text:
⭐Subjective well-being as an individually. phenomenon
 Subjective well-being as an individually. phenomenon
 Download "Subjective well-being as an individually. phenomenon"
 1 Subjective well-being as an individually constructed phenomenon KTL, KK Sofia Kauko-Vallin yrittäjyyden väitöskirja Subjective well-being as an individually constructed phenomenon (Subjektiivinen hyvinvointi yksilöllisesti rakentuneena ilmiönä) tarkastettiin Jyväskylän yliopistossa Vastaväittäjänä toimi professori Antonella Delle Fave (Milanon yliopistosta) ja kustoksena professori Matti Koiranen Sofia Kauko-Valli tutki väitöstyössään suomalaisten perheyrittäjien, muiden yrittäjien ja palkansaajien onnellisuuden ja hyvinvoinnin rakentumista. Hän selvitti, eroaako pienten perheyritysten omistajien kokemus onnellisuudesta ja hyvinvoinnista muihin ryhmiin verrattuna. Perheyrittäjien toimintaympäristö nähdään yleensä monimutkaisena ja haastavana erityisesti siksi, että erilaiset perheeseen, liiketoimintaan ja omistajuuteen liittyvät roolit ovat päällekkäisiä ja kietoutuneet monin eri tavoin toisiinsa. Perheyrittäjyyden kontekstia tulkitaankin usein juuri rooliristiriitojen ja monien erilaisten roolien tuottaman stressin ja kuormituksen näkökulmasta, ei hyvinvoinnin näkökulmasta. Kaikissa Kauko-Vallin tutkimissa ryhmissä hyvinvoinnin kokeminen oli korkealla tasolla. Pääsääntöisesti ihmiset pitävät itseään onnellisina ja ovat tyytyväisiä omaan elämäänsä. Perheyrittäjyyden konteksti näyttää kuitenkin luovan muita toimintaympäristöjä suotuisammat olosuhteet onnellisuuden kokemiselle, koska se mahdollistaa kokonaisvaltaisen elämän eri alueiden tarkastelun. Onnellisuus rakentui perheyrittäjillä tyytyväisyydestä elämään, tasapainosta haasteiden ja voimavarojen välillä, tasapainosta erilaisten roolien välillä, muilta saadusta arvostuksesta ja elämän mielekkyyden ja merkityksen kokemisesta, Kauko-Valli kertoo. Tuloksia voidaan selittää työympäristöön kiinteästi liittyvillä kulttuurisilla tekijöillä, kuten ajattelu- ja toimintamalleilla sekä toimintaympäristöön liittyvällä oppimisella. Pienten perheyritysten omistajilla perhe, liiketoiminta ja omistajuus kietoutuvat tiiviisti toisiinsa. Työhön ja perheeseen liittyviä asioita joutuu pakostakin usein ajattelemaan yhtä aikaa ja sovittelemaan toinen toisiinsa. Palkansaajilla työn ja perheen maailmat ovat usein eriytyneet sekä ajattelun että käytännön toiminnan tasolla. Tältä perheulottuvuuden akselilta syntyy erilaista toimintakulttuuria erilaisia ajattelu- ja toi2 L i t e r a t u r e mintatapoja, joiden avulla voi selittää tutkimuksessa löytyneitä eroja, Kauko-Valli erittelee. Yrittäjät näyttävät pystyvän ainakin hetkellisesti hyväksymään elämässään ahdistavia elementtejä ilman, että se vaikutti onnellisuuteen ja tyytyväisyyteen. Palkansaajilla ahdistus näkyi välittömästi onnellisuudessa ja tyytyväisyydessä elämään sekä suorin että välillisin yhteyksin, Kauko-Valli huomasi. Onnellisuus nähdään usein yksinomaan tunteena. Sen löytymisen eteen nähdään paljon vaivaa, vaikka se haihtuu ilmaan yllättävän nopeasti. Omaan onnellisuuteen ja sen kokemiseen voi kuitenkin itse omilla ajattelu- ja toimintatavoilla suurestikin vaikuttaa. Onnellisuuden kannalta tärkeintä on kaikkien elämänalueiden tasapuolinen huomioiminen, elämän haasteiden ja voimavarojen tasapainottaminen ja elämän mielekkyyden ja merkityksen jatkuva kokeminen. Monelle meistä tämä tarkoittaisi käytännössä keskittymistä oleelliseen, jatkuvan viriketulvan karsimista ja jonkinlaista rauhoittumista, Kauko-Valli haastaa. Tutkimus toteutettiin internetvälitteisen kyselyn avulla, johon osallistui 942 vastaajaa. Lisätietoja: sofia.kauko-valli(at)econ.jyu.fi Internationalization of software firms: Finnish small and mediumsized software firms in Japan KTM Arto Ojalan tietojärjestelmätieteen väitöskirja Internationalization of software firms: Finnish small and medium-sized software firms in Japan (Ohjelmistoyritysten kansainvälistyminen: Suomalaiset pk-sektorin ohjelmistoyritykset Japanissa) tarkastettiin Jyväskylän yliopistossa Vastaväittäjänä toimi professori Jim Bell (School of International Business, University of Ulster, Iso-Britannia) ja kustoksena professori Pasi Tyrväinen (Jyväskylän yliopisto). Rohkea kansainvälistyminen avaimena menestykseen Globalisaation sanotaan kaventavan kulttuurieroja sekä välimatkoja maiden välillä. Tämä on ollut seurausta erilaisten kommunikaatioteknologioiden kehittymisestä ja lisääntyneistä liikenneyhteyksistä ympäri maailmaa. Voisi ajatella että globalisoituminen on tehnyt myös yritysten kansainvälistymisen entistä helpommaksi. KTM Arto Ojala osoittaa kuitenkin väitöskirjatutkimuksessaan, että sekä suomalaiset että yhdysvaltalaiset ohjelmistoyritykset suosivat ensisijaisesti ns. psyykkisesti läheisiä maita. Näissä maissa yrityksen on helppo toimia pienen kult-3 tuurieron sekä samankaltaisten liiketoimintakäytänteiden ja yhteisen kielen vuoksi. Ojala tutki väitöskirjassaan ohjelmistoyritysten markkinavalintaa sekä erityisesti Japanissa toimivia suomalaisia ohjelmistoyrityksiä. Japanissa on maailman toiseksi suurimmat ohjelmistotuotemarkkinat, mikä tekee siitä erittäin houkuttelevan kohdemaan monille ohjelmistoyrityksille. Japania on kuitenkin perinteisesti pidetty hyvin etäisenä ja vaikeana maana tehdä kannattavaa liiketoimintaa. Japani oli vasta viidentenä yhdysvaltalaisten ohjelmistoyritysten kohdemaista. Lisäksi harvat suomalaiset ohjelmistoyritykset ovat kansainvälistäneet toimintojaan Japaniin. Voidaankin kysyä, miksi ohjelmistoyritykset eivät investoi Japaniin siinä määrin kuin sen ohjelmistomarkkinakoko edellyttäisi. Onko psyykkisellä etäisyydellä sittenkin merkitystä globaalissa maailmassa, Ojala kysyy. Tutkimukseen osallistuneiden suomalaisten ohjelmistoyritysten kapeat tuotestrategiat ovat ajaneet yrityksiä suuntautumaan juuri Japaniin, koska siellä toimii monia suuria kohdeasiakkaita niiden tarjoamille ohjelmistotuotteille. Näin ollen suomalaisyritysten on ollut pakko kansainvälistyä Japanin markkinoille hyvin aikaisessa vaiheessa. Suoria investointeja Japaniin suositaan myös siksi, että myytävien tuotteiden luonne vaati tiivistä yhteistyötä asiakkaan kanssa myyntiprosessin eri vaiheissa. Kansainvälistymisessä Japanin markkinoille yritykset käyttivät apunaan verkostosuhteita toisten yritysten, tuttavien ja välittäjäorganisaatioiden kanssa: luomalla aktiivisesti uusia ja hyödyntämällä jo olemassa olevia suhteita yritykset pystyivät hankkimaan tarvitsemaansa tietämystä. Yritykset pyrkivät myös vähentämään psyykkisen etäisyyden vaikutusta Suomen ja Japanin välillä rekrytoimalla sellaisia länsimaalaisia työntekijöitä, joilla oli aikaisempaa työkokemusta Japanista. Nämä työntekijät tunsivat entuudestaan paikalliset toimintatavat ja kulttuurin ja puhuivat japania. Osa yrityksistä myös perusti yhteisyrityksen japanilaisen partnerin kanssa, mikä mahdollisti paikallisen osaamisen hyödyntämisen. Kansainvälistyminen on haastavaa, koska kohdeasiakkaiden kieli, kulttuuri ja liiketoimintatavat saattavat olla hyvin erilaisia, kuin kotimaassa on totuttu. Koska monien ohjelmistotuotteiden laatu vaati tiivistä yhteistyötä myyjän ja asiakkaan välillä, fyysistä kohtaamista ei voi aina korvata kommunikaatioteknologioiden avulla, Ojala muistuttaa. Ojalan mukaan kulttuuri- ja kielieroja maiden välillä ei tulisi aliarvioida, mutta niiden ei myöskään saisi antaa muodostua esteeksi liiketoiminnalle. Ohjelmistoyritykset pystyvät kansainvälistymään myös etäisiin ja vaikeanpidettyihin maihin, kunhan vain osaavat ottaa maiden väliset eroavaisuudet huomioon ja käyttää oikeita strategioita esteistä selviytymiseen. Tämä tuo yritykselle kilpailuetua niihin verrattuna, jotka eivät tähän kykene, Ojala toteaa. Lisätietoja: arto.k.ojala(at)jyu.fi 1 0 54 L i t e r a t u r e Essays on Software Product Development: A Strategic Management Viewpoint TkT, KTM Markus M. Mäkelän kansainvälisen liiketoiminnan aineeseen kuuluva väitöskirja Essays on Software Product Development: A Strategic Management Viewpoint tarkastettiin Helsingin kauppakorkeakoulussa tiistaina Vastaväittäjänä toimi Senior Lecturer, KTT Tuure Tuunanen (The University of Auckland Business School) ja kustoksena professori Henrikki Tikkanen (HSE). Ohjelmistoyrityksen menestymistä selittävät ohjelmistotuotekehityksen dynaamiset kyvykkyydet ja strategiset tyypit Väitöskirjassa tutkitaan ohjelmistotoimialan yritysten tuotekehityksen suoritustasoon vaikuttavia tekijöitä. Lisäksi tutkitaan, kuinka tuotekehityksen suoritustaso vaikuttaa yritysten kokonaisvaltaiseen suoritustasoon. Näitä kysymyksiä tarkastellaan väitöskirjassa strategisen johtamisen näkökulmasta. Kaksi kyvykkyysorientoitunutta strategisen johtamisen lähestymistä yrityksen suoritustason selittämiseen ovat keskeiset väitöskirjalle: dynaamiset kyvykkyydet ja niin sanotut strategiset tyypit. Näiden lisäksi tietämyksen sulauttamis- kapasiteetti organisaatioiden välisessä oppimisessa on tutkimuksen keskeinen teoreettinen näkökulma. Väitöskirjan tulokset sisältävät tyypittelyn resurssien muodonmuutoksesta, joka seuraa dynaamisten kyvykkyyksien toiminnasta tuotekehityksen piirissä. Lisäksi tulokset valottavat kuinka tuotekehitystietämyksen sulauttamiskapasiteetti vaikuttaa tuotekehityksen suoritustasoon liiketoimintaympäristön vaihtelevissa dynaamisuustasoissa, ja mitkä päätökset ovat asianmukaisia valittaessa yrityksen ohjelmistokehitysmetodeja, hallittaessa innovaatioiden tuottojen tulouttamista ja säilyttämistä yrityksen sisällä, ja hyödynnettäessä sosiaalista pääomaa tuotekehitysprosessissa. Edelleen tulokset valaisevat miten ohjelmistotuotantokyvykkyydet lopulta vaikuttavat yrityksen kokonaissuoritustasoon strategisten sivutekijöiden toiminnan alla. Mäkelän väitöskirjan tuloksilla on lukuisia laajempia implikaatioita niin jatkotutkimukselle kuin käytännöllekin. Nämä ilmenevät alueilla, joiden risteyskohtaan väitöskirja sijoittuu: tuotekehitys, ohjelmistoprosessi, dynaamiset kyvykkyydet, sulauttamiskapasiteetti, sosiaalinen pääoma, ja yrityksen strategian sopivuus edellisiä koskeviin johtamispäätöksiin. Lisätietoja: markus. Makela(at)sitra.fi5 Essays on minority protection and dividend policy KTL Seppo Kinkin rahoituksen alaan kuuluva väitöskirja Essays on minority protection and dividend policy tarkastettiin Helsingin kauppakorkeakoulussa Vastaväittäjänä toimi professori Eva Liljeblom (Svenska handelshögskolan) ja kustoksena professori Seppo Ikäheimo (HSE). Vähemmistösuojalla voidaan vaikuttaa yrityksen osingonjakoon Väitöskirja käsittelee vähemmistösuojan vaikutusta osingonjakoon. Sekä suurimmilla osakkeenomistajilla että yhtiön johdolla on mahdollisuus käyttää hyväksi asemaansa vähemmistöosakkaiden kustannuksella vaikuttamalla osingonjakoon. Lainsäädännöllä voidaan pyrkiä turvaamaan vähemmistöosakkaiden asemaa. Enronin kaltaiset skandaalit ovat osoittaneet tämänlaisen lainsäädännön tarpeellisuuden. USA:ssa Sarbanes Oxley -tyyppiset (2002) säädökset pyrkivät parantamaan sijoittajan suojaa. Eurooppalainen lainsäädäntö (European Company Law, 2001) ei kuitenkaan sisällä mitään yhteistä direktiiviä vähemmistösuojasta, joten vähemmistösuoja on jäänyt kunkin maan itsenäisesti hoidettavaksi joko corporate governance -säännöksillä tai yhtiökokoukseen liittyvillä säädöksillä. Yleensä Euroopassa eri maiden lainsäädäntö antaa sijoittajille epäsuoria tapoja vaikuttaa osingonjakoon. Suomen lainsäädäntö antaa vähemmistölle suoran vaikutusmahdollisuuden. Se määrittää tietylle vähemmistölle (1/10) oikeuden vaatia jaettavaksi vähintään puolet yhtiön voitollisesta tuloksesta, ei kuitenkaan enempää kuin 8 prosenttia omasta pääomasta. Tutkimus selvittää, kuinka hyvin Suomen kaltainen vähemmistösuoja todellisuudessa toimii vai voivatko suurimmat osakkeenomistajat ja yhtiön johto toimillaan estää vähemmistösuojan toteutumisen. Tutkimuksen keskeisin tulos on, että suomalainen lainsäädäntö suojaa vähemmistöosakkaita paremmin johdon kuin suurimpien osakkeenomistajien vaikutusmahdollisuuksia vastaan. Muiden tutkimusten mukaan USA:n lainsäädäntö vastaavasti suojaa vähemmistöosakkaita suurimpia osakkeenomistajia vastaan. Yhdistämällä sekä USA:n lainsäädännön piirteet että suomalaisen vähemmistösuojan kaltainen lainsäädäntö saataisiin lainsäädäntö, joka suojaisi vähemmistöosakkaita sekä suurimpia osakkeenomistajia että yhtiön johtoa vastaan niiden pyrkiessä vaikuttamaan osingonjakoa vähentävästi. Rahoituksen teoriassa osingoilla arvioidaan olevan informaatioarvoa yrityksen tulevasta tulokehityksestä. Tutkimuksen toisena tuloksena voitiin todeta, että vähemmistösuoja vähentää osinkojen mahdollista informaatioarvoa. Lainsäätäjän näkökulmasta vähemmistösuojan tulisi kuitenkin paitsi turvata vähemmistön mahdollisuus kohtuulliseen osinkoon, niin samalla turvata osinkojen informaatioarvo. Siten sijoit6 L i t e r a t u r e tajat voisivat omasta näkökulmastaan sijoittaa varat mahdollisimman tuottavasti, kun he allokoivat pääomia. Lisätietoja: seppo.kinkki(at)haaga-helia.fi Essays on Management of Complex Information Systems Development Projects KTM Antti Nurmen tietojärjestelmätieteen aineeseen kuuluva väitöskirja Essays on Management of Complex Information Systems Development Projects tarkastettiin Helsingin kauppakorkeakoulussa Vastaväittäjänä toimi professori, PhD Suzanne Rivard (HEC Montreal) ja kustoksena professori Matti Rossi (HSE). Jaettujen ja ulkoistettujen tietojärjestelmäprojektien johtaminen haasteellista Nurmi tarkastelee väitöstutkimuksessaan monen organisaation yhteisiä tietojärjestelmäkehityshankkeita, joissa samaa tietojärjestelmää kehitetään monelle samalla toimialalla toimivalle yritykselle. Tällä tavalla pyritään jakamaan järjestelmänkehityshankkeen kustannuksia ja riskejä useamman organisaation kesken. Tutkimuksessa todettiin, että monen organisaation yhteiset järjestelmänkehityshankkeet ovat haasteellisia, koska organisaatioiden eri tasojen välillä olevat riippuvuudet lisäävät kompleksisuutta ja epävarmuutta järjestelmänkehityksen ympärillä. Samoin organisaatioiden prosessien yhdenmukaistaminen on haasteellista. Nurmen mukaan on ensiarvoisen tärkeää, että mukana olevat organisaatiot pääsevät yhteisymmärrykseen liiketoimintaprosesseista, joita automatisoidaan. Myös teknologiset haasteet tulivat esille tutkituissa projekteissa. Ensinnäkin pitäisi löytää teknologia, joka sopii kaikille yhteistyön osapuolille. Toiseksi, kun jokin teknologia on valittu, sitä on hyvin vaikea tai ainakin erittäin kallista vaihtaa toiseen. Valittu teknologia ei saisi olla liian uutta, mutta ei myöskään liian vanhaa tästä syystä juuri oikean teknologian valitseminen on vaikeaa. Nurmen tutkimuksessa todettiin, että monen organisaation yhteisille järjestelmäkehityshankkeille on ominaista kompromissien suuri määrä. Lisäksi tällaisissa hankkeissa havaittiin monia tekijöitä, jotka ovat projektijohdon vaikutuspiirin ulkopuolella. Tekijät saattavat olla7 sisäisiä, eli mukana olevissa organisaatioissa tapahtuvia muutoksia, tai sitten ulkoisia, kuten teknologiassa tai toimialoilla tapahtuvia muutoksia. Monen organisaation järjestelmänkehityshankkeet muistuttavat suuria laivoja: kun tietty kurssi valitaan, vie sen vaihtaminen aikaa vaikka siihen olisi tarvettakin. Nurmen mukaan johtamistapa joka valitaan kehityshankkeen alkuvaiheessa, pidetään todennäköisesti ainakin järjestelmän käyttöönottoon saakka. Lisätietoja: antti.nurmi(at)accenture.com Omistajaohjaus, sisäinen yrittäjyys ja tuloksellisuus ammattikorkeakouluissa HTM Hannu Nyyssölän yrittäjyyden väitöskirja Omistajaohjaus, sisäinen yrittäjyys ja tuloksellisuus ammattikorkeakouluissa tarkastettiin Jyväskylän yliopistossa Vastaväittäjänä oli dosentti Pentti Rauhala (Tampereen yliopisto) ja kustoksena professori Matti Koiranen (Jyväskylän yliopisto). Ammattikorkeakoulujen tuloksellisuudesta ristiriitaisia käsityksiä Asettaako ammattikorkeakoulujen tavoitteet omistaja, henkilöstö vai opetusministeriö, ja mitä mieltä nämä ryhmät ovat koulujen tuloksellisuudesta? Hannu Nyyssölän tutkimus osoittaa, että omistajat asettavat omasta mielestään koulujen toiminnalle selkeät päämäärät. Henkilöstön mielestä omistajien tavoitteet ovat kuitenkin epäselviä, ja työntekijät pitävät omistajia passiivisina. Koulun itsensä asettamat tavoitteet eivät henkilöstön mielestä ole aina selkeitä, mutta henkilöstö on kuitenkin omistajia aktiivisempaa pyrkiessään omiin tavoitteisiinsa. Vaikka sekä omistajat että henkilöstö katsovat tärkeimpien tavoitteidensa olevan yhdensuuntaisia opetusministeriön tavoitteiden kanssa, kouluissa koetaan silti tavoitteiden mieltämiseen ja tärkeysjärjestykseen liittyvän ristiriitaisuuksia. Ammattikorkeakoulujen omistajien mieltämä omistajuus jakautuu henkiseen ja juridiseen omistajuuteen. Omistajuuden kokemisen määrän ja omistajaohjauksen välillä on selkeä riippuvuus. Mitä voimakkaampaa henkinen omistajuus on, sitä vahvempaa on omistajaohjaus. Omistajaohjauksen määrä vaihtelee koulujen omistustyyppien mukaisesti. Kaupunkien suoraan omistamissa kouluissa omistajaohjaus on vähäisintä, ja eniten ohjausta on osakeyhtiöiden ja säätiöiden omistamissa kouluissa. Omistajaohjauksella pyritään voimakkaimmin ajamaan alueellisia etuja, vaikka opiskelijoiden 1 0 98 L i t e r a t u r e ja työmarkkinoiden intressit tunnustetaankin suuremmiksi. Selkeät tavoitteet ruokkivat sisäistä yrittäjyyttä Henkilöstöllä on potentiaalia yrittäjämäiseen toimintatapaan. Sisäisen yrittäjyyden kehittyminen vaatisi kuitenkin työntekijöiltä nykyistä suurempaa riskinottohalua ja -kykyä ja parempaa tilaisuuksien tunnistamista. Johdon puolestaan tulisi vähentää kontrollia ja byrokratiaa sekä lisätä henkilöstön toimivaltuuksia. Henkilöstön sisäisen yrittäjyyden määrä korreloi merkitsevästi kouluille asetettujen tavoitteiden selkeyden ja tavoitteisiin pyrkimisen aktiivisuuden kanssa, Nyyssölä havaitsi. Opetusministeriö pitää tuloksellisina niitä ammattikorkeakouluja, jotka sijoittuvat hyvin ministeriön määrittelemissä panos-, prosessi- ja suoritemittauksissa. Kun tutkimuksessa tuloksellisuutena pidetään opetusministeriön tavoitteiden lisäksi myös omistajien, henkilöstön, sidosryhmien ja opiskelijoiden tavoitteiden saavuttamista, opetusministeriön mittaama ja omistajien sekä henkilöstön mieltämä tuloksellisuus eivät korreloi. Myös omistajien ja henkilöstön näkemykset koulunsa tuloksellisuudesta eroavat. Nyyssölä sovelsi väitöskirjassaan yritysmaailmassa syntyneitä omistajaohjauksen ja sisäisen yrittäjyyden teorioita ammattikorkeakouluihin. Tuloksia voidaan hyödyntää sekä ammattikorkeakoulujen johtamisessa että omistajien strategisessa työssä. Työ antaa suuntaviivoja myös mahdollisten uusien, yhdistyvien ammattikorkeakoulujen omistuspohjien harkintaan. Lisätietoja: hannu.nyyssola(at)haaga.fi A Project Network: An Approach to Creating Emergent Business MA Brett Fifieldin markkinoinnin alaan kuuluva väitöskirja A Project Network: An Approach to Creating Emergent Business tarkastettiin Helsingin kauppakorkeakoulussa Vastaväittäjänä toimi professori Kjell Grønhaug (NHH) ja kustoksena professori Kristian Möller (HSE). Projektiverkostolla uuden liiketoiminnan synnyttämiseen Brett Fifieldin väitöstutkimus keskittyy suomalaiseen pienyritykseen, joka on perustamassa liiketoimintaverkostoa kasvattaakseen liiketoimintamahdollisuuksiaan. Fifield tutkii, kuinka projektiverkosto voi olla hyödyllinen väline uuden liiketoiminnan synnyttämisessä. Tutkimus on kahdesta syystä tärkeä Suomessa. Ensiksi pienyrityksillä on merkittävä rooli innovaatioiden luomisessa korkean teknologian sektorilla. Toiseksi kasvavat liiketoimintaverkostot kohtaavat erilaisia haasteita kuin vakiintuneet verkostot ja monet suomalaiset yritykset yrittävät päästä kehittymässä oleville markkinoille tai luoda niitä liiketoimintaverkostoja hyödyntämällä. Fifield luo tutkimuksessaan strategisen lähestymistavan kasvavien mahdollisuuksien syn-9 nyttämiseen osana strategista verkostoa ja toimijoiden tiimiä. Hyödyntäessään projektiverkostoa kasvavan liiketoiminnan luomiseen yritykset pysyvät itsenäisinä, vaikkakin tekevät yhteistyötä luodakseen kilpailuetua sekä projektiverkostolle että sen yksittäisille yrityksille. Fifieldin tutkimustulokset auttavat yrityksiä ymmärtämään projektiverkostojen roolia ja niiden edellyttämiä investointeja rakennettaessa uusia liiketoimintamalleja ja markkinamahdollisuuksia. Tutkimuksessa analysoidaan verkoston luomisprosessia. Lisätietoja: brett.fifield(at)lamk.fi Internationalization: An Informationprocessing Perspective A Study of the Level of ICT Use during Internationalization M.Sc Gerard Danfordin kansainvälisen liiketoiminnan alaan kuuluva väitöskirja Internationalization: An Information-processing Perspective A Study of the Level of ICT Use during Internationalization tarkastettiin Helsingin kauppakorkeakoulussa Vastaväittäjänä toimi professori, KTT Sami Saarenketo (Lappeenrannan teknillinen yliopisto) ja kustoksena professori Hannu Seristö (HSE). ICT:n tehokas hyödyntäminen nopeuttaa yrityksen kansainvälistymisprosessia Gerard Danfordin väitöskirja tutkii laajan informaation prosessoinnin kapasiteetin tarvetta ja vaikutuksia yrityksen kansainvälistyessä. Väitöskirjan olettamus on, että informaation hakemisen tavat ja keinot riippuvat kansainvälistymisprosessista. Organisaatioita tutkitaan systeemeinä, joiden tulee tasapainottaa kykynsä prosessoida informaatiota suhteessa niihin vaatimuksiin, jotka juontuvat kansainvälistymisstrategiasta ja kansainvälisestä toimintaympäristöstä. Danford tutkii väitöskirjassaan kansainvälistymisprosessin eri vaiheita. Informaation prosessoinnin kapasiteettia tutkitaan analysoimalla tieto- ja viestintäteknologian (ICT) käyttöä. Tutkimuksen kohteena oli sähköposti, internet, intranet, extranet, sähköinen tiedonvaihto (EDI) ja yrityksen toiminnanohjausjärjestelmät. Empiirisessä tutkimuksessa käytettiin kvantitatiivisia ja kvalitatiivisia metodeja. ICT:n käyttöä sekä kansainvälistymisen alkuvaiheita (vienti ja tuonti) analysoitiin laajasti regressioanalyysillä. Lisäksi 1 1 110 L i t e r a t u r e haastateltiin yli 70 suomalaista yritystä tavoitteena selvittää, mitä muotoja ICT:n käyttö saa kansainvälistymisen kehittyneimmissä muodoissa. Tutkimus vahvisti voimakkaan riippuvuuden asteittaisen kansainvälistymisen ja kasvavan tieto- ja viestintäteknologian käytön välillä. Yritystoiminnan eri funktioiden (markkinointi, rahoitus jne.) välillä oli kuitenkin eroja. Yrityksen koolla ei todettu olevan vaikutusta ICT:n käytön kasvuun. Tieto- ja viestintäteknologian havaittiin nopeuttavan kansainvälistymisprosessia. Lisäksi on selvää, että yritysjohdon tulisi selvittää laajemman informaation prosessoinnin tarvetta yrityksen kansainvälistyessä. Yritysten tulee ottaa huomioon myös funktioiden erilaiset tarpeet informaation prosessoinnille. Lisäksi informaatiointensiivisiä prosesseja tulee arvioida uudelleen ennen kansainvälistymisen alkua ja sen aikana. Lisätietoja: gerard.danford(at)haaga-helia.fi Actors and Institutions in the Emergence of a New Field A Study of the Cholesterol- Lowering Functional Foods Market KTM Tiina Ritvalan kansainvälisen liiketoiminnan alaan kuuluva väitöskirja Actors and Institutions in the Emergence of a New Field A Study of the Cholesterol-Lowering Functional Foods Market tarkastettiin Helsingin kauppakorkeakoulussa Vastaväittäjänä toimi Associate Professor, PhD Tatiana Kostova (University of South Carolina, Moore School of Business) ja kustoksena ma. professori Asta Salmi (HSE). Tiede- ja toimialarajojen ylittäminen on ratkaisevaa luotaessa uusia tuotemarkkinoita Tieteen ja teknologian nopea kehitys on johtanut perinteisten toimialarajojen murtumiseen ja uusien tuotemarkkinoiden syntyyn perinteisten toimialojen rajapinnassa. Ritvala käsittelee väitöskirjassaan keskeisiä toimijoita ja instituutioita uudella markkinalla tarkastelemalla näiden vuorovaikutusta toimialarajojen sekä eri maantieteellisten alueiden näkökulmasta. Tutkimuskohteena Ritvalalla on kolesterolia alentavat11 funktionaaliset elintarvikkeet, kuten Raision ja Unileverin kasvisterolimargariinit, joiden säännöllisen käytön on voitu tieteellisesti osoittaa vähentävän veren kolesterolipitoisuutta ja siten edistävän sydänterveyttä. Tutkimuskohteena oleva innovaatio yhdistää elintarvike-, lääke- ja metsäteollisuuden. Ritvala keskittyy väitöstutkimuksessaan Suomeen sekä Yhdysvaltoihin, missä funktionaalisten elintarvikkeiden markkinoilla menestyminen on ollut erityisen haastavaa. Tutkimuksen laaja aineisto pohjautuu pääosin tutkijoiden, yritysjohtajien, viranomaisten sekä yhdistys- ja yhteisökentän haastatteluihin. Väitöstutkimus kartoittaa institutionaalista muutosta kolesterolin ja sydänsairauksien yhdistämisessä 1950-luvun kansainvälisestä tieteellisestä tutkimuksesta sekä 1970-luvun Pohjois-Karjala-projektista alkaen. Tutkimuksen painopisteenä on myöhempi toimialarajat ylittävä kehitystyö kolesterolia alentavissa elintarvikeinnovaatioissa ja niiden kaupallistamisessa. Tutkimuksen tulokset osoittavat, että yksittäiset tiedemiehet ovat merkittävässä roolissa tuotettaessa tiede- ja toimialarajat ylittävää uutta tietoa, joka voi murtaa vanhat uskomukset ja luoda uskottavan pohjan uudelle markkinalle. Markkinan synty on kuitenkin monimutkainen ilmiö, joka edellyttää laajan toimijajoukon osallistumista. Loistava keksintö tai tuote ei myy itse itseään, vaan vaatii tuekseen laajan joukon, jonka mobilisoinnissa onnistuminen näyttäisi olevan kiinteästi sidoksissa kulloisenkin ajan ja paikan instituutioihin ja voimasuhteisiin eri toimialojen välillä. Aiemmin korostettujen väärien strategisten valintojen sijasta erityisesti vakiintuneet hoitomallit olivat merkityksellisiä eurooppalaisten kolesterolia alentavien tuotteiden heikolle kysynnälle Yhdysvalloissa, jossa lääketeollisuuden rooli on erittäin vahva. Uudella markkinalla toimijalta edellytetäänkin kykyä arvioida institutionaalisia eroja kohde- ja kotimarkkinoiden välillä. Vastoin voimakasta erikoistumiseen suuntautuvaa yhteiskuntakehitystä työ osoittaa, että laaja-alainen poikkitieteellinen ymmärrys yksilötasolla lisää kykyä innovoida perinteisten toimialojen ja tieteenalojen rajapinnoilla. Tämä tulos näyttäisi viittaavan siihen, että pienen maan ja organisaation vahvuus on rajallisten resurssien edellyttämä yksilötason laaja-alainen perspektiivi. Ritvala kehottaa yritysjohtoa rohkaisemaan poikkitieteellistä ja toimialarajat ylittävää yhteistyötä sekä kansainvälistymisessä analysoimaan institutionaalisia eroja eri markkinoiden välillä. Lisätietoja: tiina.ritvala(at)hse.fi 1 1 312 L i t e r a t u r e Arvot ja yhteiskuntavastuullinen toiminta suurissa suomalaisissa perheyrityksissä. Omistajan näkökulma KTM Krista Elo-Pärssisen taloustieteiden väitöskirja Arvot ja yhteiskuntavastuullinen toiminta suurissa suomalaisissa perheyrityksissä. Omistajan näkökulma tarkastettiin Jyväskylän yliopistossa Vastaväittäjänä toimi dosentti Jarna Heinonen (Turun kauppakorkeakoulu) ja kustoksena professori Matti Koiranen (Jyväskylän yliopisto). Perheyritysten yhteiskuntavastuu muodostuu arvoista ja perinteistä Krista Elo-Pärssinen tutki väitöstyössään suomalaisten suurten perheyritysten arvomaailmaa ja yhteiskuntavastuullista toimintaa suurissa suomalaisissa perheyrityksissä. Perheyrityksissä tavoitteena on yritystoiminnan jatkuvuus, joka vaatii vastuullisuutta sidosryhmäsuhteissa. Perheyrityksissä perinteet ja jatkuvuus tuovat uuden ulottuvuuden yhteiskuntavastuulliseen toimintaan. Tutkittujen perheyritysten yhteiskuntavastuullinen toiminta ei ole yrityksen maineen kiillotusta ja arvostetun yrityskansalaisen ase- man hakemista, vaan toimimista perheen arvojen ja yrityksen perinteiden mukaisesti, Elo- Pärssinen toteaa. Vaikka perheyritykset huolehtivat sidosryhmistään ja ovat aktiivisia lobbaajia ja hyväntekijöitä, yhteiskuntavastuullisen toiminnan strategista merkitystä ei vielä täysin tunnisteta ja hyödynnetä. Perheyrityksissä on olemassa arvopohja, jonka varaan olisi helppo kehittää enemmän strategista yhteiskuntavastuullista toimintaa. Yritysten pitäisi miettiä juuri itselle omiin arvoihin ja strategioihin sopiva yhteiskuntavastuullisen toiminnan muoto ja tapa, Elo- Pärssinen haastaa. Perheyritysten yhteiskuntavastuullisessa toiminnassa on nähtävissä omistajien näkökulmasta kolme eri arvopohjalta lähtevää tyypittelyä. Yhteisöllisiä arvoja painottavat yrityksen omistajat pitävät yrityksen tärkeimpänä sidosryhmänä henkilöstöä. Tärkeää on luoda turvallinen ja viihtyisä työpaikka. Toisessa tyypissä arvona näyttäytyy vahvimmin menestys ja yritykset kokevat olevansa ensisijaisesti vastuussa asiakkailleen. Yrityksen kilpailuetu muodostuu korkealaatuisista tuotteista ja tiiviistä asiakassuhteista. Henkilöstö- ja asiakassuhteissa korostuvat yksilöllisyys ja joustavuus sekä henkilö-13 kohtaiset, luottamukselliset ja pitkäaikaiset suhteet, kuvailee Elo-Pärssinen kahta ensimmäistä tyyppiä. Kolmannessa tyypissä perheyritys toimii taloudellisessa ja moraalisessa vastuusuhteessa sitä ympäröivää yhteiskuntaa kohtaan. Yritys kokee siten vastuunsa laajasti koko yhteiskunnalle. Yrityksen tehtäväksi nähdään yrityksen toimiminen kannattavasti pitkällä aikavälillä, mutta myös työllistämistä ja verojen maksua pidettiin tärkeänä taloudellisena vastuuna. Yritys toimii yhteiskunnan uskottuna miehenä, joka pyrkii vaikuttamaan proaktiivisesti toimintaympäristöönsä ja lisäämään hyvinvointia yhteiskunnassa, Elo-Pärssinen määrittelee. Elo-Pärssinen haastatteli tutkimustaan varten kahdeksaa suuren suomalaisen perheyrityksen omistajaa, jotka toimivat joko yrityksen toimitusjohtajana tai vaikuttivat hallituksessa. Lisätietoja: krista.elo-parssinen(at)perheyritystenliitto.fi Vuorovaikutus, viestintäteknologia ja identifioituminen hajautetuissa tiimeissä FM Anu Sivusen puheviestinnän väitöskirja Vuorovaikutus, viestintäteknologia ja identifioituminen hajautetuissa tiimeissä tarkastettiin Jyväskylän yliopistossa Vastaväittäjänä toimi dosentti Jukka Lipponen (Helsingin yliopisto) ja kustoksena professori Maarit Valo (Jyväskylän yliopisto). Viestintä ratkaisee hajautetuissa tiimeissä Työnteko eri toimipisteisiin tai maihin hajautuneissa tiimeissä on arkipäivää monissa organisaatioissa. Tällaisissa työryhmissä jäsenten viestinnällä on keskeinen merkitys tiimi-identiteetin rakentamisessa, toteaa Anu Sivunen. Sivunen tutki väitöskirjassaan eri toimipisteisiin tai maihin hajautuneiden tiimien viestintää haastattelemalla tiimien jäseniä ja havainnoimalla heidän vuorovaikutustaan erilaisten viestintävälineiden kautta. Tiimit käyttivät hajautettuun työskentelyyn paljon sähköpostia ja puhelinta, mutta myös pikaviestimet ja erilaiset sähköiset keskustelufoorumit ovat yleistyneet selvästi. Kun suurin osa viestinnästä siirtyy teknologiavälitteiseksi, saattavat tietotulva tai negatiiviset asenteet eri välineitä kohtaan vaikeuttaa tiimin vuorovaikutusta. Välineitä ei myöskään aina käytetä rationaalisin perustein. Hektisessä työelämässä ei aina ehditä miettiä, mikä väline olisi parasta valita mihinkin tilanteeseen. Välineen sopivuus riippuu sekä 1 1 514 L i t e r a t u r e käsiteltävästä tehtävästä että viestintävälineen ominaisuuksista, mutta myös kulloisestakin tilanteesta, käyttäjien taidoista ja heidän välisestä viestintäsuhteestaan, Sivunen korostaa. Vuorovaikutus turvaa tiimin yhtenäisyyttä Maantieteellisesti hajautetut tiimit poikkeavat perinteisistä tiimeistä monella tavalla. On tyypillistä, että kaikki hajautetun tiimin jäsenet eivät ole edes varmoja siitä, keitä tiimiin kuuluu, tai mitä tehtäviä muut jäsenet tiimissä tekevät. Tiimi tulisikin tietoisesti tehdä jäsenilleen näkyväksi keskustelemalla rooleista ja tehtävistä yhdessä sekä järjestämällä tiimin käynnistysvaiheessa kasvokkaistapaaminen jäsenten välille. Muuten saattaa käydä niin, että tiimille ei muodostu koskaan vahvaa tiimi-identiteettiä, vaan jäsenet identifioituvat tiimin sijasta paikalliseen yksikköönsä. Sivunen korostaa, että hajautetuissa tiimeissä vahva tiimi-identiteetti on ensisijaisen tärkeä, jotta jäsenet jaksavat tehdä töitä tiimin hyväksi ja voivat kokea yhteenkuuluvuuden tunnetta myös muista erillään työskennellessään. Identifioitumisen kokemisessa keskeistä on vuorovaikutuksen laatu ja määrä kaukana toisistaan sijaitsevien jäsenten välillä. Se, että myös kauempana sijaitsevat tiimin jäsenet otetaan huomioon yhteistyössä ja vuorovaikutuksessa on tärkeää etenkin tiimeissä, joissa vain osa jäsenistä sijaitsee muusta tiimistä hajallaan. Maantieteellisen etäisyyden lisääntyessä kasvavat usein myös kulttuuri- ja kielierot, ja aikaerot vähentävät mahdollisuuksia yhteisten virtuaalisten palaverien pitämiseen. Vahva tiimi-identiteetti voi kuitenkin olla se kipinä, joka saa jäsenet tällaisessakin tilanteessa puhaltamaan yhteen hiileen, Sivunen korostaa. Huumori rakentaa tiimiidentiteettiä Teknologiavälitteinen vuorovaikutus nousee keskeiseen asemaan hajautettujen tiimien yhteistyössä. Yhteiset tehtävät ja projektit voivat teknologiavälitteisestikin hoidettuina vahvistaa jäsenten kuulumista tiimiinsä. Lisäksi tiimi-identiteettiä rakennetaan epämuodollisemman vuorovaikutuksen, kuten huumorin ja tiimille tyypillisen kielenkäytön ja sanaston kautta. Pikaviestin (instant messanger) näyttäisi olevan yksi välineistä, joka lisää spontaania ja epämuodollista vuorovaikutusta organisaatioissa. Sen kautta kaukanakin sijaitsevat tiimin jäsenet ovat helposti tavoitettavissa. Töiden tekemisen ohella tulee pikaviestimessä usein kysyttyä työtoverin kuulumisia, jolloin jäsenet myös tutustuvat toisiinsa paremmin ja yhteistyö helpottuu, Sivunen toteaa. Pikaviestin houkuttaa käyttäjiä epämuodollisempaan viestintätyyliin, mikä saattaa edesauttaa tiimille tyypillisen, oman vuorovaikutuskulttuurin muodostumista. Sivunen havaitsi, että asenteet ja käyttäytyminen teknologiavälitteisen viestinnän suhteen ovat joskus ristiriitaisia. Usein ajatellaan, että teknologiavälitteinen vuorovaikutus on automaattisesti heikompaa tai etäisempää kuin kasvokkaisvuorovaikutus, vaikka näin ei käytännössä olisikaan. Tästä on osoituksena jo erilaisten Internetin vapaa-ajan verkostoitumispalveluiden suosio. Myös työelämässä tiiviitä ja tuloksekkaita viestintäsuhteita voidaan solmia pelkästään teknologiavälitteisesti, Sivunen toteaa. Lisätietoja: anu.sivunen(at)tkk.fi15 Yrittäjän persoonallisuus ja sen yhteys yrityksen kasvuun Big Five -teorian mukaan tarkasteltuna KTL Eila Heikkisen yrittäjyyden väitöskirja Yrittäjän persoonallisuus ja sen yhteys yrityksen kasvuun Big Five -teorian mukaan tarkasteltuna tarkastettiin Jyväskylän yliopistossa Vastaväittäjänä toimi professori Ahti Lehtomaa (Lappeenrannan teknillinen yliopisto) ja kustoksena professori Matti Koiranen (Jyväskylän yliopisto). Yrittäjän persoonallisuus on erilainen kuin muilla Yrittäjät ovat elämyshakuisempia, rohkeampia, luottavaisempia, joustavampia, itsevarmempia, kärsimättömämpiä ja asiakeskeisempiä kuin vertailuväestö. Tämä selvisi Eila Heikkisen väitöskirjatutkimuksessa, jossa hän tutki yrittäjän persoonallisuutta ja sen yhteyttä yrityksen kasvuun. Heikkisen tutkimus on ensimmäinen laatuaan Suomessa. Siinä hän tarkastelee yrittäjän persoonallisuutta nykyisen persoonallisuusteorian mukaisella ja validilla persoonallisuustestillä. Vaikka yrityksen kasvututkimuksella on pitkä historia, tutkimussuunnassa ei ole huomioitu yritysjohdon persoonallisuuden vaikutusta yrityksessä tehtäviin päätöksiin. Pk- ja mikroyrittäjällä on kuitenkin lähes täydellinen määräysvalta esimerkiksi kasvutavoitteiden, strategisten päätösten tai resurssien kohdentamisen suhteen. Lisäksi yritystoiminnan tavoitteet ovat yleensä samat kuin omistajan tavoitteet liiketoiminnan suhteen, Heikkinen huomauttaa. Kasvuhalu on suuri Suomalaisilla yrittäjillä on selkeä tavoite yritystoiminnan suhteen ja yritysten kasvuhalu on suuri; 57 % vastaajista halusi, että yritys kasvaa. Lisäksi yrittäjän kasvumotivaatio on tärkeämpi yrityksen kasvuun vaikuttava tekijä kuin ympäristö tai toimialan kasvu. Vastaajista 62 % oli sitä mieltä että yritys kasvaa riippumatta toimialan kasvusta ja 69 % ei pitänyt ympäristötekijöitä kasvun esteenä. Yrittäjän ikä ja sen mukainen elinkaaren vaihe haasteineen oli selkeästi merkittävä yrityksen kasvuun vaikuttava tekijä. Taloudellisia kasvun esteitä ei juuri noussut esille. Tilanne näyttää päinvastaiselta: 82 % uskoi siihen, että kasvun edellyttämät resurssit pystytään hankkimaan, mutta kasvu pyritään toteuttamaan omarahoituksen turvin. Tutkimukseen osallistuneet yritykset olivat erittäin vakavaraisia ja niiden tärkeimpiä kasvutavoitteita oli liiketoiminnan kannattavuus. Yrittäjän persoonallisuus vaikuttaa kasvumotivaatioon Viiden faktorin mallia eli Big Five -teoriaa käytetään yleisesti persoonallisuudenpiirteiden tutkimuksessa. Siihen perustuva PK5-testi on Suomen oloihin standardoitu persoonallisuustesti ja 1 1 716 L i t e r a t u r e sen mukaan yrittäjien persoonallisuus poikkeaa ratkaisevasti muun väestön persoonallisuudesta. PK5-persoonallisuustesti koostuu viidestä peruspiirteestä. Niistä jokainen on jakautunut kolmeen ala-asteikkoon. Ala-asteikkoja on viisitoista ja ne tuovat persoonallisuudenpiirteet tarkemmin esille kuin viisi päädimensiota. Yrittäjien persoonallisuus eroaa muun väestön persoonallisuudesta kahdeksan ala-asteikon kohdalla. Yrittäjät ovat elämyshakuisempia, rohkeampia, luottavaisempia, joustavampia, itsevarmempia, kärsimättömämpiä ja asiakeskeisempiä kuin vertailuväestö. Persoonallisuudenpiirteiden sekä kasvustrategian välinen yhteys tuli selkeästi esille, ts. erilaiset henkilöt toteuttavat erilaisia strategisia vaihtoehtoja. Persoonallisuudenpiirteillä oli yhteys myös kasvumotivaatioon, yrittäjän taitoihin sekä yrityksen tulokseen. Erilaiset yrittäjäpersoonallisuudet näyttäisivät asennoituvan kasvuun eri tavoin, mittaavan kasvua eri tavalla ja valitsevan erilaisia kasvustrategioita, Heikkinen huomasi. Heikkinen toteaa, että arvioitaessa persoonallisuuden yhteyttä kasvuun, keskeisin valinta on se, millä kasvua mitataan. Esimerkiksi yrittäjä voi tavoitella liikevaihdon kasvua tai kannattavuuden paranemista ilman, että hän tavoittelee samalla henkilöstömäärän lisäämistä. Lisätietoja: eila.heikkinen(at)econ.jyu.fi Luova laatu ja arvoinnovaatiot oppivan verkoston tuottamina: tapaustutkimus rakennuspuutuoteteollisuuden verkostosta TkL Kaija Arhion yrittäjyyden väitöskirja Luova laatu ja arvoinnovaatiot oppivan verkoston tuottamina: tapaustutkimus rakennuspuutuoteteollisuuden verkostosta tarkastettiin Jyväskylän yliopistossa Vastaväittäjänä toimi professori, dosentti Pasi Malinen (Turun kauppakorkeakoulu) ja kustoksena professori Matti Koiranen (Jyväskylän yliopisto). Pitkäjänteinen yhteistyö hyödyttää pienyrityksiä Arhion väitöskirjatutkimus tuo keskustelun kohteeksi toistaiseksi liiketaloustieteellisessä tutkimuksessa niukasti esillä olleet arvoinnovaation ja luovan laadun käsitteet. Arvoinnovaatiolla tarkoitetaan innovaatiota, joka asiakkaalle tuottavan hyödyn ohella lisää organisaatioiden osaamista ja näin nostaa yritykset uudelle korkeammalle toiminnan tasolle. Arvoinnovaation avulla yritys voittaa kilpailijat ja lisäksi arvoin-17 novaatio saa aikaan uutta kysyntää. Arhio selvitti, kuinka verkostossa toimivat rakennuspuutuotealan yritykset luovat arvoinnovaatioita ja parantavat laatua. Tutkitut arvoinnovaatiot ovat tuottaneet myös pienten yritysten verkostolle uutta liiketoimintaa. Voivatko arvoinnovaatiot siis olla puutuoteteollisuuden menestymisen uusi perusta? Arhion tutkimus yhdistää uudella tavalla organisaation oppimisen, laadun ja innovaatiot yritysten välisessä yhteistyössä. Arhio kuvasi oppivan verkoston, joka kykenee tuottamaan arvoinnovaatioita. Tuloksia voidaan soveltaa puutuoteteollisuuden pk-yrityksissä käytännön liiketoiminnan kehittämiseen. Toimintatapana jatkuva parantaminen ja siihen liittyvä oppiminen organisaatiossa ja verkostossa on esimerkkien valossa tuottanut arvoinnovaatioita. Eräänä esimerkkinä arvoinnovaatiosta tutkimuksen rakennuspuutuoteteollisuuden verkostossa on tuloilmaikkunan kehitystyö. Asiakkaan perustarpeen raikkaan sisäilman lisäksi tuloilmaikkuna on vedoton ja energiataloudellinen. Kehitysprosessin aikana osallistuvien yritysten osaaminen on lisääntynyt ja myös verkostossa tämä on luonut uutta kysyntää. Näistä innovaatioista osa on sellaisia, joita yksittäinen yritys ei olisi ainakaan yhtä tehokkaasti kyennyt kehittämään. Kehittämisprojektit ovat usein monipuolista osaamista edellyttäviä hankkeita, joissa tarvitaan erilaisia resursseja. Verkoston toisiaan täydentävät resurssit mahdollistavat tällaisen monialaista osaamista vaativan kehittämisen. Resurssipohjaisen näkemyksen mukaisesti yrityksen kannattaa erikoistua omaan ydinosaamiseen, Arhio kuvailee. Yritysten välinen yhteistyö ja siihen liittyvä luottamus kehittyvät ajan kuluessa kumppanien oppiessa tuntemaan toinen toisiaan. Samalla kehittyy yhteistyökulttuuri, jonka taustalla olevista arvoista asiakastyytyväisyys on ehkä merkittävin. Tutkimuksen kohdeverkostossa myös laatukulttuuri on kehittynyt yhtenäiseksi ja laadusta keskusteltaessa puhutaan yhteisellä kielellä. Oppivalle organisaatiolle tyypilliseen tapaan kokemuksista viisastutaan ja kokemuksen tuoma hiljainen tieto muuntuu eksplisiittiseksi tiedoksi. Verkostoissa toimivien pienten yritysten kannalta tutkimus korostaa pitkäjänteisen yhteistyön tuloksellisuutta, Arhio tiivistää. Lisätietoja: kaija.arhio(at)centria.fi 1 1 918 L i t e r a t u r e The Success of Firm-wide IT Infrastructure Outsourcing: an Integrated Approach KTM Mari Nyrhisen tietojärjestelmätieteen alaan kuuluva väitöskirja The Success of Firm-wide IT Infrastructure Outsourcing: an Integrated Approach tarkastettiin Helsingin kauppakorkeakoulussa Vastaväittäjänä toimi professori Hannu Salmela (Turun kauppakorkeakoulu) ja kustoksena professori Tomi Dahlberg (HSE). IT-ulkoistuksen kokonaisvaltainen johtaminen parantaa ulkoistuksen onnistumista Informaatioteknologian (IT) ulkoistamisesta on tullut viimeksi kuluneiden 15 vuoden aikana yrityksissä enemmänkin yleinen käytäntö kuin satunnainen tapahtuma. Vaikka julkisuudessa keskustellaan nykyisin kriittisesti myös ulkoistuksen riskeistä ja epäonnistumisista, eikä esitellä pelkästään ulkoistuspalvelun tuottajien markkinoinnillisia menestystekijöitä, odotetaan IT:n ulkoistusmarkkinoiden edelleen jatkavan kasvuaan tulevina vuosina. Nyrhisen väitöstutkimus selvittää, mitä ulkoistuksen onnistuminen on ja mitkä tekijät vaikuttavat ulkoistuksessa onnistumiseen. Tutkimus antaa ohjeita yrityksenlaajuisten IT-palvelujen ulkoistuksen onnistumiselle ulkoistavan yrityksen näkökulmasta. Ulkoistuksen onnistuneisuutta arvioidaan sitä varten kehitetyllä instrumentilla, joka arvioi ulkoistukselle asetettavia strategisia, taloudellisia, teknologisia ja sosiaalisia hyötyjä sekä niiden toteutumista. ITulkoistuksen onnistumisen instrumentti testattiin haastattelujen ja tapaustutkimuksen avulla ja sitä käytettiin kyselytutkimuksessa, jossa suurinta suomalaista yritystä pyydettiin arvioimaan yrityksenlaajuisten IT-infrastruktuuripalveluiden ulkoistuksen onnistuneisuus. Tutkimuksen teoreettisena viitekehyksenä käytettiin transaktiokustannusteoriaa sekä resurssien merkitystä painottavaa strategisen johtamisen teoriaa. Tutkimuksen keskeisin tulos on IT-ulkoistuksen onnistuneisuutta arvioivan mittarin kehittäminen ja validointi. Instrumenttia voidaan hyödyntää yrityksissä IT:n ulkoistuksen tavoitteiden asettamiseen, priorisointiin ja seuraamiseen. IT-infrastruktuurin ulkoistuksen onnistuneisuudessa ei havaittu eroa siinä, kuinka suuri osuus yrityksenlaajuisista IT-infrastruktuuripalveluista ulkoistetaan. Eräiden IT-palveluiden osalta tutkimus osoitti, että ulkoistus onnistui paremmin, mikäli ulkoistetun palvelun piirteet palvelujen spesifisyys ja toistettavuus olivat linjassa solmitun sopimuksen kanssa siten kun transaktiokustannusteoria ehdottaa. Tutkimuksen tärkeimpiä neuvoja yrityksille on, että ulkoistukselle asetetut tavoitteet tulisi priorisoida. Lisäksi ulkoistussopimuksen tarkkuuden ja IT-palveluiden piirteiden yhteensopivuuteen olisi kiinnitettävä huomiota. Ulkoistuk-19 sen onnistuneisuutta tulisi seurata jatkuvasti ja tarvittaessa priorisoida tavoitteita uudelleen. IT: n ulkoistamisessa tulee tehdyn tutkimuksen mukaan tarkastella kustannusten lisäksi myös yrityksenlaajuista IT-infrastruktuuria kokonaisuutena ja sen tarjoamia mahdollisuuksia yrityksen kilpailukyvyn lisäämiseksi. Lisätietoja: mari.nyrhinen(at)hse.fi Hoivayritykset kotona asuvien ikääntyvien toimintakyvyn tukena: Ikääntyvien, kuntapäättäjien ja hoivayrittäjien näkökulma KTL Marja-Liisa Hiirosen yrittäjyyden väitöskirja Hoivayritykset kotona asuvien ikääntyvien toimintakyvyn tukena: Ikääntyvien, kuntapäättäjien ja hoivayrittäjien näkökulma tarkastettiin Jyväskylän yliopistossa Vastaväittäjänä toimi professori Juha Kinnunen (Kuopion yliopisto) ja kustoksena professori Matti Koiranen (Jyväskylän yliopisto). Lisää valinnanvapautta ikääntyvien kotihoitopalveluihin Kuka tuottaa palvelut yhä kasvavalle ikääntyvien ihmisten joukolle ja kuka rahoittaa nuo palvelut? Marja-Liisa Hiirosen Kokkolassa tarkastettava väitöskirja tuo näkökulmia siihen, kenen tulisi tuottaa ja rahoittaa kotona asuvien ikääntyvien toimintakykynsä tueksi tarvitsemat palvelut. Hiironen havaitsi, että ikääntyvien kotihoitopalvelutuotannossa tarvitaan edelleen monia palveluntuottajia: julkista sektoria, hoivayrityksiä, kolmatta sektoria sekä läheisiä, joille kaikille on osittain jo muotoutunut oma roolinsa. Hoivayritykset hakevat aktiivisesti uudenlaista roolia palvelutuotannon kokonaisuudessa. Monet ikääntyvät arvostavat valinnanvapautta kotihoitopalveluja tarvitessaan. Hoivayrittäjien haastattelussa esille tuotu asiakaslähtöisyys haastaa etsimään ja kehittämään palveluja ja palvelukokonaisuuksia, jotka vastaavat kunkin asiakkaan yksilöllisiä tarpeita. Kuntapäättäjien haastatteluissa esille tuoman valvonnan tehtävänä on ikääntyvien, kuntapäättäjien ja hoivayrittäjien arvostaman kotihoitopalvelujen laadun ylläpitäminen, Hiironen muistuttaa. Yksilöllisesti muuntuvista palvelupaketeista vientituote? Ikääntyvät kertoivat tarvitsevansa apua esimerkiksi puiden pienimisessä, lumen luonnissa, 1 2 120 L i t e r a t u r e kyytien kanssa ja muistamisessa. Lisäksi pullojen, purkkien, pakkauksien avaamisessa, nostelussa, kiinteistönhoidossa, pihan hoidossa ja veroilmoituksen teossa koetaan avuntarvetta, Hiironen kuvailee. Ikääntyvien palvelutarpeet ovat monimuotoisia. Palveluntuottajien haasteena on vastata niiden ikääntyvien tarpeisiin, jotka tarvitsevat vähän apua ja tulevat kotonaan hyvin toimeen esimerkiksi siivouspalvelun turvin. Toisaalta palveluntuottajien tehtävänä on vastata myös niiden ikääntyvien tarpeisiin, jotka tarvitsevat hyvin monenlaista apua. Hoivayritykset voivat vastata monimuotoisiin palvelutarpeisiin joko tuottamalla palvelut itse tai verkostoitumalla jonkun toisen yrityksen kanssa niin, että ikääntyvän palvelutarpeisiin saadaan vastattua. Ikääntyvän kannalta on tärkeää, ettei hänen tarvitse tilata palveluita monelta eri palveluntuottajalta, Hiironen korostaa. Hoivayritysten rooli ikääntyvien kotihoitopalvelujen tuottajana on vahvin erilaisissa tukipalveluissa. Hiironen hahmotteli palvelukokonaisuuksia, joista ensimmäinen IKÄ-paketti sisältää siivous-, kuljetus- ja vaatehuoltopalvelut ja toinen IKÄ-paketti sisältää edellisten lisäksi ruuan valmistukseen ja ruokailussa avustamiseen sekä henkilökohtaiseen hygieniaan liittyvät palvelut. Hoivayritykset voivat kehittää tutkimuksessa hahmoteltuja palvelupaketteja yksilöllisesti muuntuviksi, kilpailukykyisiksi tuotteiksi kasvavilla markkinoilla. Miksei palvelupaketeista voitaisi tehdä suomalainen vientituote ikääntyvien määrä kun kasvaa kaikissa länsimaissa, Hiironen kannustaa. Hiironen keräsi tutkimusaineistonsa Keski-Pohjanmaan ammattikorkeakoulun sosiaalija terveysalan yksikön Hoiva 2008 projektissa (rahoittajina ESR, Pohjanmaan TE-keskus ja KO- SEK) neljän keskipohjalaisen kunnan (Himanka, Kannus, Kälviä, Lohtaja) vuotiaalta väestöltä, kuntapäättäjiltä ja hoivayrittäjiltä. Ikääntyville suunnattuun kyselytutkimukseen vastasi yhteensä 1128 henkilöä. Vastausprosentti oli 40,3 %. Kuntapäättäjien kyselytutkimukseen vastasi 32 henkilöä vastausprosentin ollessa 48,5 %. Osa tutkimusaineistosta kerättiin haastattelemalla 31 kuntapäättäjää ja 4 hoivayrittäjää. Päättäjät, julkisten palvelujen tuottajat ja hoivayrittäjät voivat hyödyntää tuloksia kotihoitopalvelujen organisoinnissa ja kehittämisessä. Ikääntyvät ja heidän läheisensä voivat käyttää tuloksia pohtiessaan palveluiden hankkimista. Tuloksia voidaan hyödyntää myös sosiaali- ja terveysalan koulutuksen kehittämisessä ja tutkimustoiminnan suuntaamisessa. Lisätietoja: marja-liisa.hiironen(at)cou.fi 1 2 2 Näytä lisää
 Muutoksessa elämisen taidot Päivi Rauramo, asiantuntija TtM Työturvallisuuskeskus TTK paivi.rauramo@ttk.fi Työelämän muutosvirtoja Teknologian kehitys Tietotekniikan ja siihen liittyvien sovellusten kehitys Lisätiedot Tekesin mahdollisuudet tukea kehittämistä. 17.4.2012 Nuppu Rouhiainen
 Tekesin mahdollisuudet tukea kehittämistä 17.4.2012 Nuppu Rouhiainen Rahoitusperiaatteet yritysten projekteissa Rahoitus voi kohdistua tuotteiden, prosessien, palvelu- tai liiketoimintakonseptien ja työorganisaatioiden Lisätiedot Tulevaisuuden markkinat tulevaisuuden yrittäjä. Vesa Puhakka vesa.puhakka@oulu.fi
 Tulevaisuuden markkinat tulevaisuuden yrittäjä Vesa Puhakka vesa.puhakka@oulu.fi Dynaamisessa liiketoimintaympäristössä on valtavasti informaatiota mutta vähän tietoa. Koska suurin osa yrityksistä ja ihmisistä Lisätiedot Joensuun odotuksia innovatiivisten kasvuyritysten tukemiselle
 Joensuun odotuksia innovatiivisten kasvuyritysten tukemiselle Kari Karjalainen Kuopio 27.10.2011 Joensuun seudun vahvoja alueita Joensuun kaupunkiseudun vahvuuksia ovat: Globaalin tason vahvuus Metsäteknologia Lisätiedot MITEN SUOMALAISET YRITYKSET HYÖDYNTÄVÄT VERKOSTOJA PALVELULIIKETOIMINNAN KEHITTÄMISESSÄ? KANNATTAAKO SE?
 Miten yhteiskunnalliset haasteet, julkiset palvelut ja yritysten liiketoiminta kohtaavat vai kohtaavatko? Ville Valovirta Miten liiketoimintaa sosiaalisista innovaatioista? -seminaari 23.1.2013 2 1. Miten Lisätiedot INNOVAATIOPOLITIIKAN MUUTOSTRENDIT MIKSI JA MITEN? Johtaja Timo Kekkonen, Innovaatioympäristö ja osaaminen, Elinkeinoelämän Keskusliitto EK
 INNOVAATIOPOLITIIKAN MUUTOSTRENDIT MIKSI JA MITEN? Johtaja Timo Kekkonen, Innovaatioympäristö ja osaaminen, Elinkeinoelämän Keskusliitto EK Mikä on innovaatio innovaatiostrategia innovaatiopolitiikka??? Lisätiedot JHS 179 Kokonaisarkkitehtuurin suunnittelu ja kehittäminen Liite 2. Liiketoimintamallit ja kyvykkyydet KA-suunnittelussa
 JHS 179 Kokonaisarkkitehtuurin suunnittelu ja kehittäminen Liite 2. Liiketoimintamallit ja kyvykkyydet KA-suunnittelussa Versio: Luonnos palautekierrosta varten Julkaistu: Voimassaoloaika: toistaiseksi Lisätiedot CLEANTECH-INNOVAATIOIDEN KAUPALLISTAMINEN EAKR-HANKE A30069
 INNOVAATIOPUTKESTA YRITYSTOIMINTAA CLEANTECH-INNOVAATIOIDEN KAUPALLISTAMINEN EAKR-HANKE A30069 INNOVAATIOPUTKESTA YRITYSTOIMINTAA Cleantech-innovaatioiden kaupallistaminen Antti Herlevi Loppuseminaari Lisätiedot Sosiaali- ja terveydenhuollon ITratkaisujen
 26.1.2014 Joulukuussa 2013 toteutetun kyselyn tulokset Sosiaali- ja terveydenhuollon ITratkaisujen hyödyntämistä ja tietohallintoa koskeva kysely Tomi Dahlberg Karri Vainio Sisältö 1. Kysely, sen toteutus, Lisätiedot Yhteiskunnalliset yritykset alueiden kehittämisessä
 Yhteiskunnallisten Yritysten Superpäivä Oulussa Hallintojohtaja Ari Heikkinen, Oulun kaupunki konsernipalvelut 17.10.2012 Julkiset palvelut murroksessa Euroopan maiden taloudelliset vaikeudet juontavat Lisätiedot ICT - HYPAKE. Timo Pekkonen, Kainuun Etu Oy Arja Ranta-aho, Minna Lappi, Fluente Kumppanit Oy 14.02.2014
 ICT - HYPAKE Timo Pekkonen, Kainuun Etu Oy Arja Ranta-aho, Minna Lappi, Fluente Kumppanit Oy 14.02.2014 Mitä näkyvissä? Väestörakenteen muutos Globalisaatio Kaupungistuminen Ilmastonmuutos Digitalisaatio Lisätiedot Tunnistaako yrittäjä oman työhyvinvointinsa. Maarit Laine, Terveyskunto Oy Työterveyspäivät 27.10.2010
 Tunnistaako yrittäjä oman työhyvinvointinsa Työterveyspäivät Yrittäjyys mitä se merkitsee? Askel kammokujaan, josta ei ole takaisin paluuta normaalin turvaverkon piiriin. Kiire, vastuut, taloudelliset Lisätiedot ARENEN YRITTÄJYYSSUOSITUKSET
 ARENEN YRITTÄJYYSSUOSITUKSET Yrittäjyyssuositukset Arenen verkkosivuilla Arene ry Suomen Yrittäjät Riikka Ahmaniemi (JAMK), Kari Ristimäki (SeAMK), Lauri Tuomi (HAAGA-HELIA), Mika Tuuliainen (Suomen Yrittäjät), Lisätiedot BUILT ENVIRONMENT INNOVATIONS RAKENNETTU YMPÄRISTÖ. Strategisen huippuosaamisen keskittymä (SHOK) www.rym.fi
 BUILT ENVIRONMENT INNOVATIONS RAKENNETTU YMPÄRISTÖ Strategisen huippuosaamisen keskittymä (SHOK) www.rym.fi RAKENNETTU YMPÄRISTÖ LUO HYVINVOINTIA JA KILPAILUKYKYÄ Kuva: Vastavalo Rakennetulla ympäristöllä Lisätiedot Innovaatiot sosiaali- ja terveyspalveluissa
 Osaamisen kehittäminen kuntaalan siirtymissä Workshop Suuret siirtymät konferenssissa 12.9.2014 Terttu Pakarinen, kehittämispäällikkö, KT Workshopin tarkoitus Työpajan tarkoituksena on käsitellä osaamista Lisätiedot Dream Team Hallituksen ja operatiivisen johdon kyvykkyys. MPS-Yhtiöt Vesa Schutskoff
 Dream Team Hallituksen ja operatiivisen johdon kyvykkyys MPS-Yhtiöt Vesa Schutskoff Tunnemme ihmisen Tunnistamme johtajuuden Mittaamme ja analysoimme Luomme arvokasta kasvua jokaiselle Digitaalisuus on Lisätiedot Kasvuun johtaminen -koulutus
 Kasvuun johtaminen -koulutus Kohderyhmä: Kasvun edellytykset omaavien, uusia kasvumahdollisuuksia kotimaasta tai kansainvälisesti etsivien pk-yritysten johto- ja avainhenkilöt Pohjois-Pohjanmaan ja Kainuun Lisätiedot ORGANISAATION UUDISTUMISKYVYN KEHITTÄMINEN
 LEAD13 3.9. 2013 Helsinki ORGANISAATION UUDISTUMISKYVYN KEHITTÄMINEN Prof. Aino Kianto Lappeenrannan teknillinen yliopisto aino.kianto@lut.fi Sisältö Organisaation uudistumiskyky Uudistumiskyvyn avaintekijät Lisätiedot Korkeakoulujen yhteiskunnallinen vuorovaikutus
 Korkeakoulujen yhteiskunnallinen vuorovaikutus Korkeakoulujen KOTA -seminaari 20.8.2013 Erikoissuunnittelija, KT Hannele Seppälä, Korkeakoulujen arviointineuvosto Korkeakoulujen yhteiskunnallisen ja alueellisen Lisätiedot Kriisi synnytti erilaisia selviytymisstrategioita. Perheyrittäjyyteen kasvetaan
 The Father, The Son and The Refreshed Spirit Strategic Renewal After Family Business Succession in the Context of the Textile, Clothing, Leather and Footwear Industry 3 1 8 KTL Liisa Niemen väitöskirja Lisätiedot Miten asiakas tekee valintansa?
 Miten asiakas tekee valintansa? ja miten me voimme vaikuttaa siihen? TkT Asiantuntija Harri Karkkila Strategia Asiakkaan kokema arvo Asiakastyytyväisyys ja asiakaskokemus Kilpailuedut Yrittäjä Kouluttaja Lisätiedot SataSPIN. Prosessien parantaminen verkostoitumalla. Porin korkeakouluyksikkö, TTKK
 SataSPIN Prosessien parantaminen verkostoitumalla Porin korkeakouluyksikkö, TTKK Ohjelmistoasiantuntemuksen keskus Centre of Software Expertise - CoSE Timo.Varkoi@pori.tut.fi http://www.pori.tut.fi SPI Lisätiedot Yhtiökokous 19.4.2011
 Yhtiökokous 19.4.2011 Toimitusjohtajan katsaus Visio Marimekko on maailman arvostetuin kuviosuunnittelija ja yksi kiehtovimmista designbrändeistä. Strategian kulmakivet 1-12/2010 8.2.2011 Marimekon kangaspainon Lisätiedot ISO/DIS 14001:2014. DNV Business Assurance. All rights reserved.
 ISO/DIS 14001:2014 Organisaation ja sen toimintaympäristön ymmärtäminen sekä Sidosryhmien tarpeiden ja odotusten ymmärtäminen Organisaation toimintaympäristö 4.1 Organisaation ja sen toimintaympäristön Lisätiedot Ammattikorkeakoulujen tutkimus-, kehittämis- ja innovaatiotoiminta
 Ammattikorkeakoulujen tutkimus-, kehittämis- ja innovaatiotoiminta Ammattikorkeakoulu on kansainvälisesti arvostettu, autonominen ja vastuullinen: osaajien kouluttaja alueellisen kilpailukyvyn rakentaja Lisätiedot Kuinka onnellisia suomalaiset ovat työssään? Human@Work 30/09/2014 1
 Kuinka onnellisia suomalaiset ovat työssään? Human@Work 30/09/2014 1 Human@Work Human@Work auttaa asiakkaitaan rakentamaan innostavasta yrityskulttuurista kestävää kilpailuetua palveluliiketoimintaan. Lisätiedot Yrittäjien käsitys innovaatioympäristön nykytilasta
 Yrittäjien käsitys innovaatioympäristön nykytilasta Yrittäjien käsitys innovaatioympäristön nykytilasta 1 : Yksityiset toimijat yrittäjien tärkein voimavara Kysely toteutettiin yhteistyössä Suomen Yrittäjien Lisätiedot TUTKIMUS SUOMALAISTEN PK-YRITYSTEN KYVYSTÄ KANSAINVÄLISEEN KASVUUN
 TUTKIMUS SUOMALAISTEN PK-YRITYSTEN KYVYSTÄ KANSAINVÄLISEEN KASVUUN YHTEENVETO TULOKSISTA 1. Tutkimuksen taustaa ja tutkimusaineisto Trailmaker Oy toteutti Kasvu Open -ohjelman yhteydessä tutkimuksen, jonka Lisätiedot HALLITUSPARTNERIT ESITTÄYTYY
 Tekesin innovaatiorahoitus tutkimusorganisaatioille 2013 visioita, osaamista ja mahdollisuuksia tutkimuksen keinoin Kaupallisesti tai yhteiskunnallisesti uudella tavalla hyödynnettävä tieto ja osaaminen Lisätiedot Supporting the contribution of higher education institutions to regional development: Case Jyväskylä region
 KESKIMAA 90 VUOTTA Supporting the contribution of higher education institutions to regional development: Case Jyväskylä region OECD/IMHE 2006 ESITYKSEN RAKENNE 1. Hankkeen tarkoitus ja toteutus 2. OECD:n Lisätiedot KANNATTAVA KIMPPA LIIKETOIMINTA JA VASTUULLISUUS KIETOUTUVAT YHTEEN
 KANNATTAVA KIMPPA LIIKETOIMINTA JA VASTUULLISUUS KIETOUTUVAT YHTEEN LIIKE2 -tutkimusohjelman päätösseminaari 30.8.2010 KTT, aluepäällikkö Päivi Myllykangas Elinkeinoelämän keskusliitto EK KANNATTAVA KIMPPA Lisätiedot Kasvuun johtaminen. Koulutuksen tavoitteet:
 Pyhäjärven kaupungin 100 % tytäryhtiö Rekisteröity 6/2013 Yhtiön toiminta-ajatuksena on omistaa, vuokrata ja rakentaa tietoliikenneverkkoja ja tuottaa tietoliikennepalveluita Pyhäjärven ja Kärsämäen kuntien Lisätiedot Osuva-loppuseminaari
 Osuva-loppuseminaari Mistä syntyy työntekijän ja työyhteisön innovatiivisuus? Kyselyn tuloksia 15/12/14 Timo Sinervo 1 Mitä tutkittiin Mitkä johtamiseen, työyhteisöön ja työhön liittyvät tekijät johtavat Lisätiedot CIO Forum. Tietohallintojohtajat muutosjohtajina Säästöjä vai uusia valloituksia? Johan Sandell CIO Forum 3.6.2009
 CIO Forum Tietohallintojohtajat muutosjohtajina Säästöjä vai uusia valloituksia? Johan Sandell CIO Forum 3.6.2009 Tervetuloa Taloudellisen tilanteen haasteet voidaan kääntää mahdollisuuksiksi vahvalla Lisätiedot Siinä on ajatusta! Innovaatiot sosiaali- ja terveyspalveluissa
 Siinä on ajatusta! Innovaatiot sosiaali- ja terveyspalveluissa Tekesin ohjelma 2012 2015 Julkiset hankinnat uudistamisen välineeksi Haluamme edistää uutta toimintakulttuuria, jossa palveluhankinnoissa Lisätiedot ForeMassi2025 Tiedotustilaisuus 3.5.2011. Teemu Santonen, KTT Laurea-ammattikorkeakoulu
 ForeMassi2025 Tiedotustilaisuus 3.5.2011 Teemu Santonen, KTT Laurea-ammattikorkeakoulu Hankkeen tavoitteet Pitkän aikavälin laadullisen ennakoinnin verkostohanke Teemallisesti hanke kohdistuu hyvinvointi- Lisätiedot Työelämän kehittämisen tutkimusseminaari 14.2.2006 Essi Saru, Tukkk
 HENKILÖSTÖVOIMAVAROJEN KEHITTÄMINEN JA ORGANISATORINEN OPPIMINEN TULOKSELLISUUSTEKIJÖINÄ Työelämän kehittämisen tutkimusseminaari 14.2.2006 Essi Saru, Tukkk HRD, mitä se on? Human Resource Development Lisätiedot Millaiset reunaehdot uusin johtamistutkimus antaa johtamiselle?
 Kilpailuylivoimaa johtamisen avulla 1.6.2010 Mitkä ovat oikeita kysymyksiä? Millaiset reunaehdot uusin johtamistutkimus j antaa johtamiselle? Väitöstutkimuksen tarkoitus TUTKIMUSKYSYMYS: Onko löydettävissä Lisätiedot KOTISAIRAANHOITO HARMONIA OY. Kotimainen hyvinvointipalveluiden tuottajaverkosto
 KOTISAIRAANHOITO HARMONIA OY Kotimainen hyvinvointipalveluiden tuottajaverkosto Kotisairaanhoito Harmonia Oy Pienestä suureksi v.2001-2010 Tuotteet: Kotihoidon palvelut Kaikki palvelut samasta osoitteesta. Lisätiedot Hyvän johtamisen kriteerit julkiselle sektorille: Hyvällä johtamisella hyvään työelämään
 3. Arvot luovat perustan Filosofia, uskonto, psykologia Integraatio: opintojen ohjaus Tässä jaksossa n Omat arvot, yrityksen arvot n Visio vie tulevaisuuteen Osio 3/1 Filosofia Uskonto 3. Arvot luovat Lisätiedot Lapsuuden arvokas arki ARVO-hankkeen koulutus 13.8. 2008. PRO koulutus Ulla Rasimus ja konsultointi
 Lapsuuden arvokas arki ARVO-hankkeen koulutus 13.8. 2008 ARVO-koulutuspäivän tavoitteet 13.8. 2008 Selkiyttää ja luoda moniammatillisesti yhteisiä merkityksiä hankkeen tavoitteille, käsitteille ja kehittämisprosessille. Lisätiedot Tulostiedotustilaisuus 27.2.2014. Toimitusjohtaja Seppo Kuula
 OPETUSSUUNNITELMA, johtaminen ja liiketoimintaosaaminen Liiketalouden ylempi ammattikorkeakoulututkinto antaa sinulle vankan kehittämisosaamisen. Syvennät johtamisen ja liiketoiminnan eri osa-alueiden Lisätiedot Opinnäytetyöhankkeen työseminaarin avauspuhe 20.4.2006 Stadiassa Hoitotyön koulutusjohtaja Elina Eriksson
 1 Opinnäytetyöhankkeen työseminaarin avauspuhe 20.4.2006 Stadiassa Hoitotyön koulutusjohtaja Elina Eriksson Arvoisa ohjausryhmän puheenjohtaja rehtori Lauri Lantto, hyvä työseminaarin puheenjohtaja suomen Lisätiedot Arvoverkkojen kehittämisen rahoitus
 TEKES 25.6.2013 Jukka Laakso Arvoverkkohankkeiden erityispiirteet Arvoverkkohankkeiden tavoitteena on laaja kansainvälinen liiketoiminta tai merkittävä kansallinen järjestelmätason muutos. Yleisenä tavoitteena Lisätiedot Tekesin rahoitus yrityksille
 DM xx-2013 How to do business with drones? 26.8.2015 Tekesin rahoitus yrityksille Sampsa Nissinen Palvelujohtaja, Nuoret teollisuustuoteyritykset Tekes Yrityksille joilla on Halu ja kyky kasvaa Intoa ja Lisätiedot Sidosryhmien merkitys taloushallinnon palvelukeskusten toiminnassa
 Place for a picture Sidosryhmien merkitys taloushallinnon palvelukeskusten toiminnassa Jukka Rautavalta 1 First Name Last Name 25.5.2012 Fazer-konserni lyhyesti Vuonna 1891 perustettu perheyritys Ruokailupalveluja, Lisätiedot Liiketoimintaosaamisen haasteet Suomessa. 30.8.2010 Matti Alahuhta
 Kehittämiskysely 2012 Tulokset Tausta Kehittämiskysely toteutettiin eteläpohjalaisissa kaluste- ja asumisteollisuuden yrityksissä loka-marraskuussa 2012 Kyselyn tavoitteena oli kartoittaa kohderyhmään Lisätiedot Certified Foresight Professional
 Certified Foresight Professional Kenelle? Strategia-, tuotekehitys-, suunnittelu-, konsultointi- tai muissa vastaavissa edelläkävijä- ja kehittämistehtävissä työskentelevät. Sopii myös johdolle, päälliköille Lisätiedot Asiakaslähtöisistä palveluista myös vientikelpoisia tuotteita
 Hyvinvointihanke - avausseminaari 11.2.2009 Eduskunta, Pikkuparlamentin auditorio Asiakaslähtöisistä palveluista myös vientikelpoisia tuotteita Kehittämispäällikkö, KTT Marja-Liisa Hiironen Keski-Pohjanmaan Lisätiedot Pirkanmaan ELY-keskus pk-yritysten kasvun ja kansainvälistymisen edistäjänä. Tiina Ropo kansainvälistymisasiantuntija Pirkanmaan ELY-keskus
 Pirkanmaan ELY-keskus pk-yritysten kasvun ja kansainvälistymisen edistäjänä Tiina Ropo kansainvälistymisasiantuntija Pirkanmaan ELY-keskus 21.11.2012 Paukkuja uuden kasvun aikaansaamiseksi uusien kasvuyritysten Lisätiedot Puolison rooli nais- ja miesjohtajien urilla
 Puolison rooli nais- ja miesjohtajien urilla Suvi Heikkinen Jyväskylän yliopiston kauppakorkeakoulu NaisUrat-hanke Työn ja yksityiselämän tasapaino 6.5.2014 Väitöskirjatutkimus Pyrkimyksenä on selvittää Lisätiedot www.hankintatoimi.fi 21.06.2010 Juha-Pekka Anttila VTT
 Busy in Business Juha Lehtonen 26.4.2012 Markkinan kehityksen trendejä Markkinan kehityksen trendejä Globaali työjako muuttuu ja toiminta siirtyy maailmanlaajuisiin verkostoihin. Muutos haastaa paikallisen Lisätiedot Eurooppalainen yleishyödyllisten sosiaalipalvelujen laatukehys
 Eurooppalainen yleishyödyllisten sosiaalipalvelujen laatukehys Kansalliset edellytykset ja vaatimukset palvelun tarjoajalle 22.8.2014 Sirpa Granö ja Johanna Haaga (käännös) Kansalliset edellytykset ja Lisätiedot Markkinoinnin tila 2010 -kyselytutkimuksen satoa. StratMark-kesäbrunssi 17.6.2010 Johanna Frösén
 Markkinoinnin tila 2010 -kyselytutkimuksen satoa StratMark-kesäbrunssi 17.6.2010 Johanna Frösén Markkinoinnin tila -kyselytutkimus Tavoitteena laaja yleiskuva suomalaisen markkinoinnin tilasta ja kehityksestä Lisätiedot World-Wide Work Stress Multi-case Study of Stress-Coping Process in Distributed Work. Niina Nurmi, KM
 Lectio praecursoria Aalto Yliopisto, Teknillinen korkeakoulu 8.10.2010 World-Wide Work Stress Multi-case Study of Stress-Coping Process in Distributed Work Niina Nurmi, KM HAJAUTETTU TIIMI = Työryhmä, Lisätiedot RUOKATURVALLISUUSRATKAISUT Viennin vauhdittajina. Jukka Lähteenkorva 8.9.2014
 RUOKATURVALLISUUSRATKAISUT Viennin vauhdittajina Jukka Lähteenkorva 8.9.2014 HANKKEEN TAVOITTEET Tavoitteena on avata markkinoita innovatiivisille ratkaisuille ja yhteistoimintamalleille, joilla yritykset Lisätiedot VASTAVIRTAAN KULKIJAT
 VASTAVIRTAAN KULKIJAT KASVUA JA INNOVAATIOITA -SEMINAARI 31.1.2012 Ulla Hytti, Elisa Akola TSE Entre, Turun yliopiston kauppakorkeakoulu Pekka Stenholm Turku Institute for Advanced Studies, Turun yliopisto Lisätiedot Hyvät eväät ETEENPÄIN
 Hyvät eväät ETEENPÄIN YRITYKSILLE SIIVET Yritysten kehittämispalvelut kaikissa ELY-keskuksissa UUSI PALVELUKOKONAISUUS pk-yrityksille Olipa yrityksesi minkä tahansa haasteen tai muutoksen edessä, saat Lisätiedot Tavoitteena kannattava kasvu. Yhtiökokous Repe Harmanen, toimitusjohtaja 16.3.2015
 Tavoitteena kannattava kasvu Yhtiökokous Repe Harmanen, toimitusjohtaja 16.3.2015 Asiakaslupauksemme Takaamme jatkuvuuden ja teemme tulevaisuuden ajallaan ja rahallaan. 1. Toimintamme Merkittävin osa liiketoiminnastamme Lisätiedot Green Growth - Tie kestävään talouteen
 Green Growth - Tie kestävään talouteen 2011-2015 Ohjelman päällikkö Tuomo Suortti 7.6.2011, HTC Ruoholahti Ohjelman kesto: 2011 2015 Ohjelman laajuus: 79 miljoonaa euroa Lisätietoja: www.tekes.fi/ohjelmat/kestavatalous Lisätiedot HYVINVOINTI VIRTUAALITYÖSSÄ
 VITAL-seminaari II Otaniemi 15.5.2006 HYVINVOINTI VIRTUAALITYÖSSÄ Niina Kokko TKK, BIT tutkimuskeskus Esityksen sisältö 1. Vaikuttaako virtuaalisuus työhyvinvointiin? 2. Kuinka stressaantuneinta virtuaalisen Lisätiedot Tekesin Green Growth -ohjelman rahoitus ja palvelut yrityksille
 Alueellinen verkostotapaaminen Rovaniemi Jaana Lerssi-Uskelin Ohjelma: Verkostot työhyvinvoinnin tukena Alustuspuheenvuorot ja työpaja Jatketaan toimintaa yhdessä! Yhteenveto Työterveyslaitos on työhyvinvoinnin Lisätiedot Osaamisen kehittäminen ja kulttuuritausta
 Osaamisen kehittäminen ja kulttuuritausta Opettamisesta osaamiseen Jaana Holvikivi Monikulttuurisuus Metropoliassa Ulkomaalaiset tutkinto-opiskelijat Maahanmuuttajat (opettajat ja opiskelijat) Vilkas opiskelija- Lisätiedot MPS Executive Search Johtajuustutkimus. Marraskuu 2010
 MPS Executive Search Johtajuustutkimus Marraskuu 2010 Tutkimuksen toteuttaminen Tutkimuksen toteutti tutkimusyhtiö AddValue Internetkyselynä 1....2010. Tutkimuksen kohderyhmänä oli suomalaista yritysjohtoa Lisätiedot Liiketoiminta, logistiikka ja tutkimustarpeet
 VTT Älykkään liikenteen ja logistiikan seminaari Espoo 2.11.2010 Vuorineuvos, taloustiet. tri Kari Neilimo Liiketoiminta, logistiikka ja tutkimustarpeet Muuttuva elinkeinojen rakenne; kasvava ja monimuotoistuva Lisätiedot ICT - HYPAKE. Arja Ranta-aho, Minna Lappi 30.01.2014
 ICT - HYPAKE Arja Ranta-aho, Minna Lappi 30.01.2014 Ydinajatus Tietotekniikan ja sähköisen liiketoiminnan välineillä tuodaan lisäarvoa hyvinvointipalveluiden tuottamiseen sekä terävöitetään liiketoimintaa Lisätiedot Lähipalvelut seminaari 6.9.2013
 Lähipalvelut seminaari 6.9.2013 mikko.martikainen@tem.fi laura.janis@tem.fi Mikko Martikainen 1 Mihin TEM ajatus perustuu? Yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuus Toimittajayhteistyö missä toimittajilla/palveluiden Lisätiedot MIKSI TARVITAAN VÄLKYN KALTAISIA KEHITTÄMISPROJEKTEJA? VTT Timo Aro 12.11.2014 Välkyn loppuseminaari
 MIKSI TARVITAAN VÄLKYN KALTAISIA KEHITTÄMISPROJEKTEJA? VTT Timo Aro 12.11.2014 Välkyn loppuseminaari Kukaan meistä ei ole niin viisas kuin me kaikki - Japanilainen sananlasku- On olemassa viisi muuttujaa, Lisätiedot PK-YRITYSTEN VENÄJÄ-OSAAMISEN SELVITYS Eväitä menestykseen Venäjällä. KiVi 2009, Kotka 3.11.2009
 1 PK-YRITYSTEN VENÄJÄ-OSAAMISEN SELVITYS Eväitä menestykseen Venäjällä KiVi 2009, Kotka 3.11.2009 1 Fintra pähkinänkuoressa Suomen johtava kansainvälisen liiketoiminnan valmentaja lähes 50 vuoden kokemuksella Lisätiedot FARAX johtamisstrategian räätälöinti
 FARAX johtamisstrategian räätälöinti Sisältö Taustaa Johtamisstrategian luominen ja instrumentin luominen Hyödyt ja referenssit Esimerkkejä matriiseista Prosessi Taustaa Esityksessä käydään läpi FaraxGroupin Lisätiedot Raportti: Viestinnän nykytilan selvitys. Pauliina Juhola / Katja Nieminen
 Raportti: Viestinnän nykytilan selvitys Pauliina Juhola / Katja Nieminen Kyselyn toteuttaminen Kohderyhmänä ekspertit (EuroSkills 2012, WorldSkills 2013) lajipäälliköt valmentajat lajivastaavat yhteensä Lisätiedot YRITTÄJYYS METSÄTALOUDESSA
 YRITTÄJYYS METSÄTALOUDESSA 3. Suomalais-venäläinen Päättäjien Metsäfoorumi 19.10.2011 Majvik, Kirkkonummi, MMT Vanhempi tutkija Yrittäjyys Yrittäjyys on hyvin monimuotoinen ilmiö Yrittäjään liitettäviä Lisätiedot Piilotettu osaaminen. tunnistammeko kansainväliset osaajat
 Suomi nousuun Aineeton tuotanto Maailman talous on muutoksessa. Digitalisoituminen vie suomalaiset yritykset globaalin kilpailun piiriin. Suomen on pärjättävä tässä kilpailussa, jotta hyvinvointimme on Lisätiedot REKRYTOINTI- JA VUOKRAPALVELUT MUUTOKSEN JA KASVUN YTIMESSÄ. Tero Lausala, 24.9.2015
 MYR:n koulutusjaoston piknik-seminaari 11.12.2012 Strategisten verkostojen johtaminen ja organisaatioiden uudistuminen Helena Kuusisto-Ek Metropolia Ammattikorkeakoulu 1 Teemat: - Johtamisen haasteet muuttuvat Lisätiedot Hyvinvointimatkalla yrittäjyyden ytimeen
 Hyvinvointimatkalla yrittäjyyden ytimeen CENTRIA Hyvinvointi-tiimi kehittämispäällikkö Marja-Liisa Hiironen projektipäälliköt Jaana Kääntä, Sauli Kekäläinen ja Olli Joensuu projektityöntekijä Anne Tunkkari Lisätiedot Technopolis Business Breakfast Technopolis, Kuopio


type: wikipedia

text:
Punjab Remote Sensing Centre (PRSC) is an autonomous organization under the Department of Agriculture, Government of Punjab state in India. PRSC has MoUs with Panjab University, Chandigarh, Guru Nanak Dev Engineering College, Ludhiana and Lovely Professional University.
 Projects
 e-Pehal, an android Mobile app for monitoring tree plantation.
 i-Khet Machine, e-PeHaL and e-Prevent apps for informers to make the government aware regarding stubble burning incidents around them.
 Online property information by geospatial technology in revenue and property mapping.
 See also
 E-governance in Punjab
 References
 Companies based in Punjab, India
 State agencies of Punjab, India
 1987 establishments in Punjab, India
 Government agencies established in 1987


text:
Toulouse hija muniċipalità fil-Lbiċ ta’ Franza. Kapitali fis-seklu 5 tar-renju Visigoth, waħda mill-kapitali (mis-seklu 7 sad-9) tar-renju ta 'Aquitaine, kapitali tal-kontea ta' Toulouse mwaqqfa fl-852 minn Raymond I u kapital storiku ta 'Languedoc, illum hija il-kapitali tar-reġjun Occitanie, tad-dipartiment ta' Haute-Garonne, u l-kwartieri ġenerali ta' Toulouse Métropole. Kienet ukoll il-kapitali tar-reġjun li qabel kien Midi-Pyrénées sa l-għejbien tagħha fl-1 ta’ Jannar 2016.
 B'486,828 abitanti fl-1 ta' Jannar 2018, Toulouse hija r-raba' l-aktar muniċipalità popolata fi Franza wara Pariġi, Marsilja u Lyon.
 Bliet ta' Franza


text:
 Historiallinen poikkeus
 30. helmikuuta
 Katso myös
 Ortodoksinen kalenteri
 Kuluvan päivän vuositapahtumat – tänään historiassa
 Kalenterit
 af:Hierdie dag in die geskiedenis
 ar:احداث ومناسبات
 bg:Исторически годишнини
 ca:Calendari d'esdeveniments
 cy:Rhestr holl dyddiau
 da:Historiske begivenheder
 de:Historische Jahrestage
 et:Aasta päevad
 en:List of historical anniversaries
 es:Calendario de aniversarios
 eo:Tagoj
 eu:Urteko egutegi
 fo:Søguligar hendingar
 fy:Deiskema
 ko:366일
 ia:Anniversarios historic
 is:Allir dagar ársins
 he:לוח אירועים שנתי
 hu:Történelmi évfordulók listája
 nl:365 dagenschema
 ja:365日
 no:Historiske datoer
 oc:Calendièr d'eveniments
 pl:Kalendarium dzień po dniu
 pt:Lista de dias do ano
 ru:Месяцеслов
 sl:Seznam zgodovinskih obletnic
 sr:Дневни календар
 sv:Lista över datum
 ur:آج کا دن
 uk:Список всіх днів
 wa:366 djoûs
 zh-tw:歷史上的今天
 zh-cn:历史上的今天


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 12.8.2017
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 L 209/8
 РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2017/1466 НА КОМИСИЯТА
 от 11 август 2017 година
 за откриване и управление на тарифни квоти на Съюза за вина с произход от Косово (*1)
 ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
 като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
 като взе предвид Регламент (ЕС) No 1308/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за установяване на обща организация на пазарите на селскостопански продукти и за отмяна на регламенти (ЕИО) No 922/72, (ЕИО) No 234/79, (ЕО) No 1037/2001 и (ЕО) No 1234/2007 на Съвета (1), и по-специално член 187 от него,
 като има предвид, че:
 (1)
 Споразумението за стабилизиране и асоцииране между Европейския съюз и Европейската общност за атомна енергия, от една страна, и Косово (*1), от друга страна (2) (наричано по-долу „ССА“) беше подписано на 27 октомври 2015 г. и влезе в сила на 1 април 2016 г.
 (2)
 В протокол II към ССА се определят търговските договорености, приложими към посочените в него вина и спиртни напитки, а в приложение I към него се предвижда споразумение за предоставяне на взаимни преференциални търговски отстъпки за определени вина с произход от Косово. Това споразумение се прилага от 1 април 2016 г.
 (3)
 В Регламент (ЕО) No 1215/2009 на Съвета (3) се предвиждат годишни тарифни квоти за внос на определени продукти с произход от митническата територия на Косово. След влизането в сила на ССА тези автономни търговски мерки са адаптирани с Делегиран регламент (ЕС) 2017/1464 на Комисията (4). По-конкретно, вече не са приложими специални тарифни квоти за вино от Косово в рамките на предвидения в Регламент (ЕО) No 1215/2009 автономен режим, тъй като тези отстъпки са включени в режима по ССА.
 (4)
 В съответствие с приложение I към протокол II към ССА вносът в Съюза на вина с произход от Косово трябва да бъде предмет на квоти, които се ползват от пълно освобождаване от вносни мита. Тези квоти се състоят от 40 000 hl за вино от прясно грозде с кодове по КН ex 2204 21 и ex 2204 29 и от 10 000 hl за качествени пенливи вина и вина от прясно грозде с кодове по КН ex 2204 10 и ex 2204 21. Този протокол се прилага от 1 април 2016 г., поради което обемите на новите тарифни квоти се изчисляват за 2016 г. пропорционално на основните годишни обеми, определени в протокола.
 (5)
 С цел прилагане на тарифните квоти на Съюза, предвидени в приложение I към протокол II към ССА, е необходимо да се открият тарифни квоти за 2016 г. и за следващите години на основата на количествата, отпуснати в ССА, като се посочат условията за тяхното приемане. Обемът на тарифната квота се намалява с количеството, внесено през 2016 и 2017 г. в рамките на тарифната квота 09.1560, за да се отчете вносът в Съюза на косовски вина съгласно автономните търговски мерки, установени с Регламент (ЕО) No 1215/2009.
 (6)
 С Регламент за изпълнение (ЕС) 2015/2447 на Комисията (5) бяха установени правилата за управление на тарифните квоти, предназначени да бъдат използвани според хронологичния ред на датите на приемане на митническите декларации.
 (7)
 Тъй като протокол II към ССА се прилага от 1 април 2016 г., настоящият регламент следва да се прилага от същата дата.
 (8)
 Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета за общата организация на селскостопанските пазари,
 ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
 Член 1
 Количествата вино, които могат да бъдат внесени от Косово в Съюза при пълно освобождаване от вносни мита за 2016 г. и от 2017 г. нататък, са определени в приложението.
 Член 2
 Митото с нулева ставка се прилага при следните условия:
 а)
 внасяните вина се придружават от доказателство за произход, както е предвидено в протокол II към ССА;
 б)
 внасяните вина не се ползват от експортни субсидии.
 Член 3
 Тарифната квота, посочена в член 1 от настоящия регламент, се управлява от Комисията в съответствие с членове 49—54 от Регламент за изпълнение (ЕС) 2015/2447.
 Член 4
 Настоящият регламент влиза в сила на третия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
 Той се прилага от 1 април 2016 г.
 Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
 Съставено в Брюксел на 11 август 2017 година.
 За Комисията
 Председател
 Jean-Claude JUNCKER
 (*1) Това название не засяга позициите по отношение на статута и е съобразено с Резолюция 1244/1999 на Съвета за сигурност на ООН и становището на Международния съд относно обявяването на независимост от страна на Косово.
 (1) ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 671.
 (2) ОВ L 71, 16.3.2016 г., стр. 3.
 (3) Регламент (ЕО) No 1215/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за въвеждане на изключителни търговски мерки за страни и територии, участващи или свързани с процеса на стабилизиране и асоцииране, осъществяван от Европейския съюз (ОВ L 328, 15.12.2009 г., стр. 1).
 (4) Делегиран регламент (ЕС) 2017/1464 на Комисията от 2 юни 2017 г. за изменение на Регламент (ЕО) No 1215/2009 на Съвета по отношение на търговските отстъпки, предоставени на Косово *, вследствие на влизането в сила на Споразумението за стабилизиране и асоцииране между Европейския съюз и Европейската общност за атомна енергия, от една страна, и Косово, от друга страна (вж. страница 1 от настоящия брой на Официален вестник)..
 (5) Регламент за изпълнение (ЕС) 2015/2447 на Комисията от 24 ноември 2015 г. за определяне на подробни правила за прилагането на някои разпоредби на Регламент (ЕС) No 952/2013 на Европейския парламент и на Съвета за създаване на Митнически кодекс на Съюза (ОВ L 343, 29.12.2015 г., стр. 558).
 ПРИЛОЖЕНИЕ
 Тарифни квоти за вина с произход от Косово, внасяни в Съюза през 2016 г.
 Пореден No
 Код по КН (1)
 Подпозиция по ТАРИК
 Описание
 Годишен обем на квотата (в hl) (2)
 Мито в рамките на тарифната квота
 09.1572
 2204 10 93
 Качествени пенливи вина; вина от прясно грозде, в съдове с вместимост, непревишаваща 2 l
 7 500
 Освобождаване
 2204 10 94
 2204 10 96
 2204 10 98
 2204 21 06
 2204 21 07
 2204 21 08
 2204 21 09
 ex 2204 21 93
 19 , 29 , 31 , 41 и 51
 ex 2204 21 94
 19 , 29 , 31 , 41 и 51
 2204 21 95
 ex 2204 21 96
 11 , 21 , 31 , 41 и 51
 2204 21 97
 ex 2204 21 98
 11 , 21 , 31 , 41 и 51
 09.1570
 2204 21 06
 Вина от прясно грозде
 30 000
 (3)
 Освобождаване
 2204 21 07
 2204 21 08
 2204 21 09
 ex 2204 21 93
 19 , 29 , 31 , 41 и 51
 ex 2204 21 94
 19 , 29 , 31 , 41 и 51
 2204 21 95
 ex 2204 21 96
 11 , 21 , 31 , 41 и 51
 2204 21 97
 ex 2204 21 98
 11 , 21 , 31 , 41 и 51
 2204 29 10
 2204 29 93
 ex 2204 29 94
 11 , 21 , 31 , 41 и 51
 2204 29 95
 ex 2204 29 96
 11 , 21 , 31 , 41 и 51
 2204 29 97
 ex 2204 29 98
 11 , 21 , 31 , 41 и 51
 Тарифни квоти за вина с произход от Косово, внасяни в Съюза от 2017 г. нататък
 Пореден No
 Код по КН (4)
 Подпозиция по ТАРИК
 Описание
 Годишен обем на квотата (в hl) (5)
 Мито в рамките на тарифната квота
 09.1572
 2204 10 93
 Качествени пенливи вина; вина от прясно грозде, в съдове с вместимост, непревишаваща 2 l
 10 000
 Освобождаване
 2204 10 94
 2204 10 96
 2204 10 98
 2204 21 06
 2204 21 07
 2204 21 08
 2204 21 09
 ex 2204 21 93
 19 , 29 , 31 , 41 и 51
 ex 2204 21 94
 19 , 29 , 31 , 41 и 51
 2204 21 95
 ex 2204 21 96
 11 , 21 , 31 , 41 и 51
 2204 21 97
 ex 2204 21 98
 11 , 21 , 31 , 41 и 51
 09.1570
 2204 21 06
 Вина от прясно грозде
 40 000
 (6)
 Освобождаване
 2204 21 07
 2204 21 08
 2204 21 09
 ex 2204 21 93
 19 , 29 , 31 , 41 и 51
 ex 2204 21 94
 19 , 29 , 31 , 41 и 51
 2204 21 95
 ex 2204 21 96
 11 , 21 , 31 , 41 и 51
 2204 21 97
 ex 2204 21 98
 11 , 21 , 31 , 41 и 51
 2204 22 10
 2204 22 93
 ex 2204 22 94
 11 , 21 , 31 , 41 и 51
 2204 22 95
 ex 2204 22 96
 11 , 21 , 31 , 41 и 51
 2204 22 97
 ex 2204 22 98
 11 , 21 , 31 , 41 и 51
 2204 29 10
 2204 29 93
 ex 2204 29 94
 11 , 21 , 31 , 41 и 51
 2204 29 95
 ex 2204 29 96
 11 , 21 , 31 , 41 и 51
 2204 29 97
 ex 2204 29 98
 11 , 21 , 31 , 41 и 51
 (1) Независимо от правилата за тълкуване на Комбинираната номенклатура се счита, че текстът на описанието на продуктите е само за сведение, като в контекста на настоящото приложение преференциалният режим се определя от обхвата на кодовете по КН. Когато пред кода по КН има „ex“, преференциалният режим се определя едновременно от кода по КН и от съответното описание.
 (2) В сертификат V I 1, въведен съгласно член 43 от Регламент (ЕО) No 555/2008 на Комисията от 27 юни 2008 г. относно определяне на подробни правила за прилагане на Регламент (ЕО) No 479/2008 на Съвета относно общата организация на пазара на вино по отношение на програмите за подпомагане, търговията с трети страни, производствения потенциал и проверките в лозаро-винарския сектор (ОВ L 170, 30.6.2008 г., стр. 1), се посочва, че това изискване е удовлетворено, като се използва следната формулировка: „За изброените в настоящия сертификат продукти не се изплащат експортни субсидии“.
 (3) Обемът на тарифната квота се намалява с количеството, внесено през 2016 г. в рамките на тарифна квота 09.1560.
 (4) Независимо от правилата за тълкуване на Комбинираната номенклатура се счита, че текстът на описанието на продуктите е само за сведение, като в контекста на настоящото приложение преференциалният режим се определя от обхвата на кодовете по КН. Когато пред кода по КН има „ex“, преференциалният режим се определя едновременно от кода по КН и от съответното описание.
 (5) В сертификат V I 1, въведен съгласно член 43 от Регламент (ЕО) No 555/2008 на Комисията от 27 юни 2008 г. относно определяне на подробни правила за прилагане на Регламент (ЕО) No 479/2008 на Съвета относно общата организация на пазара на вино по отношение на програмите за подпомагане, търговията с трети страни, производствения потенциал и проверките в лозаро-винарския сектор (ОВ L 170, 30.6.2008 г., стр. 1), се посочва, че това изискване е удовлетворено, като се използва следната формулировка: „За изброените в настоящия сертификат продукти не се изплащат експортни субсидии“.
 (6) Обемът на тарифната квота се намалява с количеството, внесено през 2017 г. в рамките на тарифна квота 09.1560.


text:
Zagrebačka biskupija je bila uspostavljena oko 1094., točnije - po povijesnim vrelima - između druge polovice 1093. i prve polovice 1095. godine da bi bila glavni oslonac ugarske vlasti na području od Drave do Gvozda, a da bi tu zadaću mogla što bolje obavljati, potpala je pod ugarskog nadbiskupa, po svemu se čini kaločkoga. Ugarski kraljevi i druge imućne ličnosti u 12. stoljeću su bogato darivali zagrebačku biskupiju. Uz to valjalo bi napomenuti i dio Felicijanove isprave iz 1134. godine, prema kojoj je kralj Ladislav "utemeljio zagrebačku biskupiju, naime, da one koje je bludnja idolopoklonstva otuđila od štovanja Boga, biskupova briga privede na put istine...". Teritorij koji obuhvaća ova biskupija je bio podijeljen na arhiđakonate. U popisu župa iz 1334. godine navodi se 14 arhiđakonata: Gora, Zagorje, Svetačje, Gušće, Zagreb, Dubica, Komarnica, Gorica, Kalnik, Vaška, Čazma, Bekšin, Varaždin i Vrbovec. Za vjerski život zagrebačke biskupije je od osobite važnosti zagrebačka katedrala.
 Zagrebačka biskupija utemeljena je na području nekadašnje sisačke biskupije koja se spominje još u rimsko doba. Ladislav je novoosnovanu biskupiju podložio ugarskoj metropoliji u Ostrogonu (bila je u statusu sufragana), a 1180. je došla pod jurisdikciju kaločke metropolije i ostala pod njezinom vlašću do svog uzdignuća na čast nadbiskupije 1852. godine tako da od te godine govorimo da postoji Zagrebačka nadbiskupija. Papa Urban II., poznati zaštitnik hrvatskog kraljevstva, nije odobrio Ladislavovu politiku prema Hrvatskoj, stoga se Ladislav obratio na protupapu Klementa III. Wiberta, kojeg je obavijestio o osnivanju zagrebačke biskupije. Sveta Stolica tek je nakon nekog vremena, kada se situacija smirila, prihvatila osnivanje zagrebačke biskupije kao gotov čin, a 1227. papa Grgur IX. odobrio je i potvrdio razne darovnice i povlastice, među kojima i Felicijanovu ispravu iz 1134., u korist zagrebačke biskupije, ali ne i Ladislavovu povelju o njezinu osnivanju. Ladislavova povelja o osnivanju vjerojatno je izgubljena, a postoje i mišljenja da nije bila ni napisana. Stoga je i spomenuta Felicijanova isprava od iznimne važnosti, jer se u njoj u jednom pisanom dokumentu izričito spominje da je kralj Ladislav osnovao zagrebačku biskupiju. Felicijanova je isprava i najstariji sacuvani pisani dokument u kojem se prvi put uz osnivanje biskupije spominje Zagreb.
 Za prvog zagrebačkog biskupa Ladislav je postavio svećenika imenom Duha, koji je podrijetlom bio Čeh ili Slovak. Stara historiografija utvrdila je da je biskup Duh sa sobom u Zagreb donio vrijedne liturgijske knjige, od kojih su neke sačuvane do danas, a čuvaju se u Metropolitanskoj knjižnici u Zagrebu. Prvom zagrebačkom biskupu, te njegovim nasljednicima, za privremenu je katedralu poslužila jedna od već postojećih crkvi u gradu. No, odmah je počela i gradnja nove katedrale (ili prvostolnice), i to na istom mjestu gdje je i današnja zagrebačka katedrala. Gradnja je potrajala vise od jednog stoljeća, a izvedena je u romaničkom prijelaznom stilu koji je prevladavao u srednjoj Europi. Katedrala je dovršena i posvećena 1217. godine u prisutnosti više biskupa, crkvenih i svjetovnih vjerodostojnika te hrvatsko-ugarskog kralja Andrije II., koji je tada preko Zagreba išao u križarski rat u Svetu zemlju (Palestinu). Katedralu su 1242. razorili Mongoli te je u liturgijske svrhe poslužila kapela svetog Stjepana Prvomučenika koja je dovršena 1250., a postoji i danas ugrađena u Nadbiskupski dvor. Nova stolna crkva, u gotičkom stilu, sagrađena je četrdeset godina poslije. Tijekom 16. stoljeća zagrebački su je biskupi dali ograditi, kao i biskupski dvor, zbog stalne turske opasnosti. Zagrebačka je stolna crkva bila posvećena uznesenju Blažene Djevice Marije i Sv. Stjepanu kralju. Uz osnivanje zagrebačke biskupije utemeljen je istodobno i Kaptol zagrebački.
 Povijesni izvori svjedoče da su zagrebački biskupi, iako od osnivanja zagrebačke biskupije podređeni mađarskoj metropoliji, oduvijek bili svjesni hrvatskih interesa, zauzimali se za njihovu promociju te nastojali što prije isposlovati osamostaljenje od ugarske crkvene hijerarhije. Već se zagrebački biskup Stjepan II. (oko 1225. – 1249.) zauzimao da se zagrebačka biskupija i splitska nadbiskupija ujedine u jednu nadbiskupiju te da zagrebački biskup postane nadbiskup i primas, tj. prvi biskup Crkve u Hrvata. Potkraj 17. stoljeća na tome je radio i zagrebački biskup Aleksandar Mikulić (1688. – 1694.), koji je htio da se zagrebačka biskupija ujedini sa splitskom metropolijom te da se metropolija uredi u glavnom gradu Zagrebu, no to je spriječila Venecija. Biskup Martin Brajković (1703. – 1708.) nastojao je da se zagrebačka biskupija uzdigne na čast nadbiskupije, za što su se prema historiografima stvorile prilike i preduvjeti te da se zagrebačka biskupija osamostali u crkveno-pravnom pogledu od ugarske crkvene hijerarhije. Biskupovom su nastojanju bili skloni i papa Klement XI. (1700. – 1721.), pa i bečki dvor, no sve je odgodila biskupova prerana smrt.
 Uz spomenute među najzaslužnije zagrebačke biskupe spadaju: Osvald Tuz, Benko Vinković, Maksimilijan Vrhovac i drugi.
 Vidi još
 Dodatak:Popis zagrebačkih biskupa i nadbiskupa
 Zagrebačka nadbiskupija
 Zagrebačka katedrala
 Katolička upravna podjela Republike Hrvatske
 Izvori
 Zagrebačka nadbiskupija
 Povijest Zagreba