaitant kelionės, kelionės draudimo ir vizos išlaidas) bei kalbinio, kultūrinio ar pedagoginio pasiruošimo išlaidoms padengti.
 Kryptis / Programa: Grundtvig darbuotojų vizitai
 Pagrindiniai fondo prioritetai: Galimybė asmenims, dirbantiems arba ateityje ketinantiems dirbti suaugusiųjų švietimo (formalaus, neformalaus, savaiminio) srityje, tobulinti profesinius įgūdžius užsienio suaugusiųjų švietimo institucijoje arba dalyvauti konferencijose.
 Kvietimų skaičius per metus: Sausio 16 d., balandžio 30 d., rugsėjo 17 d.
 Intensyvumas: Dotacija skiriama apmokėti dalyvio pragyvenimo (įskaitant kelionės, kelionės draudimo ir vizos išlaidas) bei kalbinio, kultūrinio ar pedagoginio pasiruošimo išlaidoms padengti.Išlaidos finansuojamos 100% pagal nustatytus įkainius.
 Kryptis / Programa: Grundtvig seminarai (dalyviams)
 Pagrindiniai fondo prioritetai: Šios veiklos tikslas skatinti suaugusiuosius dalyvauti Grundtvig seminaruose (mokymosi renginiuose, susitikimuose), kurie vyksta kitoje Europos šalyje.
 Kvietimų skaičius per metus: Priklauso nuo organizuojamų veiklų
 Intensyvumas: Grundtvig dotacija skiriama seminarą organizuojančiai institucijai. Dotacija padengia šių kategorijų išlaidas: pedagoginį, kalbinį ir kultūrinį dalyvių pasirengimą; seminaro organizavimą; besimokančiųjų dalyvavimo, įskaitant jų kelionę bei pragyvenimą. Išlaidos finansuojamos 100% pagal nustatytus įkainius.
 Kryptis / Programa: Griuntvig seminarai (organizavimas)
 Pagrindinės remiamos temos: Mokymai
 Pagrindiniai fondo prioritetai: Lietuvoje organizuoti Grundtvig seminarus (mokymosi renginius, susitikimus) užsienio šalių suaugusiųjų švietėjams, mokytojams, švietimo darbuotojams. Skatinti suaugusiųjų švietėjų, mokytojų ir kitų darbuotojų, dirbančių su skaitymo ir rašymo įgūdžių problemų turinčiais žmonėmis, mokymą ir tobulinimą. Šiuo metu neraštingumo tema akcentuojama europiniame suaugusiųjų švietimo problemų sprendimo lygmenyje.
 Kvietimų skaičius per metus: Vasario 21 d.
 Intensyvumas: Grundtvig dotacija skiriama seminarą organizuojančiai institucijai. Dotacija padengia šių kategorijų išlaidas: pedagoginį, kalbinį ir kultūrinį dalyvių pasirengimą; seminaro organizavimą; suaugusiųjų švietėjų, mokytojų ir švietimo darbuotojų, dirbančių su neraštingumo problemomis susiduriančiais žmonėmis, dalyvavimo, įskaitant jų kelionę bei pragyvenimą.Išlaidos finansuojamos 100% pagal nustatytus įkainius.
 Kryptis / Programa: Collaboration grants
 Pagrindiniai fondo prioritetai: Collaboration Grants are awarded to cultural organisations and organisations outside the cultural sector that are working together on artistic and cultural projects across different countries of wider Europe.
 Administruojanti institucija: European Cultural Foundation
 Kvietimų skaičius per metus: Kovo 31 d.
 Kryptis / Programa: Grants for EU media literacy programs
 Pagrindinės remiamos temos: Švietimas/ Informacinės technologijos
 Pagrindiniai fondo prioritetai: Grants for EU media literacy programs
 Administruojanti institucija: Events Foundation
 Kvietimų skaičius per metus: Liepos 1 d.
 Kryptis / Programa: Democracy, civil society empowerment, including empowerment of women, civic education and voter registration, citizen’s access to information, participation rights and the rule of law in support of civil society and transparency and integrity.
 Pagrindiniai fondo prioritetai: The project promotes the objectives of UNDEF The project draws on the United Nations comparative advantage The project will have a significant impact The project will encourage inclusiveness The project will enhance gender equality The project has strong prospects for successful implementation The applicant organization has a strong track record The project is technically sound in conception and presentation The project represents good value for money The project has strong prospects of sustainability beyond the project duration.
 Administruojanti institucija: United Nations
 Kvietimų skaičius per metus: Usually open for six weeks a year, from mid-November to end of December
 Kryptis / Programa: Adults - suaugusiųjų švietėjų, mokytojų ir kito šioje srityje dirbančio personalo vizitai
 Pagrindinės remiamos temos: Suaugusiųjų švietimas, stažuotės
 Pagrindiniai fondo prioritetai: Tobulinti pagrindines suaugusiųjų kompetencijas, savaiminio ir neformalaus suaugusiųjų mokymosi pripažinimą; remti suaugusiųjų švietimą ir mokymąsi, kuris skatina modernaus pilietiškumo kaitą; stiprinti ryšius tarp suaugusiųjų mokymosi ir darbo pasaulio.
 Kvietimų skaičius per metus: Pagal poreikį
 Intensyvumas: Dotacija skiriama vykstančio asmens kelionei ir pragyvenimui (apgyvendinimui/maitinimui). Kelionės ir pragyvenimo išlaidos apskaičiuojamos pagal nustatytas normas. Pagal numatytus įkainius.
 Kryptis / Programa: Adults - plėtros projektai
 Kvietimų skaičius per metus: Kovo 1 d.
 Kryptis / Programa: Adults - teminiai tinklai
 Rima Iluridze apie SKPC žemėlapis


text:
 22.8.2016
 SL
 Uradni list Evropske unije
 C 305/28
 Sodba Splošnega sodišča z dne 30 junija 2016 – CW/Svet
 (Zadeva T-224/14) (1)
 ((Skupna zunanja in varnostna politika - Omejevalni ukrepi proti nekaterim osebam in subjektom ob upoštevanju razmer v Tuniziji - Zamrznitev sredstev - Podaljšanje - Lastninska pravica - Sorazmernost - Napačno ugotovljeno dejansko stanje - Zloraba pooblastil - Nepogodbena odgovornost))
 (2016/C 305/38)
 Jezik postopka: francoščina
 Stranki
 Tožeča stranka: CW (zastopnik: A. Tekari, odvetnik)
 Tožena stranka: Svet Evropske unije (zastopnika: G. Étienne in M. Bishop, agenta)
 Predmet
 Po eni strani zahtevek na podlagi člena 263 PDEU za razglasitev ničnosti Sklepa Sveta 2014/49/SZVP z dne 30. januarja 2014 o spremembi Sklepa 2011/72/SZVP o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam in subjektom ob upoštevanju razmer v Tuniziji (UL 2014, L 28, str. 38) v delu, v katerem se nanaša na tožečo stranko, po drugi strani pa zahtevek na podlagi člena 268 PDEU za povračilo škode, ki je nastala tožeči stranki.
 Izrek
 1.
 Tožba se zavrne.
 2.
 CW nosi svoje stroške in plača stroške, ki jih je priglasil Svet Evropske unije.
 (1) UL C 351, 6.10.2014.


text:
Top > 日記 > 2009-11-22 > twitter の geo tagging
 2011年10月27日 17:13 2789d N/A 1 http://www.google.co.jp/url?sa=t&rct=j&q=twitter geo-tagging api&source=web&cd=17&ved=0CFQQFjAGOAo&url=http://jr0bak.homelinux.net/~imai/pukiwiki/pukiwiki.php?%C6%FC%B5%AD%2F2009-11-22%2Ftwitter%20%A4%CE%20geo%20tagging&ctbs=lr:lang_1ja&ei=txKpTonJCMnJmAWW4oyoDw&usg=AFQjCNFv5aMiSI_9J2zweNAWjPGlimTu1w
 2011年1月26日 03:46 3064d N/A 1 http://www.google.co.jp/search?q=php+twitter+api+Geotagging 位置情報&btnG=検索&hl=ja&rlz=1C1AVSX_enJP394JP394&sa=2
 2010年12月16日 21:03 3104d N/A 1 http://www.google.co.jp/search?q=geo+type+twitter&hl=ja&lr=lang_ja&tbs=lr:lang_1ja&prmd=iv&ei=wtcJTd28HcnLrQe1v_nVDg&start=10&sa=N
 2010年9月13日 16:33 3198d N/A 1 http://www.google.co.jp/search?q=Twitter+Geotagging+API&hl=ja&lr=lang_ja&tbs=lr:lang_1ja&ei=idONTIaaOovCcZik7b0E&start=20&sa=N
 2010年9月2日 09:22 3210d N/A 1 http://www.google.co.jp/search?q=twitter+geo+&ie=utf-8&oe=utf-8&aq=t&rls=org.mozilla:ja:official&hl=ja&client=firefox-a
 2010年9月1日 11:20 3210d N/A 1 http://www.google.co.jp/search?hl=ja&client=firefox-a&hs=6wI&rlz=1R1GGGL_ja&q=twitter+geo+xml&aq=f&aqi=&aql=&oq=&gs_rfai=
 2010年8月15日 15:52 3227d N/A 1 http://www.google.co.jp/search?hl=ja&q=geotagging+php+twitter&aq=f&aqi=&aql=&oq=&gs_rfai=
 2010年7月10日 17:16 3263d 2010年2月7日 01:08 3417d 6 http://www.google.co.jp/search?q=twitter+geo&ie=utf-8&oe=utf-8&aq=t&rls=org.mozilla:ja:official&hl=ja&client=firefox-a
 2010年6月25日 15:14 3278d N/A 1 http://www.google.co.jp/search?q=ツイッター Geotagging+API&hl=ja&client=firefox-a&rls=org.mozilla:ja:official&ei=eEckTMGUD86LkAX8jJlq&start=10&sa=N
 2010年6月24日 09:35 3280d N/A 1 http://www.google.co.jp/search?q=ツイッター+geo+api&hl=ja&client=firefox-a&rls=org.mozilla:ja:official&ei=KKgiTN2eL8GIkAWsmoyoBQ&start=20&sa=N
 2010年6月19日 02:10 3285d N/A 1 http://www.google.co.jp/search?num=50&hl=ja&client=firefox&rls=org.mozilla:ja:official&q=twitter+geo&aq=f&aqi=g10&aql=&oq=&gs_rfai=
 2010年6月18日 13:54 3285d N/A 1 http://www.google.com/search?hl=ja&&sa=X&ei=B_waTO6-MMvIccnSzKMK&ved=0CCAQBSgA&q=twitter+With+Geo&spell=1
 2010年6月3日 01:57 3301d N/A 1 http://www.google.co.jp/search?q=twitter+api+geo&num=100&hl=ja&safe=off&rlz=1B3GGLL_jaJP373JP373&source=lnt&tbs=lr:lang_1ja&lr=lang_ja&ei=TowGTKymFYzfcbLdmOoB&sa=X&oi=tool&resnum=1&ct=tlink&ved=0CAcQpwU
 2010年5月25日 15:23 3309d N/A 1 http://www.google.co.jp/search?hl=ja&q=twitter+php+xml+geo&aq=f&aqi=&aql=&oq=&gs_rfai=
 2010年5月6日 19:13 3328d N/A 1 http://www.google.co.jp/search?q=twitter+api+"geo-tagging"&hl=ja&safe=off&client=firefox&hs=5sI&rls=org.mozilla:ja:official&lr=lang_ja&ei=II_iS_C-Fo6OkQWPmrwL&sa=X&oi=lrtip&ct=restrict&cad=9&ved=0CBwQuAE
 2010年4月26日 15:53 3338d 2010年4月26日 15:53 3338d 2 http://www.google.co.jp/search?hl=ja&q=twitter+geo+xml&lr=lang_ja&aq=f&aqi=&aql=&oq=&gs_rfai=
 2010年4月25日 11:10 3339d N/A 1 http://www.google.co.jp/hws/search?hl=ja&q=twitter+geo+api&client=fenrir&adsafe=off&safe=off&lr=lang_ja
 2010年4月18日 02:01 3347d 2010年4月18日 02:00 3347d 2 http://www.google.co.jp/search?hl=ja&rlz=1R2ADRA_jaJP366&q=Geo-tagging+twitter&btnG=検索&lr=lang_ja&aq=f&aqi=&aql=&oq=&gs_rfai=
 2010年4月18日 01:37 3347d N/A 1 http://www.google.co.jp/search?hl=ja&rlz=1B3GGGL_jaJP352JP352&q=Geo-tagging+twitter&lr=lang_ja&aq=f&aqi=&aql=&oq=&gs_rfai=
 2010年4月3日 15:33 3361d N/A 1 http://www.google.co.jp/search?hl=ja&q=twitter+geo&lr=&aq=f&aqi=g8&aql=&oq=&gs_rfai=
 2010年4月3日 10:59 3361d N/A 1 http://www.google.co.jp/search?hl=ja&lr=&rlz=1G1GGLQ_JAJP308&q=geo+twitter&start=20&sa=N
 2010年3月31日 17:15 3364d 2010年3月31日 17:14 3364d 3 http://www.google.co.jp/search?hl=ja&safe=off&q=twitter+geotagging+api 検索&lr=&aq=f&aqi=&aql=&oq=&gs_rfai=
 2010年3月24日 12:34 3371d N/A 1 http://www.google.co.jp/search?sourceid=navclient&hl=ja&ie=UTF-8&rlz=1T4SKPB_jaJP345JP345&q=twitter+geo
 2010年3月18日 17:30 3377d N/A 1 http://www.google.co.jp/search?hl=ja&client=firefox-a&hs=bgB&rls=org.mozilla:ja-JP-mac:official&q=twitter+geo+&lr=&aq=f&aqi=g1g-s1&aql=&oq=&gs_rfai=
 2010年3月12日 17:43 3383d N/A 1 http://www.google.co.jp/search?hl=ja&rlz=1C1GGLS_jaJP291JP305&q=twitter+Geo-tagging&btnG=検索&lr=lang_ja&aq=f&oq=
 2010年3月12日 15:17 3383d N/A 1 http://www.google.co.jp/search?rlz=1C1GGLS_jaJP369JP369&aq=f&sourceid=chrome&ie=UTF-8&q=twitter+geo
 2010年3月12日 07:35 3384d N/A 1 http://www.google.co.jp/search?q=twitter+geo&btnG=検索&hl=ja&lr=lang_ja&sa=2
 2010年3月9日 11:07 3386d N/A 1 http://www.google.co.jp/search?hl=ja&lr=lang_ja&client=firefox-a&hs=ox9&rls=org.mozilla:ja:official&channel=s&q=twitter+Geotagging&start=10&sa=N
 2010年3月5日 15:45 3390d 2010年3月5日 15:45 3390d 2 http://www.google.co.jp/search?hl=ja&source=hp&q=twitter+php+geo&lr=&aq=f&oq=
 2010年2月15日 18:27 3408d N/A 1 http://www.google.co.jp/search?hl=ja&q=twitter+geo&sourceid=navclient-ff&rlz=1B5_____jaJP332JP332&ie=UTF-8
 2010年2月15日 16:16 3408d N/A 1 http://www.google.co.jp/hws/search?hl=ja&q=twitter+geo&client=fenrir&channel=&adsafe=off&safe=off&lr=lang_ja
 2010年2月13日 21:02 3410d N/A 1 http://www.google.co.jp/search?hl=ja&lr=&q=twitter+api+geo-tagging&start=20&sa=N
 2010年2月13日 15:27 3410d N/A 1 http://www.google.co.jp/search?as_q=windows+mobile+twitter+geotagging&hl=ja&num=100&btnG=Google+検索&as_epq=&as_oq=&as_eq=&lr=&cr=&as_ft=i&as_filetype=&as_qdr=all&as_occt=any&as_dt=i&as_sitesearch=&as_rights=&safe=images
 2010年2月12日 15:36 3411d N/A 1 http://www.google.com/search?hl=ja&q=twitter+geo&sourceid=navclient-ff&rlz=1B3GGGL_jaCA329CA331&ie=UTF-8
 2010年2月6日 15:32 3417d 2010年2月6日 15:31 3417d 2 http://www.google.co.jp/search?hl=ja&safe=off&client=firefox&rls=org.mozilla:ja:official&hs=l4J&q=twitter+geo+php&btnG=検索&lr=lang_ja&aq=f&oq=
 2010年2月5日 21:22 3418d 2010年2月5日 21:18 3418d 2 http://www.google.co.jp/search?hl=ja&rlz=1T4GGLL_jaJP353JP354&q=geo-tagging+twitter&lr=lang_ja&aq=f&oq=
 2010年2月3日 18:37 3420d 2009年12月10日 12:10 3475d 3 http://www.google.co.jp/search?q=twitter+geotagging&lr=lang_ja&ie=utf-8&oe=utf-8&aq=t&rls=org.mozilla:ja-JP-mac:official&client=firefox-a
 2010年2月2日 22:59 3421d N/A 1 http://www.google.com/search?hl=ja&esrch=BetaShortcuts&q=windows+mobile+twitter+geo&btnG=検索&lr=&aq=f&oq=
 2010年1月26日 09:48 3429d N/A 1 http://www.google.co.jp/search?hl=ja&safe=off&q=twitter Geo-tagging&btnG=検索&lr=lang_ja&aq=f&oq=
 2010年1月15日 09:20 3440d 2009年12月24日 16:20 3461d 9 http://docs.google.com/Doc?docid=0AePEyiQn1etHZGRjZDVka3JfMTdoYmdtYmdjNg&hl=ja
 2010年1月14日 15:32 3440d N/A 1 http://www.google.co.jp/search?hl=ja&lr=lang_ja&client=firefox-a&rls=org.mozilla:ja-JP-mac:official&hs=PRe&q=twitter+geo&start=10&sa=N
 2010年1月7日 00:28 3448d N/A 1 http://www.google.co.jp/search?hl=ja&q=+ツイッター+geotagging&btnG=検索&lr=lang_ja&aq=f&oq=
 2010年1月5日 14:48 3449d N/A 1 http://www.google.co.jp/search?hl=ja&safe=off&rlz=1C1_____enJP358JP358&q=Twitter+Geotagging&btnG=検索&lr=lang_ja&aq=f&oq=
 2010年1月5日 12:43 3449d N/A 1 http://www.google.co.jp/search?hl=ja&q=twitter+geo&sourceid=navclient-ff&rlz=1B3GGGL_jaJP357JP357&ie=UTF-8
 2010年1月3日 20:13 3451d 2010年1月3日 20:13 3451d 2 http://www.google.co.jp/bookmarks/
 2010年1月3日 18:36 3451d N/A 1 http://www.google.com/search?hl=ja&client=safari&rls=en&q=geotagging+twitter&btnG=検索&lr=lang_ja&aq=f&oq=
 2010年1月1日 14:25 3453d N/A 1 http://www.google.co.jp/search?hl=ja&lr=lang_ja&client=firefox-a&rls=org.mozilla:ja:official&hs=SWa&q=Geotagging+API&start=10&sa=N
 2009年12月31日 22:53 3454d N/A 1 http://www.google.co.jp/search?hl=ja&lr=lang_ja&client=opera&rls=ja&q=twitter+geotagging&start=20&sa=N
 2009年12月30日 08:00 3456d N/A 1 http://74.125.153.132/search?q=cache:zhArO3LqfdEJ:jr0bak.homelinux.net/~imai/pukiwiki/pukiwiki.php?%C6%FC%B5%AD%2F2009-11-22%2Ftwitter%20%A4%CE%20geo%20tagging+twitter+Geotagging&cd=6&hl=ja&ct=clnk&lr=lang_ja&client=safari
 2009年12月29日 10:21 3456d N/A 1 http://www.google.com/search?hl=ja&safe=off&client=firefox-a&rls=com.ubuntu:ja:official&hs=Bc6&q=Geotagging twitter&btnG=検索&lr=lang_ja&aq=f&oq=
 2009年12月28日 06:17 3458d N/A 1 http://www.google.com/search?hl=ja&safe=off&q=Twitter+Geotagging&start=10&sa=N
 2009年12月26日 23:44 3459d N/A 1 http://www.google.co.jp/search?hl=ja&q=Geotagging+on+Twitter&lr=lang_ja
 2009年12月24日 16:31 3461d N/A 1 http://www.google.co.jp/search?hl=ja&client=firefox-a&rls=org.mozilla:ja:official&hs=Mfi&q=geotagging+twitter&btnG=検索&lr=lang_ja&aq=f&oq=
 2009年12月24日 16:09 3461d N/A 1 http://www.google.co.jp/search?q=Geotagging+API&lr=lang_ja&ie=utf-8&oe=utf-8&aq=t&rls=org.mozilla:ja:official&client=firefox-a
 2009年12月23日 21:59 3462d N/A 1 http://www.google.co.jp/search?q=twitter+geotagging&lr=lang_ja&ie=utf-8&oe=utf-8&aq=t&client=firefox-a&rlz=1R1MOZA_ja
 2009年12月21日 23:23 3464d N/A 1 http://www.google.co.jp/search?hl=ja&lr=&rls=ig&q=twitter+geotagging&start=10&sa=N
 2009年12月21日 13:41 3464d 2009年12月21日 13:40 3464d 2 http://www.google.com/search?q=twitter geo&sourceid=mozilla2&ie=utf-8&oe=utf-8
 2009年12月18日 19:00 3467d N/A 1 http://www.google.com/search?hl=ja&safe=off&num=50&q=twitter+geotagging&lr=lang_ja&aq=f&oq=
 2009年12月15日 22:38 3470d N/A 1 http://www.google.co.jp/search?q=twitter geotagging&hl=ja&rlz=1B3GGGL_jaJP343JP343&lr=lang_ja&ei=PJEnS4TSDpCTkAXe-tT2DA&sa=X&oi=lrtip&ct=restrict&cad=7&ved=0CAYQuAE
 2009年12月15日 01:17 3471d 2009年12月15日 01:17 3471d 2 http://www.google.com/search?hl=ja&lr=&client=safari&rls=en&q=twitter+geotagging&start=20&sa=N
 2009年12月12日 18:03 3473d N/A 1 http://www.google.co.jp/search?q=twitter+geotagging&lr=lang_ja&ie=utf-8&oe=utf-8&aq=t&rls=org.mozilla:ja:official&client=firefox-a
 2009年12月10日 17:15 3475d N/A 1 http://www.google.co.jp/search?q=twitter+geotagging+&btnG=検索&hl=ja&lr=lang_ja&safe=off&client=firefox-a&rls=org.mozilla:ja-JP-mac:official&hs=jiu&sa=2
 2009年12月10日 16:54 3475d N/A 1 http://www.google.co.jp/search?hl=ja&q=twitter+geotagging&lr=lang_ja&aq=f&oq=
 2009年12月10日 11:05 3475d N/A 1 http://www.google.co.jp/search?q=twitter+Geotagging&lr=lang_ja&ie=utf-8&oe=utf-8&aq=t&rls=org.mozilla:ja:official&client=firefox-a
 2009年12月9日 08:43 3477d N/A 1 http://www.google.co.jp/search?q=twitter+api+geo+tagging&lr=lang_ja&ie=utf-8&oe=utf-8&aq=t&rls=org.mozilla:ja-JP-mac:official&client=firefox-a
 2009年12月7日 14:09 3478d N/A 1 http://www.google.co.jp/search?hl=ja&safe=off&rlz=1B5_____jaJP336JP336&num=30&newwindow=1&q=twitter+geotagging&btnG=検索&lr=&aq=f&oq=
 2009年12月6日 10:40 3479d 2009年12月6日 10:40 3479d 2 http://www.google.com/search?hl=ja&rlz=1R2GWYH_jaJP344&q=ツイッター geotagging&lr=lang_ja&aq=f&oq=
 2009年12月5日 18:06 3480d N/A 1 http://www.google.co.jp/search?hl=ja&lr=lang_ja&client=firefox-a&rls=org.mozilla:ja-JP-mac:official&hs=yOW&q=twitter+geo&start=10&sa=N
 2009年12月4日 13:30 3481d N/A 1 http://www.google.co.jp/search?q=Geotagging+twitter&btnG=検索&hl=ja&lr=lang_ja&client=firefox-a&rls=org.mozilla:ja:official&hs=rZ5&sa=2
 2009年12月3日 20:24 3482d N/A 1 http://www.google.com/search?hl=ja&client=safari&rls=en&tbo=1&tbs=qdr:w&q=twitter+geo&btnG=検索&lr=&aq=f&oq=
 2009年12月3日 08:55 3483d N/A 1 http://www.google.co.jp/search?hl=ja&lr=&rlz=1C1GGLS_jaJP292JP303&q=geotagging+twitter+とは&start=10&sa=N
 2009年12月2日 18:47 3483d N/A 1 http://www.google.co.jp/search?hl=ja&lr=lang_ja&client=firefox&rls=org.mozilla:ja:official&hs=Kx6&ei=fTcWS-GVLZn-7APW093lDA&sa=X&oi=spell&resnum=0&ct=result&cd=1&ved=0CAwQBSgA&q=geotagging+twitter&spell=1
 2009年11月27日 08:45 3489d N/A 1 http://www.google.co.jp/search?hl=ja&source=hp&q=ツイッター geotagging&btnG=Google+検索&lr=&aq=f&oq=
 2009年11月26日 04:18 3490d N/A 1 http://www.google.co.jp/search?hl=ja&lr=lang_ja&safe=off&q=Geotagging+on+Twitter&start=10&sa=N
 Based on "PukiWiki" 1.3 by yu-ji. Powered by PHP 5.6.40-0+deb8u2. HTML convert time: 0.149 sec.


type: wikipedia

text:
El fue un avión de combate monoplano de ala baja monomotor desarrollado por la compañía japonesa Kawasaki Kōkūki Kōgyō, división aeronáutica de Kawasaki Heavy Industries, en la primera mitad de la década de 1940. Tenía dos características de diseño inusuales. Primero; tenía dos motores Kawasaki Ha-40 en tándem; uno en el morro del avión, el otro detrás de la cabina, ambos conectados por un eje de transmisión. Esta combinación (llamada Kawasaki Ha-201) impulsaba dos hélices contrarrotantes de tres palas. La segunda característica fue el uso de la superficie del ala como radiador para los motores refrigerados por agua.
 El avión voló por primera vez en diciembre de 1943. Durante el quinto vuelo, el motor trasero se incendió; y mientras la aeronave realizaba un aterrizaje de emergencia, resultó dañada. Posteriormente, el avión fue abandonado a mediados de 1944 en favor de proyectos más prometedores. El fuselaje sobrevivió a la guerra y partes del exclusivo sistema de refrigeración se enviaron a las instalaciones militares estadounidenses de Wright Field para su examen.
 Desarrollo del proyecto
 El Kawasaki Ki-64 nació de una idea del ingeniero Takeo Doi quien, después de haber dirigido ya el diseño del Ki-61, había desarrollado una serie de conceptos poco ortodoxos que esperaba pudieran ser aplicados a un avión de nueva construcción.
 Inicialmente, el ejército imperial japonés no dio su aprobación al desarrollo del proyecto, aunque cambio de opinión en octubre de 1940, tras la prohibición de una solicitud de un avión de combate capaz de alcanzar la cuota operativa de 5000 m en 5 minutos y ser capaz de operar a una velocidad máxima de al menos 700 km/h.
 El nuevo proyecto de Doi se refería a un avión propulsado por un grupo motorizado que constaba de dos motores Kawasaki Ha-40 —copia fabricada con licencia del Daimler-Benz DB 601— dispuestos uno delante y otro detrás de la cabina del avión; los motores accionaban un par de hélices de tres palas contrarrotantes: el motor trasero actuaba sobre la hélice delantera (la única de paso variable) y viceversa.
 Otra peculiaridad de la aeronave era el sistema de refrigeración. Cada ala contenía un depósito de agua cuya temperatura estaba regulada por la propia superficie del ala: cuando el agua alcanzaba la temperatura de evaporación, se bombeaba al depósito del ala donde, cediendo su calor al ala, se condensaba para volver a la circulación y repetir su propia trabajo de refrigeración del motor. También en este caso el sistema estaba dividido: el ala izquierda servía para el sistema del motor delantero, la derecha para el motor trasero.
 La particular configuración del sistema de refrigeración permitía mantener líneas aerodinámicas «limpias» ya que el fuselaje de la aeronave carecía de tomas de aire. Por otro lado, las alas con perfil de flujo laminar no podían ser utilizadas para albergar tanques de combustible, por lo que estos estaban situados en el cuerpo del fuselaje (el principal frente a la cabina) con una capacidad de poco más de 300 l, esta configuración tenía repercusiones negativas en los valores de la autonomía operativa del Ki-64.
 Para probar el correcto funcionamiento del sistema de refrigeración, se modificó especialmente un ejemplar de Ki-61, sometido a pruebas que, iniciadas en octubre de 1942, se prolongaron hasta los últimos meses de 1943; por lo tanto, la construcción de Ki-64 se retrasó y se completó solo una vez que se terminó la experimentación. El primer vuelo del nuevo avión también se completó en diciembre.
 Uso operativo
 Las pruebas de vuelo del Ki-64 dieron resultados alentadores y los primeros cuatro vuelos terminaron sin contratiempos; en cambio, el quinto vuelo fue interrumpido por un incendio en el motor trasero. El piloto logró aterrizar la aeronave y extinguir las llamas; el motor se devolvió a los talleres del fabricante para las reparaciones necesarias mientras que la aeronave se llevó a las plantas de Gifu a la espera de la unidad de propulsión.Mientras tanto, se pensó en crear una versión más potente de los motores para dar vida a la versión Ki-64-Kai de la aeronave, sin embargo, incluso los trabajos de reparación del prototipo dañado avanzaban muy lentamente debido a las numerosas urgencias en las que la industria japonesas estaba comprometida.
 Finalmente, el proyecto Ki-64 se abandonó y tanto el motor como la celda del avión fueron recuperados por el ejército estadounidense al final de la Segunda Guerra Mundial. El motor fue empacado y enviado a la Base Técnica de las Fuerzas Aéreas del Ejército, cerca de Riverside, para su examen.
 Operadores
 Servicio Aéreo del Ejército Imperial Japonés, exclusivamente en las pruebas de evaluación.
 Especificaciones
 Aeronaves relacionadas
 Véase también
 Anexo:Aeronaves militares utilizadas en la Segunda Guerra Mundial
 Anexo:Aviones del Ejército Imperial Japonés
 Referencias
 Bibliografía
 (new edition 1987 by Putnam Aeronautical Books, .)
 Enlaces externos
 Ki-64
 Aeronaves de ala baja
 Aeronaves de primer vuelo en 1943
 Cazas de la Segunda Guerra Mundial de Japón
 Cazas de Japón de los años 1940
 Aviones del Ejército Imperial Japonés