text:
 |
 52010PC0815
 [pic] | EUROOPAN KOMISSIO |Bryssel 22.12.2010KOM(2010) 815 lopullinen2010/0395 (COD)EhdotusEUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUSunionin vuotuiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistäPERUSTELUTEHDOTUKSEN TAUSTATässä ehdotuksessa on otettu huomioon varainhoitoasetukseen[1] liittyvän sääntelyn ja politiikan viimeaikainen kehitys.1. Ehdotuksessa on yhdistetty kaksi aikaisempaa varainhoitoasetuksen tarkistamiseksi annettua komission ehdotusta yhdeksi tavanomaiseksi säädökseksi (kyseessä ei siis ole uudelleenlaadittu toisinto). Näin on pyritty varmistamaan oikeudellinen selkeys ja helpottamaan Euroopan parlamentin ja neuvoston (jäljempänä ’lainsäädäntövallan käyttäjä’) välisiä neuvotteluja. Edellä tarkoitetut kaksi aikaisempaa ehdotusta ovat varainhoitoasetuksen kolmivuotistarkistuksen yhteydessä laadittu ehdotus (KOM(2010) 260 lopullinen), jolla vastattiin todelliseen tarpeeseen tarkistaa talousarviomekanismeja tämänhetkisen taloustilanteen sekä tulevien poliittisten haasteiden pohjalta, ja ehdotus, jolla varainhoitoasetusta tarkistettiin Lissabonin sopimuksen huomioon ottamiseksi (KOM(2010) 71 lopullinen). Viimeksi mainittu ehdotus sisältää myös sisäiseen valvontaan ja tarkastukseen liittyvät jäsenvaltioiden velvoitteet ja näistä velvoitteista johtuvat vastuut tapauksissa, joissa varoja hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Nämä aikaisemmat ehdotukset (KOM(2010) 260 lopullinen ja KOM (2010) 71 lopullinen) peruutetaan.2. Ehdotukseen on lisäksi otettu varainhoitoasetukseen Euroopan ulkosuhdehallinnon perustamista koskevalla asetuksella (EU, Euratom) N:o 1081/2010[2] tehdyt muutokset.1.1. MenettelyLissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen varainhoitoasetuksen tarkistamisessa noudatetaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 322 artiklassa määrättyä tavallista lainsäätämisjärjestystä. Jotta lainsäädäntövallan käyttäjä saisi kokonaiskuvan ehdotetuista muutoksista, varainhoitoasetuksen soveltamissäännöt, jäljempänä ’soveltamissäännöt’[3], esitetään komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa yhtä aikaa varainhoitoasetuksen kanssa. Soveltamissäännöt käsittävät varainhoitoasetusta täydentävät, yksityiskohtaisemmat säännökset, ja komissio hyväksyy ne käyttäen sille SEUT-sopimuksen 290 artiklan nojalla siirrettyä säädösvaltaa.Tämä ehdotus ei sisällä sisältömuutoksia 1 kohdassa tarkoitettuihin kahteen aikaisempaan ehdotukseen verrattuna. Varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjä koskeva komission valmisteluasiakirja (SEC(2010)), jonka komission yksiköt esittivät yhdessä varainhoitoasetuksen kolmivuotistarkistuksen kanssa, on tämän vuoksi edelleen kaikilta osin voimassa.1.2. AikatauluAikataulua tarkasteltaessa olisi otettava huomioon, että varainhoitoasetuksen tarkistaminen ajoittuu samaan ajankohtaan kuin vuoden 2013 jälkeisten ohjelmien valmistelu. Sitä olisi sen vuoksi tarkasteltava tässä laajemmassa yhteydessä. Kaikkien lainsäädäntöprosessiin osallistuvien, erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston, olisi tämän vuoksi noudatettava tarkistamisessa tiukkaa aikataulua sekä otettava tässä yhteydessä huomioon se, että varainhoitoasetuksessa olevien varainhoitosääntöjen ja alakohtaisten oikeusperustojen keskinäinen johdonmukaisuus olisi varmistettava. Jotta tähän päästäisiin, olisi pyrittävä siihen, että pakettia (varainhoitoasetusta ja soveltamissääntöjä) voitaisiin ruveta soveltamaan viimeistään 1. tammikuuta 2012. Aikataulu on hyvin tiukka, kun otetaan huomioon tavallisen lainsäätämisjärjestyksen asettamat rajoitukset.EHDOTUKSEN TAVOITETalousarvio kuuluu EU:n politiikan keskeisiin toteutuskeinoihin. Unionia ja sen kansalaisia hyödyttäviin toimiin on vuonna 2011 tarkoitus osoittaa yli 126 miljardia euroa. Nykyisessä taloustilanteessa on erityisen tärkeää, että talousarvion toteutus on mahdollisimman tehokasta ja tukee EU:n politiikan täytäntöönpanoa. Samalla on varmistettava, että unionin veronmaksajien varoja käsitellään asianmukaisesti. Talousarvion toteutusmekanismien olisi erityisesti oltava yksinkertaisia ja avoimia (etenkin EU:n varojen lopullisten saajien kannalta) ja tarjottava mahdollisuus EU:n talousarvion ulkopuolelta tulevien varojen määrän kasvattamiseen. Niillä olisi lisäksi samalla lisättävä komissiolla talousarvion toteuttamisesta SEUT-sopimuksen 317 artiklan mukaisesti olevan vastuun merkitystä.Varainhoitoasetus käsittää kaikki talousarvion toteuttamisessa sovellettavat periaatteet ja säännöt. Se on luonteeltaan horisontaalinen, sillä sitä sovelletaan kaikkiin menoryhmiin ja kaikkiin tuloihin.2.1. Tarkistuksen taustaaVarainhoitoasetuksessa olisi säädettävä ainoastaan talousarvio- ja varainhallintoon sovellettavista keskeisistä periaatteista (varainhoitoasetuksen II osasto) ja perussäännöistä. Yksityiskohtaiset säännöt olisi annettava soveltamissäännöissä ja ei-sitovissa määräyksissä, kuten sisäisissä ohjeissa. Näitä keskeisiä periaatteita on noudatettava kaikissa säädöksissä[4] ja kaikissa toimielimissä. Niihin ei pitäisi tehdä muutoksia ja niistä olisi poikettava vain ehdottoman välttämättömissä tapauksissa.Sisällön osalta olisi säilytettävä varainhoitouudistusten keskeiset osatekijät, joihin kuuluvat etenkin taloushallintohenkilöstön tehtävät ja asema, kollegion tekemän rahoituspäätöksen keskeinen merkitys toimintamenojen tapauksessa, valvonnan yhdistäminen toiminnasta vastaaviin yksiköihin, sisäinen tarkastustoiminta, toimintoperusteinen budjetointi sekä avustuksiin sovellettavien kirjanpitoperiaatteiden ja perussääntöjen nykyaikaistaminen. Julkisia hankintoja koskevien sääntöjen olisi edelleen vastattava julkisia hankintoja koskevia direktiivejä.Lisäksi olisi muistettava, etteivät kaikki sääntöjen soveltamisen yhteydessä esiin tulevat ongelmat edellytä varainhoitoasetuksen muuttamista. Useimmissa tapauksissa ongelmat, jotka tuotiin esille julkisen kuulemisen aikana, eivät johdu varainhoitoasetuksesta, tai ne voitaisiin ratkaista tulkitsemalla sääntöjä. Osa ongelmista aiheutuu alakohtaisista säännöksistä, joiden yksityiskohtaisuus ja monimutkaisuus lisäävät virheiden tai väärintulkintojen riskiä huomattavasti.Kaikkia asiasisältöön liittyviä muutoksia on arvioitu seuraavien tavoitteiden pohjalta:- vähennetään tuensaajille, toimeksisaajille ja täytäntöönpanosta vastaaville kumppaneille aiheutuvia hallinnollisia rasitteita,- edistetään mahdollisuuksien mukaan talousarviomäärärahojen vipuvaikutusta,- parannetaan toteutuskeinoja sekä yksinkertaistetaan sääntöjä ja menettelyjä ja autetaan näin komissiota täyttämään sille SEUT-sopimuksen 317 artiklassa asetettu velvoite toteuttaa talousarviota ja saavuttaa poliittiset tavoitteet,- huolehditaan moitteettomasta varainhoidosta ja suojataan unionin taloudellisia etuja petoksilta ja muulta laittomalta toiminnalta[5].2.2. UUDISTAMISEN TARVEUudistuksia tarvitaan, jotta varainhoitosäännöt voidaan mukauttaa talousarvion toteuttamiselle asetettuihin uusiin vaatimuksiin (yhteisrahoitus muiden rahoittajien kanssa, erityiset rahoitusvälineet, julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet). Uudistukset ovat tarpeen myös silloin, kun perusperiaatteiden noudattaminen johtaa kohtuuttomaan työmäärään (ennakkomaksuista syntyvät korkotuotot) tai voi tarpeettomasti vähentää toiminnan tehokkuutta (yksityisoikeudelliset elimet eivät voi osallistua talousarvion toteuttamiseen). Myös pieniä avustuksia ja hankintoja olisi helpotettava.Lissabonin sopimuksessa määrätyllä, soveltamissääntöihin sovellettavalla uudella menettelyllä luodaan uudenlainen yhteys varainhoitoasetuksen ja soveltamissääntöjen välille. Varainhoitosäännöt olisi siksi tarkistettava kokonaisuudessaan. Tässä yhteydessä eräät soveltamissääntöjen säännökset, joissa nykyisin määritellään varainhoitoasetuksen säännöksiin sovellettavia poikkeuksia, olisi sisällytettävä itse varainhoitoasetukseen, ja soveltamissäännöissä olisi säädettävä ainoastaan teknisistä yksityiskohdista ja täytäntöönpanosäännöistä[6].Komission ehdotus perustuu tältä osin seuraaviin tavoitteisiin:- tehdään budjettiperiaatteiden soveltamisesta entistä joustavampaa, jotta voidaan palvella paremmin toiminnan tarpeita ja vähentää EU:n varojen saajille aiheutuvia hallinnollisia rasitteita,- selkiytetään suhteita täytäntöönpanosta vastaaviin kumppaneihin, joille komissio antaa tehtäväksi hallinnoida ohjelmia tai niiden osia (hankkeita); tässä yhteydessä otetaan erityisesti huomioon kumppanin luonne (jäsenvaltiot, virastot, EIP, julkiset ja yksityiset toimijat jne.) sekä kulloiseenkin tilanteeseen liittyvät taloudelliset riskit (oikeasuhteisuuden periaate),- siirrytään avustusten osalta todellisiin kustannuksiin perustuvasta hallinnoinnista (panokset) tulosperusteiseen järjestelmään (tuotokset), jotta toimet saataisiin entistä paremmin vastaamaan poliittisia tavoitteita, jotta menettely- ja asiakirjavaatimuksia voitaisiin huomattavasti yksinkertaistaa edunsaajien hyödyksi ja jotta kertakorvausten käyttöä voitaisiin helpottaa,- huolehditaan moitteettomasta varainhoidosta samalla kun jätetään tulojen ja menojen hyväksyjille riittävästi liikkumavaraa, jotta resurssien käytössä voidaan ottaa huomioon toiminnan asettamat vaatimukset ja kulloisetkin taloudelliset riskit,- nykyaikaistetaan riskinhallintajärjestelmää ja valvontatoimenpiteitä, jotta ne voitaisiin paremmin suhteuttaa virheiden todennäköisyyteen ja toiminnasta aiheutuviin kustannuksiin.2.3. LISSABONIN SOPIMUKSEN EDELLYTTÄMIEN MUUTOSTEN TEKEMINENLissabonin sopimus (Euroopan unionin toiminnasta tehty sopimus, jäljempänä ’SEUT-sopimus’), joka tuli voimaan 1. joulukuuta 2009, edellyttää ensimmäistä kertaa vuosikymmeniin talousarvio- ja varainhoitosääntöjen merkittävää muuttamista. Nämä muutokset olisi nyt tehtävä varainhoitoasetukseen. Muutoksiin kuuluvat etenkin seuraavat:- monivuotisen rahoituskehyksen ottaminen perussopimukseen ja kehyksen yhteys vuotuiseen talousarviomenettelyyn: koska monivuotinen rahoituskehys on otettu SEUT-sopimukseen, eräät talousarvion kurinalaisuutta ja moitteetonta varainhoitoa koskevan toimielinten sopimuksen määräykset olisi otettava varainhoitoasetukseen,- uusi vuotuinen talousarviomenettely ja pakollisten ja ei-pakollisten menojen välisen eron poistaminen, jotka vaikuttavat määrärahasiirtoja ja väliaikaisia kahdestoistaosia koskeviin säännöksiin,- SEUT-sopimuksen 317 artiklaan otetut uudet määräykset, jotka koskevat talousarvion toteuttamiseen liittyviä jäsenvaltioiden valvonta- ja tarkastusvelvoitteita, sekä talousarvion kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta tehdyn toimielinten sopimuksen 44 kohta (tarkempia tietoja 4.3.1 kohdassa).Tällä ehdotuksella myös selkiytetään varainhoitoasetusta Lissabonin sopimuksen mukaisesti tekemällä siihen teknisiä mukautuksia sekä poistamalla siitä vanhentuneet säännökset.SIDOSRYHMIEN KUULEMINENEhdotus perustuu 19. lokakuuta 2009 käynnistetyn julkisen kuulemisen tuloksiin[7]. Kuulemisessa saatiin yhteensä 235 kommenttia sidosryhmiltä, jotka saavat EU:n varoja tai osallistuvat niiden toteutukseen ja joihin kuului kansalaisia, julkisia ja yksityisiä toimijoita sekä alueellisia ja kansallisia viranomaisia. Ehdotuksessa on etenkin pyritty ottamaan huomioon kuulemisessa esiin tuotu merkittävä ongelma, joka koskee unionin varojen saajille aiheutuvia liiallisia hallinnollisia rasitteita.Komissio on lisäksi ottanut huomioon toiminnasta vastaavien yksikköjensä kokemukset, joita nämä esittivät kattavassa sisäisessä kuulemisessa, sekä aikaisemmista tarkistuksista saadut kokemukset.EHDOTUKSEN SISÄLTÖTarkistuksella on kolme päätavoitetta.4.1. YksinkertaistaminenYksinkertaistaakseen avustusten myöntämismenettelyjä ja siirtyäkseen entistä tuloskeskeisempään lähestymistapaan komissio ehdottaa, että kertakorvausten ja muiden sellaisten välineiden käyttöä helpotetaan, joiden avulla komissio voi riittävän tarkkaan ennakolta arvioida ja vahvistaa hankkeen toteuttamista varten tarvittavan määrän. Tulevaisuudessa suurin osa avustuksista on tarkoitus maksaa tällaisen ennakkoarvion perusteella, kun saadaan todisteet hankkeen toteuttamisesta.Lisäksi komissio ehdottaa, että sääntöjä, jotka edellyttävät korkojen kerryttämistä ennakkomaksuille, tarkistetaan. Nykyinen varainhoitoasetus aiheuttaa avustusten saajille kohtuuttomia hallinnollisia rasitteita, koska siinä vaaditaan, että saaja avaa erillisen pankkitilin, jotta saaduille varoille kertyvä korko voidaan maksaa takaisin. Käytännössä koron määrä on usein hyvin vähäinen. Komissio ehdottaa sen vuoksi, että käyttöön otetaan päinvastainen periaate, jonka mukaan ennakkomaksuille kertyneitä koroja ei pääsäännön mukaan tarvitse maksaa takaisin unionille, ellei avustussopimuksessa määrätä, että korot on sijoitettava takaisin hankkeeseen tai perittävä takaisin oikeasuhteisuuteen (esim. kun kyse on suurista summista) tai moitteettomaan varainhoitoon liittyvistä syistä.Hankintasääntöihin kuuluvia säännöksiä, jotka koskevat toimeksisaajalta edellytettäviä pankkitakuita sekä arvoltaan vähäisten hankintojen tekemisessä noudatettavia menettelyjä, on lisäksi yksinkertaistettu.4.2. PAREMPIA TULOKSIA RAJALLISIN VAROIN (VIPUVAIKUTUKSEN KÄYTTÖ)Komissio katsoo, että politiikassa on tapahtunut kaksi muutosta, joiden vuoksi unionin varoilla aikaan saatavaa vipuvaikutusta on lisättävä. Nämä ovat komission puheenjohtajan Barroson vuonna 2009 toista toimikauttaan varten hyväksymät poliittiset suuntaviivat, joissa ehdotetaan investointien vaikutusten maksimointia ja innovatiivisten rahoitusvälineiden kehittämistä, sekä jäsenvaltioiden ja unionin tasolla julkisiin varoihin kohdistuvat rajoitteet, jotka vaikuttavat tulevasta (vuoden 2013 jälkeisestä) monivuotisesta rahoituskehyksestä käytäviin neuvotteluihin.Unionin varoihin perustuvaa vipuvaikutusta on tarkoitus saada aikaan muun muassa seuraavilla välineillä:- Ulkosuhteita varten varattujen varojen yhdistäminen: ulkoisia käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja koskevien tarkistettujen sääntöjen lisäksi EU:n erityisrahastoilla on tarkoitus mahdollistaa useista lähteistä (jäsenvaltioilta, unionin talousarviosta, EU:n ulkopuolisilta mailta) peräisin olevien varojen yhdistäminen.- Synergia EIP:n omien varojen kanssa: Ehdotuksessa on pyritty edistämään yhdistettyjen välineiden (EU:n ja EIP varojen yhdistäminen riskipääomaa, takuurahastoja ja pitkäaikaisia lainoja varten) järjestelmällistä käyttöä. Tällaisissa välineissä otetaan huomioon EU:n perussopimuksen mukainen EIP:n asema etuoikeutettuna kumppanina ja sen panos sisämarkkinoiden lujittamisessa.- Synergia yksityisen sektorin varojen kanssa sekä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet : Komissio ehdottaa, että julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien luomista helpotetaan. Tällainen kumppanuus voidaan ehdotuksen mukaan luoda joko siten, että komissio siirtää tehtäviä yksityiselle oikeushenkilölle, joka on läpäissyt ennakkotarkastuksen (jossa selvitetään, onko oikeushenkilöllä valmiudet hallinnoida julkisia varoja moitteettoman varainhoidon periaatetta noudattaen), tai siten, että julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden toteuttaminen annetaan EU:ssa toimivan julkisoikeudellisen yhteisön tehtäväksi perussäädöksen muodostavalla, kevyeen sääntelyyn perustuvalla puiteasetuksella.- Tutkimuksen ja kehityksen alalla myönnettävien palkintojen vipuvaikutus : Komissio ehdottaa muualla saatujen myönteisten kokemusten perusteella, että palkintojen myöntämistä koskevia sääntöjä yksinkertaistetaan. Palkintoja voitaisiin jatkossa käyttää nykyistä enemmän silloin, kun pyritään lisäämään yksityisiä T&K-investointeja.4.3. Vastuun lisääminen: toteutuskumppaneiden tehtävät ja hyväksyttävä virheriski4.3.1. Toteuttamistapojen uudistaminenEhdotuksella pyritään yksinkertaistamaan toteuttamistapoja (keskitetty hallinnointi, suora ja välillinen hallinnointi, hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, hajautettu hallinnointi sekä hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa), yhtenäistämään eri toteuttamistapoihin sovellettavia sääntöjä sekä lisäämään toteutuskumppaneiden vastuuta. Tarkoituksena on tukea komissiota sen hoitaessa perussopimuksen mukaisia tehtäviään.Komissio ehdottaa, että kaikkeen välilliseen hallinnointiin sovelletaan samoja periaatteita . Välillisestä hallinnoinnista on kyse silloin, kun komissio siirtää talousarvion toteuttamistehtäviä kolmansille osapuolille. Nämä periaatteet (joita voidaan täydentää alakohtaisilla säännöillä) ovat:- EU:n varojen hallinnoinnin edellyttämien valmiuksien ennakkotarkastus, jossa otetaan asianmukaisella tavalla huomioon kyseeseen tuleviin toimiin liittyvät riskit (joustavuus ja oikeasuhteisuus),- hallinnointi-, valvonta ja tarkastusvelvoitteet (moitteeton varainhoito),- yksi vastuuketju, joka perustuu komission toteutuskumppaneiden antamiin vuotuisiin hallinnollisiin vahvistuslausumiin sekä tilien säännölliseen tarkastamiseen ja hyväksymiseen.Komission tärkeimpiä toteutuskumppaneita ovat jäsenvaltiot, jotka ovat ratkaisevassa asemassa talousarviota toteutettaessa (SEUT-sopimuksen 317 artiklan 5 kohta). Tämä on otettu huomioon nykyisessä varainhoitoasetuksessa ja komission ehdotuksessa antamalla erityissääntöjä, jotka perustuvat edellä mainittuihin yhteisiin periaatteisiin.Jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä toteutettavaa hallinnointia koskeva ehdotus perustuu nykytilanteeseen, joka on osoittautunut kyseisen hallinnoinnin osalta hyvin toimivaksi. SEUT-sopimuksen 317 artiklassa määrätään, että varainhoitoasetuksessa on vahvistettava jäsenvaltioiden valvonta- ja tilintarkastusvelvoitteet talousarvion toteuttamisessa sekä niistä johtuvat tehtävät. Tämän vuoksi ehdotuksessa määritellään hallinnointi- ja valvontajärjestelmien tärkeimmät tehtävät tilanteessa, jossa varoja hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Jäsenvaltioille on jätetty runsaasti joustovaraa sen suhteen, miten ne hoitavat nämä tehtävät nykyisen hallintorakenteensa puitteissa.4.3.2. Hyväksyttävän virheriskin käsitteen käyttöön ottaminenKomission riskinhallintaa arvioitaessa viitearvona on tähän asti käytetty tilintarkastustuomioistuimen soveltamaa tavanomaista 2 prosentin olennaisuusrajaa talousarvion kaikilla osa-alueilla eri toimintalohkoihin liittyvistä riskeistä ja valvontakustannuksista riippumatta. Jotta käyttöön voitaisiin ottaa komission riskinhallinnan arviointiin paremmin soveltuva viitearvo, komissio ehdottaa, että neuvosto ja Euroopan parlamentti päättävät kuhunkin toimintalohkoon sovellettavasta hyväksyttävästä virheriskistä valvonnan kustannuksia ja hyötyjä tarkastelevan komission ehdotuksen pojalta.Kutakin toimintalohkoa varten määritelty hyväksyttävä virheriski olisi komissiolle hyödyllinen työväline, jonka avulla se voisi ennakolta mukauttaa ohjelmien hallinnointia sen mukaan, millaisia riskejä niihin liittyy. Hyväksyttävä virkeriski ei vaikuta valvontajärjestelmään eikä korjaaviin toimenpiteisiin, joita toteutetaan silloin kun virheitä havaitaan. Hyväksyttävä virheriski ei myöskään tarkoita sitä, että eri jäsenvaltioihin sovellettaisiin eri virheriskiä, vaan yhteen toimintalohkoon on aina tarkoitus soveltaa samaa unionin tason virheriskiä.2010/0395 (COD)EhdotusEUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUSunionin vuotuiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistäEUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotkaottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 322 artiklan yhdessä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 a artiklan kanssa,ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen[8],ottavat huomioon tilintarkastustuomioistuimen lausunnon[9],sen jälkeen kun ehdotus lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä,sekä katsovat seuraavaa:3. Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annettua neuvoston asetusta (EY, Euratom) N:o 1605/2002[10] on muutettu useita kertoja ja huomattavilta osin. Koska siihen tehdään uusia muutoksia, joihin kuuluvat myös Lissabonin sopimuksen huomioon ottamiseksi tehtävät muutokset, asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002 olisi selkeyden vuoksi korvattava tällä asetuksella.4. Asetuksessa (EY, Euratom) N:o 1605/2002 säädetään kaikkiin säädöksiin sovellettavista budjettiperiaatteista ja varainhoitosäännöistä, joita jokaisen toimielimen on noudatettava. Kyseisessä asetuksessa säädetyt perusperiaatteet ja asetuksen tarkoitus ja rakenne sekä talousarvio- ja varainhallintoon sovellettavat perussäännöt olisi säilytettävä. Poikkeuksia edellä tarkoitetuista perusperiaatteista olisi arvioitava uudelleen ja yksinkertaistettava mahdollisimman paljon siten, että samalla otetaan huomioon niiden tarpeellisuus, niiden unionin vuotuiselle talousarviolle, jäljempänä ’talousarvio’, tuottama lisäarvo sekä sidosryhmille niistä aiheutuvat rasitteet. Varainhoitouudistuksen tärkeimmät osatekijät, joihin kuuluvat taloushallinnon toimijoiden tehtävät, tarkastusten ottaminen osaksi toiminnasta vastaavia yksiköitä, sisäiset tarkastajat, toimintoperusteinen budjetointi, kirjanpitoperiaatteiden ja -sääntöjen uudistaminen sekä avustuksia koskevat perusperiaatteet, on tarpeen säilyttää, ja ne on tarpeen nostaa entistä tärkeämpään asemaan.5. Euroopan keskuspankki olisi erityisluonteensa ja -tehtäviensä, etenkin varainhoitoaan koskevan riippumattomuutensa, vuoksi jätettävä tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle.6. Tähän asetukseen olisi käytännön kokemusten perusteella otettava sääntöjä, jotka vastaavat talousarvion toteuttamiseen liittyviä uusia tarpeita, joihin kuuluvat muun muassa yhteisrahoitus muiden rahoittajien kanssa, ja joilla tehostetaan ulkoista apua ja helpotetaan erityisten rahoitusvälineiden, kuten Euroopan investointipankin kanssa tehtyihin sopimuksiin perustuvien rahoitusvälineiden, käyttöä sekä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuteen perustuvaa talousarvion toteuttamista.7. Asetuksessa (EY, Euratom) N:o 1605/2002 määritellään ainoastaan ne pääperiaatteet ja perussäännöt, joilla säännellään perussopimusten soveltamisalaan kuuluvia talousarvioasioita kokonaisuudessaan. Soveltamissäännöistä säädetään Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetussa komission asetuksessa (EY, Euratom) N:o 2342/2002[11] , jotta eri säännöt voidaan asettaa paremmin keskinäiseen arvojärjestykseen ja siten parantaa asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 selkeyttä. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, mukaisesti komissiolle voidaan siirtää valta hyväksyä soveltamisalaltaan yleisiä säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan lainsäätämisjärjestyksessä hyväksytyn säädöksen tiettyjä, muita kuin sen keskeisiä osia. Eräät asetukseen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 sisältyvät säännökset olisi tämän vuoksi otettava tähän asetukseen. Komission hyväksymien tämän asetuksen soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen olisi koskettava ainoastaan teknisiä yksityiskohtia ja täytäntöönpanomenettelyjä.8. Rikosasioissa tehtävästä poliisi- ja oikeudellisesta yhteistyöstä on tullut olennainen osa unionin muuta politiikkaa ja sen sisäisiä toimia. Kyseiseen politiikan osa-alueeseen sovellettavat erilliset varainhoitosäännökset eivät sen vuoksi enää ole perusteltuja, eikä niitä siksi tulisi ottaa tähän asetukseen.9. Ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustettuun takuurahastoon ei talousarvion kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välillä tehdyssä toimielinten sopimuksessa[12] vuosiksi 2007–2013 vahvistetun monivuotisen rahoituskehyksen mukaan enää sovelleta erityisjärjestelyjä. Talousarviosta rahastoon suoritettavat maksut otetaan nykyisin talousarviossa erilliseen budjettikohtaan. Asiaan liittyviä varainhoitosäännöksiä ei tämän vuoksi enää tarvita, eikä niitä siksi tulisi ottaa tähän asetukseen.10. Ennakkomaksuista kertyneitä korkoja koskevia sääntöjä olisi yksinkertaistettava, koska ne aiheuttavat liikaa hallinnollisia rasitteita sekä unionin varojen saajille että komission yksiköille ja saavat aikaan väärinkäsityksiä komission yksiköiden, toimijoiden ja kumppaneiden välillä. Jotta säännöksiä voitaisiin yksinkertaistaa etenkin avustusten saajien näkökulmasta, velvollisuus ennakkomaksuihin perustuvien korkojen kerryttämiseen ja näiden korkojen perimiseen olisi moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti poistettava. Olisi kuitenkin oltava mahdollista sisällyttää tällainen velvollisuus valtuutussopimukseen, jotta ennakkomaksuista kertyneet korot voitaisiin käyttää eräiden valtuutettujen tahojen hallinnoimien ohjelmien tarpeisiin tai jotta ne voitaisiin periä.11. Säännöissä, joita sovelletaan käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen siirtämiseen varainhoitovuodelta toiselle, olisi erotettava toisistaan ulkoiset ja sisäiset käyttötarkoitukseensa sidotut tulot. Jotta varat voitaisiin käyttää rahoittajan nimeämään tarkoitukseen, ulkoiset käyttötarkoitukseensa sidotut tulot olisi siirrettävä varainhoitovuodelta toiselle ilman eri toimenpiteitä ja ne olisi käytettävä siihen mennessä kun kaikki sellaiseen ohjelmaan tai toimeen liittyvät toimenpiteet, johon kyseiset tulot on sidottu, on toteutettu. Jos ulkoiset käyttötarkoitukseensa sidotut tulot saadaan ohjelman tai toimen viimeisenä toteutusvuonna, ne olisi voitava käyttää ohjelmaa tai toimea jatkavan ohjelman tai toimen ensimmäisenä toteutusvuonna. Sisäisiä käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja ei pitäisi voida siirtää kuin yhdeksi vuodeksi, ellei sovellettavassa perussäädöksessä toisin säädetä tai elleivät kyseessä ole asianmukaisesti perustellut olosuhteet.12. Väliaikaisten kahdestoistaosien osalta olisi selkeytettävä niissä tilanteissa sovellettavia sääntöjä, joissa Euroopan parlamentti päättää vähentää sellaisia neuvoston SEUT-sopimuksen 315 artiklan mukaisesti hyväksymiä lisämenoja, jotka ylittävät väliaikaiset kahdestoistaosat.13. Perussopimuksessa edellytetään, että monivuotinen rahoituskehys vahvistetaan asetuksella. Tähän asetukseen on sen vuoksi tarpeen ottaa tiettyjä säännöksiä vuosiksi 2007–2013 vahvistetusta rahoituskehyksestä. Budjettikurin varmistamiseksi on etenkin tarpeen luoda yhteys monivuotisen rahoituskehyksen ja vuotuisen talousarviomenettelyn välille. Lisäksi tähän asetukseen on tarpeen ottaa säännökset, jotka koskevat Euroopan parlamentin ja neuvoston sitoumusta noudattaa rakennetoimista, maaseudun kehittämisestä ja Euroopan kalatalousrahastosta annetuissa perussäädöksissä vahvistettua maksusitoumusmäärärahojen jakoa.14. Käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja koskevaa poikkeusta olisi muutettava siten, että huomioon otetaan toisaalta budjettivallan käyttäjän hyväksymiin määrärahoihin perustuvien sisäisten käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen erityispiirteet ja toisaalta eri rahoittajilta kerättyjen ja kyseisten rahoittajien tiettyyn ohjelmaan tai toimeen osoittamien ulkoisten käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen erityispiirteet. Lisäksi ulkopuolisille rahoittajille olisi tarjottava mahdollisuus osallistua ulkoisten toimien, etenkin humanitaaristen toimien, rahoittamiseen, myös silloin kun perussäädöksessä ei nimenomaisesti säädetä tällaisesta yhteisrahoituksesta. Sisäisten käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen luetteloon olisi kiinteistöjen hallinnoinnin helpottamiseksi sisällytettävä tulot kiinteistöjen myynnistä tai vastaavista toimista.15. Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot olisi esitettävä talousarvioesityksessä entistä selkeämmin, ja tämän vuoksi olisi säädettävä, että talousarvioesitykseen on otettava sellaiset käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen määrät, joista on varmuus talousarvioesityksen laadinta-ajankohtana.16. Erittelyperiaatetta sovellettaessa ei enää eroteta toisistaan pakollisia ja ei-pakollisia menoja. Määrärahasiirtoja koskeviin säännöksiin olisi sen vuoksi tehtävä tarvittavat muutokset.17. Määrärahojen siirtämistä koskevia sääntöjä olisi lisäksi yksinkertaistettava ja selkeytettävä tietyiltä osin, koska ne ovat osoittautuneet käytännössä epäselviksi tai hankaliksi soveltaa. Talousarvion toteuttamista on tarpeen parantaa etenkin maksumäärärahojen, käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen sekä useisiin osastoihin sisältyvien samanlaisten hallintomäärärahojen osalta. Tämän vuoksi siirtojen luokittelua olisi yksinkertaistettava ja eräiden määrärahasiirtojen hyväksymismenettelystä olisi tehtävä nykyistä joustavampi. Etenkin komission mahdollisuus päättää käyttämättä jääneiden talousarviomäärärahojen siirroista tapauksissa, joissa on kyse kansainvälisistä humanitaarisista suuronnettomuuksista tai kriiseistä, on osoittautunut asianmukaiseksi ja tehokkaaksi toimintatavaksi. Tätä mahdollisuutta olisi sen vuoksi voitava käyttää myös joulukuun 1 päivän jälkeen ilmenevissä vastaavissa tilanteissa. Komission olisi tällöin avoimuuden varmistamiseksi välittömästi ilmoitettava budjettivallan käyttäjälle päätöksestään. Komission olisi lisäksi voitava päättää itsenäisesti tietyissä rajoissa siirroista, jotka tehdään hätäapuvarauksesta.18. Suhteellisuusperiaatetta koskevissa säännöksissä olisi otettava käyttöön hyväksyttävän virheriskin käsite osana tulojen ja menojen hyväksyjän tekemää riskinarviointia. Toimielinten olisi voitava vähitellen luopua yleisestä 2 prosentin olennaisuusrajasta, jota tilintarkastustuomioistuin käyttää tehdessään päätelmiä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Hyväksyttävän virheriskin taso on tätä tarkoituksenmukaisempi perusta silloin, kun vastuuvapauden myöntävä viranomainen arvioi komission riskinhallinnan laatua. Euroopan parlamentin ja neuvoston olisi sen vuoksi määritettävä hyväksyttävän virheriskin taso kutakin toimintalohkoa varten siten, että sitä määritettäessä otetaan huomioon tarkastusten kustannus-hyötysuhde.19. SEUT-sopimuksen 316 artiklan soveltamiseksi olisi säädettävä, että Eurooppa-neuvosto ja neuvosto kuuluvat samaan talousarvion pääluokkaan.20. Tässä asetuksessa olisi otettava huomioon vuotuiseen talousarviomenettelyyn SEUT-sopimuksessa tehdyt muutokset.21. Talousarvion vahvistamista varten on tärkeää, että komission laatiman talousarvioesityksen rakenne ja esitystapa määritellään selkeästi. Talousarvioesitystä edeltävän yleisen johdannon sisältö olisi määriteltävä tarkemmin. Lisäksi on tarpeen lisätä säännös, joka koskee tulevien vuosien rahoitussuunnitelmia sekä komission mahdollisuutta esittää valmisteluasiakirjoja määrärahaesitystensä tueksi.22. Yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan erityispiirteiden osalta olisi ajantasaistettava säännöksiä, jotka koskevat SEUT-sopimuksen ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V ja VI osaston mukaisia perussäädösten lajeja. Lisäksi ulkoisiin toimiin liittyvien valmistelutoimien hyväksymismenettelyä olisi muutettava SEUT-sopimuksen määräysten edellyttämällä tavalla.23. Toteuttamistavoista annetuista säännöistä on etenkin silloin kun kyseiset säännöt koskevat edellytyksiä, joiden täyttyessä toteuttamisvaltuuksia voidaan siirtää kolmansille osapuolille, tullut vuosien mittaan liian monimutkaisia, ja niitä olisi yksinkertaistettava. Tällaisen ulkoistamisen alkuperäisenä tavoitteena on varmistaa, että menot toteutetaan toteuttamistavasta riippumatta siten, että valvonnan ja avoimuuden taso vastaa komission yksiköiltä edellytettyä tasoa, ja tämä tavoite olisi säilytettävä. Tämän vuoksi olisi selkeästi erotettava toisistaan tilanteet, joissa komissio tai sen toimeenpanovirastot toteuttavat talousarviota suoraan, ja tilanteet, joissa kolmannet osapuolet toteuttavat talousarviota välillisesti. Näin voitaisiin luoda välillistä hallinnointia varten yhteinen järjestelmä, jota voidaan mukauttaa alakohtaisten sääntöjen edellyttämällä tavalla etenkin silloin kun talousarviota toteutetaan välillisesti hallinnoiden yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Tällaisen yhteisen järjestelmän olisi erityisesti sisällettävä perusperiaatteet, joita komissio noudattaa silloin kun se päättää toteuttaa talousarviota välillisesti, sekä perusperiaatteet, joita niiden osapuolten, joille tehtäviä on siirretty, on noudatettava. Komission olisi voitava soveltaa unionin sääntöjä ja menettelyjä tai hyväksyä, että sovelletaan sen yhteisön sääntöjä ja menettelyjä, jolle tehtäviä on siirretty, sillä edellytyksellä, että kyseinen yhteisö takaa unionin taloudellisten etujen vastaavantasoisen suojan.24. Sellaisiin yhteisöihin sovellettavia ennakkoarviointia koskevia sääntöjä, jotka eivät ole jäsenvaltioita, joihin ei sovelleta ennakkoarviointia, olisi mukautettava sen varmistamiseksi, että kaikki yhteisöt ja henkilöt, joille tehtäviä on siirretty, suojaavat unionin taloudellisia etuja tässä asetuksessa edellytettyä vastaavalla tavalla. Komission valvontatehtävää koskevissa säännöksissä on tarpeen säätää kunkin talousarvion hallinnointitavan osalta valvonta- ja tarkastusvelvollisuuksista, joihin kuuluvat myös tilien tarkastamisessa ja hyväksymisessä noudatettavat menettelyt.25. Jotta voitaisiin ottaa huomioon toiminnan asettamat vaatimukset ja helpottaa edunsaajien ja toteutuskumppaneiden vastuulla olevaa toteuttamista, vaatimusten olisi oltava oikeassa suhteessa toimintaan liittyviin riskeihin ja toiminnan yleiseen valvontaympäristöön. Tehtävien luonne ja toimet, joiden avulla komissio valvoo ja tukee toiminnan toteuttamista, olisi otettava huomioon arvioitaessa, pystyvätkö kolmannet osapuolet tai yhteisöt täyttämään kyseiset vaatimukset. Tässä asetuksessa olisi talousarvion ja toimintapolitiikan toteuttamisen parantamiseksi lisäksi säädettävä uusista rahoitusvälineistä sekä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksista.26. Kokemukset julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksista, joille annetaan asetuksen (EY, Euratom) 1605/2002 185 artiklassa unionin elimen asema, ovat osoittaneet, että käytettävissä olevien välineiden valikoimaa olisi laajennettava siten, että se sisältää myös elimet, joilla on unionin toimielimiin sovellettaviin sääntöihin verrattuna joustavammat säännöt, joita yksityisten kumppaneiden on helpompi noudattaa. Tällaisten vaihtoehtojen olisi perustuttava välilliseen hallinnointiin. Yhtenä vaihtoehtona olisi oltava perussäädöksellä perustettu elin, jolla on omat varainhoitosäännöt, joissa olisi otettava huomioon unionin varojen moitteettoman hallinnoinnin varmistamiseksi tarvittavat periaatteet. Nämä periaatteet olisi hyväksyttävä delegoidulla asetuksella, ja niiden olisi perustuttava periaatteisiin, joita sellaisten kolmansien yhteisöjen, joille talousarvion toteuttamistehtäviä on siirretty, on noudatettava. Toisena vaihtoehtona olisi oltava jäsenvaltion yksityisoikeuden alaisten elinten toteuttamat julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet.27. Valvontaa ja tarkastuksia koskevat perusvelvollisuudet, jotka jäsenvaltioiden on täytettävä silloin kun talousarviota toteutetaan välillisesti hallinnoiden yhteistyössä niiden kanssa ja joista nykyisin säädetään ainoastaan alakohtaisissa asetuksissa, olisi SEUT-sopimuksen 317 artiklan soveltamiseksi otettava tähän asetukseen. Sen vuoksi tähän asetukseen on tarpeen ottaa säännöksiä, joilla luodaan yhdenmukainen kehys kaikkia kyseeseen tulevia toimintalohkoja varten ja joissa säädetään yhdenmukaistetuista kansallisen tason hallintorakenteista, näille rakenteille asetetuista yhteisistä hallinnointi- ja valvontavelvollisuuksista, vuotuisesta hallinnollisesta vahvistuslausumasta ja siitä annettavasta riippumattomasta tarkastuslausunnosta, jäsenvaltioiden antamasta vuotuisesta lausumasta, jossa ne ottavat vastuun niille hoidettavaksi annettujen unionin varojen hallinnoinnista, sekä komission käyttämistä maksujen tarkastamis-, hyväksymis-, keskeytys- ja korjausmenettelyistä. Yksityiskohtaiset säännökset olisi edelleen annettava alakohtaisissa asetuksissa.28. Joitakin valtuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän tehtäviä koskevia säännöksiä olisi selkeytettävä, etenkin siltä osin kuin on kyse valtuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän etu- ja jälkikäteen käyttöön ottamista sisäisen valvonnan menettelyistä ja hänen raportointitehtävistään. Valtuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän vuotuisen toimintakertomuksen sisältöä olisi tältä osin ajantasaistettava sen käytännön pohjalta, joka edellyttää tarvittavien varainhoitoa ja hallinnointia koskevien tietojen antamista tehtävien hoitamista koskevan vahvistuslausuman tueksi.29. Komission tilinpitäjän vastuita olisi selkeytettävä ja etenkin olisi täsmennettävä, että ainoastaan tilinpitäjä voi antaa kirjanpitosääntöjä ja määrittää yhdenmukaistetun tililuettelon; muiden toimielinten tilinpitäjät määrittävät kukin oman toimielimensä kirjanpitomenettelyt.30. Jotta tiettyjen, rahoituslaitosten täytäntöönpantaviksi annettujen toimien ja ohjelmien toteuttamista voitaisiin helpottaa, tässä asetuksessa olisi säädettävä mahdollisuudesta avata varainhoitotilejä. Tällaiset tilit olisi avattava komission nimissä tai komission puolesta rahoituslaitoksen kirjanpidossa. Rahoituslaitoksen olisi vastattava tilien hallinnoinnista tulojen ja menojen hyväksyjän alaisuudessa, ja tilit olisi voitava avata myös muussa valuutassa kuin euroina.31. Tulojen osalta on tarpeen sujuvoittaa saamisennusteisiin sovellettavia sääntöjä, jotta niissä voitaisiin ottaa huomioon talousarvioon liittyvät tarpeet. Kyseisten ennusteiden kirjaamista olisi edellytettävä silloin, kun tulot voidaan odottaa saatavan tietyllä todennäköisyydellä ja kun niiden määrä on arvioitavissa kohtuullisella tarkkuudella. Yksinkertaistaminen olisi toteutettava ottamalla käyttöön joitakin erityissäännöksiä saamisennusteen muuttamis- tai peruuttamismenettelyistä.32. Perintää koskevia sääntöjä olisi sekä selkeytettävä että parannettava. Etenkin olisi selvennettävä, että vahvistetun saamisen peruuttaminen ei merkitse luopumista unionin vahvistetusta saamisoikeudesta. Lisäksi jotta unionin taloudellisten etujen suojaa voitaisiin parantaa, jäsenvaltiot eivät saisi asettaa maksettavaksi vaadittuja unionin varoja huonompaan asemaan kuin julkisten yritysten saamisia alueellaan.33. Väliaikaisesti perittyjen sakkojen hallinnoinnista annetun komission tiedonannon[13] mukaan sakot, seuraamusmaksut ja seuraamukset sekä kaikki niiden tuottamat korot olisi otettava tuloina talousarvioon sitä vuotta seuraavana vuonna, jona kaikki muutoksenhakukeinot niitä koskevan päätöksen osalta on käytetty. Poikkeuksena tästä säännöstä osuus, joka on enintään 2 prosenttia talousarvioon otettavien sakkojen ja seuraamusmaksujen kokonaismäärästä, olisi pidätettävä kyseisessä tiedonannossa luodun rahaston tarpeisiin.34. Maksujen osalta olisi moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti annettava selkeämmät säännökset eri maksutyypeistä. Lisäksi toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän olisi säännöllisesti selvitettävä ennakkomaksut komission tilinpitäjän antamien kirjanpitosääntöjen mukaisesti. Hankintasopimuksiin, avustuspäätöksiin, avustussopimuksiin ja kolmansien osapuolten kanssa tehtäviin valtuutussopimuksiin olisi otettava asianmukaiset määräykset ja säännökset tätä varten.35. Toimielimille olisi annettava mahdollisuus hyväksyä etukäteen virallisesti se, että asiakirjat toimitetaan käyttämällä sähköistä menettelyä. Sähköisiä ja digitoituja asiakirjoja koskevien komission päätösten mukaisesti olisi lisäksi ajantasaistettava sitoumuksia koskeviin tarkistuksiin sovellettavia varainhoitosäännöksiä, joissa olisi nimenomaisesti todettava, että sähköisillä tilauslomakkeilla ja laskuilla on oikeudellista arvoa oikeudellisten sitoumusten kirjaamisessa.36. Poissulkemista koskevia sääntöjä olisi parannettava unionin taloudellisten etujen suojan tehostamiseksi. Niihin olisi lisättävä viittaus rahanpesuun, kuten julkisia rakennusurakoita sekä julkisia tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 31 päivänä maaliskuuta 2004 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2004/18/EY[14] säädetään. Lisäksi poissulkemiset, jotka koskevat sellaista ehdokasta tai tarjoajaa, joka on tuomittu lainvoimaisella tuomiolla ammattinsa harjoittamiseen liittyvästä rikkomuksesta taikka petoksesta, lahjonnasta, rikollisjärjestöön osallistumisesta, rahanpesusta tai muusta rikollisesta, unionin taloudellisia etuja vahingoittavasta toiminnasta, olisi laajennettava koskemaan myös henkilöitä, joilla on valtuudet edustaa kyseisiä ehdokkaita tai tarjoajia tai tehdä päätöksiä näiden puolesta tai valvoa näitä. Poissulkemista ei oikeasuhteisuuteen liittyvistä syistä kuitenkaan pitäisi soveltaa sellaisiin ehdokkaisiin tai tarjoajiin, jotka voivat osoittaa kohdistaneensa riittävät toimenpiteet kyseisiin edustusvaltuudet omaaviin henkilöihin. Jotta voitaisiin varmistaa toimielimen toiminnan jatkuvuus, poissulkemisvelvollisuudesta olisi voitava poiketa silloin kun poissulkeminen perustuu konkurssiin tai vastaavaan tilanteeseen, ammattia harjoitettaessa tehtyyn vakavaan virheeseen tai sosiaalimaksuja koskevien velvoitteiden laiminlyöntiin ja kun kyseessä on neuvottelumenettely, jossa teknisistä tai taiteellisista taikka yksinoikeuden suojaamiseen liittyvistä syistä hankintasopimus voidaan tehdä ainoastaan tietyn taloudellisen toimijan kanssa.37. Vaikka Euroopan keskuspankilla (EKP) ja Euroopan investointipankilla (EIP) on oma erityisasemansa unionin rakenteessa, niiden omien varojen käytöllä on vaikutusta unionin taloudellisiin etuihin. Niiden olisi sen vuoksi voitava käyttää unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi perustetun poissulkemisia koskevan keskustietokannan tietoja ja niiden olisi vastattava siitä, että ne ottavat huomioon kyseisen tietokannan, kun ne tekevät hankintasopimuksia omia hankintamenettelyjään noudattaen. EKP:n ja EIP:n olisi myös ilmoitettava komissiolle tiedot sellaisista tarjoajista, jotka on tuomittu lainvoimaisella tuomiolla petoksesta tai vastaavasta unionin taloudellisia etuja vahingoittavasta rikollisesta toiminnasta.38. Hallinnollisten ja taloudellisten seuraamusten osalta olisi tietosuojavaatimusten mukaisesti annettava asianmukainen oikeusperusta tällaisia seuraamuksia koskevien päätösten julkaisemista varten. Tällaisten päätösten julkaisemisen olisi tietosuojaan ja oikeusvarmuuteen liittyvistä syistä oltava vapaaehtoista.39. Unionin avustusten myöntämisestä ja seurannasta annettuja säännöksiä olisi oikeudelliseen selkeyteen ja yksinkertaistamiseen liittyvistä syistä tarkistettava, ja etenkin olisi tarkistettava säännöksiä, joiden tarkoituksena on varmistaa avoimuuden, tasapuolisen kohtelun, yhteisrahoituksen, voiton tavoittelua koskevan kiellon, toiminta-avustusten asteittaisen alenemisen, taannehtimattomuuden ja valvonnan periaatteiden toteutuminen.40. Unionin avustusten myöntämistä ja seurantaa koskevien säännösten soveltamiseksi kertakorvausjärjestelmää (kertakorvaukset, vakioyksikkökustannukset sekä kiinteämääräinen rahoitus) olisi käytännön kokemusten perusteella selkeytettävä, ja se olisi erotettava selvästi kaikista todellisten kustannusten jälkitarkastuksista. Valvontatoimenpiteitä olisi muutettava tämän uuden lähestymistavan edellyttämällä tavalla siten, että niihin liitetään mahdollisuus vaatia toiminnan tarkastuksia ja laajentaa tarkastushavainnot koskemaan saman edunsaajan tarkastamattomia hankkeita silloin kun samantyyppisissä hankkeissa on havaittu toistuvia virheitä. Avustuksen saajan mahdollisuutta jakaa avustuksensa edelleen kolmansille osapuolille olisi tietyin edellytyksin laajennettava, jotta voitaisiin helpottaa useille luonnollisille henkilöille suunnattujen ohjelmien moitteetonta toteuttamista silloin kun kyseiset henkilöt voidaan saavuttaa vain kaksiportaisella järjestelyllä. Tällainen edelleen jakaminen olisi hyväksyttävä, jos ensisijainen saaja antaa riittävät vakuudet ja jos avustussopimukseen otetaan asianmukaiset lausekkeet, joilla rajoitetaan avustuksen edelleenjaon seurauksena saavien valinnassa käytettävää harkintavaltaa ja myönnettävän avustuksen määrää.41. Palkinnoista olisi uudentyyppisenä rahoitustukena annettava avustuksiin sovellettavista säännöistä erilliset säännöt, joissa ei viitata ennustettavissa oleviin kustannuksiin. Palkinnot olisi otettava osaksi vuotuista työohjelmaa, ja silloin kun palkinto ylittää tietyn kynnysarvon, komission olisi hyväksyttävä palkinnon myöntämisehdot ja -perusteet, ennen kuin avustuksen saaja tai toimeksisaaja voi myöntää palkinnon.42. Rahoitusvälineet ovat yhä tärkeämpiä silloin kun tarkoituksena on unionin varojen vaikutusten moninkertaistaminen siten, että kyseiset varat yhdistetään muihin varoihin tai siten, että hyödynnetään vipuvaikutusta. Koska tällaisia rahoitusvälineitä ei voida rinnastaa palveluihin eikä avustuksiin, olisi otettava käyttöön uusi rahoitustukimuoto.43. Tilinpäätökseen ja kirjanpitoon sovellettavien sääntöjen osalta olisi yksinkertaistettava tilinpäätöksen esittämistä säätämällä, että unionin tilinpäätös sisältää ainoastaan konsolidoidun tilinpäätöksen ja yhdistellyt talousarviotilit. Lisäksi olisi selvennettävä, että konsolidointi koskee ainoastaan talousarviosta rahoitettavia toimielimiä, jotta voitaisiin ottaa huomioon EKP:n itsenäinen erityisasema.44. Jotta komission tilinpitäjän ja tilinpäätöksessä konsolidoitavien toimielinten ja elinten tilinpitäjien tehtävät ja vastuut voitaisiin selkeästi erottaa toisistaan, olisi säädettävä, että kunkin toimielimen ja elimen on laadittava oma selvityksensä varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta ja toimitettava se budjettivallan käyttäjälle ja tilintarkastustuomioistuimelle seuraavan varainhoitovuoden maaliskuun 31 päivään mennessä.45. Unionin kirjanpitosääntöjä ja -periaatteita on tarpeen ajantasaistaa, jotta voitaisiin varmistaa, että ne ovat yhdenmukaiset julkisen sektorin kansainvälisten tilinpäätösstandardien (International Public Sector Accounting Standard) kanssa.46. Alustavaa ja lopullista tilinpäätöstä koskevat säännökset olisi saatettava ajan tasalle, etenkin jotta voitaisiin antaa säännökset tiedoista, jotka olisi liitettävä komission tilinpitäjälle konsolidointia varten toimitettaviin tilinpäätöksiin. Lisäksi säännöksissä olisi viitattava vahvistuskirjeeseen, jonka talousarviosta rahoitettavat toimielimet ja elimet liittävät tilintarkastustuomioistuimelle toimittamiinsa lopullisiin tilinpäätöksiin, sekä vahvistuskirjeeseen, joka toimitetaan unionin lopullisen konsolidoidun tilinpäätöksen toimittamisen yhteydessä. Määräaikaa, johon mennessä tilintarkastustuomioistuimen on esitettävä huomatuksensa muiden toimielinten kuin komission ja talousarviosta rahoitettavien elinten alustavista tilinpäätöksistä, olisi aikaistettava, jotta nämä voivat ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen huomautukset lopullista tilinpäätöstä laatiessaan.47. Komission olisi SEUT-sopimuksen 318 artiklan mukaisesti toimitettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle osana vastuuvapauden myöntämismenettelyn yhteydessä edellytettäviä tietoja myös unionin varoja koskeva arviointikertomus, joka perustuu saavutettuihin tuloksiin. Tähän asetukseen olisi sen vuoksi otettava riittävät, muihin nykyisiin raportointivaatimuksiin suhteutetut säännökset tällaista kertomusta varten.48. Kun on kyse sellaisista tässä asetuksessa annetuista erityissäännöksistä, jotka koskevat jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä hallinnoitavia rakennerahastoja, koheesiorahastoja, Euroopan kalatalousrahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa sekä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen rahastoja, olisi säilytettävä ennakkorahoituksena maksettujen maksujen palautukset ja määrärahojen uudelleen käyttöön ottaminen niiden edellytysten mukaisesti, jotka esitetään rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annettuun neuvoston asetukseen (EY) N:o 1260/1999[15] liitetyssä komission julistuksessa. Lisäksi olisi säädettävä varainhoitovuodelta toiselle siirtämistä koskevaan sääntöön tehtävästä poikkeuksesta, jonka mukaan varainhoitovuoden päättyessä käytettävissä olevia, ennakkomaksujen palautuksista saatuja maksusitoumusmäärärahoja olisi voitava siirtää ohjelman päättämiseen asti ja jonka mukaan kyseiset maksusitoumusmäärärahat voidaan käyttää kun muita maksusitoumusmäärärahoja ei enää ole käytettävissä.49. Lisäksi olisi annettava selkeämmät säännökset Yhteisen tutkimuskeskuksen osallistumisesta hankinta- ja avustusmenettelyihin silloin kun se toteuttaa toimia, jotka rahoitetaan kokonaan tai osittain sellaisista muista talousarvioon sisältyvistä budjettikohdista kuin niistä tutkimusmäärärahojen budjettikohdista, jotka on yleensä varattu Yhteistä tutkimuskeskusta varten. Kun Yhteinen tutkimuskeskus osallistuu avustuksia tai julkisia hankintoja koskeviin menettelyihin kolmantena osapuolena, siihen ei pitäisi poikkeuksellisesti soveltaa säännöksiä, jotka koskevat poissulkemisperusteita, hallinnollisia ja taloudellisia seuraamuksia, vakavaraisuutta ja luottokelpoisuutta sekä vakuuksien asettamista. Lisäksi on tarpeen ottaa huomioon teknis-tieteelliset palvelut, joita Yhteinen tutkimuskeskus tarjoaa muille toimielimille tai komission yksiköille sisäisten hallintojärjestelyjen nojalla ja joihin ei sovelleta julkisia hankintoja koskevia sääntöjä. Edellä tarkoitettuihin tehtäviin liittyvistä toiminnoista saatavat tulot olisi näiden tehtävien tehokkaaksi hoitamiseksi poikkeuksellisesti katsottava ulkoisiksi käyttötarkoitukseensa sidotuiksi tuloiksi.50. Ulkoisten toimien toteuttamiseen liittyviä erityissäännöksiä on tarpeen mukauttaa täytäntöönpanomenetelmiin ehdotettujen muutosten huomioon ottamiseksi.51. Jotta unionin kansainvälistä merkitystä ulkoisten toimien ja kehityksen aloilla voitaisiin lisätä ja jotta sen näkyvyyttä ja sen toiminnan tehokkuutta voitaisiin parantaa, komissiolle olisi annettava valtuudet perustaa hätätoimia, hätätilaa seuraavia toimia ja aihekohtaisia toimia varten tarkoitettuja eurooppalaisia erityisrahastoja (trust funds) ja hallinnoida niitä. Vaikka tällaisia erityisrahastoja ei oteta talousarvioon, niiden hallinnoinnissa olisi noudatettava tämän asetuksen säännöksiä siltä osin kuin se on tarpeen unionin varojen turvaamisen ja niiden käytön avoimuuden varmistamiseksi. Komission olisi tämän vuoksi oltava puheenjohtajana jokaisen erityisrahaston hallituksessa, jotta se voisi edustaa rahoittajia ja päättää varojen käytöstä. Lisäksi komission tilinpitäjän olisi toimittava jokaisen erityisrahaston tilinpitäjänä.52. Yhteisöjen, joille on siirretty ulkoisten toimien toteutustehtäviä osana välillistä hallinnointia, olisi tehtävä hankintasopimukset ja myönnettävä avustukset viimeistään, kun komission kanssa tehdyn valtuutussopimuksen allekirjoittamisesta on kulunut kolme vuotta, paitsi erityisissä ulkoisissa poikkeusolosuhteissa. Tätä määräaikaa ei kuitenkaan pitäisi soveltaa sellaisiin monivuotisiin ohjelmiin, joiden toteuttamisessa noudatetaan rakennerahastoja koskevia menettelyjä. Tällaisten monivuotisten ohjelmien tapauksessa määrärahojen vapauttamisesta olisi annettava yksityiskohtaiset säännöt alakohtaisissa säännöissä.53. Ulkoisiin toimiin liittyviin hankintoihin sovellettavien erityissääntöjen osalta on tarpeen antaa kolmansien maiden kansalaisille mahdollisuus osallistua tarjouskilpailuihin silloin kun ohjelman toteuttaminen ei perustu perussäädökseen ja kun kyse on asianmukaisesti perustelluista poikkeusolosuhteista.54. Kun on kyse hallintomäärärahoja koskevista erityissäännöksistä, toimielinten olisi voitava suunnitella kiinteistöpolitiikkaansa pitkällä aikavälillä ja hyötyä edullisista koroista, joita unioni saa rahoitusmarkkinoilla hyvän luottoluokituksensa ansiosta. Niille olisi tämän vuoksi annettava valtuudet ottaa lainaa talousarvion ulkopuolella kiinteistöomaisuuden hankkimista varten. Näin voitaisiin samalla puuttua nykyisen järjestelmän monimutkaisuuteen sekä saada aikaan säästöjä ja lisätä avoimuutta.55. Kun on kyse tutkimuspuiteohjelmista, asiantuntijoiksi valittaviin luonnollisiin henkilöihin sovellettavan erityisen valintamenettelyn soveltamisalaa olisi käytännön kokemusten perusteella selkeytettävä, koska kyseisiä asiantuntijoita tarvitaan avustamaan hanke-ehdotusten, avustushakemusten, hankkeiden ja tarjousten arvioinnissa sekä antamaan asiantuntijalausuntoja ja -apua.56. Komissiolle olisi annettava valtuudet hyväksyä delegoituja säädöksiä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti, jotta se voisi antaa yksityiskohtaiset säännöt tämän asetuksen soveltamiseksi sekä varainhoidon puiteasetuksen SEUT-sopimuksen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen mukaisesti perustettuja elimiä varten ja varainhoitoa koskevan malliasetuksen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia varten ja vahvistaa näin moitteettoman varainhoidon varmistamiseksi tarvittavat periaatteet.57. Tätä asetusta olisi tarkistettava vain silloin kun se on tarpeen. Liian lyhyin aikavälein tehtävistä tarkistuksista on seurauksena, että hallintorakenteiden ja -menettelyjen mukauttamisesta uusiin sääntöihin aiheutuu kohtuuttomia kustannuksia. Lisäksi soveltamisaika voi tällöin olla niin lyhyt, ettei voimassa olevien sääntöjen soveltamisesta voida tehdä perusteltuja päätelmiä.58. Jotta voitaisiin varmistaa nykyisten ohjelmien toteutuksen jatkuminen, niitä valvonta- ja tarkastusvelvollisuuksia, jotka jäsenvaltioiden on täytettävä, kun talousarviota toteutetaan välillisesti hallinnoiden yhteistyössä niiden kanssa, olisi sovellettava ainoastaan alakohtaisten asetusten seuraavaan sukupolveen,OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:ENSIMMÄINEN OSA YHTEISET SÄÄNNÖKSETI OSASTO SISÄLTÖ JA SOVELTAMISALA1 artikla SisältöTässä asetuksessa vahvistetaan säännöt, jotka koskevat unionin vuotuisen talousarvion, jäljempänä ’talousarvio’, laatimista ja toteuttamista sekä tilinpäätöksen laatimista ja tilintarkastusta.2 artiklaSoveltamisalaKaikkien muissa säädöksissä olevien säännösten, jotka liittyvät talousarvion toteuttamiseen tuloina tai menoina, on noudatettava II osastossa esitettyjä budjettiperiaatteita.Tätä asetusta sovelletaan Euroopan parlamenttiin, Eurooppa-neuvostoon ja neuvostoon, Euroopan komissioon, Euroopan unionin tuomioistuimeen ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimeen, Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaan, alueiden komiteaan, Euroopan oikeusasiamieheen, Euroopan tietosuojavaltuutettuun sekä Euroopan ulkosuhdehallintoon, jäljempänä ’toimielimet’.Tätä asetusta ei sovelleta Euroopan keskuspankkiin.Tätä asetusta sovelletaan talousarviossa vahvistettuihin Euratomin hankintakeskuksen määrärahoihin liittyvien hallintomenojen toteuttamiseen.II OSASTOBUDJETTIPERIAATTEET3 artikla BudjettiperiaatteetTalousarvion laatimisessa ja toteuttamisessa noudatetaan tässä asetuksessa säädettyjä yhtenäisyyden, talousarvion totuudenmukaisuuden, vuotuisuuden, tasapainon, laskentayksikön, yleiskatteisuuden, erittelyn, moitteettoman varainhoidon, mikä edellyttää vaikuttavaa ja tehokasta sisäistä valvontaa, sekä avoimuuden periaatteita.1 LUKUYHTENÄISYYDEN JA TALOUSARVION TOTUUDENMUKAISUUDEN PERIAATTEET4 artiklaTalousarvion määritelmä1. Talousarvio on säädös, jossa arvioidaan ja vahvistetaan joka vuodeksi kaikki unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön tarpeellisiksi katsotut tulot ja menot.2. Unionin menoihin ja tuloihin kuuluvat:a) unionin menot ja tulot, mukaan lukien Euroopan unionista tehdyn sopimuksen yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan alaa koskevista määräyksistä toimielimille aiheutuvat hallintomenot sekä mainittujen määräysten täytäntöönpanosta johtuvat toimintamenot, kun ne otetaan menoina talousarvioon;b) Euroopan atomienergiayhteisön menot ja tulot.5 artiklaYhtenäisyyden ja talousarvion totuudenmukaisuuden periaatteisiin sovellettavat säännöt1. Tulon tai menon saa suorittaa ainoastaan ottamalla sen johonkin budjettikohtaan, jollei 80 artiklasta muuta johdu.2. Menoon ei saa sitoutua eikä sitä saa hyväksyä maksettavaksi, jos se ylittää vahvistetun määrärahan.3. Talousarvioon saadaan ottaa määrärahoja vain tarpeelliseksi katsottuja menoja varten.4. Unionille kuuluvien varojen korkotuottoja ei makseta unionille, ellei 55 artiklan 1 kohdan b alakohdan ii–viii alakohdassa lueteltujen yhteisöjen, joille tehtäviä on siirretty, kanssa tehdyissä sopimuksissa tai avustuspäätöksissä tai avustuksen saajien kanssa tehdyissä avustussopimuksissa toisin määrätä. Tällaisissa tapauksissa korot käytetään vastaavan ohjelman tarpeisiin tai peritään takaisin.2 LUKUVUOTUISPERIAATE6 artiklaMääritelmäTalousarvioon otetaan määrärahat yhden varainhoitovuoden ajaksi, joka alkaa 1 päivänä tammikuuta ja päättyy 31 päivänä joulukuuta.7 artiklaMäärärahalajit1. Talousarvio koostuu jaksotetuista määrärahoista, jotka ovat maksusitoumusmäärärahoja tai maksumäärärahoja, ja jaksottamattomista määrärahoista.2. Maksusitoumusmäärärahat kattavat tietyn varainhoitovuoden aikana tehtyjen oikeudellisten sitoumusten kokonaiskustannukset, jollei 83 artiklan 2 kohdasta tai 180 artiklan 2 kohdasta muuta johdu.3. Maksumäärärahat kattavat tietyn varainhoitovuoden ja/tai sitä edeltävien varainhoitovuosien aikana tehtyjen oikeudellisten sitoumusten toteuttamiseen tarvittavat maksut.4. Edellä olevat 1 ja 2 kohta eivät rajoita toisen osan I, IV ja VI osaston erityissäännösten soveltamista. Ne eivät estä sitomasta kaikkia määrärahoja kerralla tai jakamasta talousarviositoumuksia vuotuisiin eriin.8 artiklaTuloja ja määrärahoja koskevat kirjanpitosäännöt1. Varainhoitovuoden tulot kirjataan kyseisen varainhoitovuoden tileille sen kuluessa toteutuneiden määrien mukaisina. Seuraavan varainhoitovuoden tammikuun omat varat saadaan kuitenkin suorittaa etukäteen neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000[16] mukaisesti.2. Arvonlisäveroon perustuviin omiin varoihin, bruttokansantuloon perustuviin täydentäviin omiin varoihin ja myös rahoitusosuuksiin saadaan tehdä mukautuksia 1 kohdassa mainitun asetuksen mukaisesti.3. Tietylle varainhoitovuodelle myönnettyjä määrärahoja saadaan käyttää ainoastaan kattamaan menot, joihin on sitouduttu ja jotka on maksettu saman varainhoitovuoden aikana, sekä sellaisista sitoumuksista johtuvat määrät, jotka siirtyvät edellisiltä varainhoitovuosilta.4. Maksusitoumukset otetaan kirjanpitoon kattamaan 31 päivään joulukuuta mennessä tehdyt oikeudelliset sitoumukset, jollei muuta johdu 83 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista kokonaissitoumuksista tai 180 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista rahoitussopimuksista, jotka viedään kirjanpitoon 31 päivään joulukuuta mennessä tehtyjen talousarviositoumusten perusteella.5. Maksut kirjataan tietyn varainhoitovuoden tileille niiden maksujen perusteella, jotka tilinpitäjä on suorittanut saman vuoden joulukuun 31 päivään mennessä.6. Poiketen siitä, mitä 3, 4 ja 5 kohdassa säädetään, Euroopan maatalouden tukirahaston menot kirjataan varainhoitovuoden tileille toisen osan I osastossa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti.9 artiklaMäärärahojen peruuttaminen ja siirtäminen varainhoitovuodelta toiselle1. Jos määrärahoja ei ole käytetty sen varainhoitovuoden aikana, jota varten ne on otettu talousarvioon, ne peruutetaan.Käyttämättömät määrärahat voidaan kuitenkin viimeistään 15 päivänä helmikuuta 2 ja 3 kohdan mukaisesti asianomaisen toimielimen päätöksellä siirtää yksinomaan seuraavan varainhoitovuoden aikana käytettäviksi tai ne voidaan siirtää ilman eri toimenpiteitä 4 kohdan mukaisesti.2. Maksusitoumusmäärärahoista ja jaksottamattomista määrärahoista, joita varainhoitovuoden tilit päätettäessä ei vielä ole sidottu, voidaan siirtää:a) määrät, jotka vastaavat maksusitoumusmäärärahoja, joiden osalta useimmat sitoumusten edellyttämät alustavat muodollisuudet on tehty joulukuun 31 päivään mennessä; näitä määriä voidaan sitoa seuraavan vuoden maaliskuun 31 päivään saakka;b) määrät, jotka osoittautuvat tarpeellisiksi lainsäätäjän annettua menojen perusteena olevan säädöksen varainhoitovuoden viimeisellä neljänneksellä ilman, että komissio on voinut ennen joulukuun 31 päivää sitoa talousarviossa tähän tarkoitukseen tarkoitettuja määrärahoja.3. Maksumäärärahoista voidaan siirtää määrät, jotka tarvitaan aiempien maksusitoumusten kattamiseen tai jotka liittyvät siirrettyihin maksusitoumusmäärärahoihin, jos seuraavan varainhoitovuoden asianomaiseen budjettikohtaan osoitetut määrärahat eivät kata rahoitustarvetta. Asianomainen toimielin käyttää kuluvalle varainhoitovuodelle vahvistettuja määrärahoja ensisijaisesti ja vasta näiden loputtua siirrettyjä määrärahoja.4. Jaksottamattomat määrärahat, jotka vastaavat ennen varainhoitovuoden tilinpäätöstä asianmukaisesti tehtyjä maksusitoumuksia, siirretään ilman eri toimenpiteitä vain seuraavalle varainhoitovuodelle.5. Asianomainen toimielin ilmoittaa viimeistään 15 päivänä maaliskuuta Euroopan parlamentille ja neuvostolle, jäljempänä ’budjettivallan käyttäjä’, tekemästään päätöksestä siirtää määrärahoja varainhoitovuodelta toiselle täsmentäen jokaisen budjettikohdan osalta, miten 2 ja 3 kohdassa säädettyjä perusteita on sovellettu.6. Rajoittamatta sitä, mitä 10 artiklassa säädetään, varauksiin otettuja tai henkilöstömenoihin liittyviä määrärahoja ei saa siirtää varainhoitovuodelta toiselle.10 artiklaSäännöt käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen siirtämisestä varainhoitovuodelta toiselleKäyttämättömät tulot ja 18 artiklassa tarkoitetuista tuloista saadut, 31 päivänä joulukuuta käytettävissä olevat määrärahat siirretään seuraavasti:a) ulkoiset käyttötarkoitukseensa sidotut tulot siirretään varainhoitovuodelta toiselle ilman eri toimenpiteitä, ja ne on käytettävä kokonaan siihen mennessä kun ohjelmaan tai toimeen, johon ne on sidottu, liittyvät toimenpiteet on toteutettu; ulkoiset käyttötarkoitukseensa sidotut tulot, jotka on saatu ohjelman tai toimen viimeisenä toteutusvuonna, voidaan käyttää ohjelmaa tai toimea jatkavan ohjelman tai toimen ensimmäisenä toteutusvuonna;b) sisäiset käyttötarkoitukseensa sidotut tulot siirretään vain yhdeksi vuodeksi, ellei sovellettavassa perussäädöksessä toisin säädetä tai elleivät kyseessä ole perustellut poikkeusolosuhteet; kyseisiä tuloja vastaavat määrärahat on käytettävä ensin.11 artiklaMäärärahojen vapautuminenMäärärahojen vapautuminen, joka aiheutuu niillä rahoitettavan toiminnan osittaisesta tai täydellisestä toteuttamatta jättämisestä ja joka tapahtuu sen varainhoitovuoden jälkeisten varainhoitovuosien aikana, jota varten määrärahat on otettu talousarvioon, johtaa määrärahojen peruuntumiseen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 170 ja 174 artiklan soveltamista.12 artiklaMäärärahojen sitominenTalousarvioon otetut määrärahat voidaan sitoa talousarvion lopullisen hyväksymisen jälkeen 1 päivästä tammikuuta alkaen, jollei toisen osan I tai VI osastossa säädetyistä poikkeuksista muuta johdu.13 artiklaSäännöt, joita sovelletaan, jos talousarvio hyväksytään myöhässä1. Jos talousarviota ei ole varainhoitovuoden alkaessa lopullisesti hyväksytty, sovelletaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 315 artiklan ensimmäistä kohtaa tehtäessä maksusitoumuksia ja suoritettaessa maksuja menoista, joiden ottaminen tiettyyn lukuun olisi ollut mahdollista viimeisintä asianmukaisesti hyväksyttyä talousarviota toteutettaessa.2. Maksusitoumuksia voidaan tehdä luku luvulta enintään neljäsosalla kaikista asianomaiseen lukuun edelliseksi varainhoitovuodeksi hyväksytyistä määrärahoista lisättynä yhdellä kahdestoistaosalla kutakin kulunutta kuukautta kohti.Maksaminen voidaan suorittaa kuukausittain luku luvulta enintään kahdestoistaosalla asianomaiseen lukuun edelliseksi varainhoitovuodeksi hyväksytyistä määrärahoista.Valmisteltavassa talousarvioesityksessä varattuja määrärahoja ei saa ylittää.3. Jos unionin toiminnan jatkuvuus ja hallinnon tarpeet sitä edellyttävät, neuvosto voi määräenemmistöllä komission ehdotuksesta antaa luvan käyttää kaksi väliaikaista kahdestoistaosaa tai useampia väliaikaisia kahdestoistaosia niiden lisäksi, jotka ovat käytettävissä ilman eri toimenpiteitä 1 ja 2 kohdan mukaisesti, toisaalta maksusitoumusten tekemiseen ja toisaalta suoritettaviin maksuihin. Neuvosto ilmoittaa päätöksestä välittömästi Euroopan parlamentille.Päätös tulee voimaan 30 päivän kuluttua sen tekemisestä, jollei Euroopan parlamentti sitä ennen päätä pienentää näitä menoja jäsentensä enemmistöllä tekemällään ratkaisulla.Jos Euroopan parlamentti päättää pienentää näitä menoja, neuvosto käsittelee lupaa koskevan päätöksen uudelleen siten, että se ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksymän määrän.Täydentävät kahdestoistaosat hyväksytään kokonaisina eikä niitä voida jakaa osiin.3 LUKUTASAPAINOPERIAATE14 artiklaMääritelmä ja soveltamisala1. Talousarvion tulojen ja maksumäärärahojen on oltava tasapainossa.2. Unioni ja Euroopan atomienergiayhteisö ja 200 artiklassa tarkoitetut unionin perustamat elimet eivät saa ottaa lainaa talousarvion puitteissa.15 artiklaVarainhoitovuoden yli- tai alijäämä1. Varainhoitovuoden ylijäämä otetaan seuraavan varainhoitovuoden talousarvioon tulona ja alijäämä maksumäärärahana.2. Arviot näistä tuloista tai maksumäärärahoista otetaan talousarvioon talousarviomenettelyn kuluessa ja niitä voidaan tarkistaa 35 artiklan mukaisella oikaisukirjelmällä. Nämä arviot laaditaan unionin omista varoista tehdyn päätöksen soveltamisesta annetun neuvoston asetuksen mukaisesti.3. Varainhoitovuoden tilinpäätöksen jälkeen poikkeamat arvioista otetaan seuraavan varainhoitovuoden talousarvioon ainoastaan niitä koskevassa lisätalousarviossa. Tässä tapauksessa komission on esitettävä ehdotus lisätalousarvioksi 15 päivän kuluessa siitä päivästä, jona alustava tilinpäätös esitettiin.4 LUKULASKENTAYKSIKÖN PERIAATE16 artiklaEuron käyttöMonivuotinen rahoituskehys ja talousarvio laaditaan ja toteutetaan ja tilinpäätös esitetään euroina. Jäljempänä 65 artiklassa tarkoitettuja kassavaroja varten tilinpitäjällä, ennakkomaksujärjestelmien osalta ennakoiden hoitajalla ja komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon, jäljempänä ’ulkosuhdehallinto’, hallintotarpeiden osalta toimivaltaisella tulojen ja menojen hyväksyjällä on valtuudet suorittaa maksutapahtumia kansallisissa valuutoissa 199 artiklassa tarkoitetussa delegoidussa asetuksessa säädetyin edellytyksin.5 LUKUYLEISKATTEISUUSPERIAATE17 artiklaMääritelmä ja soveltamisalaTulojen kokonaismäärän on katettava maksumäärärahat, jollei 18 artiklasta muuta johdu. Tulot ja menot otetaan talousarvioon vähentämättä niitä toisistaan, jollei 20 artiklasta muuta johdu.18 artiklaKäyttötarkoitukseensa sidotut tulot1. Ulkoiset ja sisäiset käyttötarkoitukseensa sidotut tulot osoitetaan tietyn menoerän rahoittamiseen.2. Ulkoiset käyttötarkoitukseensa sidotut tulot muodostuvat seuraavista eristä:a) jäsenvaltioiden rahoitusosuudet, jotka liittyvät tiettyihin tutkimusohjelmiin, unionin omista varoista tehdyn päätöksen soveltamisesta annetun neuvoston asetuksen mukaisesti;b) jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden, molemmissa tapauksissa niiden valtiolliset ja vastaavat elimet mukaan luettuina, oikeushenkilöiden tai luonnollisten henkilöiden rahoitusosuudet eräistä unionin rahoittamista ulkoisen avun hankkeista tai ohjelmista, joita komissio hallinnoi niiden puolesta;c) liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä annetussa asetuksessa tarkoitetuista sakoista ja talletuksista kertyvät korot;d) määrättyyn käyttötarkoitukseen osoitetut tulot, kuten tulot rahastoista, avustukset, lahjat ja testamenttilahjoitukset, mukaan lukien kunkin toimielimen omat käyttötarkoitukseensa sidotut tulot;e) kolmansien maiden tai eri elinten osuudet unionin toimintaan liittyvistä maksuista;f) 173 artiklan 2 kohdassa ja 175 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut käyttötarkoitukseensa sidotut tulot.3. Sisäiset käyttötarkoitukseensa sidotut tulot muodostuvat seuraavista eristä:a) tulot, jotka ovat peräisin kolmansilta osapuolilta näille tilauksesta toimitetuista tarvikkeista, suoritetuista palveluista ja tehdyistä urakoista;b) tulot uusittavien tai käytöstä poistettavien ajoneuvojen, tarvikkeiden, rakennelmien ja aineiden sekä teknisiin ja tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien laitteiden myynnistä, kun kirjanpitoarvo on täysin poistettu;c) tulot, jotka saadaan aiheettomasti maksettujen budjettimäärärahojen palauttamisesta;d) tulot muille yksiköille, toimielimille tai elimille toimitetuista tarvikkeista, suoritetuista palveluista ja tehdyistä urakoista, mukaan lukien muiden toimielinten tai elinten lukuun maksetut ja näiden korvaamat virkamatkakulut;e) vakuutuskorvauksista saadut määrät;f) tulot kiinteistöihin liittyvien oikeuksien myynnistä tai vuokrauksesta tai muista kyseisiin oikeuksiin liittyvistä sopimuksista;g) julkaisujen ja elokuvien sekä niiden sähköisten tallenteiden myynnistä saatavat tulot.4. Asiaan sovellettavassa perussäädöksessä voidaan myös säätää, että siitä seuraavat tulot sidotaan tiettyihin menoihin. Tällaiset tulot ovat sisäisiä käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja, ellei sovellettavassa perussäädöksessä toisin säädetä.5. Talousarviossa on ulkoisia ja sisäisiä käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja varten erityisiä budjettikohtia, joissa ilmoitetaan mahdollisuuksien mukaan myös tulojen määrä.Talousarvioesitykseen voidaan ottaa ainoastaan sellaiset käyttötarkoitukseensa sidotut tulot, joiden määrästä on varmuus talousarvioesityksen laatimisajankohtana.19 artiklaLahjoitukset1. Komissio voi ottaa vastaan erilaisia unionin hyväksi tarkoitettuja lahjoituksia, kuten rahastoja, avustuksia, lahjoja sekä testamenttilahjoituksia.2. Sellaisten arvoltaan vähintään 50 000 euron suuruisten lahjoitusten vastaanottamiseen, joista voi aiheutua kuluja jatkotoimiin liittyvät kulut mukaan luettuina, joiden arvo on enemmän kuin 10 prosenttia lahjoituksen arvosta, tarvitaan Euroopan parlamentin ja neuvoston lupa; niiden molempien on annettava lausuntonsa kahden kuukauden kuluessa siitä, kun ne ovat vastaanottaneet komission pyynnön. Jos lahjoitusta ei tässä määräajassa ole vastustettu, komissio päättää lopullisesti sen vastaanottamisesta.20 artiklaVähennyksiä ja valuuttakurssimukautuksia koskevat säännöt1. Jäljempänä 199 artiklassa tarkoitetussa delegoidussa asetuksessa voidaan säätää tapauksista, joissa maksupyynnöistä voidaan vähentää erilaisia tuloja; tässä tapauksessa ne voidaan hyväksyä nettomääräisinä.2. Talousarvioon kirjataan verollisena niiden unionille toimitettujen tuotteiden tai palvelujen hinta, joihin sisältyvät verot kolmannet maat palauttavat unionille asiaan sovellettavien sopimusten perusteella. Verojen palautukset käsitellään 18 artiklan 2 kohdan mukaisina käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina.3. Varainhoitovuoden aikana kirjatut valuuttakurssierot voidaan oikaista. Lopputulos sisällytetään varainhoitovuoden yli- tai alijäämään.6 LUKUERITTELYPERIAATE21 artiklaYleiset säännökset1. Määrärahat eritellään osastoittain ja luvuittain; luvut jaetaan momentteihin ja alamomentteihin.2. Komissio voi omassa talousarvion pääluokassaan siirtää määrärahoja itsenäisesti siten kuin 23 artiklassa säädetään, tai 24 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa se pyytää budjettivallan käyttäjältä hyväksyntää määrärahasiirrolle.3. Määrärahoja saadaan siirtää ainoastaan budjettikohtiin, joihin on talousarviossa vahvistettu määräraha tai jotka on varustettu merkinnällä ” pro memoria ”.4. Käyttötarkoitukseen sidottuja tuloja vastaavat määrärahat saadaan siirtää ainoastaan, jos kyseiset tulot pysyvät sidottuina käyttötarkoitukseensa.22 artiklaMuiden toimielinten kuin komission määrärahasiirrot1. Muut toimielimet kuin komissio voivat siirtää määrärahoja omassa pääluokassaan:a) osastosta toiseen enintään 10 prosenttia siihen budjettikohtaan osoitetuista varainhoitovuoden määrärahoista, josta määrärahat siirretään;b) luvusta toiseen ja momentilta toiselle rajoituksitta.2. Kolme viikkoa ennen 1 kohdassa tarkoitettuja määrärahasiirtoja toimielimet ilmoittavat aikeistaan budjettivallan käyttäjälle. Asianmukaisesti perustelluista syistä, jotka jompikumpi budjettivallan käyttäjä ottaa esille tämän määräajan kuluessa, sovelletaan 24 artiklan mukaista menettelyä.3. Muut toimielimet kuin komissio voivat esittää budjettivallan käyttäjälle omassa pääluokassaan määrärahasiirtoja osastosta toiseen, kun siirron määrä ylittää 10 prosenttia siihen budjettikohtaan osoitetuista kyseisen varainhoitovuoden määrärahoista, josta määrärahat siirretään. Näihin siirtoihin sovelletaan 24 artiklassa säädettyä menettelyä.4. Muut toimielimet kuin komissio voivat tehdä määrärahasiirtoja omassa pääluokassaan momentilta toiselle ilman ennakkoilmoitusta budjettivallan käyttäjälle.23 artiklaKomission sisäiset määrärahasiirrot1. Komissio voi siirtää itsenäisesti omassa pääluokassaan:a) maksusitoumusmäärärahoja saman luvun sisällä;b) maksumäärärahoja saman osaston sisällä;c) useisiin osastoihin sisältyvien samanlaisten henkilöstö- ja hallintomenojen osalta määrärahoja osastosta toiseen;d) toimintamenojen osalta määrärahoja saman osaston luvusta toiseen. Kustakin budjettikohdasta voidaan siirtää kokonaisuudessaan enintään 10 prosenttia siihen osoitetuista varainhoitovuoden määrärahoista.2. Komissio voi päättää siirtää omassa talousarvion pääluokassaan määrärahoja osastosta toiseen seuraavissa tapauksissa edellyttäen, että se ilmoittaa päätöksestään budjettivallan käyttäjälle välittömästi:a) kun määrärahoja siirretään 43 artiklassa tarkoitetusta osastosta ”alustavat määrärahat” ja kun ainoa ehto varauksen purkamiselle on perussäädöksen hyväksyminen SEUT-sopimuksen 294 artiklassa määrättyä tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen;b) asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa, kun varainhoitovuoden 1 päivän joulukuuta jälkeen tapahtuu jokin kansainvälinen humanitaarinen suuronnettomuus tai kriisi, komissio voi siirtää kuluvan varainhoitovuoden käyttämättä jääneitä talousarviomäärärahoja monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeeseen 4 kuuluvista talousarvion osastoista osastoihin, jotka koskevat hätäavun ja humanitaaristen avustustoimien toteuttamista.24 artiklaBudjettivallan käyttäjälle esitettävät komission määrärahasiirrot1. Komissio toimittaa määrärahasiirtoehdotuksensa Euroopan parlamentille ja neuvostolle samanaikaisesti.2. Budjettivallan käyttäjä päättää määrärahasiirroista 3–6 kohdassa säädetyin edellytyksin, jollei toisen osan I osastossa säädetyistä poikkeuksista muuta johdu.3. Kiireellisiä tapauksia lukuun ottamatta neuvosto, joka tekee ratkaisunsa määräenemmistöllä, ja Euroopan parlamentti käsittelevät komission esityksen kuuden viikon kuluessa päivästä, jona ne ovat vastaanottaneet niille toimitetun siirtoesityksen.4. Siirtoesitys hyväksytään, jos kyseisen kuuden viikon kuluessaa) Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät sen,b) joko Euroopan parlamentti tai neuvosto hyväksyy sen ja toinen niistä pidättyy toimimasta, taic) Euroopan parlamentti ja neuvosto pidättyvät kumpikin toimimasta tai kumpikaan ei ole tehnyt komission esityksen vastaista päätöstä.5. Jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto toisin pyydä, 4 kohdassa tarkoitettu kuuden viikon jakso lyhenee kolmeen viikkoon, josa) siirto on vähemmän kuin kymmenen prosenttia sen budjettikohdan määrärahoista, josta siirto tehdään, eikä ylitä viittä miljoonaa euroa, taib) siirto koskee vain maksumäärärahoja eikä sen kokonaismäärä ylitä sataa miljoonaa euroa.6. Jos joko Euroopan parlamentti tai neuvosto on muuttanut siirtoa ja toinen niistä on joko hyväksynyt sen tai pidättyy toimimasta, tai jos Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat kumpikin muuttaneet siirtoa, hyväksytyksi katsotaan joko Euroopan parlamentin tai neuvoston hyväksymä määrä sen mukaan kumpi näistä on pienempi, ellei komissio peruuta esitystään.25 artiklaMäärärahasiirrot, joihin sovelletaan erityissäännöksiä1. Määrärahasiirroista Euroopan maatalouden tukirahastoa, rakennerahastoja, koheesiorahastoa, Euroopan kalatalousrahastoa ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa sekä tutkimusta koskevissa talousarvion osastoissa säädetään erikseen toisen osan I, II ja III osastossa.2. Budjettivallan käyttäjä päättää komission esityksestä määrärahasiirroista, joiden tarkoituksena on käyttää hätäapuvarausta, tai tällaisesta määrärahasiirrosta päättää komissio silloin, kun siirto on enintään 10 prosenttia sen budjettikohdan varainhoitovuoden määrärahoista, josta määrärahat siirretään.Tässä tapauksessa sovelletaan 24 artiklan 3 ja 4 kohdassa säädettyä menettelyä. Jos Euroopan parlamentti ja neuvosto eivät hyväksy komission ehdotusta eivätkä pääse kyseisen varauksen käyttämistä koskevaan yhteiseen kantaan, ne pidättäytyvät päättämästä määrärahojen siirtoa koskevasta komission ehdotuksesta.7 LUKUMOITTEETTOMAN VARAINHOIDON PERIAATE26 artiklaTaloudellisuuden, tehokkuuden ja vaikuttavuuden periaatteet1. Talousarviomäärärahat on käytettävä moitteettoman varainhoidon periaatteen eli taloudellisuuden, tehokkuuden ja vaikuttavuuden periaatteiden mukaisesti.2. Taloudellisuuden periaate edellyttää, että varat, joita toimielin käyttää toimintojensa toteuttamiseksi, ovat käytettävissä oikeaan aikaan ja että ne ovat määrältään riittävät, laadultaan asianmukaiset sekä kustannuksiltaan mahdollisimman edulliset.Tehokkuuden periaatteen tarkoituksena on saavuttaa käytetyillä varoilla parhaat mahdolliset tulokset.Vaikuttavuuden periaatteen tarkoituksena on saavuttaa toiminnalle asetetut tavoitteet ja siltä odotetut tulokset.3. Kaikille talousarvion kattamille toiminnan aloille on vahvistettava erityiset mitattavissa ja toteutettavissa olevat, asiaan kuuluvat ja ajallisesti määrätyt tavoitteet. Näiden tavoitteiden toteuttamista valvotaan toiminnoittain vahvistettujen tulosindikaattoreiden avulla, ja menosta vastaavat hallinnot toimittavat tiedot budjettivallan käyttäjälle. Nämä tiedot toimitetaan vuosittain viipymättä, ja ne esitetään viimeistään talousarvioesityksen liiteasiakirjoissa.4. Päätöksenteon tehostamiseksi toimielimet arvioivat ohjelmia tai toimintoja etu- ja jälkikäteen komission määrittämien suuntaviivojen mukaisesti. Arviointia sovelletaan kaikkiin ohjelmiin ja toimiin, joista aiheutuu huomattavia menoja, ja arviointien tulokset ilmoitetaan menosta vastaaville hallinnoille sekä lainsäädäntö- ja budjettivallan käyttäjille.27 artiklaPakollinen rahoitusselvitys1. Jokaiseen ehdotukseen tai aloitteeseen, jonka komissio, unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja, jäljempänä ’korkea edustaja’, tai jäsenvaltio esittää lainsäätäjälle ja joka saattaa vaikuttaa talousarvioon, henkilöstön määrä mukaan luettuna, on liitettävä rahoitusselvitys sekä 26 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu arviointi.Jokaiseen lainsäätäjälle esitettävään ehdotusta tai aloitetta koskevaan muutokseen, joka saattaa vaikuttaa huomattavasti talousarvioon, henkilöstön määrä mukaan luettuna, on liitettävä muutosta ehdottavan toimielimen tekemä rahoitusselvitys.2. Petosten ja sääntöjenvastaisuuksien riskien vähentämiseksi 1 kohdassa tarkoitetussa rahoitusselvityksessä annetaan tietoja käyttöön otetusta sisäisestä valvontajärjestelmästä, arvio kulloisistakin riskeistä sekä tietoja käytössä tai suunnitteilla olevista petostentorjunta- ja suojelutoimenpiteistä.28 artiklaTalousarvion toteuttamisen sisäinen valvonta1. Talousarvion toteuttamisessa noudatetaan kulloisenkin hallintomenettelyn tarpeisiin soveltuvaa, vaikuttavaa ja tehokasta sisäistä valvontaa asiaa koskevien alakohtaisten asetusten mukaisesti.2. Talousarvion toteuttamisen yhteydessä sisäisellä valvonnalla tarkoitetaan prosessia, jota sovelletaan hallinnon kaikilla tasoilla ja jonka avulla on tarkoitus saada riittävä varmuus siitä, että seuraavat tavoitteet on saavutettu:a) toimien tehokkuus, vaikuttavuus ja taloudellisuus;b) raportoinnin luotettavuus;c) varojen ja tietojen turvaaminen;d) petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisy, havaitseminen ja korjaaminen;e) tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyvien riskien riittävä hallinta ottaen huomioon ohjelmien monivuotisuus ja suoritettavien maksujen luonne.29 artiklaHyväksyttävä virheriskiLainsäätäjä päättää asianmukaisella talousarvion aggregointitasolla sovellettavasta hyväksyttävän virheriskin tasosta SEUT-sopimuksen 322 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen. Päätös otetaan huomioon 157 artiklan 2 kohdan mukaisesti toteutettavassa vuotuisessa vastuuvapausmenettelyssä.Hyväksyttävän virheriskin taso perustuu valvonnan kustannus-hyötyanalyysiin. Jäsenvaltiot ja 55 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut yhteisöt ja henkilöt ilmoittavat pyydettäessä komissiolle valvontakustannuksensa sekä talousarviosta rahoitettavien toimien lukumäärän ja koon.Hyväksyttävän virheriskin tasoa seurataan tarkkaan ja sitä tarkistetaan, jos valvontaympäristössä tapahtuu merkittäviä muutoksia.8 LUKUAVOIMUUSPERIAATE30 artiklaTilinpäätösten, talousarvioiden ja selvitysten julkaiseminen1. Talousarvion laatimisessa ja toteuttamisessa ja tilinpäätöksen laatimisessa noudatetaan avoimuusperiaatetta.2. Talousarvio ja lisätalousarviot julkaistaan lopullisessa muodossaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä Euroopan parlamentin puhemiehen pyynnöstä.Talousarvio julkaistaan kolmen kuukauden kuluessa päivästä, jona talousarvio on todettu lopullisesti hyväksytyksi.Konsolidoitu tilinpäätös ja kunkin toimielimen laatima selvitys varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä .31 artiklaUnionin varojen saajia koskevien ja muiden tietojen julkaiseminen1. Talousarvioon kuuluu liitteenä selvitys lainoista, joita unioni on antanut tai ottanut kolmansien osapuolten hyväksi.2. Komissio asettaa asianmukaisella tavalla saataville hallussaan olevat tiedot talousarviosta peräisin olevien varojen saajista, kun talousarviota toteutetaan keskitetysti suoraan komission yksiköissä tai 53 artiklan toisen kohdan mukaisesti unionin edustustoissa, sekä varojen saajia koskevat tiedot, joita ovat toimittaneet sellaiset yhteisöt, joille talousarvion toteuttamistehtävät on siirretty muiden hallintomenettelyjen nojalla.3. Kyseiset tiedot on asetettava saataville noudattaen asianmukaisesti luottamuksellisuutta koskevia vaatimuksia, erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 95/46/EY[17] ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 45/2001[18] säädettyjä vaatimuksia henkilötietojen suojasta, sekä turvallisuutta koskevia vaatimuksia ottaen huomioon kunkin 53 artiklassa tarkoitetun hallintomenettelyn erityispiirteet ja noudattaen asiaa koskevia alakohtaisia säännöksiä soveltuvin osin.III OSASTOTALOUSARVION LAATIMINEN JA RAKENNE1 LUKU TALOUSARVION LAATIMINEN32 artiklaTulo- ja menoarviotEuroopan parlamentti, Eurooppa-neuvosto ja neuvosto, Euroopan unionin tuomioistuin, tilintarkastustuomioistuin, talous- ja sosiaalikomitea, alueiden komitea, oikeusasiamies, Euroopan tietosuojavaltuutettu ja ulkosuhdehallinto laativat ennakkoarvion menoistaan ja tuloistaan tulevaa varainhoitovuotta varten ja toimittavat sen komissiolle joka vuosi ennen 1 päivää heinäkuuta.Ulkosuhdehallinto laatii ennakkoarvion tuloistaan ja menoistaan ja toimittaa sen komissiolle joka vuosi ennen 1 päivää heinäkuuta. Korkea edustaja kuulee kehitysyhteistyöpolitiikasta, naapuruuspolitiikasta sekä kansainvälisestä yhteistyöstä, humanitaarisesta avusta ja kriisinhallintatoimista vastaavia komission jäseniä näiden vastuualueisiin kuuluvista kysymyksistä.Kyseiset toimielimet toimittavat ennakkoarvionsa tiedoksi myös budjettivallan käyttäjälle joka vuosi ennen 1 päivää heinäkuuta. Komissio laatii oman ennakkoarvionsa ja toimittaa sen budjettivallan käyttäjälle ennen mainittua päivää.Omaa ennakkoarviotaan laatiessaan komissio käyttää 33 artiklassa mainittuja tietoja.33 artikla200 artiklassa tarkoitettujen elinten talousarvioita koskevat ennakkoarviotJokainen 200 artiklassa tarkoitettu elin toimittaa oman perustamissäädöksensä mukaisesti komissiolle ja budjettivallan käyttäjälle vuosittain ennen 31 päivää maaliskuuta ennakkoarvion menoistaan ja tuloistaan ja sen mukana henkilöstötaulukon sekä työohjelmansa luonnoksen.34 artiklaTalousarvioesitys1. Komissio tekee talousarvioesityksen sisältävän ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 1 päivänä syyskuuta sitä varainhoitovuotta edeltävänä vuonna, jota esitys koskee.Talousarvioesitys käsittää yhteenvedon unionin menoista ja tuloista sekä 32 artiklassa tarkoitetut ennakkoarviot.Talousarvioesityksen rakenteesta ja esitystavasta säädetään 41–46 artiklassa.Jokaista talousarvioesityksen pääluokkaa edeltää asianomaisen toimielimen laatima johdanto.Komissio laatii talousarvioesityksen yleisen johdannon. Yleinen johdanto sisältää rahoitustaulukot, joissa esitetään tärkeimmät tiedot osastoittain, sekä monivuotisen rahoituskehyksen menolajeittain esitetyt perustelut muutoksille, joita määrärahoihin on tehty varainhoitovuodelta toiselle siirryttäessä.2. Komissio liittää tarvittaessa talousarvioesitykseen seuraavia varainhoitovuosia koskevan rahoitussuunnitelman.Rahoitussuunnitelmaa tarkistetaan talousarvion hyväksymisen jälkeen talousarviomenettelyn tulosten ja muiden asianomaisten päätösten huomioon ottamiseksi.3. Lisäksi komissio liittää talousarvioesitykseen kaikki valmisteluasiakirjat, joiden se katsoo olevan tarpeen määrärahaesitysten perustelemiseksi.4. Euroopan ulkosuhdehallinnon organisaatiosta ja toiminnasta 26 päivänä heinäkuuta 2010 annetun neuvoston päätöksen 2010/427/EU[19] 8 artiklan 5 kohdan mukaisesti ja talousarvion avoimuuden varmistamiseksi unionin ulkoisen toiminnan alalla komissio toimittaa budjettivallan käyttäjälle talousarvioesityksen ohella valmisteluasiakirjan, jossa esitetään kattavasti:a) kaikki hallinto- ja toimintamenot, jotka liittyvät unionin ulkoisiin toimiin yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka (YUTP) ja yhteinen turvallisuus- ja puolustuspolitiikka mukaan luettuina ja jotka rahoitetaan unionin talousarviosta;b) ulkosuhdehallinnon kaikki edellisen vuoden hallintomenot eriteltyinä menoihin kunkin edustuston osalta ja ulkosuhdehallinnon keskushallinnon menoihin sekä toimintamenot eriteltyinä kunkin maantieteellisen alueen (alueet, maat), aihealueen, unionin edustuston ja operaation osalta.Valmisteluasiakirjassa on niin ikään:a) esitettävä toimien määrä palkkaluokittain kullakin ura-alueella sekä talousarviomäärärahojen perusteella hyväksyttyjen vakinaisten ja väliaikaisten toimien määrä, sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt mukaan lukien, kussakin unionin edustustossa sekä ulkosuhdehallinnon keskushallinnossa;b) esitettävä ulkosuhdehallinnon keskushallinnossa ja kaikissa unionin edustustoissa olevien toimien lisäykset tai vähennykset palkkaluokittain ja ura-alueittain edeltävään vuoteen verrattuna;c) esitettävä varainhoitovuodeksi hyväksyttyjen toimien määrä, vastaava luku edelliseltä varainhoitovuodelta sekä jäsenvaltioiden lähettämien diplomaattien ja neuvoston ja komission henkilöstön täyttämien toimien määrä;d) annettava yksityiskohtainen kuvaus unionin edustustoissa talousarvioesityksen esittämisajankohtana työskentelevästä henkilöstöstä, mukaan lukien maantieteellisten alueiden, yksittäisten maiden ja operaatioiden mukainen erittely, jossa jaotellaan henkilöstötaulukon mukaiset toimet, sopimussuhteiset toimihenkilöt, paikalliset toimihenkilöt ja lähetetyt kansalliset asiantuntijat, sekä talousarvioesityksessä pyydetyt määrärahat tällaiselle muunlaiselle henkilöstölle ja vastaavat arviot kokopäivätoimisista henkilöstöresursseista, jotka voidaan ottaa käyttöön pyydettyjen määrärahojen turvin.35 artiklaTalousarvioesitystä muuttava oikaisukirjelmäSEUT-sopimuksen 314 artiklassa tarkoitetun sovittelukomitean koollekutsumiseen saakka komissio voi omasta aloitteestaan tai muiden toimielinten pääluokkien osalta näiden pyynnöstä saattaa samanaikaisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston käsiteltäväksi oikaisukirjelmiä, joilla muutetaan talousarvioesitystä sellaisten tietojen perusteella, jotka eivät olleet tiedossa sitä laadittaessa, mukaan luettuna oikaisukirjelmät, joilla muutetaan maatalousmenoja koskevia ennakkoarvioita.36 artiklaSovittelukomiteassa saavutetun tuloksen hyväksyminenKun sovittelukomitea on päässyt yhteisymmärrykseen yhteisestä tekstistä, Euroopan parlamentti ja neuvosto pyrkivät hyväksymään sovittelukomitean työn tuloksen mahdollisimman pian omia sisäisiä menettelysääntöjään noudattaen SEUT-sopimuksen 314 artiklan 6 kohdan mukaisesti.37 artiklaTalousarvion hyväksyminen1. Euroopan parlamentin puhemies toteaa talousarvion lopullisesti hyväksytyksi SEUT-sopimuksen 314 artiklan 9 kohdassa ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen, jäljempänä ’Euratomin perustamissopimus’, 177 artiklan 7 kohdassa määrätyn menettelyn mukaisesti.2. Kun talousarvio on todettu lopullisesti hyväksytyksi, kullakin jäsenvaltiolla on seuraavan varainhoitovuoden 1 päivästä tammikuuta alkaen tai siitä päivästä alkaen, jona talousarvio on todettu lopullisesti hyväksytyksi, jos tämä tapahtuu myöhemmin, velvollisuus asettaa unionin käytettäväksi maksut, jotka on suoritettava unionin omista varoista tehdyn päätöksen soveltamisesta annetussa neuvoston asetuksessa vahvistetuin edellytyksin.38 artiklaLisätalousarvioesitykset1. Komissio voi tehdä lisätalousarvioesityksiä väistämättömissä, poikkeuksellisissa tai odottamattomissa olosuhteissa.Edellisessä alakohdassa tarkoitetuissa olosuhteissa laaditut, lisätalousarvioesityksiä koskevat muiden toimielinten pyynnöt toimitetaan komissiolle.Ennen lisätalousarvioesityksen esittämistä komissio ja muut toimielimet tarkastelevat asianomaisten määrärahojen jakamista uudelleen ottaen huomioon oletettu määrärahojen vajaakäyttö.2. Komissio toimittaa samanaikaisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston käsiteltäviksi vuoden kaikki lisätalousarvioesitykset viimeistään 1 päivänä syyskuuta poikkeustilanteita lukuun ottamatta. Se voi liittää lausunnon muiden toimielinten laatimiin lisätalousarvioesityksiin.3. Euroopan parlamentti ja neuvosto käsittelevät asian ottaen huomioon sen kiireellisyyden.39 artiklaEnnakkoarvioiden ja talousarvioesitysten toimittamisen aikaistaminenKomissio ja budjettivallan käyttäjä voivat sopia siitä, että tiettyjä ennakkoarvioiden toimittamiseen sekä talousarvioesityksen hyväksymiseen ja toimittamiseen liittyviä päivämääriä aikaistetaan. Tällainen järjestely ei kuitenkaan saa johtaa siihen, että näiden tekstien tarkasteluun SEUT-sopimuksen 314 artiklassa ja Euratomin perustamissopimuksen 177 artiklassa asetetut määräajat lyhenevät tai pitenevät.2 LUKUTALOUSARVION RAKENNE JA ESITYSTAPA40 artiklaTalousarvion rakenneTalousarvioon kuuluu:a) yleinen tulo- ja menotaulukko;b) kunkin toimielimen pääluokat, jotka on jaoteltu tulo- ja menotaulukoihin.Eurooppa-neuvosto ja neuvosto kuuluvat samaan talousarvion pääluokkaan.41 artiklaTalousarviossa käytetty luokittelu1. Budjettivallan käyttäjä luokittelee komission tulot sekä muiden toimielinten tulot ja menot niiden lajin tai käyttötarkoituksen mukaan osastoihin, lukuihin, momentteihin ja alamomentteihin.2. Komission pääluokan menotaulukko perustuu budjettivallan käyttäjän vahvistamaan budjettinimikkeistöön, jossa menot luokitellaan niiden käyttötarkoituksen mukaan.Osasto vastaa toimintalohkoa ja luku pääsääntöisesti toimintoa.Kussakin osastossa voi olla toimintamäärärahoja ja hallintomäärärahoja.Osaston sisällä hallintomäärärahat kootaan yhteen lukuun.42 artiklaNegatiivisia tuloja koskeva kieltoTalousarvio ei saa sisältää negatiivisia tuloja.Unionin omien varojen järjestelmästä tehdyn neuvoston päätöksen nojalla perityt omat varat ovat nettomääräisiä, ja ne merkitään talousarvion tuloja koskevaan yhteenvetoon nettomääräisinä.43 artiklaAlustavat määrärahat1. Jokaiseen talousarvion pääluokkaan voi kuulua osasto ”alustavat määrärahat”. Tähän osastoon otetaan määrärahoja kahdessa seuraavassa tapauksessa:a) kyseiseltä toimenpiteeltä puuttuu perussäädös talousarviota laadittaessa;b) on vahvoja epäilyjä määrärahojen riittävyydestä tai mahdollisuudesta toteuttaa kyseisiin budjettikohtiin otettuja määrärahoja moitteettoman varainhoidon mukaisin edellytyksin.Tämän osaston määrärahoja voidaan käyttää ainoastaan 23 artiklan 1 kohdan d alakohdassa säädetyn menettelyn mukaan tehdyn määrärahasiirron jälkeen, kun perussäädöksen antaminen edellyttää SEUT-sopimuksen 294 artiklassa määrättyä menettelyä, ja muissa tapauksissa 24 artiklassa säädetyn menettelyn mukaan tehdyn määrärahasiirron jälkeen.2. Jos toteuttamisessa ilmenee vakavia vaikeuksia, komissio voi varainhoitovuoden kuluessa ehdottaa määrärahojen siirtämistä osastoon ”alustavat määrärahat”. Budjettivallan käyttäjä päättää näistä siirroista 24 artiklassa säädetyin edellytyksin.44 artiklaNegatiivinen varausKomission talousarvion pääluokkaan voi kuulua ”negatiivinen varaus”, jonka enimmäismäärä on 200 miljoonaa euroa. Tämä varaus, joka otetaan erilliseen osastoon, voi koskea sekä maksusitoumusmäärärahoja että maksumäärärahoja.Varaus on otettava käyttöön ennen varainhoitovuoden loppua 21 ja 23 artiklassa säädetyn menettelyn mukaan tehtävällä määrärahasiirrolla.45 artiklaHätäapuvaraus1. Komissiota koskevassa talousarvion pääluokassa on varaus kolmansille maille annettavaa hätäapua varten.2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu varaus on otettava käyttöön ennen varainhoitovuoden loppua 24 ja 25 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti tehtävällä määrärahasiirrolla.46 artiklaTalousarvion esitystapa1. Talousarviossa esitetään:a) yleisessä tulo- ja menotaulukossa:i) unionin arvioidut tulot asianomaisen varainhoitovuoden aikana;ii) edellisen varainhoitovuoden arvioidut tulot sekä varainhoitovuoden n – 2 tulot;iii) asianomaisen varainhoitovuoden maksusitoumus- ja maksumäärärahat;iv) edellisen varainhoitovuoden maksusitoumus- ja maksumäärärahat;v) varainhoitovuoden n – 2 aikana sidotut ja maksetut menot;vi) asianmukainen selvitysosa kustakin alajaottelusta, sellaisena kuin se määritellään 41 artiklan 1 kohdassa;b) talousarvion kussakin pääluokassa tulot ja menot a alakohdassa esitetyn rakenteen mukaisesti;c) henkilöstön osalta:i) talousarvion jokaisen pääluokan osalta henkilöstötaulukko, jossa vahvistetaan toimien määrä palkkaluokittain kullakin ura-alueella ja kussakin virkaryhmässä, sekä talousarviomäärärahojen perusteella hyväksyttyjen vakinaisten ja väliaikaisten toimien määrä;ii) henkilöstötaulukko, joka käsittää tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen määrärahoista rahoitettavan suoran tutkimustoiminnan henkilöstön, ja henkilöstötaulukko, joka käsittää samoista määrärahoista rahoitettavan epäsuoran tutkimustoiminnan henkilöstön; taulukot jaotellaan palkkaluokittain ja ura-alueittain ja niissä erotellaan talousarviomäärärahojen perusteella hyväksytyt vakinaiset ja väliaikaiset toimet;iii) tieteellisen ja teknisen henkilöstön osalta jakauma voidaan esittää palkkaluokkaryhmittäin kussakin talousarviossa määritettyjen ehtojen mukaisesti; henkilöstötaulukossa on eriteltävä ne tieteellisesti tai teknisesti erityisen pätevät henkilöt, joille myönnetään henkilöstösäännöissä olevien erityissäännösten mukaisia erityisetuja;iv) kunkin talousarviosta avustusta saavan, 200 artiklassa tarkoitetun elimen osalta henkilöstötaulukko, jossa vahvistetaan toimien määrä palkkaluokittain ja ura-alueittain. Henkilöstötaulukoissa esitetään varainhoitovuodeksi hyväksyttyjen toimien määrän rinnalla vastaava luku edelliseltä varainhoitovuodelta;d) lainanotto- ja lainanantotoimenpiteiden osalta:i) yleisessä tulotaulukossa kyseisiä toimenpiteitä vastaavat budjettikohdat, joihin otetaan mahdolliset maksusuoritukset niiltä edunsaajilta, jotka ovat aluksi laiminlyöneet niille kuuluvat maksut, minkä vuoksi on ollut tarpeen ottaa käyttöön niin sanottu suoritustakuu. Nämä kohdat varustetaan merkinnällä ” pro memoria ” ja niihin liitetään tarpeelliset selvitykset;ii) komission pääluokassa:- budjettikohdat, joihin on otettu Euroopan unionin suoritustakuu kyseisten toimenpiteiden osalta. Näissä kohdissa on merkintä ” pro memoria ”, kunnes ilmenee todellinen menoerä, joka on katettava lopullisesta talousarviosta;- selvitysosat, joista ilmenevät perussäädöksen viitetiedot ja suunniteltujen toimien laajuus ja kesto sekä niiden toteuttamiseen myönnetty Euroopan unionin rahoitustakuu;iii) komission pääluokkaan tiedoksi liitetyssä asiakirjassa:- vireillä olevat pääomaoperaatiot ja velanhoitoon liittyvät toimet;- asianomaisen varainhoitovuoden pääomaoperaatiot ja velanhoito;e) kaikki yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan menot otetaan yhteen talousarviolukuun, jonka otsakkeena on yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka ja joka sisältää asianomaiset momentit. Nämä momentit kattavat yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan menot ja sisältävät erilliset budjettikohdat vähintään suurimpia yksittäisiä operaatioita varten.2. Edellä 1 kohdassa mainittujen asiakirjojen lisäksi budjettivallan käyttäjä voi lisätä talousarvion liitteeksi minkä tahansa muun asiaa koskevan asiakirjan.47 artiklaHenkilöstötaulukkoa koskevat säännöt1. Edellä 46 artiklan 1 kohdan c alakohdassa kuvattu henkilöstötaulukko muodostaa kussakin toimielimessä tai muussa elimessä ehdottoman ylärajan nimityksille.Kukin toimielin tai muu elin voi kuitenkin tehdä sille myönnettyjen toimien puitteissa henkilöstötaulukkoihinsa muutoksia, jotka koskevat enintään 10:tä prosenttia toimista, palkkaluokkiin AD 16, AD 15 ja AD 14 kuuluvia toimia lukuun ottamatta, edellyttäen, että:a) ne eivät vaikuta täyttä varainhoitovuotta vastaavien henkilöstömäärärahojen määrään, jab) ne eivät ylitä henkilöstötaulukossa myönnettyjen toimien kokonaismäärää.Kolme viikkoa ennen toisessa alakohdassa tarkoitettujen muutosten tekemistä kukin toimielin ilmoittaa budjettivallan käyttäjälle aikeistaan. Asianmukaisesti perustelluista syistä, jotka jompikumpi budjettivallan käyttäjä ottaa esille edellä mainitussa määräajassa, toimielimet pidättyvät muutoksista ja sovelletaan tavanomaista menettelyä.2. Poiketen siitä, mitä 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetään, nimittävän viranomaisen henkilöstösääntöjen mukaisesti hyväksymien osa-aikaisten toimien vaikutukset voidaan kompensoida.3 LUKUTALOUSARVIOTA KOSKEVA KURINALAISUUS48 artiklaTalousarvion yhdenmukaisuus monivuotisen rahoituskehyksen kanssaTalousarviossa on noudatettava monivuotista rahoituskehystä.49 artiklaUnionin säädösten yhdenmukaisuus talousarvion ja monivuotisen rahoituskehyksen kanssaJos unionin säädöksen täytäntöönpano johtaa siihen, että talousarviossa tai monivuotisessa rahoituskehyksessä käytettävissä olevat määrärahat ylitetään, kyseinen säädös voidaan taloudelliselta kannalta panna täytäntöön vasta kun talousarviota on muutettu ja rahoituskehystä tarvittaessa tarkistettu asianmukaisesti.IV OSASTOTALOUSARVION TOTEUTTAMINEN1 LUKU YLEISET SÄÄNNÖKSET50 artiklaTalousarvion toteuttaminen moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti1. Komissio toteuttaa talousarvion tuloja ja menoja tämän asetuksen mukaisesti, omalla vastuullaan ja annettujen määrärahojen rajoissa.2. Jäsenvaltiot toimivat yhteistyössä komission kanssa siten, että määrärahat käytetään moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti.51 artiklaPerussäädös ja poikkeukset1. Talousarvioon unionin toimintaa varten otettuja määrärahoja voidaan käyttää vasta kun on annettu perussäädös.Perussäädös on oikeudellinen toimi, joka muodostaa oikeudellisen perustan tällaiselle toiminnalle ja sitä vastaavalle, talousarvioon otetun menon käytölle.2. SEUT-sopimusta ja Euratomin perustamissopimusta sovellettaessa perussäädös on lainsäätäjän antama säädös, joka voi olla muodoltaan asetus, direktiivi tai SEUT-sopimuksen 288 artiklassa tarkoitettu päätös.3. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston määräyksiä sovellettaessa perussäädös voi olla jokin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 26 artiklan 2 kohdassa, 28 artiklan 1 kohdassa, 29 artiklassa, 31 artiklan 2 kohdassa, 33 artiklassa tai 37 artiklassa mainittu asiakirja.4. Suositukset ja lausunnot, päätöslauselmat, päätelmät, julistukset ja muut toimet, joilla ei ole oikeudellisia vaikutuksia, eivät ole tässä artiklassa tarkoitettuja perussäädöksiä.5. Poiketen siitä, mitä 1–3 kohdassa säädetään, seuraavat määrärahat voidaan kuitenkin käyttää ilman perussäädöstä edellyttäen, että rahoitettavat toimet kuuluvat unionin toimivaltaan:a) määrärahat kokeiluluonteisiin pilottihankkeisiin, joiden tarkoituksena on toiminnan toteutettavuuden ja sen hyödyllisyyden selvittäminen. Vastaavat maksusitoumusmäärärahat voidaan ottaa talousarvioon enintään kahdeksi peräkkäiseksi varainhoitovuodeksi;b) määrärahat valmistelutoimiin, joilla valmistellaan SEUT-sopimuksen ja Euratomin perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvia tulevia toimia koskevia ehdotuksia. Valmistelutoimissa noudatetaan yhdenmukaista lähestymistapaa, ja ne voivat olla muodoltaan erilaisia. Vastaavat maksusitoumusmäärärahat voidaan ottaa talousarvioon enintään kolmeksi peräkkäiseksi varainhoitovuodeksi. Lainsäädäntömenettely on saatettava päätökseen ennen kolmannen varainhoitovuoden päättymistä. Lainsäädäntömenettelyn aikana määrärahojen sitomisessa on otettava huomioon valmistelutoimen erityispiirteet suunniteltujen toimintojen, tavoitteiden ja edunsaajien osalta. Tämän vuoksi suoritettujen varojen määrä ei voi suuruudeltaan vastata lopullisen toiminnan rahoittamiseen tarkoitettuja varoja.Talousarvioesityksen yhteydessä komissio esittää budjettivallan käyttäjälle a alakohdassa ja tämän alakohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuista toimista kertomuksen, johon sisältyy tulosten arviointi sekä arvio suunnitelluista jatkotoimista;c) määrärahat valmisteleviin toimenpiteisiin, jotka kuuluvat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston piiriin. Näiden toimenpiteiden kesto rajoitetaan lyhytaikaiseksi ja niillä pyritään luomaan edellytykset unionin toiminnalle yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan tavoitteiden täyttämiseksi ja tarvittavien oikeudellisten asiakirjojen antamiseksi.Unionin kriisinhallintaoperaatioita valmistelevilla toimenpiteillä pyritään muun muassa arvioimaan operatiivisia vaatimuksia, varmistamaan resurssien saaminen nopeasti käyttöön ja selvittämään kenttäolosuhteet ennen operaation käynnistämistä.Neuvosto hyväksyy valmistelevat toimenpiteet unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksesta.Varmistaakseen valmistelevien toimenpiteiden nopean toteutuksen korkea edustaja tiedottaa komissiolle mahdollisimman varhain neuvoston aikomuksesta toteuttaa valmisteleva toimenpide ja ilmoittaa erityisesti arvion tätä varten tarvittavista resursseista. Komissio toteuttaa tämän asetuksen mukaisesti kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että varat maksetaan viipymättä.d) määrärahat kertaluonteisiin tai pysyviin toimiin, joita komissio toteuttaa niiden tehtävien perusteella, jotka SEUT-sopimuksen ja Euratomin perustamissopimuksen nojalla johtuvat sen muista institutionaalisista oikeuksista kuin b alakohdassa tarkoitetusta lainsäädännöllisestä aloiteoikeudesta sekä sille suoraan perussopimusten nojalla kuuluvasta erityisestä toimivallasta ja jotka luetellaan 199 artiklassa tarkoitetussa delegoidussa asetuksessa;e) määrärahat kunkin hallinnollisesti itsenäisen toimielimen toimintaan.52 artiklaTalousarvion toteuttaminen muissa toimielimissäKomissio tunnustaa muiden toimielinten toimivallan toteuttaa niitä koskevia talousarvion pääluokkia.Komission kanssa voidaan sopia yksityiskohtaisista järjestelyistä, joilla helpotetaan unionin edustustojen hallintomäärärahojen toteuttamista. Näillä järjestelyillä ei saa poiketa tämän asetuksen eikä 199 artiklassa tarkoitetun delegoidun asetuksen säännöksistä.53 artiklaTalousarvion toteuttamisvaltuuksien siirtäminenKomissio ja muut toimielimet voivat siirtää talousarvion toteuttamisvaltuuksia yksiköidensä sisällä tässä asetuksessa sekä toimielinten työjärjestyksissä määritettyjen edellytysten mukaisesti ja valtuutusasiakirjassa vahvistamissaan rajoissa. Valtuutetut voivat toimia ainoastaan heille erikseen myönnettyjen valtuuksien rajoissa.Komissio voi kuitenkin siirtää oman pääluokkansa toimintamäärärahoihin liittyviä, talousarvion toteuttamista koskevia valtuuksiaan unionin edustustojen päälliköille. Se ilmoittaa samalla tästä korkealle edustajalle. Unionin edustustojen päälliköiden on komission edelleenvaltuutettuina tulojen ja menojen hyväksyjinä toimiessaan noudatettava talousarvion toteuttamista koskevia komission sääntöjä, ja heillä on oltava samat tehtävät, velvollisuudet ja tilintekovelvollisuus kuin kaikilla muillakin komission edelleenvaltuutetuilla tulojen ja menojen hyväksyjillä.Komissio voi peruuttaa siirron omien sääntöjensä mukaisesti.Toista kohtaa sovellettaessa unionin korkea edustaja toteuttaa tarpeelliset toimenpiteet helpottaakseen unionin edustustojen ja komission yksiköiden välistä yhteistyötä.54 artiklaEturistiriidat1. Taloushallinnon toimija tai talousarvion toteuttamiseen, varainhallintoon, tilintarkastukseen tai varainhoidon valvontaan osallistuva muu henkilö ei saa ryhtyä sellaisiin toimiin, joiden yhteydessä saattaa syntyä ristiriita henkilön omien etujen ja unionin etujen välille. Ristiriitatapauksessa kyseisen henkilön on pidättäydyttävä tällaisista toimista ja jätettävä asia toimivaltaisen viranomaisen ratkaistavaksi.2. Eturistiriita vallitsee silloin, jos 1 kohdassa tarkoitetun taloushallinnon toimijan tai muun henkilön tehtävien puolueeton ja objektiivinen hoitaminen vaarantuu perhe- tai tunnesiteisiin, poliittiseen tai kansalliseen yhteenkuuluvuuteen tai taloudellisiin etuihin liittyvästä tai mistä tahansa muusta syystä, jossa asianomaisella ja edunsaajalla on yhteinen etu.2 LUKUTOTEUTTAMISTAVAT55 artiklaTalousarvion toteuttamistavat1. Komissio toteuttaa talousarviota:a) yksiköidensä, 53 artiklan toisen kohdan mukaisesti unionin edustustojen tai 59 artiklassa tarkoitettujen toimeenpanovirastojen välityksellä;b) välillisesti joko yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tai siirtämällä talousarvion toteuttamistehtäviä:i) kolmansille maille tai niiden nimeämille elimille;ii) kansainvälisille järjestöille ja niiden erityisjärjestöille;iii) rahoituslaitoksille, joille on annettu tehtäväksi VIII osaston mukaisten rahoitusvälineiden täytäntöönpano;iv) Euroopan investointipankille tai Euroopan investointirahastolle tai muille Euroopan investointipankin tytäryhteisöille;v) 200 ja 201 artiklassa tarkoitetuille elimille;vi) julkisoikeudellisille elimille tai sellaisille julkisen palvelun tehtäviä hoitaville yksityisoikeudellisille elimille, jotka antavat riittävät rahoitustakuut;vii) jäsenvaltion yksityisoikeuden mukaisille elimille, joille on annettu tehtäväksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden täytäntöönpano ja jotka antavat riittävät rahoitustakuut;viii) henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston mukaisia erityistoimia ja jotka nimetään tämän asetuksen 51 artiklassa tarkoitetussa asiaa koskevassa perussäädöksessä.2. Jäsenvaltiot ja 1 kohdan b alakohdassa luetellut yhteisöt ja henkilöt eivät saa olla valtuutettuja tulojen ja menojen hyväksyjiä.3. Komissio ei siirrä kolmansille osapuolille toimeenpanovaltuuksia, joita sillä on perussopimusten nojalla, silloin kun niihin sisältyy poliittisiin valintoihin liittyvää laajaa harkintavaltaa.56 artiklaHallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa1. Jäsenvaltioiden on unionin varoja hallinnoidessaan noudatettava moitteettoman varainhoidon, avoimuuden ja syrjimättömyyden periaatteita sekä varmistettava unionin toiminnan näkyvyys. Jäsenvaltioiden on tätä varten täytettävä tässä asetuksessa säädetyt valvonta- ja tarkastusvelvollisuutensa ja otettava hoitaakseen niistä johtuvat tässä asetuksessa säädetyt tehtävät. Täydentäviä säännöksiä voidaan antaa alakohtaisissa säännöissä.2. Jäsenvaltioiden on talousarvion toteuttamiseen liittyviä tehtäviä hoitaessaan ehkäistävä, todettava ja korjattava sääntöjenvastaisuudet ja petokset. Tätä varten niiden on toimitettava ennakko- ja jälkitarkastuksia, joihin tarvittaessa kuuluvat myös paikalla toimitettavat tarkastukset, varmistaakseen, että talousarviosta rahoitettavat toimet toteutetaan tehokkaasti ja moitteettomasti, perittävä takaisin aiheettomasti maksetut varat sekä saatettava tarvittaessa asia tuomioistuinten käsiteltäväksi.Jäsenvaltioiden on asetettava tehokkaita, varoittavia ja oikeasuhteisia taloudellisia seuraamuksia varojen saajille, kuten alakohtaisissa säännöissä ja kansallisessa lainsäädännössä edellytetään.3. Alakohtaisten sääntöjen mukaisesti jäsenvaltioiden on hyväksyttävä yksi tai useampia julkisoikeudellisia elimiä, joilla on yksinomainen vastuu hyväksynnän kattamien varojen moitteettomasta hallinnoinnista ja valvonnasta. Tämä ei kuitenkaan rajoita edellä tarkoitettujen elinten mahdollisuutta hoitaa sellaisia tehtäviä, jotka eivät liity unionin varojen hallinnointiin, tai niiden mahdollisuutta siirtää tiettyjä tehtäviään muille elimille.Hyväksynnän antaa jäsenvaltion viranomainen alakohtaisten sääntöjen mukaisesti, ja kyseinen viranomainen varmistaa, että elin pystyy hoitamaan varoja moitteettomasti. Alakohtaisissa säännöissä voidaan myös määritellä komission tehtävä hyväksymismenettelyssä.Hyväksynnän antava viranomainen vastaa elimen valvonnasta ja kaikkien sellaisten toimenpiteiden toteuttamisesta, jotka tarvitaan kyseisen elimen toiminnassa mahdollisesti olevien puutteiden korjaamiseksi ja joihin kuuluu myös hyväksynnän väliaikainen tai lopullinen peruuttaminen.4. Tämän artiklan 3 kohdan mukaisesti hyväksyttyjen elinten on:a) otettava käyttöön vaikuttava ja tehokas sisäinen valvontajärjestelmä ja varmistettava sen toiminta;b) käytettävä vuotuisperiaatteeseen perustuvaa kirjapitojärjestelmää, josta saadaan ajoissa oikeelliset, täydelliset ja luotettavat tiedot;c) oltava riippumattoman ulkoisen tarkastuksen kohteena; kyseisessä tarkastuksessa on noudatettava kansainvälisesti hyväksyttyjä tarkastusstandardeja, ja sen suorittajan on oltava hyväksytystä elimestä toiminnallisesti riippumaton tarkastusyksikkö;d) varmistettava 31 artiklan 2 kohdan mukaisesti, että unionin varojen saajat julkistetaan vuosittain jälkikäteen;f) varmistettava, että henkilötietoja suojataan direktiivissä 95/46/EY säädettyjen periaatteiden mukaisesti.5. Tämän artiklan 3 kohdan mukaisesti hyväksyttyjen elinten on toimitettava komissiolle seuraavan varainhoitovuoden helmikuun 1 päivään mennessä:a) kirjanpito niille siirrettyjen tehtävien hoitamisesta aiheutuneista menoista.b) kaikista käytettävissä olevien tarkastusten tuloksista laadittu yhteenveto, joka sisältää myös analyysin järjestelmällisistä tai toistuvista puutteista sekä niiden korjaamiseksi toteutetuista tai suunnitelluista toimista;c) hallinnollinen vahvistuslausuma tilinpäätöstietojen täydellisyydestä, oikeellisuudesta ja totuudenmukaisuudesta, sisäisten valvontajärjestelmien moitteettomasta toiminnasta, tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta sekä moitteettoman varainhoidon periaatteen noudattamisesta;d) riippumattoman tarkastuselimen tämän kohdan c alakohdassa tarkoitetusta vahvistuslausumasta antama lausunto, joka kattaa sen kaikki osatekijät.Jos jäsenvaltio on hyväksynyt useampia kuin yhden elimen toimintalohkoa kohti, sen on toimitettava komissiolle kyseiseltä toimintalohkolta seuraavan varainhoitovuoden helmikuun 15 päivään mennessä yhteenvetokertomus, jossa esitetään kansallisen tason kokonaiskatsaus kaikista hallinnollisista vahvistuslausumista ja niistä annetuista riippumattomista tarkastuslausunnoista.6. Komission tulee:a) soveltaa menettelyjä, joilla varmistetaan, että hyväksyttyjen elinten tilit tarkastetaan ja hyväksytään ajoissa, että tilit ovat täydelliset, oikeelliset ja totuudenmukaiset ja että sääntöjenvastaisuudet voidaan selvittää ajoissa;b) sulkea unionin rahoitusmenojen ulkopuolelle maksut, jotka on suoritettu unionin oikeuden vastaisesti.Alakohtaisia sääntöjä sovelletaan edellytyksiin, joiden täyttyessä komissio voi keskeyttää tai valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä voi toistaiseksi lopettaa maksut jäsenvaltioille.57 artiklaVälillinen hallinnointi muiden yhteisöjen ja henkilöiden kuin jäsenvaltioiden kanssa1. Sellaisten yhteisöjen ja henkilöiden, joille on siirretty talousarvion toteuttamistehtäviä 55 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti, on unionin varoja hallinnoidessaan noudatettava moitteettoman varainhoidon, avoimuuden ja syrjimättömyyden periaatteita sekä varmistettava unionin toiminnan näkyvyys. Niiden on unionin varoja hallinnoidessaan huolehdittava siitä, että unionin taloudellisia etuja suojataan tässä asetuksessa edellytettyä vastaavalla tavalla siten, että huomioon on otettu seuraavat tekijät:a) siirrettyjen tehtävien luonne ja kyseessä olevat määrät;b) kyseeseen tulevat taloudelliset riskit;c) niiden omien järjestelmien, sääntöjen ja menettelyjen perusteella saatavan varmuuden taso sekä toimenpiteet, joilla komissio valvoo ja tukee siirrettyjen tehtävien hoitamista.2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen yhteisöjen ja henkilöiden on tässä tarkoituksessa:a) otettava käyttöön vaikuttava ja tehokas sisäinen valvontajärjestelmä ja varmistettava sen toiminta;b) käytettävä vuotuisperiaatteeseen perustuvaa kirjapitojärjestelmää, josta saadaan ajoissa oikeelliset, täydelliset ja luotettavat tiedot;c) oltava riippumattoman ulkoisen tarkastuksen kohteena; kyseisessä tarkastuksessa on noudatettava kansainvälisesti hyväksyttyjä tarkastusstandardeja, ja sen suorittajan on oltava kyseisestä yhteisöstä tai henkilöstä toiminnallisesti riippumaton tarkastusyksikkö;d) sovellettava asianmukaisia sääntöjä ja menettelyjä myöntäessään unionin varoista rahoitusta avustuksien, hankintojen tai rahoitusvälineiden muodossa;e) varmistettava 31 artiklan 2 kohdan mukaisesti, että unionin varojen saajat julkistetaan vuosittain jälkikäteen;f) varmistettava, että henkilötietoja suojataan asianmukaisesti.Edellä 55 artiklan 1 kohdan b alakohdan viii alakohdassa tarkoitetut henkilöt voivat täyttää nämä vaatimukset asteittain. Niiden on saatava komission hyväksyntä varainhoitosäännöilleen ennen kuin ne hyväksyvät kyseiset säännöt.3. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen yhteisöjen ja henkilöiden on talousarvion toteuttamiseen liittyviä tehtäviä hoitaessaan ehkäistävä, todettava ja korjattava sääntöjenvastaisuudet ja petokset. Tätä varten niiden on toimitettava ennakko- ja jälkitarkastuksia, joihin tarvittaessa kuuluvat myös paikalla toimitettavat tarkastukset, varmistaakseen, että talousarviosta rahoitettavat toimet toteutetaan tehokkaasti ja moitteettomasti, perittävä takaisin aiheettomasti maksetut varat sekä saatettava tarvittaessa asia tuomioistuinten käsiteltäväksi.4. Komissio voi keskeyttää maksut 1 kohdassa tarkoitetuille yhteisöille ja henkilöille etenkin silloin kun havaitaan systeemisiä virheitä, joiden vuoksi kyseisen yhteisön tai henkilön sisäisen valvontajärjestelmän luotettavuus tai tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus käy kyseenalaiseksi.Valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä voi lisätarkistuksia tehdäkseen osittain tai kokonaan lopettaa toistaiseksi maksut kyseisille yhteisöille tai henkilöille silloin, kun hän saa tietoja, joiden mukaan sisäisen valvontajärjestelmän toiminnassa on merkittävä puute tai joiden mukaan kyseisen yhteisön tai henkilön vahvistama meno liittyy vakavaan sääntöjenvastaisuuteen eikä kyseistä menoa ole korjattu, jos maksujen lopettaminen toistaiseksi on tarpeen, jotta voitaisiin estää unionin taloudellisiin etuihin kohdistuva merkittävä vahinko.5. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen yhteisöjen ja henkilöiden on toimitettava komissiolle:a) selvitys siirrettyjen tehtävien hoitamisesta;b) kirjanpito niille siirrettyjen tehtävien hoitamisesta aiheutuneista menoista;c) kaikista käytettävissä olevien tarkastusten tuloksista laadittu yhteenveto, joka sisältää myös analyysin järjestelmällisistä tai toistuvista puutteista sekä niiden korjaamiseksi toteutetuista tai suunnitelluista toimista;d) hallinnollinen vahvistuslausuma tilinpäätöstietojen täydellisyydestä, oikeellisuudesta ja totuudenmukaisuudesta, sisäisten valvontajärjestelmien moitteettomasta toiminnasta, tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta sekä moitteettoman varainhoidon periaatteen noudattamisesta;e) riippumattoman tarkastuselimen tämän kohdan d alakohdassa tarkoitetusta vahvistuslausumasta antama lausunto, joka kattaa sen kaikki osatekijät.Nämä asiakirjat on toimitettava komissiolle seuraavan varainhoitovuoden helmikuun 1 päivään mennessä lukuun ottamatta e alakohdassa tarkoitettua tarkastuslausuntoa. Kyseinen lausunto on toimitettava viimeistään 15 päivänä maaliskuuta.Nämä velvollisuudet eivät vaikuta kansainvälisten järjestöjen ja kolmansien maiden kanssa tehtyihin sopimuksiin sisältyviin määräyksiin. Kyseiset yhteisöt on näissä määräyksissä velvoitettava vähintään toimittamaan komissiolle vuosittain selvitys siitä, että unionin rahoitusosuus on kyseisenä varainhoitovuonna käytetty ja siitä on tehty tiliä tämän artiklan 2 kohdassa asetettujen vaatimusten ja kyseisen kansainvälisen järjestön tai kolmannen maan kanssa tehdyssä sopimuksessa asetettujen velvoitteiden mukaisesti.6. Komission tulee:a) huolehtia siitä, että siirrettyjen tehtävien hoitamista valvotaan ja arvioidaan;b) soveltaa menettelyjä, joilla varmistetaan, että niiden yhteisöjen ja henkilöiden, joille tehtäviä on siirretty, tilit tarkastetaan ja hyväksytään ajoissa, että tilit ovat täydelliset, oikeelliset ja totuudenmukaiset ja että sääntöjenvastaisuudet voidaan selvittää ajoissa;c) sulkea unionin rahoitusmenojen ulkopuolelle maksut, jotka on suoritettu sovellettavien sääntöjen vastaisesti.7. Tämän artiklan 5 ja 6 kohtaa ei sovelleta sellaisiin yhteisöihin ja henkilöihin, joiden osalta budjettivallan käyttäjä soveltaa erillistä vastuuvapausmenettelyä.58 artiklaVälilliseen hallinnointiin liittyvät ennakkotarkastukset ja sopimukset1. Ennen kuin komissio siirtää talousarvion toteuttamistehtäviä 55 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetuille yhteisöille tai henkilöille, se hankkii todisteet siitä, että 57 artiklan 2 kohdan a–d alakohdassa säädetyt vaatimukset täyttyvät.Yhteisön tai henkilön on viipymättä ilmoitettava komissiolle kaikista sellaisiin järjestelmiinsä, sääntöihinsä tai menettelyihinsä tekemistään merkittävistä muutoksista, jotka liittyvät sille siirrettyyn unionin varojen hallinnointiin. Silloin kun tällaisia muutoksia tehdään, komissio tarkistaa kyseisen yhteisön tai henkilön kanssa tehdyt sopimukset varmistaakseen, että 57 artiklan 2 kohdan a–d alakohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät edelleen.2. Valitessaan yhteisöä 55 artiklan 1 kohdan b alakohdan ii, iii, vi ja vii alakohdassa luetelluista ryhmistä komissio ottaa asianmukaisella tavalla huomioon siirrettävien tehtävien luonteen sekä yhteisöllä olevan kokemuksen ja sen toiminnalliset ja taloudelliset edellytykset. Valinnan on perustuttava puolueettomiin kriteereihin, eikä se saa aiheuttaa eturistiriitaa.3. Välillisen hallinnoinnin alaan kuuluvissa sopimuksissa on määrättävä 57 artiklan 2 kohdan a–d alakohdassa säädetyistä vaatimuksista. Niissä on selkeästi määriteltävä siirrettävät tehtävät, ja niiden on sisällettävä kyseisten yhteisöjen ja henkilöiden antama sitoumus siitä, että nämä täyttävät 57 artiklan 2 kohdan e ja f alakohdassa säädetyt velvollisuutensa ja pidättäytyvät kaikista sellaisista toimista, joista voi aiheutua eturistiriita.59 artiklaToimeenpanovirastot1. Toimeenpanovirastot ovat unionin oikeuden mukaisia komission päätöksellä perustettuja oikeushenkilöitä, joille voidaan siirtää kokonaan tai osittain unionin ohjelman tai hankkeen toimeenpano komission puolesta ja komission vastuulla neuvoston asetuksen (EY) N:o 58/2003[20] mukaisesti.2. Viraston johtaja toteuttaa vastaavat toimintamäärärahat suoraan hallinnoiden.60 artiklaToimivaltuuksien siirtämiseen sovellettavat rajoitukset1. Komissio ei saa siirtää talousarviosta peräisin olevien varojen käyttöön liittyviä tehtäviä, mukaan lukien maksu- ja perintätehtäviä, ulkopuolisille yksityisoikeudellisille yksiköille tai yhteisöille, paitsi 55 artiklan 1 kohdan b alakohdan vi ja vii alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa tai erityisissä tapauksissa, joissa komission määrittelemille edunsaajille suoritetaan maksuja, joiden ehdot ja määrät komissio vahvistaa ja joihin ei liity maksajayksikön tai -yhteisön harkintavaltaa.2. Ulkopuolisille yksityisoikeudellisille yksiköille tai yhteisöille voidaan siirtää sopimuksella ainoastaan teknisiä asiantuntijatehtäviä sekä sellaisia hallinto-, valmistelu- ja avustustehtäviä, joiden suorittaminen ei edellytä julkisen vallan eikä arviointiin tai asianmukaisuuteen liittyvän harkintavallan käyttöä; poikkeuksen muodostavat julkisen palvelun tehtäviä suorittavat yhteisöt.3 LUKUTALOUSHALLINNON TOIMIJAT1 JAKSO TEHTÄVIEN ERIYTTÄMISEN PERIAATE61 ARTIKLA TEHTÄVIEN ERIYTTÄMINENTulojen ja menojen hyväksyjä ja tilinpitäjä hoitavat eri tehtäviä, joita ei voi yhdistää keskenään.2 JAKSOTULOJEN JA MENOJEN HYVÄKSYJÄ62 ARTIKLA TULOJEN JA MENOJEN HYVÄKSYJÄ1. Tulojen ja menojen hyväksyjän tehtävistä vastaa toimielin.2. Tässä osastossa ilmaisulla ”henkilöstö” tarkoitetaan henkilöstösääntöjen alaisia henkilöitä.3. Kukin toimielin määrittää sisäisissä hallintoa koskevissa säännöissään sen henkilöstötason, joka saadaan valtuuttaa tulojen ja menojen hyväksyjän tehtäviin noudattaen työjärjestyksessä määrättyjä edellytyksiä, tehtävien laajuuden sekä valtuutettujen mahdollisuuden siirtää valtuutusta.4. Tulojen ja menojen hyväksyjän valtuudet voidaan siirtää ja siirretyt valtuudet siirtää edelleen ainoastaan henkilöstölle.5. Valtuutetut ja edelleenvaltuutetut tulojen ja menojen hyväksyjät saavat toimia vain valtuutus- tai edelleenvaltuutusasiakirjassaan määrätyissä rajoissa. Toimivaltaisen valtuutetun ja edelleenvaltuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän avustajana hänen tehtävissään voi toimia yksi tai useampi henkilöstön jäsen, jonka tehtävänä on suorittaa ensiksi mainitun vastuulla tiettyjä talousarvion toteuttamisessa ja tilinpäätöksessä tarvittavia toimia.6. Kun unionin edustustojen päälliköt toimivat edelleenvaltuutettuina tulojen ja menojen hyväksyjinä 53 artiklan toisen kohdan mukaisesti, he toimivat komission alaisuudessa, ja komissio vastaa heille edelleenvaltuutettuina tulojen ja menojen hyväksyjinä kuuluvien tehtävien ja velvollisuuksien määrittelystä, suorittamisesta, valvonnasta ja arvioinnista. Komissio ilmoittaa samalla tästä korkealle edustajalle.63 artiklaTulojen ja menojen hyväksyjän valtuudet ja tehtävät1. Tulojen ja menojen hyväksyjän tehtävänä on käsitellä toimielimensä tuloja ja menoja moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti ja huolehtia siitä, että käsittely on laillista ja asianmukaista.2. Tämän artiklan 1 kohtaa sovellettaessa valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä laatii organisaatiorakenteen sekä tehtävien toteuttamiseen soveltuvat sisäiset valvontajärjestelmät 28 artiklan ja toimielimen vahvistamien vähimmäissääntöjen mukaisesti ja ottaen huomioon toimintaympäristön ja rahoitettavien toimien luonteeseen liittyvät riskit. Rakenteen ja järjestelmien luomisessa hyödynnetään kattavaa riskinarviointia.3. Valtuutettu ja edelleenvaltuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä tekee menojen toteuttamiseksi talousarviositoumuksia ja oikeudellisia sitoumuksia, vahvistaa menoja, hyväksyy niitä maksettavaksi ja valmistelee määrärahojen käyttöä.4. Tulojen toteuttamiseen kuuluu saamisennusteiden laatiminen, perittävien maksujen vahvistaminen sekä perintämääräysten lähettäminen. Tulojen käsittelyyn voi kuulua myös vahvistetuista saatavista luopuminen.5. Kaikille tapahtumille on suoritettava ainakin ennakkotarkastus, joka perustuu asiakirjatarkastukseen sekä saatavilla oleviin aiempien tarkastusten tuloksiin; tarkastuksen kohteena ovat tapahtuman toiminnalliset ja taloudelliset näkökohdat.Ennakkotarkastukset kattavat tapahtuman luomisen ja sen tarkastamisen.Tapahtuman luonut henkilöstön jäsen tai hänen alaisensa ei saa toimia tapahtuman tarkastajana.6. Valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä voi ottaa käyttöön jälkitarkastuksia tarkastaakseen tapahtumat, jotka on jo hyväksytty ennakkotarkastusten pohjalta. Tällaisia tarkastuksia voidaan toteuttaa riskianalyysiin perustuvan otannan avulla.Ennakkotarkastuksia eivät saa suorittaa samat henkilöstön jäsenet, jotka suorittavat jälkitarkastuksia. Jälkitarkastuksista vastaavat henkilöstön jäsenet eivät saa olla ennakkotarkastuksista vastaavien henkilöstön jäsenten alaisia.7. Taloustapahtumia valvovalla henkilöstöllä on oltava tehtävien edellyttämä ammatillinen pätevyys. Heidän on noudatettava kyseisen toimielimen vahvistamaa johtosääntöä.8. Jos toimien taloushallintoon ja valvontaan osallistuva henkilöstön jäsen katsoo, että päätös, jonka hänen esimiehensä antaa hänen täytäntöönpantavakseen tai hyväksyttäväkseen, on sääntöjenvastainen tai vastoin moitteettoman varainhoidon periaatteita tai ammatillisia sääntöjä, joita hänen on noudatettava, hänen on ilmoitettava kirjallisesti asiasta valtuutetulle tulojen ja menojen hyväksyjälle ja, jos tämä ei puutu asiaan, 70 artiklan 6 kohdassa tarkoitetulle elimelle. Jos kyseessä on laiton toiminta, petos tai lahjonta, joka saattaa vahingoittaa unionin etuja, hänen on ilmoitettava asiasta sovellettavassa lainsäädännössä nimetyille viranomaisille ja elimille.9. Valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä laatii toimielimelleen vuosittain tehtäviensä suorittamisesta toimintakertomuksen, joka sisältää taloutta ja hallinnointia koskevat tiedot, myös tarkastusten tulokset, ja jonka mukaan, jollei tulojen ja menojen tiettyihin aloihin liittyvissä varaumissa toisin mainita, hänellä on kohtuullinen varmuus siitä, ettäa) kertomuksen tiedot ovat oikeat ja riittävät;b) kertomuksessa kuvattuun toimintaan osoitetut varat on käytetty aiottuun tarkoitukseensa moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti;c) käytössä olevat valvontamenettelyt antavat riittävät takeet siitä, että tilien perustana olevat toimet ovat laillisia ja asianmukaisia.Kertomuksesta on käytävä ilmi, vastaavatko saavutetut tulokset asetettuja tavoitteita, millaisia riskejä tapahtumiin liittyy, miten käyttöön asetetut varat on käytetty, miten tehokkaasti sisäinen valvontajärjestelmä toimii ja mikä on sen vaikutus. Komissio toimittaa vuosittain viimeistään 15 päivänä kesäkuuta budjettivallan käyttäjälle yhteenvedon edellisen vuoden toimintakertomuksista. Valtuutettujen tulojen ja menojen hyväksyjien vuotuiset toimintakertomukset on toimitettava myös budjettivallan käyttäjälle.64 artiklaUnionin edustustojen päälliköiden toimivaltuudet ja tehtävät1. Toimiessaan edelleenvaltuutettuina tulojen ja menojen hyväksyjinä 53 artiklan toisen kohdan mukaisesti unionin edustustojen päälliköiden on tehtävä läheistä yhteistyötä komission kanssa varojen moitteettomaksi täytäntöönpanemiseksi varmistaakseen etenkin, että rahoitustoimet ovat laillisia ja asianmukaisia, että varojen hallinnoinnissa noudatetaan moitteettoman varainhoidon periaatetta ja että unionin taloudellisia etuja suojataan tehokkaasti.Heidän on tätä varten toteutettava tarvittavat toimenpiteet välttääkseen kaikki sellaiset tilanteet, joissa heidän vastuulleen edelleenvaltuutuksella siirretyn talousarvion toteuttamista koskevaan komission vastuuseen voitaisiin vedota, sekä kaikkien sellaisten prioriteettiristiriitojen syntymisen, jotka todennäköisesti vaikuttavat heille edelleenvaltuutuksella siirrettyjen varainhoidon tehtävien hoitamiseen.Jos toisessa alakohdassa tarkoitettu tilanne tai ristiriita syntyy, unionin edustustojen päälliköiden on viipymättä ilmoitettava siitä asiasta vastaaville komission ja ulkosuhdehallinnon pääjohtajille. Pääjohtajat toteuttavat aiheelliset toimenpiteet tilanteen korjaamiseksi.2. Jos unionin edustuston päällikkö on 63 artiklan 8 kohdassa tarkoitetussa tilanteessa, hänen on saatettava asia 70 artiklan 6 kohdan mukaisesti perustetun taloudellisten väärinkäytösten tutkintaelimen käsiteltäväksi. Jos kyseessä on laiton toiminta, petos tai lahjonta, joka saattaa vahingoittaa unionin etuja, hänen on ilmoitettava asiasta sovellettavassa lainsäädännössä nimetyille viranomaisille ja elimille.3. Edellä olevan 53 artiklan toisen kohdan mukaisesti edelleenvaltuutettuina tulojen ja menojen hyväksyjinä toimivien unionin edustustojen päälliköiden on annettava kertomus omalle valtuutetulle tulojen ja menojen hyväksyjälleen, jotta tämä voi sisällyttää kyseiset kertomukset 63 artiklan 9 kohdassa tarkoitettuun omaan vuotuiseen toimintakertomukseensa. Kussakin unionin edustuston päällikön kertomuksessa on esitettävä tiedot edustustossa käytössä olevien sisäisten hallinnointi- ja valvontajärjestelmien tehokkuudesta ja vaikuttavuudesta sekä kyseiselle edustuston päällikölle edelleenvaltuutuksella siirrettyjen toimien hallinnoinnista, ja sen perusteella on saatava 70 artiklan 5 kohdassa tarkoitettu varmuus. Kertomukset liitetään valtuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän vuotuiseen toimintakertomukseen, ja ne on toimitettava budjettivallan käyttäjälle ottaen soveltuvilta osin huomioon niiden luottamuksellisuuden.Unionin edustustojen päälliköiden on toimittava täydessä yhteistyössä vastuuvapausmenettelyyn osallistuvien toimielinten kanssa ja toimitettava tarvittaessa tarpeelliset lisätiedot. Tässä yhteydessä heitä voidaan pyytää osallistumaan asiaankuuluvien elinten kokouksiin sekä avustamaan asiasta vastaavaa valtuutettua tulojen ja menojen hyväksyjää.4. Edelleenvaltuutettuina tulojen ja menojen hyväksyjinä 53 artiklan toisen kohdan mukaisesti toimivien unionin edustustojen päälliköiden on vastattava kaikkiin komission valtuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän omasta aloitteestaan tai vastuuvapausmenettelyn yhteydessä Euroopan parlamentin pyynnöstä esittämiin pyyntöihin.5. Komissio varmistaa, ettei edelleenvaltuutuksilla haitata SEUT-sopimuksen 319 artiklan mukaisen vastuuvapausmenettelyn toteuttamista.3 JAKSOTILINPITÄJÄ65 ARTIKLA TILINPITÄJÄN TOIMIVALTUUDET JA TEHTÄVÄT1. Kukin toimielin nimeää tilinpitäjän, jolla on seuraavat tehtävät:a) maksujen moitteeton suorittaminen, tulojen kantaminen ja vahvistettujen saamisten perintä;b) tilinpäätöksen laatiminen ja esittäminen IX osaston mukaisesti;c) kirjanpito IX osaston mukaisesti;d) kirjanpidossa noudatettavien menettelyjen sekä tililuettelon määritteleminen IX osaston mukaisesti;e) kirjanpitojärjestelmien määritteleminen ja hyväksyminen sekä tarvittaessa sellaisten tulojen ja menojen hyväksyjän määrittelemien järjestelmien hyväksyminen, joiden tarkoituksena on tuottaa tai perustella kirjanpitotietoja; tilinpitäjä valtuutetaan tarkistamaan milloin tahansa, että hyväksymisperusteita on noudatettu;f) kassanhallinta.Ulkosuhdehallinnon tilinpitäjän vastuut koskevat ainoastaan talousarvioon sisältyvää ulkosuhdehallinnon pääluokkaa, jota toteuttaa ulkosuhdehallinto. Komission tilinpitäjällä on edelleen kokonaisvastuu talousarvioon sisältyvästä komission pääluokasta, myös sellaisiin määrärahoihin liittyvistä kirjanpitotapahtumista, joiden hallinnointi on siirretty unionin edustustojen päälliköille edelleenvaltuutuksella.Komission tilinpitäjä toimii myös ulkosuhdehallinnon tilinpitäjänä ulkosuhdehallintoa varten tarkoitetun talousarvion pääluokan toteuttamisen osalta, jollei 208 artiklasta muuta johdu.2. Komission tilinpitäjä määrittelee kirjanpidossa noudatettavat säännöt sekä yhdenmukaistetut tililuettelot IX osaston mukaisesti.3. Tilinpitäjä saa tulojen ja menojen hyväksyjiltä kaikki näiden luotettaviksi vahvistamat tiedot, joita tarvitaan, jotta tilinpäätöksessä voidaan antaa oikea kuva toimielinten taloudellisesta asemasta ja talousarvion toteuttamisesta.4. Ennen kuin toimielin tai 200 artiklassa tarkoitettu elin hyväksyy tilinpäätöksen, tilinpitäjä varmentaa sen allekirjoituksellaan vahvistaen, että hänellä on kohtuullinen varmuus siitä, että tilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan toimielimen tai 200 artiklassa tarkoitetun elimen taloudellisesta asemasta.Tätä varten tilinpitäjän on tarkistettava, että tilinpäätös on laadittu unionin kirjanpitosääntöjen ja menettelyjen mukaisesti ja että kaikki tulot ja menot on merkitty kirjanpitoon.Valtuutetut tulojen ja menojen hyväksyjät toimittavat tilinpitäjälle kaikki tiedot, jotka hän tarvitsee tehtäviensä hoitamiseksi.Tulojen ja menojen hyväksyjät vastaavat täysin hallinnoimiensa varojen asianmukaisesta käytöstä, valvonnassaan olevien menojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta sekä tilinpitäjälle toimitettujen tietojen täydellisyydestä ja oikeellisuudesta.5. Tilinpitäjällä on toimivalta tarkistaa saamansa tiedot sekä toimittaa sellaiset muut tarkistukset, jotka hän katsoo tarpeellisiksi voidakseen varmentaa tilinpäätöksen allekirjoituksellaan.Tilinpitäjä esittää tarvittaessa varaumia ja tekee selkoa niiden lajista ja laajuudesta.6. Jollei tässä asetuksessa toisin säädetä, vain tilinpitäjällä on toimivalta hoitaa käteisvaroja ja muita vastaavia varoja. Hän on vastuussa niiden säilyttämisestä.7. Ohjelman tai toimen toteuttamisen yhteydessä voidaan komission nimiin ja sen puolesta avata varainhoitotilejä, joiden hallinnointi voidaan antaa 55 artiklan 1 kohdan b alakohdan iii ja iv alakohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetulle elimelle.Tilit avataan ohjelman tai toimen toteuttamisesta vastuussa olevan tulojen ja menojen hyväksyjän valvonnassa komission tilinpitäjän suostumuksella.Tiliä hallinnoidaan tulojen ja menojen hyväksyjän valvonnassa.66 artiklaValtuudet, jotka tilinpitäjä voi siirtääTilinpitäjä voi tehtäviensä suorittamiseksi siirtää joitakin tehtävistään alaisuudessaan toimivalle henkilöstölle.Heille siirretyt tehtävät määritellään valtuutusasiakirjassa.4 JAKSOENNAKOIDEN HOITAJA67 ARTIKLA ENNAKKOTILIT1. Muita kuin omia varoja koskevien tulojen kantamista ja vähäisten menojen maksamista varten voidaan perustaa ennakkotilejä 199 artiklassa tarkoitetussa delegoidussa asetuksessa määritellyin ehdoin.Ennakkotilejä voidaan kuitenkin käyttää ilman määrällisiä rajoituksia, kun on kysymys 118 artiklassa tarkoitetuista hätäavusta ja humanitaarisista avustustoimista, ottaen huomioon budjettivallan käyttäjän päättämät vastaavan budjettikohdan määrärahat kuluvana varainhoitovuonna.2. Toimielimen tilinpitäjä hankkii varat ennakkotileihin, ja niistä vastaavat toimielimen tilinpitäjän nimeämät ennakoiden hoitajat.4 LUKUTALOUSHALLINNON TOIMIJOIDEN VASTUU1 JAKSOYLEISET SÄÄNNÖT68 ARTIKLA TULOJEN JA MENOJEN HYVÄKSYJIEN VALTUUTUSTEN KESKEYTTÄMINEN TAI PERUUTTAMINEN1. Nimittävä viranomainen voi milloin tahansa päättää peruuttaa valtuutettujen ja edelleenvaltuutettujen tulojen ja menojen hyväksyjien valtuutuksen tai edelleenvaltuutuksen väliaikaisesti tai lopullisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mahdollisten kurinpidollisten toimenpiteiden toteuttamista.2. Nimittävä viranomainen voi milloin tahansa päättää pidättää tilinpitäjän väliaikaisesti tai lopullisesti virantoimituksesta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mahdollisten kurinpidollisten toimenpiteiden toteuttamista.3. Nimittävä viranomainen voi milloin tahansa päättää pidättää ennakoiden hoitajat väliaikaisesti tai lopullisesti virantoimituksesta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mahdollisten kurinpidollisten toimenpiteiden toteuttamista.69 artiklaTulojen ja menojen hyväksyjän vastuu laittomasta toiminnasta, petoksesta tai lahjonnasta1. Tämän luvun säännökset eivät rajoita rikosoikeudellista vastuuta, joka 68 artiklassa tarkoitetuille taloushallinnon toimijoille saattaa aiheutua asiaan sovellettavan kansallisen lainsäädännön perusteella sekä unionin taloudellisten etujen suojaamista ja unionin tai jäsenvaltioiden virkamiesten lahjonnan torjumista koskevien voimassa olevien säännösten perusteella.2. Tulojen ja menojen hyväksyjään, tilinpitäjään tai ennakoiden hoitajaan voidaan kohdistaa kurinpitomenettely ja hänet voidaan saattaa korvausvelvolliseksi henkilöstösääntöjen ehtojen mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 70, 71 ja 72 artiklan soveltamista. Unionin etuja haittaava laiton toiminta, petos tai lahjonta on saatettava voimassa olevassa lainsäädännössä nimetyn viranomaisen tai elimen käsiteltäväksi.2 JAKSO VALTUUTETTUIHIN JA EDELLEENVALTUUTETTUIHIN TULOJEN JA MENOJEN HYVÄKSYJIIN SOVELLETTAVAT SÄÄNNÖT70 artikla Tulojen ja menojen hyväksyjiin sovellettavat säännöt1. Tulojen ja menojen hyväksyjä voidaan saattaa taloudelliseen vastuuseen henkilöstösääntöjen ehtojen mukaisesti.2. Korvausvelvollisuus koskee erityisesti tapauksia, joissa:a) tulojen ja menojen hyväksyjä joko tahallisesti tai vakavan laiminlyönnin seurauksena toteaa perittävät saatavat tai antaa perintämääräyksen, tekee menositoumuksen tai allekirjoittaa maksumääräyksen jättäen noudattamatta tätä asetusta ja 199 artiklassa tarkoitettua delegoitua asetusta;b) tulojen ja menojen hyväksyjä joko tahallisesti tai vakavan laiminlyönnin seurauksena jättää laatimatta saamisen vahvistavan asiakirjan tai jättää antamatta perintämääräyksen tai viivyttää perintä- tai maksumääräyksen antamista, minkä johdosta toimielin voi joutua vastaamaan kolmannen osapuolen nostamaan vahingonkorvauskanteeseen.3. Jos valtuutettu tai edelleenvaltuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä katsoo, että hänen toteutettavakseen annettuun päätökseen liittyy sääntöjenvastaisuuksia tai että päätös on moitteettoman varainhoidon periaatteiden vastainen, hänen on ilmoitettava tästä kirjallisesti valtuutuksen antajalle. Jos valtuutuksen antaja antaa valtuutetulle tai edelleenvaltuutetulle tulojen ja menojen hyväksyjälle kyseisen päätöksen tekemistä varten kirjallisesti perustellun toimeksiannon, tämä vapautuu vastuustaan.4. Yksikkönsä sisällä edelleenvaltuutuksen antanut valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä on vastuussa sisäisten hallinnointi- ja valvontajärjestelmien tehokkuudesta ja vaikuttavuudesta sekä edelleenvaltuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän valinnasta.5. Jos valtuuksia on edelleenvaltuutuksella siirretty unionin edustustojen päälliköille, valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä on vastuussa käytössä olevien sisäisten hallinnointi- ja valvontajärjestelmien määrittelystä sekä niiden tehokkuudesta ja vaikuttavuudesta. Unionin edustustojen päälliköt ovat vastuussa edellä tarkoitettujen järjestelmien asianmukaisesta perustamisesta ja toiminnasta valtuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän antamien ohjeiden mukaisesti sekä varojen ja toteuttamiensa toimien hallinnoinnista vastuullaan olevassa unionin edustustossa. Edustustojen päälliköiden on ennen tehtäviensä vastaanottamista osallistuttava erityiskoulutukseen, jossa käsitellään tulojen ja menojen hyväksyjien tehtäviä ja vastuita ja talousarvion toteuttamista 199 artiklassa tarkoitetun delegoidun asetuksen mukaisesti.Unionin edustustojen päälliköiden on laadittava kertomuksia tämän kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti vastuullaan olevista tehtävistä 64 artiklan 3 kohdan mukaisesti.Unionin edustustojen päälliköt antavat joka vuosi komission valtuutetulle tulojen ja menojen hyväksyjälle varmuutta koskevan lausumansa edustustonsa sisäisistä hallinnointi- ja valvontajärjestelmistä sekä heille edelleenvaltuutuksella siirrettyjen toimien hallinnoinnista ja tuloksista, jotta tulojen ja menojen hyväksyjä voi laatia oman varmuutta koskevan lausumansa 63 artiklan 9 kohdan mukaisesti.6. Jokainen toimielin perustaa erityisen taloudellisten väärinkäytösten tutkintaelimen tai osallistuu usean toimielimen yhteisen tutkintaelimen perustamiseen. Tutkintaelimet toimivat riippumattomasti, ja niiden tehtävänä on selvittää, onko taloudellinen väärinkäytös tapahtunut, ja päättää mahdollisista seuraamuksista.Toimielin päättää kyseisen elimen lausunnon perusteella, aloittaako se kurinpitomenettelyn tai saattaako se asianomaiset korvausvelvollisiksi. Jos elin on havainnut järjestelmään liittyviä ongelmia, se toimittaa tulojen ja menojen hyväksyjälle ja valtuutetulle tulojen ja menojen hyväksyjälle, jos tämä ei ole osallisena jutussa, sekä sisäiselle tarkastajalle kertomuksen, jossa se esittää asiaa koskevia suosituksia.7. Kun unionin edustustojen päälliköt toimivat edelleenvaltuutettuina tulojen ja menojen hyväksyjinä 53 artiklan toisen kohdan mukaisesti, komission tämän artiklan 4 kohdan mukaisesti perustama taloudellisten väärinkäytösten tutkintaelin on toimivaltainen kyseisessä kohdassa tarkoitetuissa asioissa.Jos tutkintaelin havaitsee järjestelmään liittyviä ongelmia, se toimittaa tulojen ja menojen hyväksyjälle, korkealle edustajalle ja komission valtuutetulle tulojen ja menojen hyväksyjälle, jos tämä ei ole osallisena asiassa, sekä sisäiselle tarkastajalle kertomuksen, jossa se esittää asiaa koskevia suosituksia.Komissio voi tutkintaelimen lausunnon perusteella pyytää korkeaa edustajaa aloittamaan nimittävän viranomaisen ominaisuudessa kurinpitotoimia tai korvausvastuuta koskevan menettelyn edelleenvaltuutettujen tulojen ja menojen hyväksyjien osalta, jos väärinkäytökset koskevat näille edelleenvaltuutuksella siirrettyjä komission toimivaltuuksia. Korkea edustaja toteuttaa tällöin henkilöstösääntöjen mukaisesti asianmukaiset toimenpiteet kurinpitotoimia ja/tai korvauksen maksua koskevien päätösten täytäntöönpanemiseksi komission suosituksen mukaisesti.Jäsenvaltioiden on tuettava täysimääräisesti unionia henkilöstösääntöjen 22 artiklaan perustuvan korvausvastuun täytäntöönpanossa väliaikaisten toimihenkilöiden osalta, joihin sovelletaan Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 2 artiklan e alakohtaa.3 JAKSO TILINPITÄJIIN JA ENNAKOIDEN HOITAJIIN SOVELLETTAVAT SÄÄNNÖT71 ARTIKLA TILINPITÄJIIN SOVELLETTAVAT SÄÄNNÖTTilinpitäjään voidaan kohdistaa kurinpitomenettely ja hänet voidaan saattaa korvausvelvolliseksi henkilöstösääntöjen ehtojen ja niissä määrättyjen menettelyjen mukaisesti. Hänet voidaan erityisesti saattaa vastuuseen, jos:a) hänen hallussaan olevat rahavarat, muut varat tai asiakirjat katoavat taikka menettävät arvonsa;b) pankki- tai postisiirtotilejä on aiheettomasti muutettu;c) perinnät tai maksut eivät ole perintä- tai maksumääräyksien mukaisia;d) tulojen kantaminen on laiminlyöty.72 artiklaEnnakoiden hoitajiin sovellettavat säännötEnnakoiden hoitajaan voidaan kohdistaa kurinpitomenettely ja hänet voidaan saattaa korvausvelvolliseksi henkilöstösääntöjen ehtojen ja niissä määrättyjen menettelyjen mukaisesti. Hänet voidaan erityisesti saattaa vastuuseen, jos:a) hänen hallussaan olevat rahavarat, muut varat tai asiakirjat katoavat taikka menettävät arvonsa;b) hänen suorittamiensa maksujen perustana ei ole asianmukaisia tositteita;c) maksu on suoritettu muulle kuin maksuun oikeutetulle;d) tulojen kantaminen on laiminlyöty.5 LUKU TULOTAPAHTUMAT1 JAKSO OMIEN VAROJEN KÄYTTÖÖN ASETTAMINEN73 ARTIKLA OMAT VARATTalousarvioon otetaan euroina ilmaistu arvio unionin omien varojen järjestelmästä tehdyssä neuvoston päätöksessä tarkoitetuista omista varoista muodostuvista tuloista. Ne asetetaan käyttöön päätöksen soveltamisesta annetun neuvoston asetuksen mukaisesti.2 JAKSOSAAMISENNUSTE74 ARTIKLA SAAMISENNUSTE1. Kun toimivaltaisella tulojen ja menojen hyväksyjällä on riittävästi luotettavaa tietoa toimenpiteestä tai tilanteesta, josta voi aiheutua unionille saamisia, hän laatii ensin saamisennusteen.2. Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä muuttaa saamisennustetta heti, kun hänen tietoonsa tulee seikka, joka muuttaa saamisennusteen pohjana olevaa toimenpidettä tai tilannetta.Laadittaessa sellaista toimenpidettä tai tilannetta koskevaa perintämääräystä, jonka pohjalta on aiemmin tehty saamisennuste, toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä mukauttaa ennusteen määrää vastaavasti.Jos perintämääräys koskee samansuuruista määrää, saamisennusteen määräksi muutetaan nolla.3. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, unionin omien varojen järjestelmästä tehdyssä neuvoston päätöksessä määritellyistä omista varoista, jotka jäsenvaltiot maksavat määrättyinä eräpäivinä, ei laadita saamisennustetta ennen kuin jäsenvaltiot asettavat varat komission käyttöön. Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä laatii sen sijaan niitä koskevan perintämääräyksen.3 JAKSOSAAMISEN VAHVISTAMINEN75 ARTIKLA SAAMISEN VAHVISTAMINEN1. Saamisen vahvistaminen on toimi, jolla valtuutettu tai edelleenvaltuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä:a) varmistaa, että velallisella on velkaa;b) määrittää tai tarkastaa velan aiheellisuuden ja sen määrän; jac) tarkastaa, että velka on riidaton.2. Komission käyttöön asetetut omat varat sekä kaikki saamiset, jotka ovat selvät, rahassa määritellyt ja erääntyneet, on vahvistettava tilinpitäjälle annetulla perintämääräyksellä ja sen jälkeen velalliselle osoitetulla veloitusilmoituksella; nämä laatii toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä.3. Aiheettomasti maksetut määrät peritään takaisin.4. Unionille maksettavan viivästyskoron edellytyksistä säädetään 199 artiklassa tarkoitetussa delegoidussa asetuksessa.4 JAKSOPERINNÄN HYVÄKSYMINEN76 ARTIKLA PERINNÄN HYVÄKSYMINEN1. Perintätoimen hyväksyminen on toimi, jolla toimivaltainen valtuutettu tai edelleenvaltuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä antaa tilinpitäjälle perintämääräyksellä ohjeet periä hänen vahvistamansa saaminen.2. Toimielin voi määrätä saamisen maksuvelvollisuuden myös muille kuin jäsenvaltioille SEUT-sopimuksen 299 artiklassa tarkoitetulla täytäntöönpanokelpoisella päätöksellä.5 JAKSOPERINTÄ77 ARTIKLA PERINTÄÄ KOSKEVAT SÄÄNNÖT1. Tilinpitäjä on vastuussa toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän asianmukaisesti laatimista saamisten perintää koskevista määräyksistä. Hän huolehtii siitä, että unionin tulot maksetaan kassaan asianmukaisesti ja että unionin oikeudet turvataan.Periessään saamisia tilinpitäjä ottaa huomioon velallisen omat selvät, rahassa määritellyt ja erääntyneet saamiset unionilta.2. Aikoessaan luopua vahvistetun saamisen perimisestä kokonaisuudessaan tai osittain toimivaltainen valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä tarkastaa, että luopuminen on 199 artiklassa tarkoitetussa delegoidussa asetuksessa säädettyjen menettelyjen ja perusteiden mukaisesti asianmukainen ja moitteettoman varainhoidon ja suhteellisuuden periaatteen mukainen. Luopumispäätös on perusteltava. Tulojen ja menojen hyväksyjä voi siirtää tätä päätöstä koskevaa toimivaltaa ainoastaan 199 artiklassa tarkoitetussa delegoidussa asetuksessa säädetyin edellytyksin.Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä voi kokonaan tai osittain peruuttaa vahvistetun saamisen 199 artiklassa tarkoitetussa delegoidussa asetuksessa säädetyin edellytyksin. Vahvistetun saamisen osittainen peruuttaminen ei tarkoita, että unioni luopuisi vahvistetusta saamisoikeudestaan.78 artiklaVanhentumisaikaUnionin saamiset kolmansilta ja kolmansien saamiset unionilta vanhentuvat viidessä vuodessa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asiaan sovellettavia erityissäännöksiä tai unionin omien varojen järjestelmästä tehdyn neuvoston päätöksen soveltamista.Vanhentumisajan alkamisajankohdasta ja vanhentumisajan keskeyttämisen edellytyksistä säädetään 199 artiklassa tarkoitetussa delegoidussa asetuksessa.79 artiklaUnionin saamisten kohtelu jäsenvaltioissaUnionin saamisia ei saa asettaa huonompaan asemaan kuin julkisoikeudellisten yhteisöjen saamisia niissä jäsenvaltioissa, joissa perintämenettely on käynnistetty.80 artiklaKomission määräämät sakot ja seuraamusmaksut sekä niistä kertyneet korotSakoista, seuraamusmaksuista ja seuraamuksista peräisin olevia määriä sekä niistä kertyneitä korkoja tai muita tuloja ei kirjata budjettituloiksi niin kauan kuin Euroopan unionin tuomioistuin voi kumota niitä koskevat päätökset.Ensimmäisessä kohdassa tarkoitettu määrä otetaan tuloina talousarvioon viimeistään sitä vuotta seuraavana vuonna, jona kaikki muutoksenhakukeinot on käytetty, edellyttäen että varoja ei palauteta varat suorittaneelle yksikölle Euroopan unionin tuomioistuimen antaman tuomion perusteella.Ensimmäisessä kohdassa tarkoitetusta kokonaismäärästä voidaan kuitenkin pidättää enintään 2 prosenttia vakuutena siitä, että varoille saadaan vähimmäistuotto, jos Euroopan unionin tuomioistuin kumoaa sakkoa koskevan päätöksen. Kyseinen summa otetaan tuloina seuraavien vuosien talousarvioon.Ensimmäisen kohdan säännöstä ei sovelleta päätöksiin tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä tai oikaisuista.6 LUKU MENOTAPAHTUMAT81 artikla Rahoituspäätös1. Kaikista menoista tehdään sitoumus, joka vahvistetaan, hyväksytään ja maksetaan.2. Menoon sitoutumista edeltää rahoituspäätös, jonka tekee toimielin tai ne viranomaiset, joille se on siirtänyt päätöstä koskevan toimivallan paitsi jos on kysymyksessä määrärahat, jotka voidaan 51 artiklan 5 kohdan e alakohdan mukaisesti toteuttaa ilman perussäädöstä.1 JAKSO MENOIHIN SITOUTUMINEN82 artikla Sitoumukset1. Talousarviositoumus on toimi, jolla maksuihin tarvittavat määrärahat varaudutaan suorittamaan talousarviosta myöhemmin oikeudellisten sitoumusten mukaisesti.Oikeudellisen sitoumuksen tekeminen on toimi, jolla tulojen ja menojen hyväksyjä luo tai vahvistaa velvoitteen, josta aiheutuu meno.Talousarviositoumuksen ja oikeudellisen sitoumuksen tekee sama tulojen ja menojen hyväksyjä, paitsi asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, joista säädetään 199 artiklassa tarkoitetussa delegoidussa asetuksessa.2. Talousarviositoumus on yksittäinen, jos menon edunsaaja ja määrä on määritelty.Talousarvioon tehdään kokonaissitoumus, jos ainakin yksi yksittäisen sitoumuksen tunnuspiirre on yksilöimättä.Talousarviositoumus on alustava, jos se on tarkoitettu kattamaan 162 artiklassa tarkoitettuja menoja tai juoksevia hallintomenoja, joiden määrää tai lopullisia edunsaajia ei ole lopullisesti vahvistettu.3. Useamman kuin yhden varainhoitovuoden aikana toteutettavia toimia koskevat talousarviositoumukset voidaan jakaa usealle eri varainhoitovuodelle vuotuisiin eriin ainoastaan silloin kun perussäädöksessä niin säädetään tai silloin kun on kyse hallintomenoista.83 artiklaSitoumuksia koskevat säännöt1. Toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän on tehtävä talousarviositoumus jokaisesta toimenpiteestä, josta aiheutuu meno talousarvioon, ennen kuin hän voi tehdä oikeudellisen sitoumuksen kolmansiin osapuoliin nähden tai siirtää varoja erityisrahastoon 178 artiklan nojalla.2. Edellä 1 kohdassa säädettyä velvoitetta tehdä talousarviositoumus ennen oikeudellista sitoumusta ei sovelleta toiminnan jatkuvuussuunnitelman mukaisessa kriisitilanteessa tehtyihin, komission hallinnollisen riippumattomuutensa perusteella hyväksymien menettelyjen mukaisiin oikeudellisiin sitoumuksiin.3. Jollei toisen osan IV osaston erityissäännöksistä muuta johdu, talousarvioon tehtävät kokonaissitoumukset kattavat niihin liittyvien yksittäisten oikeudellisten sitoumusten kokonaiskulut vuoden n + 1 joulukuun 31 päivään saakka.Yksittäisiin tai alustaviin talousarviositoumuksiin liittyvät yksittäiset oikeudelliset sitoumukset tehdään viimeistään 31 päivänä joulukuuta vuonna n, jollei 82 artiklan 3 kohdasta tai 195 artiklan 2 kohdasta muuta johdu.Ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa tarkoitettujen ajanjaksojen päätyttyä toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä purkaa käyttämättömiä määriä koskevat talousarviositoumukset.Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä kirjaa ennen kokonaissitoumuksen perusteella tehdyn yksittäisen oikeudellisen sitoumuksen allekirjoittamista sen määrän talousarviokirjanpitoon vähentämällä sen kokonaissitoumuksesta. Kun on kyse humanitaarisista avustustoimista, pelastuspalvelutoimista tai hätäavusta ja asialla on kiire, määrät voidaan kirjata välittömästi vastaavan yksittäisen oikeudellisen sitoumuksen allekirjoittamisen jälkeen.4. Useamman kuin yhden varainhoitovuoden aikana toteutettavia toimia koskeviin talousarviositoumuksiin ja oikeudellisiin sitoumuksiin sisältyy moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti määräpäivä, johon mennessä toteuttaminen on saatettava päätökseen, paitsi silloin kun on kyse henkilöstömenoista.Ne osat tällaisista sitoumuksista, joita ei ole käytetty kuuden kuukauden kuluttua määräajan päättymisestä, peruuntuvat 11 artiklan mukaisesti.Jos oikeudellisen sitoumuksen perusteella ei ole suoritettu 87 artiklassa tarkoitettua maksua kolmen vuoden kuluessa kyseisen sitoumuksen allekirjoittamisesta, oikeudellista sitoumusta vastaavan talousarviositoumuksen määrä peruuntuu lukuun ottamatta asioita, joiden käsittely on kesken tuomioistuimessa tai välityslautakunnassa.84 artiklaSitoumuksiin sovellettavat tarkastukset1. Talousarviositoumusta tehdessään toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä huolehtii siitä, että:a) meno on kirjattu oikeaan budjettikohtaan;b) määrärahat ovat käytettävissä;c) meno on perussopimusten, talousarvion, tämän asetuksen ja 199 artiklassa tarkoitetun delegoidun asetuksen määräysten ja säännösten sekä kaikkien, perussopimusten ja asetusten soveltamiseksi annettujen säädösten mukainen;d) moitteettoman varainhoidon periaatetta on noudatettu. Ennakkomaksujen, niiden määrän ja maksuaikataulun on oltava oikeassa suhteessa suunnitellun toimen kestoon, täytäntöönpanon edistymiseen sekä ennakkomaksuihin liittyviin taloudellisiin riskeihin.2. Kirjatessaan oikeudellista sitoumusta fyysisellä tai sähköisellä allekirjoituksella tulojen ja menojen hyväksyjä huolehtii siitä, että:a) kyseistä sitoumusta vastaa talousarviositoumus;b) meno on asianmukainen ja perussopimusten, talousarvion, tämän asetuksen ja 199 artiklassa tarkoitetun delegoidun asetuksen määräysten ja säännösten sekä kaikkien, perussopimusten ja asetusten soveltamiseksi annettujen säädösten mukainen;c) moitteettoman varainhoidon periaatetta on noudatettu.2 JAKSO MENOJEN VAHVISTAMINEN85 artikla Menojen vahvistaminenMenoja vahvistaessaan toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä:a) tarkastaa, että velkojalla on oikeus saamiseen;b) määrittää tai tarkastaa velan aiheellisuuden ja sen määrän;c) tarkastaa ne edellytykset, joilla saaminen voidaan vaatia maksettavaksi.3 JAKSO MENOJEN HYVÄKSYMINEN86 artikla Menojen hyväksyminenMenoja hyväksyessään toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä antaa tilinpitäjälle maksumääräyksellä ohjeet maksaa vahvistamansa menon määrä tarkastettuaan ensin, että määrärahat ovat käytettävissä.Jos toimitetuista palveluista, vuokrauspalvelut mukaan luettuina, tai tavaroista suoritetaan toistuvia maksuja, tulojen ja menojen hyväksyjä voi riskinarvioinnin perusteella määrätä, että käytetään suoraveloitusta.4 JAKSOMENOJEN MAKSAMINEN87 ARTIKLA MAKSUTYYPIT1. Maksu suoritetaan, jos on olemassa todisteet siitä, että asianomainen toiminta on perussäädöksen säännösten tai sopimusmääräysten mukainen, yhdellä tai useammalla seuraavista tavoista:a) maksetaan koko erääntynyt määrä;b) maksetaan:i) ennakkomaksu, joka voidaan jakaa useaan maksuerään, valtuutussopimuksen, hankinta- tai avustussopimuksen allekirjoittamisen tai avustuspäätöksen vastaanottamisen jälkeen;ii) yksi tai useampi välimaksu korvauksena toimen osittaisesta toteuttamisesta;iii) loput erääntyneestä määrästä, kun toimi on toteutettu kokonaisuudessaan.2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut maksutyypit erotetaan toisistaan talousarviokirjanpidossa maksujen suorittamisajankohtana.3. Jäljempänä 143 artiklassa tarkoitetuissa kirjanpitoon sovellettavissa säännöissä määrätään, miten ennakkomaksut selvitetään kirjanpidossa ja miten kustannusten tukikelpoisuus otetaan huomioon.4. Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä selvittää säännöllisesti ennakkomaksut. Hankintasopimuksiin, avustuspäätöksiin, avustussopimuksiin ja valtuutussopimuksiin, joilla toteuttamistehtäviä siirretään 55 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetuille yhteisöille ja henkilöille, otetaan asianmukaiset määräykset ja säännökset tätä varten.5. Muut avustusten saajille kertakorvauksena suoritettavat maksuerät katsotaan välimaksuiksi.88 artiklaMaksaminen käytettävissä olevien varojen rajoissaTilinpitäjä maksaa menot käytettävissä olevien varojen rajoissa.5 JAKSOMENOTAPAHTUMIA KOSKEVAT MÄÄRÄAJAT89 ARTIKLA MENOJA KOSKEVAT MÄÄRÄAJATMenot on vahvistettava, hyväksyttävä ja maksettava 199 artiklassa tarkoitetussa delegoidussa asetuksessa vahvistettujen määräaikojen mukaisesti. Kyseisessä asetuksessa täsmennetään myös edellytykset, joiden täyttyessä velkojilla on oikeus saada myöhässä maksetuista määristä viivästyskorkoa. Viivästyskorko maksetaan samasta budjettikohdasta kuin alkuperäinen meno.7 LUKUTIETOJENKÄSITTELYJÄRJESTELMÄT90 artiklaTapahtumien sähköinen hallinnointiKun tuloja ja menoja hallinnoidaan tietojenkäsittelyjärjestelmillä, allekirjoitukset voidaan tehdä sähköisesti.91 artiklaAsiakirjojen siirtäminen toimielinten välilläAsiakirjoja voidaan siirtää toimielinten välillä sähköisesti edellyttäen, että kyseiset toimielimet ovat sopineet asiasta etukäteen.8 LUKUSISÄINEN TARKASTAJA92 artiklaSisäisen tarkastajan nimeäminenKukin toimielin perustaa sisäisen tarkastuksen tehtävän, jota on hoidettava kansainvälisten standardien mukaisesti. Toimielimen nimeämä sisäinen tarkastaja vastaa toimielimelle talousarvion toteuttamisjärjestelmien ja -menettelyjen moitteettoman toiminnan tarkastamisesta. Sisäinen tarkastaja ei saa olla samalla tulojen ja menojen hyväksyjä eikä tilinpitäjä.Edelleenvaltuutettuina tulojen ja menojen hyväksyjinä 53 artiklan toisen kohdan mukaisesti toimiviin unionin edustustojen päälliköihin sovelletaan ulkosuhdehallinnon sisäistä tarkastusta suoritettaessa komission sisäisen tarkastajan todentamisvaltuuksia heille edelleenvaltuutuksella siirretyn varainhoidon osalta.Komission sisäinen tarkastaja toimii myös ulkosuhdehallinnon sisäisenä tarkastajana talousarvioon sisältyvän ulkosuhdehallinnon pääluokan toteuttamisen osalta, jollei 208 artiklasta muuta johdu.93 artiklaSisäisen tarkastajan valtuudet ja tehtävät1. Sisäinen tarkastaja neuvoo toimielintään riskienhallinnassa, esittää riippumattomia lausuntoja hallinnointi- ja valvontajärjestelmien laadusta sekä antaa suosituksia toimintojen toteuttamisedellytysten parantamiseksi ja edistääkseen moitteetonta varainhoitoa.Hänen tehtävänään on erityisesti:a) arvioida sisäisten hallinnointijärjestelmien asianmukaisuutta ja tehokkuutta sekä yksiköiden toiminnan tuloksellisuutta politiikkojen, ohjelmien ja toimien toteuttamisessa niihin liittyvien riskien kannalta; jab) arvioida kaikkiin talousarvion toteuttamistoimiin sovellettavien sisäisen valvonnan ja tarkastuksen järjestelmien tehokkuutta ja vaikuttavuutta.2. Sisäisen tarkastajan tehtäväkenttään kuuluvat toimielimen kaikki toiminnot ja yksiköt. Hän saa käyttöönsä rajoituksetta kaikki tiedot, joita hän tarvitsee tehtäviensä suorittamiseksi ja tarvittaessa paikan päällä myös jäsenvaltioissa ja kolmansissa maissa.Sisäinen tarkastaja tutustuu tulojen ja menojen hyväksyjien vuosittain antamaan toimintakertomukseen sekä muihin yksilöityihin tietoihin.3. Sisäinen tarkastaja antaa kertomuksen havainnoistaan ja suosituksistaan toimielimelle. Tämä varmistaa puolestaan, että tarkastusten perusteella annettuja suosituksia noudatetaan. Lisäksi sisäinen tarkastaja esittää toimielimelle sisäistä tarkastusta koskevan vuosikertomuksen, jossa ilmoitetaan tehtyjen sisäisten tarkastusten lukumäärä ja tyyppi, annetut suositukset ja näiden suositusten johdosta toteutetut jatkotoimet.4. Toimielin toimittaa vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle vuosittain kertomuksen, joka sisältää yhteenvedon tehtyjen sisäisten tarkastusten määrästä ja tyypistä, annetuista suosituksista ja näiden suositusten johdosta toteutetuista jatkotoimista.94 artiklaSisäisen tarkastajan riippumattomuusToimielin antaa sisäiseen tarkastajaan sovellettavat erityissäännökset siten, että niissä taataan hänen täydellinen riippumattomuutensa ja määritetään hänen vastuunsa.Jos sisäinen tarkastaja on henkilöstöön kuuluva, hänen vastuustaan on säädetty henkilöstösäännöissä ja se on täsmennetty 199 artiklassa tarkoitetussa delegoidussa asetuksessa.V OSASTOJULKISET HANKINNAT1 LUKU YLEISET SÄÄNNÖKSET1 JAKSOSOVELTAMISALA JA TARJOUSKILPAILUJEN RATKAISUPERIAATTEET95 ARTIKLA JULKISTEN HANKINTOJEN MÄÄRITELMÄ1. Julkiset hankinnat ovat vastikkeellisia kirjallisia sopimuksia, jotka tehdään yhden tai useamman taloudellisen toimijan sekä yhden tai useamman 111 ja 181 artiklassa tarkoitetun hankintaviranomaisen välillä ja jotka koskevat irtaimen tai kiinteän omaisuuden, työsuoritusten taikka palveluiden hankkimista talousarviosta osittain tai kokonaan suoritettavaa maksua vastaan.Tällaisia sopimuksia ovat:a) kiinteistöhankintasopimukset;b) tavarahankintasopimukset;c) urakkasopimukset;d) palveluhankintasopimukset.2. Puitesopimus on yhden tai useamman hankintaviranomaisen sekä yhden tai useamman taloudellisen toimijan välinen sopimus, jonka tarkoituksena on määrittää ehdot, joita sovelletaan määrätyn ajanjakson kuluessa tehtäviin hankintasopimuksiin erityisesti hintojen ja tarvittaessa myös määrien osalta. Siihen sovelletaan tämän osaston säännöksiä ratkaisumenettelystä ja sen julkistamisesta.3. Rajoittamatta 100–103 artiklan soveltamista tätä osastoa ei sovelleta avustuksiin eikä palveluhankintasopimuksiin, jotka on tehty komission ja Euroopan investointipankin, Euroopan investointirahaston tai minkä tahansa muun Euroopan investointipankin tytäryhteisön välillä.96 artiklaJulkisiin hankintoihin sovellettavat periaatteet1. Talousarviosta kokonaan tai osittain rahoitettavissa julkisissa hankinnoissa on noudatettava avoimuuden, suhteellisuuden, tasapuolisen kohtelun ja syrjimättömyyden periaatteita.2. Julkiset hankinnat on kilpailutettava mahdollisimman laajasti, jollei 98 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetusta neuvottelumenettelystä muuta johdu.Hankintaviranomaiset eivät saa käyttää puitesopimuksia väärin tai siten, että niiden tarkoituksena tai seurauksena on kilpailun estäminen, rajoittaminen tai vääristyminen.2 JAKSOJULKAISEMINEN97 ARTIKLA JULKISIA HANKINTOJA KOSKEVIEN ILMOITUSTEN JULKAISEMINEN1. Jäljempänä 112 tai 181 artiklassa säädetyn kynnysarvon ylittävistä hankinnoista on julkaistava ilmoitus Euroopan unionin virallisessa lehdessä .Tarjouskilpailua koskevan ennakkoilmoituksen saa jättää julkaisematta ainoastaan tämän asetuksen 98 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa tämän asetuksen 199 artiklassa tarkoitetussa delegoidussa asetuksessa säädetyllä tavalla ja direktiivin 2004/18/EY liitteessä II B tarkoitettujen palveluhankintojen osalta.Joitakin tietoja tarjouskilpailun ratkaisusta voidaan jättää julkaisematta, jos niiden julkaiseminen estäisi lain soveltamista tai olisi yleisen edun vastaista tai vahingoittaisi julkisyhteisöjen tai yksityisten yritysten laillisia kaupallisia etuja taikka haittaisi niiden välistä rehellistä kilpailua.2. Hankintasopimukset, joiden arvo on pienempi kuin 112 tai 181 artiklassa säädetty kynnysarvo, sekä direktiivin 2004/18/EY liitteessä II B tarkoitetut palveluhankintasopimukset on julkaistava asianmukaisin keinoin 199 artiklassa tarkoitetussa delegoidussa asetuksessa säädetyllä tavalla.3 JAKSOHANKINTAMENETTELYT98 ARTIKLA HANKINTAMENETTELYT1. Hankintamenettelyt ovat seuraavat:a) avoin menettely;b) rajoitettu menettely;c) suunnittelukilpailu;d) neuvottelumenettely;e) kilpailullinen neuvottelumenettely.Jos hankinta- tai puitesopimus kiinnostaa kahta tai useampaa toimielintä, toimeenpanovirastoa tai 200 tai 201 artiklassa tarkoitettua elintä ja aina, kun on mahdollista lisätä tehokkuutta, asianomaiset hankintaviranomaiset pyrkivät toteuttamaan hankintamenettelyn toimielinten yhteisenä menettelynä.Jos hankinta- tai puitesopimus on tarpeen jonkin toimielimen ja jäsenvaltion hankintaviranomaisen yhteisen toimen toteuttamiseksi, toimielin ja kyseinen hankintaviranomainen voivat toteuttaa hankintamenettelyn yhteisesti 199 artiklassa tarkoitetussa delegoidussa asetuksessa säädetyllä tavalla.2. Kun hankinnan arvo on suurempi kuin 112 tai 181 artiklassa säädetty kynnysarvo, siihen voidaan soveltaa neuvottelumenettelyä ainoastaan 199 artiklassa tarkoitetussa delegoidussa asetuksessa esitetyissä tapauksissa.3. Kynnysarvot, jotka alittavissa hankinnoissa hankintaviranomainen voi joko soveltaa neuvottelumenettelyä tai 95 artiklan 1 kohdan ensimmäisestä alakohdasta poiketen vain maksaa laskut, määritetään 199 artiklassa tarkoitetussa delegoidussa asetuksessa.4. Jäljempänä 199 artiklassa tarkoitetussa delegoidussa asetuksessa säädetään, mitä 1 kohdassa tarkoitetuista hankintamenettelyistä sovelletaan direktiivin 2004/18/EY liitteessä II B tarkoitettuihin palveluhankintasopimuksiin ja sopimuksiin, jotka on julistettu salaisiksi tai joiden täyttäminen edellyttää erityisiä turvatoimenpiteitä taikka kun unionin olennaiset turvallisuusedut sitä vaativat.99 artiklaTarjouspyyntöasiakirjojen sisältöTarjouspyyntöasiakirjoissa on annettava täydellinen, selkeä ja täsmällinen määritelmä hankintasopimuksen aiheesta ja esitettävä hankintaan sovellettavat hylkäämis-, valinta- ja ratkaisuperusteet.100 artiklaPerusteet toimijan sulkemiseksi tarjouskilpailun ulkopuolelle1. Hankintamenettelyihin ei saa osallistua ehdokas tai tarjoaja, joka:a) on konkurssissa tai selvitystilassa taikka on keskeyttänyt liiketoimintansa tai jolle on vahvistettu akordi tai jota koskeva konkurssi- tai akordihakemus tai hakemus yhtiön purkamiseksi on vireillä tai joka on muun vastaavan kansalliseen lainsäädäntöön ja kansallisiin määräyksiin perustuvan menettelyn alainen;b) on tuomittu, tai henkilö, jolla on valtuudet edustaa ehdokasta tai tarjoajaa, tehdä päätöksiä sen puolesta tai valvoa sitä, on tuomittu ammattinsa harjoittamiseen liittyvästä rikkomuksesta jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen antamalla lainvoimaisella tuomiolla;c) on syyllistynyt ammattiaan harjoittaessaan vakavaan virheeseen, jonka hankintaviranomainen voi näyttää toteen millä tahansa perusteella, Euroopan investointipankin tai kansainvälisen järjestön päätös mukaan luettuna;d) on laiminlyönyt verojen tai lakisääteisten sosiaalimaksujen suorittamisen maassa, johon se on sijoittautunut, tai hankintaviranomaisen maassa taikka maassa, jossa hankinta toteutetaan;e) on tuomittu, tai henkilö, jolla on valtuudet edustaa ehdokasta tai tarjoajaa, tehdä päätöksiä sen puolesta tai valvoa sitä, on tuomittu lainvoimaisella päätöksellä petoksesta, lahjonnasta, rikollisjärjestöön osallistumisesta, rahanpesusta tai muusta laittomasta toiminnasta, joka vahingoittaa unionin taloudellisia etuja;f) on 103 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun hallinnollisen seuraamuksen kohteena.Edellä olevia a–d alakohtaa ei sovelleta tapauksiin, joissa tavaroita hankitaan erityisen edullisin ehdoin joko liiketoimintansa lopettavalta toimittajalta tai konkurssipesän pesänhoitajalta tai selvittäjältä taikka velkojien kanssa tehdyn akordin tai muun vastaavan kansallisen menettelyn tuloksena.Edellä olevia b ja e alakohtaa ei sovelleta, jos ehdokas tai tarjoaja voi osoittaa, että riittäviä toimenpiteitä on kohdistettu henkilöön, jolla on valtuudet edustaa sitä, tehdä päätöksiä sen puolesta tai valvoa sitä ja jota b tai e alakohdassa tarkoitettu tuomio koskee.2. Kun kyseessä on neuvottelumenettely, ja teknisistä tai taiteellisista taikka yksinoikeuden suojaamiseen liittyvistä syistä hankinta on annettava tietyn taloudellisen toimijan tehtäväksi, toimielin voi päättää että se ei sulje pois kyseistä toimijaa 1 kohdan a, c tai d alakohdassa tarkoitetuilla perusteilla, jos tämä on välttämätöntä toimielimen toiminnan jatkuvuuden varmistamiseksi. Tällainen päätös on perusteltava.3. Ehdokkaan tai tarjoajan on vahvistettava, että mikään 1 kohdassa esitetyistä tilanteista ei koske sitä. Hankintaviranomainen voi kuitenkin 199 artiklassa tarkoitetussa delegoidussa asetuksessa säädetyllä tavalla luopua tästä vaatimuksesta, jos avustus on hyvin vähäinen.Jotta 1 kohtaa sovellettaisiin oikein, ehdokkaan tai tarjoajan on hankintaviranomaisen pyynnöstäa) annettava tiedot omistussuhteista tai hallinnasta, valvonnasta ja edustusvaltuutuksesta, kun ehdokas tai tarjoaja on oikeushenkilö, ja vahvistettava, että mikään 1 kohdassa esitetyistä tilanteista ei koske sitä;b) vahvistettava, kun suunnitellaan alihankintaa, että alihankkijaa ei koske mikään 1 kohdassa tarkoitetuista tilanteista.4. Jäljempänä 199 artiklassa tarkoitetussa delegoidussa asetuksessa säädetään enimmäismääräajasta, jona 1 kohdassa tarkoitetut tilanteet johtavat ehdokkaan tai tarjoajan sulkemiseen hankintamenettelyn ulkopuolelle. Enimmäismääräaika ei saa olla pitempi kuin 10 vuotta.101 artiklaPerusteet toimijan sulkemiseksi hankintamenettelyn ulkopuolelle menettelyn aikanaHankintamenettelyn ulkopuolelle suljetaan ehdokas tai tarjoaja, joka kyseisen hankintamenettelyn yhteydessä:a) on jäävi;b) on syyllistynyt väärien tietojen antamiseen ilmoittaessaan hankintaviranomaiselle hankintamenettelyyn osallistumista varten vaadittuja tietoja tai ei ole toimittanut vaadittuja tietoja;c) on jossakin 100 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista, hankintamenettelystä poissulkemiseen johtavista tilanteista.102 artiklaPoissulkemisia koskeva keskustietokanta1. Komissio perustaa keskustietokannan ja hoitaa sitä henkilötietojen suojelua koskevia unionin säännöksiä noudattaen. Keskustietokanta sisältää tiedot ehdokkaista ja tarjoajista, jotka ovat jossakin 100 artiklassa tai 103 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tai 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetuista tilanteista. Tietokanta on toimielinten, toimeenpanovirastojen ja 200 artiklassa tarkoitettujen elinten yhteinen.2. Jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden viranomaisten samoin kuin talousarvion toteuttamiseen 55 ja 58 artiklan mukaisesti osallistuvien, muiden kuin 1 kohdassa tarkoitettujen elinten on annettava toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle tiedot niistä hakijoista ja tarjoajista, jotka ovat jossakin 100 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitetuista tilanteista, jos kyseisen toimijan menettely on vahingoittanut unionin taloudellisia etuja. Tulojen ja menojen hyväksyjä ottaa vastaan tiedot ja pyytää tilinpitäjää kirjaamaan tiedot tietokantaan.Ensimmäisessä alakohdassa mainituilla viranomaisilla ja elimillä on oltava pääsy tietokannan tietoihin, ja ne voivat ottaa ne huomioon tarpeen mukaan ja omalla vastuullaan talousarvion toteuttamiseen liittyvissä hankintamenettelyissä.3. Euroopan keskuspankilla, Euroopan investointipankilla ja Euroopan investointirahastolla on oltava pääsy tietokannan tietoihin omien varojensa suojaamiseksi, ja ne voivat ottaa kyseiset tiedot huomioon hankintamenettelyissä tarpeen mukaan ja omalla vastuullaan omien hankintasääntöjensä mukaisesti.Niiden on annettava komissiolle tiedot ehdokkaista ja tarjoajista, jotka ovat jossakin 100 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetuista tilanteista, jos kyseisen toimijan menettely on vahingoittanut unionin taloudellisia etuja.4. Jäljempänä 199 artiklassa tarkoitetussa delegoidussa asetuksessa säädetään avoimista ja johdonmukaisista perusteista poissulkemisperusteiden oikeasuhteisen soveltamisen varmistamiseksi. Komissio määrittelee tietokannan käyttöön sovellettavat vakiomenettelyt ja tekniset eritelmät.103 artiklaHallinnolliset ja taloudelliset seuraamukset1. Hankintaviranomainen voi määrätä hallinnollisia tai taloudellisia seuraamuksia:a) toimeksisaajalle, ehdokkaalle tai tarjoajalle 101 artiklan b alakohdassa tarkoitetuissa tilanteissa;b) toimeksisaajalle, jonka on todettu rikkoneen vakavasti talousarviosta rahoitettavaan hankintaan liittyviä velvoitteitaan.Kaikissa tapauksissa hankintaviranomaisen on kuitenkin annettava asianomaiselle tilaisuus esittää huomautuksensa.2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen seuraamusten on oltava oikeassa suhteessa hankinnan merkitykseen ja väärinkäytöksen vakavuuteen, ja ne voivat olla seuraavat:a) kyseinen ehdokas, tarjoaja tai toimeksisaaja suljetaan talousarviosta rahoitettavien hankintojen ja avustusten ulkopuolelle enintään kymmeneksi vuodeksi; ja/taib) ehdokkaalle tai tarjoajalle taikka toimeksisaajalle määrätään taloudellisia seuraamuksia, joiden määrä ei kuitenkaan saa ylittää kyseisen sopimuksen arvoa.3. Toimielin voi julkaista päätökset tai niiden yhteenvedot, joissa ilmoitetaan taloudellisen toimijan nimi, kuvataan lyhyesti tosiseikat ja ilmoitetaan poissulkemisen kesto tai taloudellisten seuraamusten määrä.104 artiklaTarjouskilpailun ratkaisuperusteet1. Tarjouskilpailu ratkaistaan tarjousten sisältöön sovellettavien ratkaisuperusteiden perusteella, sen jälkeen kun niiden taloudellisten toimijoiden, joita ei ole suljettu pois 100 tai 101 artiklan tai 103 artiklan 2 kohdan a alakohdan perusteella, valmiudet on tarkastettu tarjouspyyntöasiakirjoissa esitettyjen valintaperusteiden mukaisesti.2. Tarjouskilpailu ratkaistaan tarjousmenettelyssä tai valitsemalla taloudellisesti edullisin tarjous.105 artiklaTarjousten jättäminen1. Tarjousten jättäminen on järjestettävä siten, että tarjouksista syntyy todellista kilpailua ja että ne pysyvät salaisina niiden samanaikaiseen avaamiseen asti.2. Hankintaviranomainen voi, jos katsoo sen asianmukaiseksi ja oikeasuhteiseksi, vaatia tarjoajilta 199 artiklassa tarkoitetussa delegoidussa asetuksessa säädettyjen edellytysten mukaisesti vakuuden tarjousten poisvetämisen varalta.3. Edellä 98 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja vähäisiä hankintoja lukuun ottamatta hakemukset tai tarjoukset saa avata ainoastaan tätä varten nimitetty lautakunta. Kaikki tarjoukset tai hakemukset, jotka todetaan sääntöjenvastaisiksi, hylätään.4. Osallistumispyynnöt tai tarjoukset, jotka lautakunta toteaa sääntöjenmukaisiksi, arvioidaan tarjouspyyntöasiakirjoissa määriteltyjen perusteiden mukaisesti, minkä jälkeen hankintaviranomaiselle ehdotetaan sopimuksen tekemistä tai käydään sähköinen huutokauppa.106 artiklaTasapuolisen kohtelun ja avoimuuden periaatteetHankintamenettelyn aikana hankintaviranomainen ja ehdokas tai tarjoaja saavat olla yhteydessä toisiinsa ainoastaan silloin, kun avoimuuden ja tasapuolisen kohtelun periaatteet voidaan turvata. Yhteydenotot eivät saa johtaa sopimusehtojen tai alkuperäisten tarjousehtojen muuttamiseen.107 artiklaTarjouskilpailun ratkaisu1. Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä nimeää tarjouskilpailun voittajan noudattaen tarjouspyyntöasiakirjoissa määriteltyjä valinta- ja ratkaisuperusteita ja julkisista hankinnoista annettuja sääntöjä.2. Hankintaviranomaisen on ilmoitettava jokaiselle hylätylle ehdokkaalle tai tarjoajalle seikat, joiden perusteella tämän ehdokkuus tai tarjous on hylätty, sekä jokaiselle valintaperusteet täyttävälle tarjoajalle, jota poissulkemisperusteet eivät koske ja joka sitä kirjallisesti pyytää, valitun tarjouksen ominaisuudet ja siihen liittyvät edut sekä valitun tarjouksen tekijän nimi.Joitakin tietoja voidaan kuitenkin jättää ilmoittamatta, jos niiden ilmoittaminen estäisi lain soveltamista tai olisi yleisen edun vastaista tai vahingoittaisi julkisyhteisöjen tai yksityisten yritysten laillisia kaupallisia etuja taikka haittaisi niiden välistä rehellistä kilpailua.108 artiklaHankintamenettelyn peruuttaminenHankintaviranomainen voi sopimuksen allekirjoittamiseen asti joko luopua hankinnan tekemisestä tai peruuttaa hankintamenettelyn. Tässä tapauksessa ehdokkaat tai tarjoajat eivät voi vaatia minkäänlaista korvausta.Tällainen päätös on perusteltava ja saatettava ehdokkaiden tai tarjoajien tietoon.4 JaksoVakuudet ja valvonta109 ARTIKLA VAKUUDET1. Hankintaviranomainen vaatii toimeksisaajilta etukäteen vakuuden 199 artiklassa tarkoitetussa delegoidussa asetuksessa säädetyissä tapauksissa.2. Hankintaviranomainen voi, jos katsoo sen asianmukaiseksi ja oikeasuhteiseksi, vaatia toimeksisaajilta etukäteen vakuuden:a) sopimuksen täyden täytäntöönpanon varmistamiseksi; taib) ennakkomaksujen suorittamiseen liittyvien taloudellisten riskien rajoittamiseksi.110 artiklaVirheet, sääntöjenvastaisuudet tai petokset menettelyn aikanaJos ilmenee, että ratkaisumenettelyyn on liittynyt huomattavia virheitä, sääntöjenvastaisuuksia tai petoksia, hankintaviranomaisen on keskeytettävä menettely ja toteutettava tarvittavat toimenpiteet, menettelyn peruuttaminen mukaan luettuna.Jos hankintasopimuksen tekemisen jälkeen ilmenee, että ratkaisumenettelyyn tai sopimuksen täytäntöönpanoon on liittynyt huomattavia virheitä, sääntöjenvastaisuuksia tai petoksia, hankintaviranomainen voi joko jättää sopimuksen tekemättä tai keskeyttää sen täytäntöönpanon sen mukaan, mihin menettelyn vaiheeseen on edetty, tai tarvittaessa purkaa sopimuksen.Jos tällaisen virheen, sääntöjenvastaisuuden tai petoksen on tehnyt toimeksisaaja, hankintaviranomainen voi lisäksi kieltäytyä suorittamasta maksuja ja periä takaisin jo maksetut määrät tai purkaa kyseisen toimeksisaajan kanssa tehdyt sopimukset suhteessa virheen, sääntöjenvastaisuuden tai petoksen vakavuuteen.2 LUKUToimielinten omaan lukuunsa tekemiin hankintoihin sovellettavat säännökset111 artiklaHankintaviranomainenHankintaviranomaisia ovat toimielimet, jotka tekevät hankintoja omaan lukuunsa. Ne siirtävät hankintaviranomaisen tehtävien hoitamiseen tarvittavat toimivaltuutensa 62 artiklan mukaisesti.112 artiklaSovellettavat kynnysarvot1. Jollei tämän asetuksen toisen osan IV osaston säännöksistä muuta johdu, direktiivissä 2004/18/EY vahvistetaan kynnysarvot, joilla määritetään:a) 97 artiklassa tarkoitetut julkaisemistavat;b) 98 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen menettelytapojen valinta;c) kulloinkin sovellettavat määräajat.2. Jollei 199 artiklassa tarkoitetussa delegoidussa asetuksessa säädetyistä poikkeuksista tai edellytyksistä muuta johdu, hankintaviranomainen saa allekirjoittaa direktiivin 2004/18/EY soveltamisalaan kuuluvan sopimuksen tai puitesopimuksen tarjouskilpailun voittajan kanssa vasta odotusajan kuluttua.113 artiklaTarjouskilpailuun osallistumista koskevat säännötTarjouskilpailuun voivat osallistua tasapuolisin edellytyksin luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt, jotka kuuluvat perussopimusten soveltamisalaan, sekä sellaisen kolmannen maan, joka on tehnyt unionin kanssa erillissopimuksen yhteistyöstä julkisten hankintojen alalla, luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt, kyseisessä sopimuksessa määrätyin edellytyksin.114 artiklaMaailman kauppajärjestön hankintasäännötKun on sovellettava Maailman kauppajärjestössä tehtyä julkisia hankintoja koskevaa monenkeskistä sopimusta, tarjouskilpailuihin voivat osallistua myös kyseisessä sopimuksessa määrätyin edellytyksin sellaisen valtion, joka on ratifioinut tämän sopimuksen, luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt.VI OSASTOAVUSTUKSET1 LUKU Avustusten soveltamisala ja muoto115 artiklaAvustusten soveltamisala1. Avustus on välitöntä vastikkeetonta rahoitusta, joka myönnetään johonkin seuraavista kohteista:a) toimintaan, jolla edistetään unionin politiikan mukaisen tavoitteen toteutumista;b) sellaisen elimen toimintaan, joka edistää unionin yleisen edun tai unionin politiikan mukaista tavoitetta (toiminta-avustukset).Avustuksista on laadittava kirjallinen sopimus, tai niistä on tehtävä hakijalle tiedoksiannettava komission päätös.2. Tässä osastossa tarkoitettuja avustuksia eivät ole:a) toimielinten jäsenistä ja muusta henkilöstöstä aiheutuvat menot ja Eurooppa-kouluja koskevat maksuosuudet;b) 95 artiklassa tarkoitetut julkiset hankinnat sekä makrotaloudellisena rahoitusapuna maksettu tuki ja budjettituki;c) ensimmäisen osan VIII osastossa tarkoitetut rahoitusvälineet sekä osuudet ja osakkuudet kansainvälisissä rahoituslaitoksissa, kuten Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankissa (EBRD), tai unionin erityiselimissä, kuten Euroopan investointirahastossa;d) unionin jäsenmaksut elimille, joiden jäsen se on;e) 55, 56 ja 57 artiklassa tarkoitetut, välillistä hallinnointia noudattaen suoritetut maksut;f) maksut, jotka suoritetaan 59 artiklan mukaisesti perustetuille elimille niiden perustamissäädöksen nojalla;g) neuvoston asetuksen (EY) N:o 1290/2005[21] 3 artiklan 2 kohdan f alakohdassa tarkoitetut kalastusmarkkinoihin liittyvät menot;h) toimielinten kutsusta tai toimeksiannosta tehdyistä virkamatkoista koituneiden matka- ja oleskelukulujen korvaukset ja tarvittaessa muut niihin liittyvät kulukorvaukset;i) sellaisen suunnittelukilpailun palkinnot, johon sovelletaan ensimmäisen osan VII osaston säännöksiä.3. Kukin toimielin voi myöntää avustuksia tiedotustoimintaan tapauksissa, joissa julkisten hankintamenettelyjen käyttäminen ei asianmukaisesti perustelluista syistä olisi tarkoituksenmukaista.116 artiklaAvustusmuodotAvustuksia ovat:a) korvaukset, jotka kattavat yksilöidyn osuuden tosiasiallisesti syntyneistä avustuskelpoisista kustannuksista;b) kertakorvaukset;c) vakioyksikkökustannukset;d) kiinteämääräinen rahoitus;e) a–d alakohdassa tarkoitettujen avustusmuotojen yhdistelmät.2 LUKUPeriaatteet117 artiklaAvustuksiin sovellettavat yleiset periaatteet1. Avustuksiin sovelletaan avoimuuden ja tasapuolisen kohtelun periaatteita.2. Päällekkäisiä tai taannehtivia avustuksia ei saa myöntää.3. Avustettavaan toimintaan on saatava rahoitusta myös muista lähteistä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta toisen osan IV osastossa vahvistettuja yksityiskohtaisia sääntöjä.Avustusten yhteenlaskettu arvo ei saa ylittää enimmäismäärää, joka ilmaistaan arvioitujen avustuskelpoisten kustannusten perusteella vahvistettuna absoluuttisena arvona.Avustus ei saa ylittää avustuskelpoisia kustannuksia.4. Avustuksen tarkoituksena tai tuloksena ei saa olla voiton tuottaminen avustuksen saajan toiminnan tai työohjelman puitteissa.Ensimmäistä alakohtaa ei sovelleta:a) toimintaan, jonka tavoitteena on parantaa saajan rahoitusvalmiuksia tai tuottaa tuloa;b) luonnollisille henkilöille opiskelua, tutkimusta tai ammatillista koulutusta varten myönnettyihin apurahoihin.5. Jos unionin tason poliittisen puolueen tulot ylittävät menot sen varainhoitovuoden lopussa, jolle se sai toiminta-avustuksen, enintään 25 %:a vuoden kokonaistuloista vastaava osa tällaisesta ylijäämästä voidaan 2 kohdassa säädetystä voiton tuottamisen kieltävästä säännöstä poiketen siirtää seuraavalle vuodelle sillä edellytyksellä, että se käytetään kyseisen seuraavan vuoden ensimmäisen vuosineljänneksen kuluessa.Voiton tuottamisen kieltävän säännön noudattamisen varmistamiseksi omia varoja, erityisesti lahjoituksia ja jäsenmaksuja, jotka unionin tason poliittinen puolue on koonnut vuotuisesta toiminnastaan ja jotka ylittävät 15 prosenttia avustuksen saajan vastuulla olevista avustuskelpoisista kustannuksista, ei oteta huomioon.Toisen alakohdan säännöksiä ei sovelleta, jos Euroopan tason poliittisen puolueen vararahastot ylittävät 100 prosenttia sen keskimääräisistä vuotuisista tuloista.6. Edellä 3 ja 4 kohdassa säädettyjen, voiton tuottamisen kieltämistä sekä yhteisrahoitusta koskevien sääntöjen noudattaminen kertakorvausten, vakioyksikkökustannusten sekä kiinteämääräisen rahoituksen osalta on varmistettava kohtuudella näiden rahoituserien määrittämisen tai avustushakemuksen arvioinnin yhteydessä.7. Edellä olevia 122, 123 ja 124 artiklaa ei sovelleta Euroopan investointipankille taikka Euroopan investointirahastolle tai mille tahansa muulle Euroopan investointipankin tytäryhteisölle myönnettyihin avustuksiin.118 artikla Avoimuus1. Avustusten on perustuttava varainhoitovuoden alussa julkaistavaan työohjelmaan.Työohjelma toteutetaan julkaisemalla ehdotuspyyntöjä, paitsi poikkeuksellisissa ja asianmukaisesti perustelluissa kiireellisissä tapauksissa, tai jollei muita vaihtoehtoja ole avustuksen saajan aseman tai toiminnan luonteen vuoksi tai jos avustuksen saaja on nimetty perussäädöksessä.Ensimmäistä alakohtaa ei sovelleta hätäapuun, pelastuspalvelutoimiin tai humanitaarisiin avustustoimiin.2. Kaikista varainhoitovuoden aikana myönnetyistä avustuksista on julkaistava vuosittain luettelo 31 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti.119 artiklaPäällekkäisten avustusten kiellon periaateKutakin toimintaa varten voidaan samalle saajalle myöntää ainoastaan yksi avustus talousarviosta, paitsi jos asianomaisissa perussäädöksissä toisin säädetään.Saaja voi saada talousarviosta saman varainhoitovuoden aikana vain yhden toiminta-avustuksen.Hakijan on ilmoitettava välittömästi tulojen ja menojen hyväksyjälle tekemistään muista hakemuksista tai saamistaan muista avustuksista, jotka liittyvät samaan toimintaan tai työohjelmaan.Samoja kustannuksia ei missään olosuhteissa saa rahoittaa kahdesti talousarviosta.120 artiklaTaannehtivat avustukset1. Avustusta ei myönnetä jo aloitettuun toimintaan, ellei hakija voi osoittaa, että toiminta oli aloitettava ennen avustuksen myöntämistä.Tällaisissa tapauksissa rahoitettavat kustannukset eivät kuitenkaan saa olla aiheutuneet ennen avustushakemuksen jättämispäivää, paitsi perussäädöksessä säädetyissä asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa tai äärimmäisen kiireellisissä hätäapua, pelastuspalvelutoimia tai humanitaarisia avustustoimia koskevissa tapauksissa.Päättyneeseen toimintaan ei myönnetä avustusta takautuvasti.2. Toiminta-avustus on myönnettävä kuuden kuukauden kuluessa avustuksen saajan budjettivuoden alkamisesta. Rahoitettavat menot eivät saa olla aiheutuneet ennen avustushakemuksen jättämispäivää eivätkä ennen avustuksen saajan budjettivuoden alkamispäivää.121 artiklaAvustusten asteittaisen alenemisen periaateEllei perussäädöksessä tai 51 artiklan 5 kohdan d alakohdan mukaisesti myönnettyjä avustuksia koskevassa rahoituspäätöksessä toisin säädetä, yleistä unionin tason etua edistäville elimille myönnetyt toiminta-avustukset pienenevät asteittain neljännen vuoden jälkeen, kun ne uusitaan yli neljäksi vuodeksi.3 LUKUMyöntämismenettely122 artiklaAvustushakemus1. Avustushakemus on esitettävä kirjallisena.2. Avustushakemus on hyväksymiskelpoinen, jos sen esittäjä ona) oikeushenkilö;b) luonnollinen henkilö, jos toiminnan luonne tai ominaisuudet tai hakijan tavoitteet sitä edellyttävät.Edellä olevan a alakohdan soveltamiseksi avustushakemus voidaan hyväksyä, jos sen on tehnyt oikeussubjekti, jolla ei ole asiaan sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaista oikeushenkilöllisyyttä edellyttäen, että kyseisen oikeussubjektin edustajilla on kelpoisuus tehdä oikeudellisia sitoumuksia sen puolesta ja että ne takaavat, että unionin taloudelliset edut saavat oikeushenkilöiden tarjoamaa suojaa vastaavan suojan.3. Edellä olevia 100–103 artiklaa sovelletaan myös avustuksen hakijaan. Hakijan on vahvistettava, että mikään 100–103 artiklassa tarkoitetuista tilanteista ei koske sitä. Tulojen ja menojen hyväksyjä voi kuitenkin 199 artiklassa tarkoitetussa delegoidussa asetuksessa säädettävällä tavalla luopua tästä vaatimuksesta missä tahansa seuraavista tapauksista:a) kyseessä on hyvin vähäinen avustus;b) tämä vaatimus on jo täytetty toisen myöntämismenettelyn yhteydessä;c) vaatimuksen täyttäminen on käytännössä mahdotonta.4. Tulojen ja menojen hyväksyjä voi määrätä hakijalle 103 artiklan mukaisesti tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia hallinnollisia tai taloudellisia seuraamuksia.Tällaisia seuraamuksia voidaan määrätä myös saajalle, joka on hakemuksen jättämisen tai avustuksen toteuttamisen yhteydessä syyllistynyt väärien tietojen antamiseen toimittaessaan tulojen ja menojen hyväksyjälle tämän vaatimia tietoja tai ei ole toimittanut vaadittuja tietoja.123 artiklaValinta- ja myöntämisperusteet1. Valintaperusteiden avulla arvioidaan hakijan valmiuksia toteuttaa ehdottamansa toiminta tai työohjelma.2. Avustusten myöntämisessä noudatettavien, ehdotuspyynnössä etukäteen ilmoitettujen perusteiden avulla ehdotuksia arvioidaan toiminnalle asetettujen tavoitteiden ja painopisteiden kannalta.124 artiklaArviointimenettely1. Ehdotukset arvioidaan ennakolta ilmoitettujen valinta- ja myöntämisperusteiden mukaisesti sen määrittämiseksi, mille ehdotuksille voidaan myöntää rahoitusta.2. Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä vahvistaa tämän jälkeen 1 kohdassa säädetyn arvioinnin perusteella luettelon avustuksen saajista ja avustusten määristä.3. Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä ilmoittaa hakijalle kirjallisesti hakemuksen hyväksymisestä tai hylkäämisestä. Jos avustushakemus hylätään, toimielimen on ilmoitettava syyt hakemuksen hylkäämiseen viittaamalla ennen kaikkea etukäteen ilmoitettuihin valinta- ja myöntämisperusteisiin.4 LUKUMaksaminen ja valvonta125 artiklaEnnakkomaksutakuuToimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä voi, jos katsoo sen asianmukaiseksi ja oikeasuhteiseksi, vaatia avustuksen saajalta etukäteen vakuuden ennakkomaksujen suorittamiseen liittyvien taloudellisten riskien rajoittamiseksi.126 artiklaAvustusten maksaminen ja tarkastukset1. Avustuksen määrä vahvistetaan lopullisesti vasta sitten, kun toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä on hyväksynyt loppuselvityksen ja kustannusselvityksen, mikä ei kuitenkaan estä toimielintä tekemästä myöhemmin tarkastuksia.2. Jos myöntämismenettelyyn tai avustuksen toteuttamiseen on liittynyt huomattavia virheitä, sääntöjenvastaisuuksia tai petoksia, toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä voi toteuttaa 110 artiklassa tarkoitettuja toimenpiteitä sen jälkeen, kun saajalle on annettu mahdollisuus esittää huomautuksensa.3. Jos valvonnassa tai tarkastuksissa ilmenee, että jonkin avustuksen saajan toimittamissa tiedoissa on toistuvia virheitä, joilla on vaikutusta myös sellaisiin tarkastamattomiin hankkeisiin, joissa sama saaja on tai on ollut mukana, tulojen ja menojen hyväksyjä voi laajentaa tulokset koskemaan niitä tarkastamattomia hankkeita, jotka voidaan tästä huolimatta tarkastaa avustussopimuksen mukaisesti, ja vaatia asianomaisen määrän palauttamista.Saaja voi riitauttaa tehdyn oikaisun esittämällä vastineen, jossa se osoittaa oikaisun perustana olevan laskelman virheelliseksi ja esittää uuden laskelman.5 LUKUTäytäntöönpano127 artiklaAlihankinnat ja avustusten edelleenjakaminen1. Jos toiminnan toteuttaminen tai, jos kyseessä on toiminta-avustus, työohjelma edellyttää avustuksen saajalta hankintasopimusten tekemistä, niiden yhteydessä noudatetaan 199 artiklassa tarkoitetussa delegoidussa asetuksessa säädettyjä menettelyjä.2. Jos toiminnan tai työohjelman toteuttaminen edellyttää taloudellisen tuen myöntämistä kolmansille, unionin avustuksen saaja voi antaa tällaista tukea edellyttäen, että seuraavat edellytykset täyttyvät:a) toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä on ennen avustuksen myöntämistä varmistanut, että avustuksen saajalta saadaan riittävät vakuudet siitä, että komissio saa perittyä saamisensa;b) tällaisen tuen antamisen ehdot määritellään täsmällisesti avustuspäätöksessä tai saajan ja komission välisessä avustussopimuksessa, jotta saajalle ei jää harkintavaltaa;c) kyseiset määrät ovat 199 artiklassa tarkoitetussa delegoidussa asetuksessa määritellyllä tavalla vähäisiä.3. Jokaisessa avustuspäätöksessä ja -sopimuksessa määrätään nimenomaisesti komission ja tilintarkastustuomioistuimen valtuuksista toimittaa kaikkien unionin varoja saaneiden kolmansien osalta asiakirjoihin, tietoihin, silloinkin kun ne on tallennettu sähköisesti, ja tarkastuskäynteihin perustuvia tarkastuksia.VII OSASTOPALKINNOT128 artikla MääritelmäTässä asetuksessa tarkoitetaan ”palkinnoilla” rahoitusta, joka myönnetään suunnittelukilpailun perusteella.129 artiklaYleiset säännöt1. Palkintoihin sovelletaan avoimuuden ja tasapuolisen kohtelun periaatteita.2. Palkinnot ovat osa 118 artiklassa tarkoitettua, komission hyväksymää työohjelmaa, ja niihin sovelletaan 118 artiklan 2 kohtaa.Suunnittelukilpailun säännöissä on ainakin vahvistettava myöntämisehdot ja -perusteet, palkinnon suuruus ja maksutapa.Palkintoja ei saa myöntää suoraan ilman suunnittelukilpailua, ja niistä on julkaistava ilmoitus samalla tavalla kuin ehdotuspyynnöistä.3. Palkinnot myöntää toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä tai palkintolautakunta. Palkinnon myöntäjät saavat vapaasti päättää ehdotusten laadun arvioinnin tai suunnittelukilpailun sääntöjen perusteella, myönnetäänkö palkinnot vai ei.4. Palkinnon määrää ei sidota sen saajalle aiheutuneisiin kustannuksiin.5. Jos palkinnon suuruus on yli 500 000 euroa ja sen myöntää avustuksen saaja tai toimeksisaaja, palkinnon myöntämisedellytyksille ja -perusteille on saatava komission hyväksyntä.VIII OSASTORAHOITUSVÄLINEET130 artikla Määritelmä ja soveltamisala1. Tässä asetuksessa tarkoitetaan ”rahoitusvälineillä” unionin rahoitustukia, jotka myönnetään talousarviosta lainojen, vakuuksien, oman pääoman ehtoisten tai sen luonteisten sijoitusten tai osakkuuksien taikka muun tyyppisen riskirahoituksen muodossa, mahdollisesti avustuksiin yhdistettynä, tietyn poliittisen tavoitteen edistämiseksi.2. Tämän osaston säännöksiä sovelletaan myös rahoitusvälineisiin välittömästi liittyviin tekijöihin, kuten tekniseen apuun.3. Komissio voi hallinnoida rahoitusvälineitä suoraan tai välillisesti siirtämällä tehtäviä 55 artiklan 1 kohdan b alakohdan iii ja iv alakohdassa tarkoitetuille yhteisöille.131 artiklaRahoitusvälineisiin sovellettavat periaatteet1. Unionin varojen lopullisille saajille myönnetään rahoitusvälineitä moitteettoman varainhoidon, avoimuuden ja tasapuolisen kohtelun periaatteiden mukaisesti sekä näihin rahoitusvälineisiin sovellettavassa perussäädöksessä vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.2. Rajoittamatta 46 artiklan 1 kohdan d ja e alakohdan soveltamista rahoitusvälineeseen liittyvät talousarviomenot eivät saa ylittää sitä varten tehtyä määrärahasitoumusta.3. Rahoitustoimien toteuttamiseen osallistuvien rahoituksen välittäjien on noudatettava rahanpesun ehkäisemiseen ja terrorismin torjuntaan sovellettavia vaatimuksia. Rahoituksen välittäjät eivät saa olla sijoittautuneita alueille, joiden tuomioistuimet eivät tee unionin kanssa yhteistyötä kansainvälisesti sovittujen veromääräysten soveltamisessa.4. Kaikissa 55 artiklan 1 kohdan b alakohdan iii ja iv alakohdassa tarkoitettujen yhteisöjen ja edellä 3 kohdassa tarkoitettujen rahoituksen välittäjien välisissä sopimuksissa on määrättävä nimenomaisesti komission ja tilintarkastustuomioistuimen valtuuksista toimittaa kaikkien unionin varoja saaneiden kolmansien osalta asiakirjoihin, tietoihin, silloinkin kun ne on tallennettu sähköisesti, ja tarkastuskäynteihin perustuvia tarkastuksia.IX OSASTOTILINPÄÄTÖS JA KIRJANPITO1 LUKU Tilinpäätös132 artiklaUnionin tilinpäätöksen rakenneUnionin tilinpäätökseen sisältyvät:a) konsolidoidut tilinpäätöslaskelmat, joissa esitetään talousarviosta rahoitettavien toimielinten, 200 artiklassa tarkoitettujen elinten sekä sellaisten muiden elinten konsolidoidut tilinpäätöslaskelmat, joiden tilinpäätökset on konsolidoitava unionin kirjanpitosääntöjen mukaisesti;b) yhdistellyt talousarviotilit, joissa esitetään talousarviosta rahoitettavien elinten talousarviokirjanpitoon sisältyvät tiedot.133 artiklaSelvitys varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta1. Kukin 132 artiklassa tarkoitettu toimielin ja elin laatii selvityksen varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta.Ne toimittavat selvityksensä budjettivallan käyttäjälle ja tilintarkastustuomioistuimelle viimeistään seuraavan varainhoitovuoden 31 päivänä maaliskuuta.2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa selvityksessä on esitettävä ainakin tiedot määrärahojen toteuttamisasteesta ja yhteenveto määrärahasiirroista eri budjettikohtien välillä.134 artiklaTilinpäätökseen sovellettavat säännötEdellä 132 artiklassa tarkoitettujen tilinpäätöslaskelmien on oltava komission tilinpitäjän hyväksymien unionin kirjanpitosääntöjen mukaisia, ja niiden on annettava oikea ja riittävä kuva varoista ja veloista, kuluista ja tuotoista sekä rahavirrasta.Edellä 132 artiklassa tarkoitettujen talousarviotilien laatimisessa on noudatettava tässä asetuksessa esitettyjä budjettiperiaatteita. Talousarviotilien on annettava oikea ja riittävä kuva talousarvion toteuttamisesta tuloina ja menoina.135 artiklaKirjanpitoperiaatteetEdellä 132 artiklassa tarkoitettuihin tilinpäätöslaskelmiin sisältyvät tiedot, myös tilinpäätöksen laatimisperiaatteita koskevat tiedot, on esitettävä tavalla, joka tekee niistä merkityksellisiä, luotettavia, vertailukelpoisia ja ymmärrettäviä. Tilinpäätöslaskelmien laadinnassa on noudatettava unionin kirjanpitosääntöihin sisältyviä yleisesti hyväksyttyjä kirjanpitoperiaatteita.136 artiklaTilinpäätöslaskelmat1. Tilinpäätöslaskelmat laaditaan miljoonina euroina ja ne sisältävät:a) taseen ja tuotto- ja kululaskelman, joista käyvät ilmi varat ja velat, taloudellinen asema sekä kuluneen varainhoitovuoden taloudellinen tulos 31 päivältä joulukuuta; ne esitetään komission tilinpitäjän hyväksymien kirjanpitosääntöjen mukaisesti;b) rahavirtalaskelman, josta käyvät ilmi varainhoitovuoden kassaan- ja kassastamaksut sekä kassatilanne varainhoitovuoden lopussa;c) nettovarojen muutoslaskelman, jossa esitetään yhteenveto vuoden aikana tapahtuneista muutoksista ja kertyneestä tuloksesta.2. Tilinpäätöslaskelmien liitetiedoissa täydennetään ja tulkitaan 1 kohdassa tarkoitetuissa tilinpäätöslaskelmissa esitettyjä tietoja ja annetaan kaikki muut komission tilinpitäjän hyväksymissä kirjanpitosäännöissä edellytetyt tiedot.137 artiklaTalousarvion toteuttamista koskeva selvitysTalousarvion toteuttamista koskeva selvitys laaditaan miljoonina euroina. Siihen kuuluu:a) talousarvion toteuttamisselvitys, johon yhdistellään kaikki varainhoitovuoden talousarviotapahtumat tuloina ja menoina;b) talousarvion toteuttamisselvityksen liitetiedot, joissa täydennetään ja tulkitaan toteuttamisselvityksessä esitettyjä tietoja.Talousarvion toteuttamisselvityksen laatimisessa noudatetaan talousarvion rakennetta.138 artikla Alustava tilinpäätösEdellä 132 artiklassa tarkoitettujen muiden toimielinten ja elinten tilinpitäjät toimittavat alustavan tilinpäätöksensä komission tilinpitäjälle ja tilintarkastustuomioistuimelle viimeistään seuraavan varainhoitovuoden 1 päivänä maaliskuuta.Edellä 132 artiklassa tarkoitettujen muiden toimielinten ja elinten tilinpitäjät toimittavat komission tilinpitäjälle viimeistään seuraavan varainhoitovuoden 1 päivänä maaliskuuta lisäksi komission tilinpitäjän esittämään määrämuotoon laaditun selvityspaketin konsolidointia varten.Komission tilinpitäjä konsolidoi nämä alustavat tilinpäätökset komission alustavaan tilinpäätökseen ja toimittaa tilintarkastustuomioistuimelle viimeistään seuraavan varainhoitovuoden 31 päivänä maaliskuuta komission alustavan tilinpäätöksen ja unionin alustavan konsolidoidun tilinpäätöksen.139 artiklaLopullisen konsolidoidun tilinpäätöksen hyväksyminen1. Tilintarkastustuomioistuin esittää viimeistään 1 päivänä kesäkuuta huomautuksensa 132 artiklassa tarkoitettujen muiden toimielinten ja kunkin kyseisessä artiklassa tarkoitetun elimen alustavista tilinpäätöksistä sekä viimeistään 15 päivänä kesäkuuta huomautuksensa komission alustavasta tilinpäätöksestä ja unionin alustavasta konsolidoidusta tilinpäätöksestä.2. Kukin 132 artiklassa tarkoitettu toimielin komissiota lukuun ottamatta ja kukin kyseisessä artiklassa tarkoitettu elin laatii lopullisen tilinpäätöksensä ja toimittaa sen päättynyttä varainhoitovuotta seuraavan varainhoitovuoden 1 päivään heinäkuuta mennessä komission tilinpitäjälle, tilintarkastustuomioistuimelle, Euroopan parlamentille ja neuvostolle lopullisen konsolidoidun tilinpäätöksen laatimista varten.Edellä 132 artiklassa tarkoitettujen muiden toimielinten ja elinten tilinpitäjät toimittavat komission tilinpitäjälle viimeistään seuraavan varainhoitovuoden 1 päivänä heinäkuuta lisäksi komission tilinpitäjän esittämään määrämuotoon laaditun selvityspaketin konsolidointia varten.3. Kunkin 132 artiklassa tarkoitetun toimielimen ja elimen tilinpitäjä toimittaa tilinpäätöstä koskevan vahvistuskirjeen tilintarkastustuomioistuimelle sekä tiedoksi komission tilinpitäjälle samana päivänä kuin lopullisen tilinpäätöksen.Lopulliseen tilinpäätökseen liitetään tilinpitäjän ilmoitus, jonka mukaan tilinpäätös on laadittu tämän osaston säännösten sekä sovellettavien kirjanpitoperiaatteiden, -sääntöjen ja -menetelmien mukaisesti.4. Komission tilinpitäjä laatii lopullisen konsolidoidun tilinpäätöksen 132 artiklassa tarkoitetuilta muilta toimielimiltä ja elimiltä 2 kohdan mukaisesti saamiensa tietojen perusteella. Lopulliseen konsolidoituun tilinpäätökseen liitetään komission tilinpitäjän ilmoitus, jonka mukaan tilinpäätös on laadittu IX osaston säännösten sekä tilinpäätöslaskelmien liitteessä esitettyjen kirjanpitoperiaatteiden, -sääntöjen ja -menetelmien mukaisesti.5. Komissio hyväksyy lopullisen konsolidoidun tilinpäätöksen ja oman lopullisen tilinpäätöksensä ja toimittaa ne päättynyttä varainhoitovuotta seuraavan varainhoitovuoden 31 päivään heinäkuuta mennessä Euroopan parlamentille, neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle.Komission tilinpitäjä toimittaa samaan päivään mennessä tilintarkastustuomioistuimelle lopullista konsolidoitua tilinpäätöstä koskevan vahvistuskirjeen.6. Konsolidoitu tilinpäätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä ennen päättynyttä varainhoitovuotta seuraavan varainhoitovuoden 15 päivää marraskuuta yhdessä tilintarkastustuomioistuimen SEUT-sopimuksen 287 artiklan ja Euratomin perustamissopimuksen 160 c artiklan mukaisesti toimittaman tarkastuslausuman kanssa.2 LUKUTalousarvion toteuttamisesta toimitettavat tiedot140 artiklaKertomus talousarviosta myönnetyistä takuista ja niihin liittyvistä riskeistäEdellä 136 ja 137 artiklassa säädettyjen selvitysten lisäksi komissio laatii Euroopan parlamentille ja neuvostolle kerran vuodessa kertomuksen 46 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetuista talousarviosta myönnetyistä takuista ja niihin liittyvistä riskeistä.Kyseiset tiedot toimitetaan samaan aikaan tilintarkastustuomioistuimelle.141 artiklaTalousarvion toteuttamisselvitys1. Edellä 136 ja 137 artiklassa säädettyjen selvitysten lisäksi komission tilinpitäjä toimittaa kerran kuukaudessa Euroopan parlamentille ja neuvostolle sekä tulojen että määrärahoja koskevien menojen osalta talousarvion toteuttamista koskevat numerotiedot, jotka on yhdistelty ainakin luvuittain.Näihin tietoihin sisältyvät myös tiedot edellisiltä varainhoitovuosilta siirrettyjen määrärahojen käytöstä.Numerotiedot toimitetaan kunkin kuukauden päättymistä seuraavien kymmenen arkipäivän kuluessa.2. Komission tilinpitäjä toimittaa kolme kertaa vuodessa, kolmenkymmenen arkipäivän kuluessa 31 päivästä toukokuuta, elokuuta ja joulukuuta, Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen talousarvion toteuttamisesta sekä tulojen että menojen osalta; tiedot jaotellaan luvuittain, momenteittain ja alamomenteittain.Kertomuksessa esitetään myös tiedot edellisiltä varainhoitovuosilta siirrettyjen määrärahojen käytöstä.3. Numerotiedot sekä kertomus talousarvion toteuttamisesta toimitetaan samaan aikaan tilintarkastustuomioistuimelle.3 LUKUKirjanpito1 JaksoYhteiset säännökset142 ARTIKLA KIRJANPITOJÄRJESTELMÄ1. Toimielinten kirjanpito on järjestelmä, johon järjestetään talousarviota ja rahoitusta koskevat tiedot ja jonka avulla voidaan koota, luokitella ja kirjata numerotietoja.2. Kirjanpito muodostuu liikekirjanpidosta ja talousarviokirjanpidosta. Molempia hoidetaan kalenterivuosittain ja euromääräisinä.3. Sen estämättä, mitä 2 kohdassa säädetään, valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä voi suorittaa sisäistä laskentaa.143 artiklaToimielinten kirjanpitojärjestelmään sovellettava yhteinen säännös1. Komission tilinpitäjä vahvistaa 132 artiklassa tarkoitettujen muiden toimielinten ja elinten tilinpitäjiä kuultuaan kirjanpidossa noudatettavat säännöt ja yhdenmukaistetun tililuettelon, jota kaikkien talousarviosta rahoitettavien toimielinten, toisen osan V osastossa tarkoitettujen virastojen ja 132 artiklassa tarkoitettujen elinten on noudatettava.2. Komission tilinpitäjä vahvistaa 1 kohdassa tarkoitetut säännöt käyttäen ohjeenaan kansainvälisesti hyväksyttyjä julkisen sektorin kirjanpitosääntöjä, joista hän voi poiketa unionin toimintojen erityispiirteiden niin vaatiessa.1 JaksoLiikekirjanpito144 ARTIKLA LIIKEKIRJANPITOLiikekirjanpitoon merkitään aikajärjestyksessä kahdenkertaista kirjanpitoa noudattaen tapahtumat ja toimenpiteet, jotka vaikuttavat 132 artiklassa tarkoitettujen toimielinten ja elinten taloudelliseen asemaan ja rahoitustilanteeseen sekä varoihin ja velkoihin.145 artiklaKirjanpidon kirjaukset1. Eri tilitapahtumat ja saldot viedään kirjanpitoon.2. Kirjausten, myös niiden oikaisujen, on perustuttava tositteisiin, joilla kirjanpitotapahtuma voidaan todentaa.3. Kirjanpitojärjestelmän avulla on kyettävä jäljittämään kaikki kirjaukset.146 artiklaKirjanpidon oikaisutTilinpitäjä tekee varainhoitovuoden päätyttyä ja tilinpäätöksen esittämiseen saakka oikaisut, jotka ovat tarpeen unionin kirjanpitosääntöjen mukaiset, oikeat ja riittävät tiedot sisältävän tilinpäätöksen laatimiseksi mutta jotka eivät aiheuta kyseistä varainhoitovuotta koskevia kassastamaksuja tai kassaanmaksuja.3 JaksoTalousarviokirjanpito147 ARTIKLA TALOUSARVIOKIRJANPITO1. Talousarviokirjanpidon avulla voidaan seurata yksityiskohtaisesti talousarvion toteuttamista.2. Edellä olevan 1 kohdan soveltamiseksi talousarviokirjanpitoon kirjataan kaikki ensimmäisen osan IV osastossa säädetyt talousarvion toteuttamistoimet tuloina ja menoina.4 LUKUOmaisuusluettelo148 artiklaOmaisuusluettelo1. Kukin 132 artiklassa tarkoitettu toimielin ja elin laatii kaikista unionin varallisuuden perustana olevista aineellisista ja aineettomista hyödykkeistä sekä rahoitusomaisuudesta komission tilinpitäjän laatiman mallin mukaiset omaisuusluettelot, joihin merkitään omaisuuden määrä ja arvo.Kunkin 132 artiklassa tarkoitetun toimielimen ja elimen on tarkistettava, että omaisuusluetteloon tehdyt merkinnät vastaavat todellisuutta.2. Omaisuuden myymisestä on tiedotettava asianmukaisesti.X OSASTOULKOINEN TARKASTUS JA VASTUUVAPAUS1 LUKU Ulkoinen tarkastus149 artiklaTilintarkastustuomioistuimen toimittama ulkoinen tarkastus1. Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission on ilmoitettava tilintarkastus- tuomioistuimelle viipymättä kaikki päätökset ja säädökset, jotka ne ovat antaneet 9, 13, 18, 22, 23, 25 ja 37 artiklan soveltamiseksi.2. Kukin toimielin toimittaa tilintarkastustuomioistuimelle ja molemmille budjettivallan käyttäjille varainhoitoa koskevat sisäiset sääntönsä.3. Tilintarkastustuomioistuimelle on ilmoitettava tulojen ja menojen hyväksyjien, sisäisten tarkastajien, tilinpitäjien ja ennakoiden hoitajien nimeämisestä sekä 53, 65, 66, 67 ja 92 artiklan nojalla siirretyistä valtuutuksista.150 artiklaTarkastusta koskevat säännöt ja tarkastusmenettely1. Tilintarkastustuomioistuin toimittaa tulojen ja menojen laillisuuden ja asianmukaisuuden tarkastuksen perussopimusten määräyksiin, talousarvioon, tähän asetukseen, artiklassa 199 tarkoitettuun delegoituun asetukseen ja kaikkiin perussopimusten soveltamiseksi annettuihin säädöksiin nähden.2. Tehtäväänsä suorittaessaan tilintarkastustuomioistuin voi 152 artiklassa määritetyin ehdoin perehtyä kaikkiin niihin yksiköiden ja elinten taloushallintoon liittyviin asiakirjoihin ja tietoihin, jotka koskevat unionin kokonaan tai osittain rahoittamia toimia. Sillä on toimivalta kuulla jokaista henkilöä, joka on vastuussa meno- tai tulotapahtumasta, ja käyttää kaikkia edellä tarkoitetuissa yksiköissä ja elimissä soveliaita tarkastusmenetelmiä. Tarkastukset toimitetaan jäsenvaltioissa yhdessä kansallisten tilintarkastuselinten kanssa tai, jos näillä ei ole tarvittavia valtuuksia, toimivaltaisten kansallisten viranomaisten kanssa. Tilintarkastustuomioistuin ja kansalliset tilintarkastuselimet toimivat luottamuksellisessa yhteistyössä riippumattomuutensa säilyttäen.Tilintarkastustuomioistuin voi omasta pyynnöstään olla läsnä tarkastustoimenpiteissä, jotka jokin toimielin suorittaa talousarvion toteuttamisen yhteydessä tai jotka suoritetaan tässä yhteydessä jonkin toimielimen lukuun, saadakseen kaikki tiedot, jotka ovat välttämättömiä sille perussopimuksissa tai niiden soveltamiseksi annetuissa säädöksissä uskottujen tehtävien suorittamiseksi.Toimielimet valtuuttavat tilintarkastustuomioistuimen pyynnöstä rahoituslaitokset, joissa on talletettuna yhteisön varoja, varaamaan tilintarkastustuomioistuimelle tilaisuuden varmistaa, että ulkopuolelta saadut tiedot täsmäävät kirjanpidon kanssa.3. Tehtävänsä suorittamiseksi tilintarkastustuomioistuin ilmoittaa tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluville toimielimille ja viranomaisille niiden henkilöiden nimet, joilla on toimivalta toimittaa tarkastus kyseisissä toimielimissä tai kyseisten viranomaisten luona.151 artiklaArvopaperien ja varojen tarkastuksetTilintarkastustuomioistuin huolehtii siitä, että kaikki talletetut ja kassassa olevat arvopaperit ja varat tarkastetaan talletusten vastaanottajien allekirjoittamia kuitteja taikka kassaa ja arvopapereita koskevia virallisia asiakirjoja vastaan. Se voi toimittaa tällaisia tarkastuksia itse.152 artiklaTilintarkastustuomioistuimen oikeus saada tietoja1. Komissio, muut toimielimet, unionin puolesta tuloja ja menoja hoitavat elimet ja talousarviosta suoritettujen maksujen lopulliset saajat avustavat tilintarkastustuomioistuinta kaikin tavoin ja antavat sille kaikki tiedot, jotka se katsoo tarvitsevansa tehtäviään suorittaessaan. Niiden on annettava tilintarkastustuomioistuimen käyttöön kaikki talousarviosta rahoitettavien hankintasopimusten tekemistä ja niiden toteuttamista koskevat asiakirjat ja kaikki rahavaroja ja aineellista omaisuutta koskevat tilit, kaikki kirjanpitotositteet ja muut kirjanpitoa koskevat asiakirjat sekä niitä koskevat hallinnolliset asiakirjat, kaikki tuloja ja menoja koskevat asiakirjat, omaisuusluettelot ja hallintokaaviot, jotka tilintarkastustuomioistuin katsoo tarpeellisiksi tarkastaakseen talousarvion toteuttamista ja taloudellista tulosta koskevat kertomukset asiakirjojen perusteella tai paikan päällä sekä samaa tarkoitusta varten kaikki asiakirjat ja tiedot, jotka on laadittu tai joita säilytetään magneettisessa muodossa.Asianomaisten kansallisten hallintojen sisäisen tarkastuksen yksiköt antavat tilintarkastustuomioistuimelle kaikki välineet, joita tämä katsoo tarvitsevansa tehtävänsä suorittamisessa.Ensimmäistä alakohtaa sovelletaan myös niihin luonnollisiin henkilöihin ja oikeushenkilöihin, joille suoritetaan maksuja talousarviosta.2. Henkilöstön, jonka toimintaa tilintarkastustuomioistuin tarkastaa, on:a) avattava kassansa ja esitettävä rahavarat, muut varat ja kaikenlainen aineellinen omaisuus sekä kaikki hallussaan olevat tositteet, tilikirjat, luettelot ja muut asianomaiset asiakirjat; jab) esitettävä 150 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tarkastuksen täydelliseksi toimittamiseksi tarvittava kirjeenvaihto ja kaikki muut tarpeelliset asiakirjat.Ainoastaan tilintarkastustuomioistuin saa pyytää ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitettuja tietoja.3. Tilintarkastustuomioistuimella on toimivalta tarkastaa sellaiset unionin tuloja ja menoja koskevat asiakirjat, jotka ovat toimielinten yksiköiden ja erityisesti tuloja ja menoja koskevista päätöksistä vastuussa olevien yksiköiden, tuloja ja menoja unionin puolesta hoitavien elinten tai talousarviosta maksuja saavien luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden hallussa.4. Tulojen ja menojen laillisuuden ja asianmukaisuuden sekä varainhoidon moitteettomuuden tarkastus koskee myös toimielinten ulkopuolisten elinten avustuksina saamien unionin varojen käyttöä.5. Unionin rahoitus edellyttää toimielinten ulkopuolisilta saajilta tai – jos ne eivät tähän suostu – toimeksisaajilta ja alihankkijoilta kirjallista suostumusta siihen, että tilintarkastustuomioistuin tarkastaa, miten myönnettyä rahoitusta on käytetty.6. Komissio toimittaa tilintarkastustuomioistuimelle tämän pyynnöstä kaikki tiedot, jotka koskevat lainanotto- ja lainanantotoimenpiteitä.7. Integroitujen tietojenkäsittelyjärjestelmien käyttö ei saa heikentää tilintarkastustuomioistuimen oikeuksia tutustua tositteisiin.153 artiklaTilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus1. Tilintarkastustuomioistuin toimittaa komissiolle viimeistään 15 päivänä kesäkuuta sekä 132 artiklassa tarkoitetuille muille toimielimille ja elimille viimeistään 1 päivänä kesäkuuta huomautukset, jotka sen mielestä ovat sen laatuisia, että ne on esitettävä vuosikertomuksessa. Näiden huomautusten on säilyttävä luottamuksellisina, ja niihin sovelletaan kuulemismenettelyä. Kaikkien toimielinten ja elinten on toimitettava vastauksensa tilintarkastustuomioistuimelle viimeistään 15 päivänä lokakuuta. Muiden toimielinten kuin komission on toimitettava vastauksensa samanaikaisesti komissiolle.2. Kuulemismenettelyn päätyttyä kaikkien asianomaisten toimielinten ja elinten on toimitettava vastauksensa tilintarkastustuomioistuimelle viimeistään 15 päivänä lokakuuta. Muiden toimielinten kuin komission ja elinten on toimitettava vastauksensa samanaikaisesti komissiolle.3. Vuosikertomus sisältää arvion siitä, onko varainhoito ollut moitteetonta.4. Vuosikertomuksessa on jakso kutakin toimielintä varten. Tilintarkastustuomioistuin voi lisätä siihen yhteenvedon tai yleisluonteisia huomautuksia.Tilintarkastustuomioistuin toteuttaa tarpeelliset toimenpiteet, jotta toimielinten vastaukset sen huomautuksiin julkaistaan kunkin huomautuksen yhteydessä.5. Tilintarkastustuomioistuin toimittaa vastuuvapauden myöntämisestä vastaaville viranomaisille ja muille toimielimille vuosikertomuksensa viimeistään 15 päivänä marraskuuta yhdessä toimielinten vastausten kanssa ja varmistaa, että ne julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä .6. Komissio antaa heti tilintarkastustuomioistuimen toimitettua vuosikertomuksen asianomaisille jäsenvaltioille tiedoksi sellaisten varojen hallinnointia koskevat tilintarkastustuomioistuimen huomautukset, joihin nähden jäsenvaltioilla on toimivaltaa asiaan sovellettavan lainsäädännön nojalla.Kukin jäsenvaltio ilmoittaa komissiolle 100 päivän kuluessa näiden tietojen vastaanottamisesta toimenpiteistä, joita se on toteuttanut edellä tarkoitettujen, sitä koskevien tilintarkastustuomioistuimen huomautusten perusteella. Komissio toimittaa nämä tiedot tilintarkastustuomioistuimelle, neuvostolle ja Euroopan parlamentille.154 artiklaTilintarkastustuomioistuimen erityiskertomukset1. Tilintarkastustuomioistuin toimittaa asianomaiselle toimielimelle tai elimelle huomautukset, jotka sen mielestä ovat sen laatuisia, että ne on esitettävä erityiskertomuksessa. Näiden huomautusten on säilyttävä luottamuksellisina, ja niihin sovelletaan kuulemismenettelyä.Asianomaisen toimielimen tai elimen on kahden ja puolen kuukauden kuluessa toimitettava tilintarkastustuomioistuimelle vastauksensa kyseisiin huomautuksiin.Saatuaan asianomaisen toimielimen tai elimen vastaukset tilintarkastustuomioistuin vahvistaa seuraavan kuukauden kuluessa erityiskertomuksen lopullisen tekstin.Erityiskertomukset ja niiden mukana olevat asianomaisten toimielinten tai elinten vastaukset toimitetaan viipymättä Euroopan parlamentille ja neuvostolle, jotka päättävät kumpikin osaltaan jatkotoimenpiteistä, mahdollisesti yhdessä komission kanssa.Tilintarkastustuomioistuin toteuttaa tarpeelliset toimenpiteet, jotta kaikkien asianomaisten toimielinten tai elinten vastaukset sen huomautuksiin julkaistaan asianomaisten huomautusten yhteydessä.2. Tilintarkastustuomioistuin voi julkaista Euroopan unionin virallisessa lehdessä ne SEUT-sopimuksen 287 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuista lausunnoista, jotka eivät liity ehdotuksiin tai hankkeisiin, joihin sovelletaan lakisääteistä kuulemismenettelyä. Tilintarkastustuomioistuin päättää julkaisemisesta kuultuaan toimielintä, joka lausunnon on pyytänyt tai jota tilintarkastustuomioistuimen lausunto koskee. Julkaistaviin lausuntoihin liitetään asianomaisten toimielinten mahdolliset huomiot.155 artiklaAlustavia tarkastushavaintoja koskevat kirjeet1. Tilintarkastustuomioistuin toimittaa asianomaisille toimielimille, elimille tai jäsenvaltioille tarkastustensa perusteella laatimansa, alustavia tarkastushavaintoja koskevat kirjeet. Sellaiset alustavia tarkastushavaintoja koskevat kirjeet, jotka tilintarkastustuomioistuimen mielestä ovat sen laatuisia, että ne on esitettävä vuosikertomuksessa, toimitetaan viimeistään sitä varainhoitovuotta seuraavan vuoden 1 päivänä kesäkuuta, jota ne koskevat. Alustavia tarkastushavaintoja koskevien kirjeiden on säilyttävä luottamuksellisina.2. Asianomaisella toimielimellä, elimellä tai jäsenvaltiolla on kaksi ja puoli kuukautta aikaa toimittaa tilintarkastustuomioistuimelle huomautuksensa alustavia tarkastushavaintoja koskeviin kirjeisiin.2 LUKUVastuuvapaus156 artiklaVastuuvapausmenettelyn aikataulu1. Ennen vuoden n + 2 toukokuun 15 päivää Euroopan parlamentti myöntää neuvoston määräenemmistöllä antamasta suosituksesta komissiolle vastuuvapauden varainhoitovuoden n talousarvion toteuttamisesta.2. Jos 1 kohdassa säädettyä määräaikaa ei voida noudattaa, Euroopan parlamentti tai neuvosto antaa komissiolle tiedon siitä, miksi päätöstä on täytynyt lykätä.3. Jos Euroopan parlamentti lykkää vastuuvapauden myöntämistä koskevaa päätöstä, komissio pyrkii viipymättä toteuttamaan kaikki toimenpiteet helpottaakseen tämän päätöksen tiellä olevien esteiden poistamista.157 artiklaVastuuvapausmenettely1. Päätös vastuuvapauden myöntämisestä koskee unionin kaikkien tulojen ja menojen tilejä sekä niiden saldoa ja unionin taseessa esitettyjä varoja ja velkoja.2. Vastuuvapauden myöntämistä varten Euroopan parlamentti tutkii neuvoston jälkeen SEUT-sopimuksen 318 artiklassa tarkoitetut tilit, tilinpäätöksen, taseen ja arviointikertomuksen. Se tutkii myös tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen, jonka liitteinä ovat tarkastettujen toimielinten vastaukset, sekä asian kannalta merkitykselliset erityiskertomukset kyseiseltä varainhoitovuodelta ja tilintarkastustuomioistuimen antaman tarkastuslausuman tilitietojen luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta.3. Komissio antaa Euroopan parlamentille tämän pyynnöstä kaikki asianomaista varainhoitovuotta koskevan vastuuvapausmenettelyn moitteettomaksi toteuttamiseksi tarvittavat tiedot SEUT-sopimuksen 319 artiklan mukaisesti.158 artiklaJatkotoimenpiteet1. SEUT-sopimuksen 319 artiklan ja Euratomin perustamissopimuksen 180 b artiklan mukaisesti komissio ja muut toimielimet pyrkivät kaikin tavoin toimimaan vastuuvapauden myöntämistä koskevaan Euroopan parlamentin päätökseen liitettyjen huomautusten sekä neuvoston vastuuvapaussuosituksiin liitettyjen huomioiden mukaisesti.2. Toimielimet antavat Euroopan parlamentin tai neuvoston pyynnöstä selvityksen toimenpiteistä, jotka on toteutettu näiden huomautusten ja huomioiden perusteella, ja erityisesti ohjeista, jotka ne ovat antaneet talousarvion toteuttamiseen osallistuville yksiköilleen. Jäsenvaltiot ovat yhteistyössä komission kanssa ilmoittamalla sille kyseisten huomautusten perusteella toteuttamansa toimenpiteet, jotta komissio voi ottaa ne huomioon omassa selvityksessään. Toimielinten selvitykset toimitetaan myös tilintarkastustuomioistuimelle.159 artikla Ulkosuhdehallintoa koskevat erityissäännöksetSEUT-sopimuksen 319 artiklassa määrättyjä ja tämän asetuksen 156, 157 ja 158 artiklassa säädettyjä menettelyjä sovelletaan ulkosuhdehallintoon kaikilta osin. Ulkosuhdehallinto toimii täydessä yhteistyössä vastuuvapausmenettelyyn osallistuvien toimielinten kanssa ja tarvittaessa toimittaa tarpeelliset lisätiedot mukaan lukien osallistumalla asiaankuuluvien elinten kokouksiin.TOINEN OSAERITYISSÄÄNNÖKSETI OSASTO EUROOPAN MAATALOUDEN TUKIRAHASTO160 artikla Euroopan maatalouden tukirahastoon sovellettavat erityissäännökset1. Euroopan maatalouden tukirahastoon, jäljempänä ’maataloustukirahasto’, sovellettavissa säännöksissä tarkoitettujen viranomaisten ja elinten toteuttamiin menoihin sekä tuloihin sovelletaan tämän asetuksen ensimmäisen ja kolmannen osan säännöksiä, jollei tässä osastossa toisin säädetä.2. Komission suoraan hallinnoimat toimet toteutetaan ensimmäisessä ja kolmannessa osassa vahvistettuja sääntöjä noudattaen.161 artiklaMaataloustukirahaston varoja koskevat sitoumukset1. Maataloustukirahastossa on joka vuosi jaksottamattomia määrärahoja, lukuun ottamatta asetuksen (EY) N:o 1290/2005 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin liittyviä menoja, jotka katetaan jaksotetuista määrärahoista.2. Siirretyt määrärahat, joita ei ole käytetty ennen varainhoitovuoden loppua, peruutetaan.3. Asetuksen (EY) N:o 1290/2005 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin toimiin liittyviä sitomatta olevia määrärahoja voidaan siirtää yksinomaan seuraavan varainhoitovuoden aikana käytettäväksi.Siirron määrä ei saa olla enempää kuin 2 prosenttia ensimmäisen alakohdan mukaisista alkuperäisistä määrärahoista, eikä se saa ylittää neuvoston asetuksen (EY) N:o 73/2009[22] 11 artiklassa tarkoitetun, edellisen varainhoitovuoden aikana suorasta tuesta tehdyn mukautuksen määrää.Siirretyt määrärahat palautetaan yksinomaan sellaisiin budjettikohtiin, jotka koskevat asetuksen (EY) N:o 1290/2005 3 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja toimia.Tällaiset siirrot voivat johtaa lisäsuorituksiin ainoastaan sellaisille lopullisille edunsaajille, joille maksetusta suorasta tuesta on tehty mukautus asetuksen (EY) N:o 73/2009 11 artiklan mukaisesti viimeksi kuluneen varainhoitovuoden aikana.Komissio tekee siirtopäätöksen viimeistään 15 päivänä helmikuuta sinä varainhoitovuonna, jolle määrärahoja aiotaan siirtää, ja ilmoittaa asiasta budjettivallan käyttäjälle.162 artiklaMaataloustukirahaston määrärahoja koskevat alustavat kokonaissitoumukset1. Komissio korvaa jäsenvaltioille aiheutuneet menot.2. Komission päätökset, joissa vahvistetaan nämä suoritukset, ovat alustavia kokonaissitoumuksia, joiden määrä ei saa ylittää maataloustukirahastoon otettuja kokonaismäärärahoja.3. Maataloustukirahaston juoksevista hallintomenoista voidaan tehdä 15 päivästä marraskuuta alkaen seuraavan varainhoitovuoden määrärahoja koskevia ennakkositoumuksia. Nämä sitoumukset eivät saa kuitenkaan olla enemmän kuin kolme neljäsosaa kuluvan varainhoitovuoden vastaavista määrärahoista. Ne saavat koskea ainoastaan menoja, jotka perustuvat voimassa olevaan perussäädökseen.163 artiklaMaataloustukirahaston määrärahoja koskevien talousarviositoumusten aikataulu1. Menoista, joita maataloustukirahastoon sovellettavissa säännöksissä tarkoitetut viranomaiset ja elimet toteuttavat, tehdään kahden kuukauden kuluessa jäsenvaltioiden toimittamien yhteenvetojen vastaanottamisesta maksusitoumukset luvuittain, momenteittain ja alamomenteittain. Sitoumukset voidaan tehdä vielä kahden kuukauden määräajan päättymisen jälkeen, jos tarvitaan asianomaisten budjettikohtien välistä määrärahasiirtomenettelyä. Määrät kirjataan maksuiksi samassa kahden kuukauden määräajassa, lukuun ottamatta tapauksia, joissa jäsenvaltiot eivät vielä ole suorittaneet maksua tai menojen tukikelpoisuudesta ei ole varmuutta.Tämä talousarviositoumus vähennetään 162 artiklassa tarkoitetusta alustavasta kokonaissitoumuksesta.2. Jos varainhoitovuodelle tehdyt alustavat kokonaissitoumukset eivät ole ennen seuraavan varainhoitovuoden 1 päivää helmikuuta johtaneet budjettinimikkeistön mukaisesti eriteltyihin maksusitoumuksiin, ne peruutetaan sen varainhoitovuoden osalta, jota varten ne on alun perin otettu talousarvioon.3. Edellä olevia 1 ja 2 kohtaa sovelletaan, jollei tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä muuta johdu.164 artiklaMaataloustukirahaston kirjanpitoMenot kirjataan talousarviokirjanpidossa varainhoitovuoden tileille niiden maksujen perusteella, jotka komissio suorittaa jäsenvaltioille viimeistään kyseisen varainhoitovuoden 31 päivänä joulukuuta, edellyttäen, että tilinpitäjä saa maksumääräykset viimeistään seuraavan varainhoitovuoden 31 päivänä tammikuuta.165 artiklaMaataloustukirahaston määrärahasiirrot1. Silloin kun komissio voi tehdä 23 artiklan 1 kohdan mukaisesti määrärahasiirtoja, se tekee päätöksensä viimeistään seuraavan varainhoitovuoden 31 päivänä tammikuuta ja ilmoittaa siitä 23 artiklan 1 kohdassa säädetyn mukaisesti budjettivallan käyttäjälle.2. Muissa kuin 1 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa komissio esittää budjettivallan käyttäjälle määrärahasiirrot viimeistään seuraavan varainhoitovuoden 10 päivänä tammikuuta.Budjettivallan käyttäjä päättää tällaisista määrärahasiirroista 24 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti, kuitenkin kolmen viikon kuluessa.166 artiklaMaataloustukirahaston käyttötarkoitukseensa sidotut tulot1. Tämän osaston käyttötarkoitukseensa sidotut tulot kohdennetaan alkuperänsä mukaan 18 artiklan 4 kohdan mukaisesti.2. Asetuksen (EY) N:o 1290/2005 30 artiklassa tarkoitettujen tilien tarkastusta ja hyväksymistä koskevien päätösten tulos kirjataan yhdelle momentille.II OSASTORAKENNERAHASTOT, KOHEESIORAHASTO, EUROOPAN KALATALOUSRAHASTO, EUROOPAN MAASEUDUN KEHITTÄMISEN MAATALOUSRAHASTO SEKÄ YHTEISTYÖSSÄ HALLINNOIDUT VAPAUS-, TURVALLISUUS- JA OIKEUSASIOIDEN PIIRIIN KUULUVAT RAHASTOT167 artikla Unionin muihin rahastoihin sovellettavien erityissäännösten soveltamisala1. Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta annetussa asetuksessa (EY) N:o 1290/2005, Euroopan aluekehitysrahastosta annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1080/2006[23], Euroopan sosiaalirahastosta annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1081/2006[24], koheesiorahastosta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1084/2006[25] ja Euroopan kalatalousrahastosta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1198/2006[26] tarkoitettujen viranomaisten ja elinten toteuttamiin menoihin sekä tämän asetuksen 56 artiklan mukaisesti yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitavien vapaus-, turvallisuus- ja oikeusasioiden piiriin kuuluviin rahastoihin sekä kaikkien edellä mainittujen rahastojen, jäljempänä ’rahastot’, tuloihin sovelletaan tämän asetuksen ensimmäisen ja kolmannen osan säännöksiä, jollei tässä osastossa toisin säädetä.2. Myös komission suoraan hallinnoimat toimenpiteet toteutetaan tämän asetuksen ensimmäisessä ja kolmannessa osassa vahvistettuja sääntöjä noudattaen.168 artiklaMaksusitoumusmäärärahojen jaon noudattaminenEuroopan parlamentti ja neuvosto sitoutuvat noudattamaan maksusitoumusmäärärahojen jakoa, josta säädetään rakennetoimia, maaseudun kehittämistä ja Euroopan kalatalousrahastoa koskevissa perussäädöksissä.169 artiklaUnionin muita rahastoja koskevien rahoitusosuuksien, välimaksujen ja palautusten maksaminen1. Komissio maksaa rahoitusosuutensa rahastoista 167 artiklassa tarkoitettujen säännösten mukaisesti.2. Määräaika, jonka kuluessa komission on maksettava välimaksut, vahvistetaan 167 artiklassa tarkoitettujen säännösten mukaisesti.3. Edellä 167 artiklassa tarkoitetuissa säännöksissä säädetään siitä, miten jäsenvaltiot palauttavat maksuja ja miten palautukset vaikuttavat rahastoista maksettaviin rahoitusosuuksiin.4. Poiketen siitä, mitä 10 artiklassa säädetään, ennakoiden takaisinmaksusta saadut, 31 päivänä joulukuuta käytettävissä olevat maksusitoumusmäärärahat voidaan siirtää ohjelman päättymiseen asti ja tarvittaessa käyttää sillä edellytyksellä, että muita maksusitoumusmäärärahoja ei enää ole käytettävissä.170 artiklaUnionin muiden rahastojen määrärahojen vapauttaminenKomissio vapauttaa sidotut määrärahat ilman eri toimenpiteitä 167 artiklassa tarkoitetuissa säännöksissä säädettyjen edellytysten mukaisesti.Vapautetut määrärahat voidaan ottaa uudelleen käyttöön, jos asiaan liittyy yksin komission tekemä ilmeinen virhe.Tätä varten komissio tarkastelee edellisen varainhoitovuoden aikana purettuja maksusitoumuksia ja päättää viimeistään kuluvan varainhoitovuoden 15 päivänä helmikuuta, tarvitseeko niitä vastaavat määrärahat ottaa uudelleen käyttöön.171 artiklaUnionin muiden rahastojen väliset määrärahasiirrotKomissio voi tehdä tässä osastossa tarkoitettujen toimintamenojen osalta, lukuun ottamatta Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston toimintamenoja, määrärahasiirtoja talousarvion osastosta toiseen edellyttäen, että määrärahat on tarkoitettu saman tavoitteen toteuttamiseen 167 artiklassa tarkoitettuja rahastoja koskevien asetusten tarkoittamassa merkityksessä tai teknisestä avusta aiheutuviin menoihin.172 artiklaUnionin muiden rahastojen hallinnointi, valintamenettelyt ja tilintarkastusHankkeiden hallinnointia ja valintaa sekä tilintarkastusta koskevista seikoista säädetään 167 artiklassa tarkoitetuissa säännöksissä.III OSASTOTUTKIMUS173 artikla Tutkimusmäärärahat1. Tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen osoitettuihin määrärahoihin sovelletaan ensimmäisen ja kolmannen osan säännöksiä, jollei tässä osastossa säädetyistä poikkeuksista muuta johdu.Nämä määrärahat otetaan joko johonkin tutkimuspolitiikan toimintalohkon epäsuoraa tai suoraa tutkimustoimintaa koskevaan talousarvion osastoon tai johonkin toiseen osastoon kuuluvaan tutkimustoimintaa koskevaan lukuun.Ne otetaan käyttöön toteuttamalla 199 artiklassa tarkoitetussa delegoidussa asetuksessa luetellut toimet.2. Määrärahat, jotka liittyvät Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen taloudellisista seurauksista ja hiili- ja terästutkimusrahastosta SEUT-sopimukseen liitetyllä pöytäkirjalla perustetun hiili- ja terästutkimusrahaston tuottamiin tuloihin, rinnastetaan 18 artiklan mukaisesti käyttötarkoitukseensa sidottuihin tuloihin. Näistä tuloista saatavat maksusitoumusmäärärahat ovat käytettävissä, kun saamisesta on laadittu ennuste, ja vastaavat maksumäärärahat ovat käytettävissä, kun tulot on vastaanotettu.3. Komissio voi tehdä tässä osastossa tarkoitettujen toimintamenojen osalta määrärahasiirtoja talousarvion osastosta toiseen edellyttäen, että määrärahat käytetään samaan päämäärään.4. Tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen osoitetuilla määrärahoilla palkattavien asiantuntijoiden palvelukseenottomenettelyt määritellään kunkin tutkimusta koskevan puiteohjelman hyväksymisen yhteydessä.174 artiklaTutkimusrahoitusta koskevat maksusitoumukset1. Osittain tai kokonaan toteutumatta jääneisiin tutkimushankkeisiin osoitetuista maksusitoumusmäärärahoista osuus, joka vastaa hankkeiden toteutumatta jäämisen vuoksi purettujen maksusitoumusten määrää, voidaan asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa ottaa uudelleen käyttöön, kun tämä on tarpeen ohjelman toteuttamiseksi alun perin suunnitellulla tavalla, jollei kuluvan varainhoitovuoden talousarviossa ole tähän tarkoitukseen osoitettuja määrärahoja.2. Edellä olevaa 1 kohtaa sovellettaessa komissio tarkastelee kunkin varainhoitovuoden alussa edellisen varainhoitovuoden aikana purettuja maksusitoumuksia ja arvioi tarpeiden perusteella tarvetta ottaa määrärahat uudelleen käyttöön.Tämän arvion perusteella komissio voi esittää kunkin varainhoitovuoden 15 päivään helmikuuta mennessä aiheelliset ehdotukset budjettivallan käyttäjälle ja liittää niihin budjettikohdittain perustelut määrärahojen ottamiselle käyttöön uudelleen.3. Budjettivallan käyttäjä päättää komission ehdotuksesta kuuden viikon kuluessa. Jos päätöstä ei tehdä tässä määräajassa, ehdotukset katsotaan hyväksytyiksi.Vuoden n aikana uudelleen käyttöön otettavat maksusitoumusmäärärahat eivät missään tapauksessa saa ylittää 25:tä prosenttia samasta budjettikohdasta vuonna n – 1 purettujen maksusitoumusten kokonaismäärästä.4. Uudelleen käyttöön otettuja maksusitoumusmäärärahoja ei saa siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle.Uudelleen käyttöön otettuja maksusitoumusmäärärahoja koskevat oikeudelliset sitoumukset on tehtävä vuoden n joulukuun 31 päivään mennessä.Jos uudelleen käyttöön otettuja maksusitoumusmäärärahoja jää käyttämättä, toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä vapauttaa ne lopullisesti vuoden n lopussa.175 artiklaYhteisen tutkimuskeskuksen osallistuminen muuhun kuin tutkimusvaroista rahoitettavaan toimintaan1. Yhteinen tutkimuskeskus, jäljempänä ’YTK’, voi saada rahoitusta myös muista kuin 173 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin osastoihin ja lukuihin otetuista määrärahoista osallistuessaan ensimmäisen osan V ja VI osaston mukaiseen hankinta- tai avustusmenettelyyn, joka rahoitetaan kokonaan tai osittain talousarviosta.Tällaisen hankinta- tai avustusmenettelyyn osallistumisen osalta YTK katsotaan jäsenvaltioon sijoittautuneeseen oikeushenkilöksi.2. Seuraavien toimintojen määrärahat rinnastetaan käyttötarkoitukseensa sidottuihin tuloihin 18 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä:a) avustus- ja hankintamenettelyt, joihin YTK osallistuu;b) YTK:n toiminta kolmansien lukuun;c) toiminta, joka toteutetaan muiden toimielinten tai muiden komission yksiköiden kanssa teknis-tieteellisten palvelujen tarjoamisesta tehdyn hallinnollisen sopimuksen mukaisesti.Edellä a ja c kohdassa tarkoitetuista tuloista saatavat maksusitoumusmäärärahat ovat käytettävissä, kun saamisesta on laadittu ennuste.Edellä c kohdassa tarkoitettujen toimintojen määrärahat, joita ei ole käytetty viiden vuoden kuluessa, peruutetaan.Näiden määrärahojen toteutus esitetään talousarvion toteutumalaskelmaan sisältyvässä, sisäiseen laskentaan perustuvassa selvityksessä niiden toimintaluokkien osalta, joihin se liittyy; se erotetaan (julkisten tai yksityisten) kolmansien osapuolten rahoituksesta saaduista tuloista sekä tuloista, jotka on saatu muista komission kolmansille osapuolille suorittamista palveluista.3. Kun YTK osallistuu avustus- tai hankintamenettelyihin 1 kohdan mukaisesti, siihen ei sovelleta 100 artiklan, 101 artiklan ensimmäisen kohdan b ja c alakohdan, 102 ja 103 artiklan sekä 122 artiklan 3 ja 4 kohdan säännöksiä hankinta- tai avustusmenettelyn ulkopuolelle sulkemisesta tai seuraamuksista.Lisäksi YTK:n oletetaan täyttävän vakavaraisuutta ja luottokelpoisuutta koskevat vaatimukset.YTK vapautetaan 109 ja 125 artiklassa säädetystä vakuuden asettamista koskevasta vaatimuksesta.4. Ensimmäisen osan V osaston sääntöjä julkisista hankinnoista ei sovelleta tehtäviin, joita YTK suorittaa kolmansille osapuolille.5. Komissio voi tehdä 23 artiklasta poiketen suoran tutkimustoiminnan toimintalohkoa koskevassa talousarvion osastossa määrärahasiirtoja luvusta toiseen siten, että siirrettävien määrärahojen määrä on enintään 15 prosenttia sen budjettikohdan määrärahoista, josta otto tehdään.IV OSASTOULKOISET TOIMETI LUKU Yleiset säännökset176 artiklaUlkoiset toimet1. Talousarviosta rahoitettujen ulkoisten toimien menoihin sovelletaan ensimmäisen ja kolmannen osan säännöksiä, jollei tässä osastossa säädetyistä poikkeuksista muuta johdu.2. Komissio ottaa 1 kohdassa tarkoitettuja toimia koskevat määrärahat käyttööna) joko omana avustuksena myönnettynä tukena;b) tai yhteistyössä 55 artiklan 1 kohdan b alakohdan i alakohdassa tarkoitetun kolmannen maan kanssa allekirjoittamalla rahoitussopimuksen.2 LUKUToimien toteuttaminen177 artiklaUlkoisten toimien toteuttaminenTässä osastossa tarkoitetut toimet voidaan toteuttaa suoraan komission toimesta 55 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tai toimien toteuttamisesta voivat vastata välillisesti 55 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut yhteisöt tai henkilöt 55–60 artiklan asiaa koskevia säännöksiä noudattaen. Ulkoisiin toimiin tarkoitetut määrärahat voidaan yhdistää muista lähteistä tuleviin varoihin yhteisen tavoitteen toteuttamiseksi.178 artiklaUlkoisia toimia koskevat erityisrahastotKomissio voi perustaa hätätoimia, hätätilaa seuraavia toimia ja aihekohtaisia toimia varten erityisrahastoja päästyään asiasta ensin sopimukseen muiden rahoittajien kanssa. Kunkin erityisrahaston perustamisasiakirjassa määritellään rahaston tavoitteet.Unioni ja muut rahoittajat maksavat rahoitusosuutensa tätä varten avatulle pankkitilille. Rahoitusosuuksia ei oteta talousarvioon, ja niitä hallinnoi komissio siten, että hallinnointi on valtuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän vastuulla. Edellä 55 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetuille yhteisöille ja henkilöille voidaan siirtää talousarvion toteuttamistehtäviä asianomaisten välilliseen hallinnointiin sovellettavien sääntöjen mukaisesti.Erityisrahaston tilinpitäjänä toimii komission tilinpitäjä. Hän määrittelee kirjanpitomenettelyt ja tililuettelon.Komission sisäisellä tarkastajalla ja tilintarkastustuomioistuimella on erityisrahaston osalta samat valtuudet kuin muiden komission toteuttamien toimien osalta.Pankkitilin avaa ja sulkee tilinpitäjä.Komissio varmistaa, että tilinpitäjän sekä tulojen ja menojen hyväksyjien tehtävät pidetään tiukasti erillään.Jokaista erityisrahastoa varten perustetaan hallitus, jonka puheenjohtajana toimii komissio, jotta voidaan varmistaa rahoittajien edustus ja päättää rahaston varojen käytöstä.Erityisrahastoihin kerättyjä varoja hallinnoidaan moitteettoman varainhoidon ja avoimuuden periaatteita noudattaen. Varojen sitomisesta ja maksamisesta huolehtii komission taloushallintohenkilöstö.Komissio voi käyttää enintään 7 prosenttia erityisrahaston varoista kattaakseen sen hallinnoinnista aiheutuvat kustannukset. Hallinnointikustannukset katsotaan koko erityisrahaston voimassaoloajan varainhoitoasetuksen 18 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetuiksi käyttötarkoitukseensa sidotuiksi tuloiksi.Tilinpitäjä on vastuussa erityisrahastosta rahoitettaviin toimiin liittyvien perintämääräysten toteuttamisesta. Perintämääräysten nojalla takaisin maksettavista summista saatavat tulot palautetaan erityisrahastoa varten avatulle pankkitilille. Perintämääräysten peruuttamisessa ja perinnästä luopumisessa noudatetaan varainhoitoasetuksen 77 artiklan sääntöjä.Erityisrahastot perustetaan tietyksi ajanjaksoksi, joka määritellään niiden perustamissopimuksessa. Tätä ajanjaksoa voidaan pidentää hallituksen pyynnöstä komission päätöksellä.Komissio tekee päätöksen erityisrahaston purkamisesta rahaston voimassaoloajan päätyttyä.Yksityiskohtaiset säännökset erityisrahastojen hoitamisesta, niitä koskevasta raportoinnista ja rahastojen hallinnoinnista annetaan 199 artiklassa tarkoitetussa delegoidussa asetuksessa.179 artikla Ulkoisten toimien toteuttaminen välillisen hallinnoinnin kauttaVälillisesti hallinnoitujen toimien toteuttamista valvovat komissio ja unionin edustustot 53 artiklan toisen kohdan mukaisesti. Valvonta voidaan suorittaa joko ennakkohyväksyntänä tai jälkitarkastuksina taikka näiden yhdistelmänä.180 artiklaUlkoisten toimien toteuttamista koskevat sopimukset1. Toteutettavista toimista tehdään vähintään yksi seuraavista asiakirjoista:a) komission ja 177 artiklassa tarkoitetun yhteisön välinen sopimus;b) komission ja toimien toteuttamisesta vastaavien luonnollisten tai oikeushenkilöiden välinen sopimus tai avustussopimus.Ulkoisen avun myöntämisen edellytyksistä määrätään välineessä, jonka mukaisesti hallinnoidaan tämän kohdan a ja b alakohdassa säädettyjä sopimuksia ja avustuksia.2. Sopimukset 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen yhteisöjen kanssa tehdään viimeistään vuoden n + 1 joulukuun 31 päivänä vuoden n ollessa se vuosi, jonka aikana talousarviositoumus on tehty.Sopimuksissa määrätään ajankohdasta, johon mennessä 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen yhteisöjen on tehtävä kaikki yksittäiset sopimukset ja myönnettävä kaikki yksittäiset avustukset, joilla toimet pannaan täytäntöön. Lukuun ottamatta toimia, joilla on useita rahoittajia, kyseinen ajankohta on viimeistään kolmen vuoden kuluttua siitä päivämäärästä, jona sopimus on tehty, paitsi jos on kyseessä:a) tarkastusta ja arviointia koskeva yksittäinen sopimus;b) jokin seuraavista poikkeustapauksista:i) lisäykset aiemmin tehtyihin sopimuksiin;ii) yksittäiset sopimukset, joita tehdään voimassa olevan sopimuksen päätyttyä ennenaikaisesti;iii) toteuttamistehtävistä vastaavassa yhteisössä tapahtuneet muutokset.3. Edellä olevaa 2 kohtaa ei sovelleta monivuotisiin ohjelmiin joihin sovelletaan maksusitoumusten jakamista, seuraavissa tapauksissa:a) liittymistä valmistelevaan tukivälineeseen kuuluvat siirtymävaiheen tuen ja instituutioiden kehittämisen, rajat ylittävän yhteistyön, alueellisen kehittämisen, henkilöresurssien kehittämisen ja maaseudun kehittämisen osa-alueet;b) eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden välineen mukainen rajat ylittävän yhteistyön osa-alue.Näissä tapauksissa komissio purkaa määrärahoja koskevat sitoumukset automaattisesti noudattaen alakohtaisia sääntöjä.3 LUKUJulkiset hankinnat181 artiklaUlkoisiin toimiin liittyvät hankinnat1. Tässä osastossa tarkoitettuihin julkisiin hankintoihin sovelletaan ensimmäisen osan V osaston 1 luvun säännöksiä julkisiin hankintoihin sovellettavista yleisistä säännöistä, jollei 199 artiklassa tarkoitetussa delegoidussa asetuksessa annetuista, Euroopan unionin ulkopuolella tehtäviin julkisiin hankintoihin sovellettavia kynnysarvoja ja yksityiskohtaisia menettelysääntöjä koskevista erityissäännöksistä muuta johdu. Tässä luvussa tarkoitetaan hankintaviranomaisella:a) komissiota, joka toimii yhden tai useamman kolmannen maan nimissä ja lukuun;b) 177 artiklassa tarkoitettuja yhteisöjä, joille on siirretty vastaavia talousarvion toteuttamistehtäviä2. Hankintamenettelyistä on määrättävä 180 artiklassa tarkoitetuissa sopimuksissa.3. Tämän luvun säännöksiä ei sovelleta sellaisiin alakohtaisten perussäädösten soveltamisalaan kuuluviin toimiin, jotka liittyvät 118 artiklassa tarkoitettuihin hätäapuun, pelastuspalvelutoimiin tai humanitaarisiin avustustoimiin.182 artiklaSäännöt tarjouskilpailuihin osallistumisesta1. Tarjouskilpailuun voivat osallistua tasapuolisin edellytyksin kaikki perussopimusten soveltamisalaan kuuluvat luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt sekä kyseistä yhteistyöalaa koskevissa perussäädöksissä olevien erityissäännösten mukaisesti kaikki muut luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt.2. Edellä 51 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa voidaan tulojen ja menojen hyväksyjän asianmukaisesti perustelemissa poikkeusolosuhteissa päättää, että tarjouskilpailuun voivat osallistua myös muut kuin 1 kohdassa tarkoitetut kolmansien maiden luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt.3. Jos on aiheellista soveltaa tavara- ja palveluhankintojen avaamista koskevaa sopimusta, jossa unioni on osallisena, avataan talousarviosta rahoitettavat hankinnat myös muille kuin 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuille kolmansien maiden kansalaisille kyseisessä sopimuksessa määrätyin edellytyksin.4 LUKUAvustukset183 artiklaUlkoisen toimen täysimääräinen rahoittaminenToimi voidaan rahoittaa kokonaan talousarviosta vain siinä tapauksessa, että se osoittautuu toimen toteuttamisen kannalta välttämättömäksi.184 artikla Ulkoisiin toimiin liittyviin avustuksiin sovellettavat säännötEdellä 177 artiklassa tarkoitettujen yhteisöjen toteuttaman välillisen hallinnoinnin yhteydessä sovellettavista avustusmenettelyistä määrätään komission ja kyseisten yhteisöjen välillä tehdyissä sopimuksissa.185 artiklaToimen tuottamat tulotToimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä voi vähentää toimen tuottamat tulot 117 artiklan 4 kohdassa tarkoitetusta voitosta, jos tulojen tuottamisesta on määrätty avustussopimuksessa ja jos tulot osoitetaan takaisin toimeen sen kestävyyden varmistamiseksi.5 LUKUTilintarkastus186 artiklaEU:n toimittama ulkoisiin toimiin liittyvien avustusten tilintarkastusJokaisessa komission ja 177 artiklassa tarkoitetun yhteisön välillä tehdyssä sopimuksessa ja jokaisessa avustussopimuksessa tai avustuspäätöksessä on määrättävä erikseen komission ja tilintarkastustuomioistuimen valtuudesta toimittaa kaikkien unionilta varoja saaneiden toimeksisaajien ja alihankkijoiden osalta asiakirjoihin ja tarkastuskäynteihin perustuvia tarkastuksia.V OSASTOUNIONIN VIRASTOT187 artikla Unionin virastot1. ”Unionin virastoilla” tarkoitetaan tätä osastoa sovellettaessa yhden tai useamman toimielimen eri alojen erityistehtävien suorittamista varten perustamia hallintorakenteita.2. Tätä osastoa sovelletaan Euroopan petostentorjuntaviraston toimintaan lukuun ottamatta 190, 191 ja 192 artiklaa.3. Unionin virastojen toimintaan sovelletaan ensimmäisen ja kolmannen osan säännöksiä, jollei tässä osastossa säädetyistä poikkeuksista muuta johdu.188 artiklaVirastojen määrärahat1. Kunkin unionin viraston määrärahat otetaan sille tarkoitettuun budjettikohtaan komissiota koskevaan talousarvion pääluokkaan ja eritellään yksityiskohtaisesti tähän pääluokkaan kuuluvassa liitteessä.Liite esitetään tulo- ja menotaulukkona, joka jaotellaan samalla tavoin kuin talousarvion pääluokat.Liitteeseen otetut määrärahat kattavat unionin virastojen rahoitustarpeet niiden tarjotessa tehtäviensä mukaisesti palveluja toimielimille.2. Unionin virastojen henkilöstötaulukot ovat komission henkilöstötaulukon liitteenä.3. Unionin viraston johtaja päättää 1 kohdassa säädetyn liitteen sisällä tehtävistä määrärahasiirroista. Komissio ilmoittaa budjettivallan käyttäjälle näistä määrärahasiirroista.4. Unionin virastojen tilinpäätökset ovat kiinteä osa 132 artiklassa tarkoitettua unionin tilinpäätöstä.189 artiklaToimielinten yhteisten virastojen tulojen ja menojen hyväksyjäKomissio siirtää tulojen ja menojen hyväksyjälle kuuluvan toimivallan liitteeseen otettujen unionin viraston määrärahojen osalta asianomaisen unionin viraston johtajalle 62 artiklan mukaisesti.190 artiklaToimielinten yhteisten virastojen tilinpäätökset1. Kukin toimielinten yhteinen unionin virasto laatii menoistaan sisäiseen laskentaan perustuvan selvityksen, jonka avulla voidaan määrittää sen kullekin toimielimelle suorittamien palvelujen osuus. Viraston johtaja vahvistaa johtokunnan hyväksynnän saatuaan perusteet, joiden mukaan menoista pidetään kirjaa.2. Sen budjettikohdan selvitysosassa, johon toimielinten yhteisen unionin viraston kokonaismäärärahat otetaan, esitetään 1 kohdassa säädettyyn selvitykseen perustuva alustava arvio viraston kullekin toimielimelle suorittamien palvelujen kustannuksista.3. Kukin toimielinten yhteinen unionin virasto ilmoittaa sisäiseen laskentaan perustuvan selvityksensä tulokset asianomaisille toimielimille.191 artiklaToimivaltuuksien siirtäminen toimielinten yhteisille virastoille1. Toimielin voi valtuuttaa toimielinten yhteisen unionin viraston johtajan toimimaan tulojen ja menojen hyväksyjänä toimielintä koskevaan pääluokkaan otettujen määrärahojen hallinnoimiseksi; se vahvistaa tämän valtuutuksen rajat ja ehdot.2. Komission sisäinen tarkastaja hoitaa kaikki ensimmäisen osan IV osaston 8 luvussa säädetyt tehtävät.192 artiklaKolmansille tarjotut palvelutJos unionin viraston tehtävä edellyttää maksullisten palvelujen tarjoamista kolmansille, johtaja vahvistaa johtokunnan hyväksynnän saatuaan erityissäännökset näiden palvelujen tarjoamisedellytyksistä ja niiden kirjanpidosta.VI OSASTOHALLINTOMÄÄRÄRAHAT193 artikla Yleiset säännöksetHallintomäärärahoihin sovelletaan ensimmäisen ja kolmannen osan säännöksiä, jollei tässä osastossa säädetyistä poikkeuksista muuta johdu.194 artiklaSitoumukset1. Juoksevista hallintomenoista voidaan kunkin vuoden 15 päivästä lokakuuta alkaen tehdä seuraavan varainhoitovuoden määrärahoja koskevia ennakkositoumuksia. Tällaiset sitoumukset eivät saa kuitenkaan ylittää neljäsosaa budjettivallan käyttäjän päättämistä vastaavan budjettikohdan määrärahoista kuluvana varainhoitovuonna. Ne eivät saa kohdistua uusiin menoihin, joiden perustetta ei ole hyväksytty viimeksi säännönmukaisesti vahvistetussa talousarviossa.2. Oikeudellisten säännösten tai sopimukseen perustuvien määräysten nojalla ennalta suoritettavat menot, kuten vuokrat, voidaan maksaa 1 päivästä joulukuuta alkaen seuraavan varainhoitovuoden määrärahoista. Tässä tapauksessa 1 kohdassa tarkoitettua enimmäismäärää ei sovelleta.195 artiklaHallintomäärärahoja koskevat erityissäännökset1. Hallintomäärärahat ovat jaksottamattomia määrärahoja.2. Hallintomenot sopimuksista, jotka ylittävät varainhoitovuoden keston joko paikallisen käytännön takia tai kaluston hankkimiseen liittyvistä syistä, otetaan sen varainhoitovuoden talousarvioon, jonka aikana ne on suoritettu.3. Toimielimet toimittavat hyvissä ajoin budjettivallan käyttäjälle tiedot jokaisesta kiinteistöhankkeesta, jolla voi olla huomattavaa taloudellista vaikutusta talousarvioon.Jos jompikumpi budjettivallan käyttäjä aikoo antaa lausunnon, sen on kahden viikon kuluessa kiinteistöhanketta koskevien tietojen vastaanottamisesta ilmoitettava asianomaiselle toimielimelle aikomuksestaan antaa lausunto. Jos vastausta ei anneta, asianomainen toimielin voi käynnistää suunnitellun hankkeen hallinnollisen riippumattomuutensa perusteella, jollei SEUT-sopimuksen 335 artiklasta ja Euratomin perustamissopimuksen 185 artiklasta muuta johdu unionin edustuksen osalta.Lausunto on toimitettava asianomaiselle toimielimelle kahden viikon kuluessa ilmoituksesta.Toimielinten on pyydettävä budjettivallan käyttäjältä hyväksyntää sellaisille kiinteistöomaisuushankinnoille ja kaikille muille kiinteistöhankkeille, jotka rahoitetaan lainalla.VII OSASTOASIANTUNTIJAT196 artikla AsiantuntijatJäljempänä 199 artiklassa tarkoitetussa delegoidussa asetuksessa säädetään erityisestä menettelystä, jonka mukaisesti valitaan luonnollisia henkilöitä asiantuntijoiksi avustamaan toimielimiä avustushakemusten, hankkeiden ja tarjousten arvioinnissa ja antamaan lausuntoja ja neuvontaa erityistapauksissa. Näille henkilöille maksetaan etukäteen ilmoitettuun kiinteämääräiseen summaan perustuva korvaus ja heidät valitaan heidän ammatillisen pätevyytensä perusteella. Valinta suoritetaan käyttämällä valintaperusteita, jotka ovat syrjimättömyyden, tasapuolisen kohtelun ja eturistiriitojen pois sulkemisen periaatteiden mukaisia.KOLMAS OSALOPPUSÄÄNNÖKSET197 artikla Siirtymäsäännökset1. Niiden 167 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen rahastojen, joiden perussäädökset on kumottu ennen tämän asetuksen soveltamispäivää, 170 artiklan mukaisesti vapautetut määrärahat voidaan ottaa uudelleen käyttöön, jos asiaan liittyy yksin komission tekemä ilmeinen virhe tai ylivoimainen este, joka vaikeuttaa vakavasti kyseisistä rahastoista tuettujen toimenpiteiden toteuttamista.2. Komissio voi siirtää osastosta toiseen sellaisia määrärahoja, jotka koskevat asetuksessa (EY) N:o 1290/2005, asetuksessa (EY) N:o 1080/2006, asetuksessa (EY) N:o 1081/2006, asetuksessa (EY) N:o 1084/2006 ja asetuksessa (EY) N:o 1198/2006 tarkoitettuja ohjelmakauden 2000–2006 toimintamenoja, joiden osalta unionin on vielä suoritettava maksuja maksattamatta olevien unionin sitoumusten selvittämiseksi tukitoimien päättämiseen asti, edellyttäen, että kyseiset määrärahat on tarkoitettu samaa tavoitetta varten tai että ne liittyvät unionin aloitteisiin tai tekniseen apuun ja innovatiivisiin toimiin ja että ne siirretään vastaavanlaisiin toimiin.198 artiklaBudjettivallan käyttäjän esittämät tietopyynnötEuroopan parlamentilla ja neuvostolla on oikeus saada ilmoitus kaikista niiden toimivaltaan kuuluvista talousarvioasioihin liittyvistä tiedoista ja selvityksistä.199 artiklaTämän asetuksen soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen hyväksyminenKomissio antaa delegoidun asetuksen tämän asetuksen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 202, 203 ja 204 artiklan mukaisesti. Tämä delegoitu asetus sisältää myös säännöt, joita sovelletaan talousarviossa vahvistettuihin Euratomin hankintakeskuksen määrärahoihin liittyvien hallintomenojen toteuttamiseen.200 artiklaVarainhoidon puiteasetus SEUT-sopimuksen ja Euratomin perustamissopimuksen mukaisesti perustettuja virastoja ja elimiä varten1. Komissio antaa varainhoidon puiteasetuksen sellaisia SEUT-sopimuksen ja Euratomin perustamissopimuksen mukaisesti perustettuja elimiä varten, joilla on oikeushenkilöllisyys ja jotka saavat rahoitusta unionin talousarviosta, antamalla delegoidun säädöksen tämän asetuksen 202, 203 ja 204 artiklan mukaisesti.Varainhoidon puiteasetus perustuu tässä asetuksessa säädettyihin periaatteisiin ja sääntöihin.Tällaisten elinten varainhoitoa koskevat säännökset voivat poiketa varainhoidon puiteasetuksesta ainoastaan, jos se on välttämätöntä elinten erityisvaatimusten vuoksi ja jos komissio antaa siihen suostumuksen. Tällaiset poikkeukset eivät saa koskea ensimmäisen osan II osastossa tarkoitettuja budjettiperiaatteita, toimijoiden tasapuolisen kohtelun periaatetta eivätkä kyseisten elinten perustamisesta annettuihin perussäädöksiin sisältyviä erityisäännöksiä.2. Euroopan parlamentti antaa neuvoston suosituksesta vastuuvapauden 1 kohdassa tarkoitettujen elinten talousarvioiden toteuttamisesta.3. Komission sisäisellä tarkastajalla on 1 kohdassa tarkoitettujen elinten osalta samat toimivaltuudet kuin komission yksiköiden osalta.4. Ellei 1 kohdassa tarkoitetussa perussäädöksessä toisin säädetä, tilintarkastustuomioistuin tutkii tällaisen elimen tulojen ja menojen laillisuuden ja asianmukaisuuden ennen kuin sen tilinpäätös konsolidoidaan komission tilinpäätöksen kanssa. Tarkastelu perustuu elimen nimeämän riippumattoman ulkopuolisen tarkastajan laatimaan tarkastuskertomukseen, ja kyseisen tarkastajan tehtävänä on varmistaa, että elimen tilinpäätös on 134 artiklan mukainen.201 artiklaJulkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuteen perustuvien elinten varainhoidon malliasetusPerussäädöksellä perustetut elimet, joilla on oikeushenkilöllisyys ja joille on annettu tehtäväksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden täytäntöönpano 55 artiklan 1 kohdan b alakohdan v alakohdan mukaisesti, antavat omat varainhoitoa koskevat sääntönsä.Näiden sääntöjen on sisällettävä unionin varojen moitteettoman hoidon varmistamiseksi tarvittavat periaatteet ja niiden on perustuttava 57 artiklaan ja varainhoidon malliasetukseen, jonka komissio hyväksyy delegoituna säädöksenä 202, 203 ja 204 artiklan mukaisesti.202 artikla Siirretyn säädösvallan käyttäminen1. Siirretään komissiolle määräämättömäksi ajaksi valta antaa 199, 200 ja 201 artiklassa tarkoitettu delegoitu säädös.2. Heti kun komissio on hyväksynyt kyseisen delegoidun säädöksen, se antaa sen tiedoksi samanaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.3. Komissiolle siirrettyyn valtaan antaa kyseinen delegoitu säädös sovelletaan 203 ja 204 artiklassa säädettyjä ehtoja.203 artiklaSäädösvallan siirron peruuttaminen1. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 199 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron.2. Toimielin, joka on aloittanut sisäisen menettelyn päättääkseen, peruuttaako se säädösvallan siirron, ilmoittaa asiasta toiselle toimielimelle ja komissiolle kohtuullisessa ajassa ennen lopullisen päätöksen tekemistä sekä ilmoittaa samalla, mitä siirrettyä säädösvaltaa mahdollinen peruuttaminen koskee, ja mainitsee peruuttamisen syyt.3. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan joko välittömästi tai jonakin myöhempänä, siinä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta aiemmin annettujen delegoitujen säädösten voimassaoloon. Se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä .204 artiklaDelegoitujen säädösten vastustaminen1. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi vastustaa delegoitua säädöstä kahden kuukauden kuluessa siitä, kun säädös on annettu tiedoksi. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta määräaikaa pidennetään yhdellä kuukaudella.2. Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole määräajan päättyessä vastustanut delegoitua säädöstä, se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja se tulee voimaan siinä mainittuna päivänä.Delegoitu säädös voidaan julkaista Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja se voi tulla voimaan ennen edellä tarkoitetun määräajan päättymistä, jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ilmoittaneet komissiolle, etteivät ne aio vastustaa säädöstä.3. Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto vastustaa delegoitua säädöstä, se ei tule voimaan. Säädöstä vastustava toimielin esittää syyt, miksi se vastustaa delegoitua säädöstä.205 artiklaTarkistaminenTätä asetusta tarkistetaan aina tarpeen mukaan ja tarkistaminen tehdään SEUT-sopimuksen 322 artiklassa ja Euratomin perustamissopimuksen 183 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen.206 artikla KumoaminenKumotaan asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002.Asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002[27] 53 b artiklaa sovelletaan kuitenkin kaikkiin 167 artiklassa tarkoitetuista varoista ennen 31 päivää joulukuuta 2013 tehtyihin sitoumuksiin.Viittauksia kumottuun asetukseen pidetään viittauksina tähän asetukseen ja ne luetaan liitteessä olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.207 artiklaUlkosuhdehallintoa koskeva uudelleen tarkasteluEdellä olevaa 65 artiklan 1 kohdan kolmatta alakohtaa ja 92 artiklan kolmatta kohtaa tarkastellaan uudelleen vuonna 2013 ottaen asianmukaisesti huomioon ulkosuhdehallinnon ja varsinkin unionin edustustojen erityisluonteen sekä tarvittaessa ulkosuhdehallinnon riittävän taloushallintokapasiteetin.208 artiklaVoimaantuloTämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä .Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2012.Edellä olevaa 56 artiklaa sovelletaan ainoastaan sellaisiin sitoumuksiin, jotka on tehty 167 artiklassa tarkoitetuista varoista 1 päivänä tammikuuta 2014 tai tämän jälkeen.Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.Tehty [...],[...]Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolestaPuhemies PuheenjohtajaLIITE – VastaavuustaulukkoNeuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002 sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU, Euratom) N:o 1081/2010 | Säädösehdotus | Otsikot |ENSIMMÄINEN OSA | ENSIMMÄINEN OSA | YHTEISET SÄÄNNÖKSET |I OSASTO | I OSASTO | SISÄLTÖ JA SOVELTAMISALA |1 artikla | 1 artikla | Sisältö |2 artikla | 2 artikla | Soveltamisala |II OSASTO | II OSASTO | BUDJETTIPERIAATTEET |3 artikla | 3 artikla | Budjettiperiaatteet |1 LUKU | 1 LUKU | Yhtenäisyyden ja talousarvion totuudenmukaisuuden periaatteet |4 artikla | 4 artikla | Talousarvion määritelmä |5 artikla | 5 artikla | Yhtenäisyyden ja talousarvion totuudenmukaisuuden periaatteisiin sovellettavat säännöt |5 a artikla | - | - |2 LUKU | 2 LUKU | Vuotuisperiaate |6 artikla | 6 artikla | Määritelmä |7 artikla | 7 artikla | Määrärahalajit |8 artikla | 8 artikla | Tuloja ja määrärahoja koskevat kirjanpitosäännöt |9 artikla | 9 artikla | Määrärahojen peruuttaminen ja siirtäminen varainhoitovuodelta toiselle |10 artikla | 10 artikla | Säännöt käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen siirtämisestä varainhoitovuodelta toiselle |11 artikla | 11 artikla | Määrärahojen vapautuminen |12 artikla | 12 artikla | Määrärahojen sitominen |13 artikla | 13 artikla | Säännöt, joita sovelletaan, jos talousarvio hyväksytään myöhässä |3 LUKU | 3 LUKU | Tasapainoperiaate |14 artikla | 14 artikla | Määritelmä ja soveltamisala |15 artikla | 15 artikla | Varainhoitovuoden yli- tai alijäämä |4 LUKU | 4 LUKU | Laskentayksikön periaate |16 artikla | 16 artikla | Euron käyttö |5 LUKU | 5 LUKU | Yleiskatteisuusperiaate |17 artikla | 17 artikla | Määritelmä ja soveltamisala |18 artikla | 18 artikla | Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot |19 artikla | 19 artikla | Lahjoitukset |20 artikla | 20 artikla | Vähennyksiä ja valuuttakurssimukautuksia koskevat säännöt |6 LUKU | 6 LUKU | Erittelyperiaate |21 artikla | 21 artikla | Yleiset säännökset |22 artikla | 22 artikla | Muiden toimielinten kuin komission määrärahasiirrot |23 artikla | 23 artikla | Komission sisäiset määrärahasiirrot |24 artikla | 24 artikla | Budjettivallan käyttäjälle esitettävät komission määrärahasiirrot |25 artikla | - | - |26 artikla | 25 artikla | Määrärahasiirrot, joihin sovelletaan erityissäännöksiä |7 LUKU | 7 LUKU | Moitteettoman varainhoidon periaate |27 artikla | 26 artikla | Taloudellisuuden, tehokkuuden ja vaikuttavuuden periaatteet |28 artikla | 27 artikla | Pakollinen rahoitusselvitys |- | 28 artikla | Talousarvion toteuttamisen sisäinen valvonta |- | 29 artikla | Hyväksyttävä virheriski |8 LUKU | 8 LUKU | Avoimuusperiaate |29 artikla | 30 artikla | Tilinpäätösten, talousarvioiden ja selvitysten julkaiseminen |30 artikla | 31 artikla | Unionin varojen saajia koskevien ja muiden tietojen julkaiseminen |III OSASTO | III OSASTO | TALOUSARVION LAATIMINEN JA RAKENNE |1 LUKU | I LUKU | Talousarvion laatiminen |31 artikla | 32 artikla | Tulo- ja menoarviot |32 artikla | 33 artikla | 200 artiklassa tarkoitettujen elinten talousarvioita koskevat ennakkoarviot |33 artikla | 34 artikla | Talousarvioesitys |34 artikla | 35 artikla | Talousarvioesitystä muuttava oikaisukirjelmä |- | 36 artikla | Sovittelukomiteassa saavutetun tuloksen hyväksyminen |35 artikla | - | - |36 artikla | 37 artikla | Talousarvion hyväksyminen |37 artikla | 38 artikla | Lisätalousarvioesitykset |38 artikla | - | - |39 artikla | 39 artikla | Ennakkoarvioiden ja talousarvioesitysten toimittamisen aikaistaminen |2 LUKU | 2 LUKU | Talousarvion rakenne ja esitystapa |40 artikla | 40 artikla | Talousarvion rakenne |41 artikla | 41 artikla | Talousarviossa käytetty luokittelu |42 artikla | 42 artikla | Negatiivisia tuloja koskeva kielto |43 artikla | 43 artikla | Alustavat määrärahat |44 artikla | 44 artikla | Negatiivinen varaus |45 artikla | 45 artikla | Hätäapuvaraus |46 artikla | 46 artikla | Talousarvion esitystapa |47 artikla | 47 artikla | Henkilöstötaulukkoa koskevat säännöt |- | 3 LUKU | Talousarviota koskeva kurinalaisuus |- | 48 artikla | Talousarvion yhdenmukaisuus monivuotisen rahoituskehyksen kanssa |- | 49 artikla | Unionin säädösten yhdenmukaisuus talousarvion ja monivuotisen rahoituskehyksen kanssa |IV OSASTO | IV OSASTO | TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN |1 LUKU | 1 LUKU | Yleiset säännökset |48 artikla | 50 artikla | Talousarvion toteuttaminen moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti |49 artikla | 51 artikla | Perussäädös ja poikkeukset |50 artikla | 52 artikla | Talousarvion toteuttaminen muissa toimielimissä |51 artikla | 53 artikla | Talousarvion toteuttamisvaltuuksien siirtäminen |52 artikla | 54 artikla | Eturistiriidat |2 LUKU | 2 LUKU | Toteuttamistavat |53 artikla | 55 artikla | Talousarvion toteuttamistavat |53 a artikla | - | - |53 b artikla | 56 artikla | Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa |53 c artikla | 57 artikla | Välillinen hallinnointi muiden yhteisöjen ja henkilöiden kuin jäsenvaltioiden kanssa |53 d artikla | - | - |54 artikla | 58 artikla | Välilliseen hallinnointiin liittyvät ennakkotarkastukset ja sopimukset |55 artikla | 59 artikla | Toimeenpanovirastot |56 artikla | - | - |57 artikla | 60 artikla | Toimivaltuuksien siirtämiseen sovellettavat rajoitukset |3 LUKU | 3 LUKU | Taloushallinnon toimijat |1 jakso | 1 jakso | Tehtävien eriyttämisen periaate |58 artikla | 61 artikla | Tehtävien eriyttäminen |2 jakso | 2 jakso | Tulojen ja menojen hyväksyjä |59 artikla | 62 artikla | Tulojen ja menojen hyväksyjä |60 artikla | 63 artikla | Tulojen ja menojen hyväksyjän valtuudet ja tehtävät |60 a artikla | 64 artikla | Unionin edustustojen päälliköiden toimivaltuudet ja tehtävät |3 jakso | 3 jakso | Tilinpitäjä |61 artikla | 65 artikla | Tilinpitäjän toimivaltuudet ja tehtävät |62 artikla | 66 artikla | Valtuudet, jotka tilinpitäjä voi siirtää |4 jakso | 4 jakso | Ennakoiden hoitaja |63 artikla | 67 artikla | Ennakkotilit |4 LUKU | 4 LUKU | Taloushallinnon toimijoiden vastuu |1 jakso | 1 jakso | Yleiset säännöt |64 artikla | 68 artikla | Tulojen ja menojen hyväksyjien valtuutusten keskeyttäminen tai peruuttaminen |65 artikla | 69 artikla | Tulojen ja menojen hyväksyjän vastuu laittomasta toiminnasta, petoksesta tai lahjonnasta |2 jakso | 2 jakso | Valtuutettuihin ja edelleenvaltuutettuihin tulojen ja menojen hyväksyjiin sovellettavat säännöt |66 artikla | 70 artikla | Tulojen ja menojen hyväksyjiin sovellettavat säännöt |3 jakso | 3 jakso | Tilinpitäjiin ja ennakoiden hoitajiin sovellettavat säännöt |67 artikla | 71 artikla | Tilinpitäjiin sovellettavat säännöt |68 artikla | 72 artikla | Ennakoiden hoitajiin sovellettavat säännöt |5 LUKU | 5 LUKU | Tulotapahtumat |1 jakso | 1 jakso | Omien varojen käyttöön asettaminen |69 artikla | 73 artikla | Omat varat |2 jakso | 2 jakso | Saamisennuste |70 artikla | 74 artikla | Saamisennuste |3 jakso | 3 jakso | Saamisten vahvistaminen |71 artikla | 75 artikla | Saamisten vahvistaminen |4 jakso | 4 jakso | Perinnän hyväksyminen |72 artikla | 76 artikla | Perinnän hyväksyminen |5 jakso | 5 jakso | Perintä |73 artikla | 77 artikla | Perintää koskevat säännöt |73 a artikla | 78 artikla | Vanhentumisaika |- | 79 artikla | Unionin saamisten kohtelu jäsenvaltioissa |74 artikla | 80 artikla | Komission määräämät sakot ja seuraamusmaksut sekä niistä kertyneet korot |6 LUKU | 6 LUKU | Menotapahtumat |75 artikla | 81 artikla | Rahoituspäätös |1 jakso | 1 jakso | Menoihin sitoutuminen |76 artikla | 82 artikla | Sitoumukset |77 artikla | 83 artikla | Sitoumuksia koskevat säännöt |78 artikla | 84 artikla | Sitoumuksiin sovellettavat tarkastukset |2 jakso | 3 jakso | Menojen vahvistaminen |79 artikla | 85 artikla | Menojen vahvistaminen |3 jakso | 3 jakso | Menojen hyväksyminen |80 artikla | 86 artikla | Menojen hyväksyminen |4 jakso | 4 jakso | Menojen maksaminen |81 artikla | 87 artikla | Maksutyypit |82 artikla | 88 artikla | Maksaminen käytettävissä olevien varojen rajoissa |5 jakso | 5 jakso | Menotapahtumia koskevat määräajat |83 artikla | 89 artikla | Menoja koskevat määräajat |7 LUKU | 7 LUKU | Tietojenkäsittelyjärjestelmät |84 artikla | 90 artikla | Tapahtumien sähköinen hallinnointi |- | 91 artikla | Asiakirjojen siirtäminen toimielinten välillä |8 LUKU | 8 LUKU | Sisäinen tarkastaja |85 artikla | 92 artikla | Sisäisen tarkastajan nimeäminen |86 artikla | 93 artikla | Sisäisen tarkastajan valtuudet ja tehtävät |87 artikla | 94 artikla | Sisäisen tarkastajan riippumattomuus |V OSASTO | V OSASTO | JULKISET HANKINNAT |1 LUKU | 1 LUKU | Yleiset säännökset |1 jakso | 1 jakso | Soveltamisala ja tarjouskilpailujen ratkaisuperiaatteet |88 artikla | 95 artikla | Julkisten hankintojen määritelmä |89 artikla | 96 artikla | Julkisiin hankintoihin sovellettavat periaatteet |2 jakso | 2 jakso | Julkaiseminen |90 artikla | 97 artikla | Julkisia hankintoja koskevien ilmoitusten julkaiseminen |3 jakso | 3 jakso | Hankintamenettelyt |91 artikla | 98 artikla | Hankintamenettelyt |92 artikla | 99 artikla | Tarjouspyyntöasiakirjojen sisältö |93 artikla | 100 artikla | Perusteet toimijan sulkemiseksi tarjouskilpailun ulkopuolelle |94 artikla | 101 artikla | Perusteet toimijan sulkemiseksi hankintamenettelyn ulkopuolelle menettelyn aikana |95 artikla | 102 artikla | Poissulkemisia koskeva keskustietokanta |96 artikla | 103 artikla | Hallinnolliset ja taloudelliset seuraamukset |97 artikla | 104 artikla | Tarjouskilpailun ratkaisuperusteet |98 artikla | 105 artikla | Tarjousten jättäminen |99 artikla | 106 artikla | Tasapuolisen kohtelun ja avoimuuden periaatteet |100 artikla | 107 artikla | Tarjouskilpailun ratkaisu |101 artikla | 108 artikla | Hankintamenettelyn peruuttaminen |4 jakso | 4 jakso | Vakuudet ja valvonta |102 artikla | 109 artikla | Vakuudet |103 artikla | 110 artikla | Virheet, sääntöjenvastaisuudet tai petokset menettelyn aikana |2 LUKU | 2 LUKU | Toimielinten omaan lukuunsa tekemiin hankintoihin sovellettavat säännökset |104 artikla | 111 artikla | Hankintaviranomainen |105 artikla | 112 artikla | Sovellettavat kynnysarvot |106 artikla | 113 artikla | Tarjouskilpailuun osallistumista koskevat säännöt |107 artikla | 114 artikla | Maailman kauppajärjestön hankintasäännöt |VI OSASTO | VI OSASTO | AVUSTUKSET |1 LUKU | 1 LUKU | Avustusten soveltamisala ja muoto |108 artikla | 115 artikla | Avustusten soveltamisala |108 a artikla | 116 artikla | Avustusmuodot |2 LUKU | 2 LUKU | Periaatteet |109 artikla | 117 artikla | Avustuksiin sovellettavat yleiset periaatteet |110 artikla | 118 artikla | Avoimuus |111 artikla | 119 artikla | Päällekkäisten avustusten kiellon periaate |112 artikla | 120 artikla | Taannehtivat avustukset |113 artikla | 121 artikla | Avustusten asteittaisen alenemisen periaate |3 LUKU | 3 LUKU | Myöntämismenettely |114 artikla | 122 artikla | Avustushakemukset |115 artikla | 123 artikla | Valinta- ja myöntämisperusteet |116 artikla | 124 artikla | Arviointimenettely |117 artikla | - | - |4 LUKU | 4 LUKU | Maksaminen ja valvonta |118 artikla | 125 artikla | Ennakkomaksutakuu |119 artikla | 126 artikla | Avustusten maksaminen ja tarkastukset |5 LUKU | 5 LUKU | Täytäntöönpano |120 artikla | 127 artikla | Alihankinnat ja avustusten edelleenjakaminen |- | VII OSASTO | PALKINNOT |- | 128 artikla | Määritelmä |- | 129 artikla | Yleiset säännöt |- | VIII OSASTO | RAHOITUSVÄLINEET |- | 130 artikla | Määritelmä ja soveltamisala |- | 131 artikla | Rahoitusvälineisiin sovellettavat periaatteet |VII OSASTO | IX OSASTO | TILINPÄÄTÖS JA KIRJANPITO |1 LUKU | 1 LUKU | Tilinpäätös |121 artikla | 132 artikla | Unionin tilinpäätöksen rakenne |122 artikla | 133 artikla | Selvitys varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta |123 artikla | 134 artikla | Tilinpäätökseen sovellettavat säännöt |124 artikla | 135 artikla | Kirjanpitoperiaatteet |125 artikla | - | - |126 artikla | 136 artikla | Tilinpäätöslaskelmat |127 artikla | 137 artikla | Talousarvion toteuttamista koskeva selvitys |128 artikla | 138 artikla | Alustava tilinpäätös |129 artikla | 139 artikla | Lopullisen konsolidoidun tilinpäätöksen hyväksyminen |2 LUKU | 2 LUKU | Talousarvion toteuttamisesta toimitettavat tiedot |130 artikla | 140 artikla | Kertomus talousarviosta myönnetyistä takuista ja niihin liittyvistä riskeistä |131 artikla | 141 artikla | Talousarvion toteuttamisselvitys |3 LUKU | 3 LUKU | Kirjanpito |1 jakso | 1 jakso | Yhteiset säännökset |132 artikla | 142 artikla | Kirjanpitojärjestelmä |133 artikla | 143 artikla | Toimielinten kirjanpitojärjestelmään sovellettava yhteinen säännös |2 jakso | 2 jakso | Liikekirjanpito |134 artikla | 144 artikla | Liikekirjanpito |135 artikla | 145 artikla | Kirjanpidon kirjaukset |136 artikla | 146 artikla | Kirjanpidon oikaisut |3 jakso | 3 jakso | Talousarviokirjanpito |137 artikla | 147 artikla | Talousarviokirjanpito |4 LUKU | 4 LUKU | Omaisuusluettelo |138 artikla | 148 artikla | Omaisuusluettelo |VIII OSASTO | X OSASTO | ULKOINEN TARKASTUS JA VASTUUVAPAUS |1 LUKU | 1 LUKU | Ulkoinen tarkastus |139 artikla | 149 artikla | Tilintarkastustuomioistuimen toimittama ulkoinen tarkastus |140 artikla | 150 artikla | Tarkastusta koskevat säännöt ja tarkastusmenettely |141 artikla | 151 artikla | Arvopaperien ja varojen tarkastukset |142 artikla | 152 artikla | Tilintarkastustuomioistuimen oikeus saada tietoja |143 artikla | 153 artikla | Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus |144 artikla | 154 artikla | Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomukset |- | 155 artikla | Alustavia tarkastushavaintoja koskevat kirjeet |2 LUKU | 2 LUKU | Vastuuvapaus |145 artikla | 156 artikla | Vastuuvapausmenettelyn aikataulu |146 artikla | 157 artikla | Vastuuvapausmenettely |147 artikla | 158 artikla | Jatkotoimenpiteet |147 a artikla | 159 artikla | Ulkosuhdehallintoa koskevat erityissäännökset |TOINEN OSA | TOINEN OSA | ERITYISSÄÄNNÖKSET |I OSASTO | I OSASTO | EUROOPAN MAATALOUDEN TUKIRAHASTO |148 artikla | 160 artikla | Euroopan maatalouden tukirahastoon sovellettavat erityissäännökset |149 artikla | 161 artikla | Maataloustukirahaston varoja koskevat sitoumukset |150 artikla | 162 artikla | Maataloustukirahaston määrärahoja koskevat alustavat kokonaissitoumukset |151 artikla | 163 artikla | Maataloustukirahaston määrärahoja koskevien talousarviositoumusten aikataulu |152 artikla | 164 artikla | Maataloustukirahaston kirjanpito |153 artikla | 165 artikla | Maataloustukirahaston määrärahasiirrot |154 artikla | 166 artikla | Maataloustukirahaston käyttötarkoitukseensa sidotut tulot |II OSASTO | II OSASTO | RAKENNERAHASTOT, KOHEESIORAHASTO, EUROOPAN KALATALOUSRAHASTO, EUROOPAN MAASEUDUN KEHITTÄMISEN MAATALOUSRAHASTO SEKÄ YHTEISTYÖSSÄ HALLINNOIDUT VAPAUS-, TURVALLISUUS- JA OIKEUSASIOIDEN PIIRIIN KUULUVAT RAHASTOT |155 artikla | 167 artikla | Unionin muihin rahastoihin sovellettavien erityissäännösten soveltamisala |- | 168 artikla | Maksusitoumusmäärärahojen jaon noudattaminen |156 artikla | 169 artikla | Unionin muita rahastoja koskevien rahoitusosuuksien, välimaksujen ja palautusten maksaminen |157 artikla | 170 artikla | Unionin muiden rahastojen määrärahojen vapauttaminen |158 artikla | 171 artikla | Unionin muiden rahastojen väliset määrärahasiirrot |159 artikla | 172 artikla | Unionin muiden rahastojen hallinnointi, valintamenettelyt ja tilintarkastus |III OSASTO | III OSASTO | TUTKIMUS |160 artikla | 173 artikla | Tutkimusmäärärahat |160 a artikla | 174 artikla | Tutkimusrahoitusta koskevat maksusitoumukset |161 artikla | 175 artikla | Yhteisen tutkimuskeskuksen osallistuminen muuhun kuin tutkimusvaroista rahoitettavaan toimintaan |IV OSASTO | IV OSASTO | ULKOISET TOIMET |I LUKU | 1 LUKU | Yleiset säännökset |162 artikla | 176 artikla | Ulkoiset toimet |2 LUKU | 2 LUKU | Toimien toteuttaminen |163 artikla | 177 artikla | Ulkoisten toimien toteuttaminen |164 artikla (kumottu) | 178 artikla | Ulkoisia toimia koskevat erityisrahastot |165 artikla | 179 artikla | Ulkoisten toimien toteuttaminen välillisen hallinnoinnin kautta |166 artikla | 180 artikla | Ulkoisten toimien toteuttamista koskevat sopimukset |3 LUKU | 3 LUKU | Julkiset hankinnat |167 artikla | 181 artikla | Ulkoisiin toimiin liittyvät hankinnat |168 artikla | 182 artikla | Säännöt tarjouskilpailuihin osallistumisesta |4 LUKU | 4 LUKU | Avustukset |169 artikla | 183 artikla | Ulkoisen toimen täysimääräinen rahoittaminen |169 a artikla | 184 artikla | Ulkoisiin toimiin liittyviin avustuksiin sovellettavat säännöt |- | 185 artikla | Toimen tuottamat tulot |5 LUKU | 5 LUKU | Tilintarkastus |170 artikla | 186 artikla | EU:n toimittama ulkoisiin toimiin liittyvien avustusten tilintarkastus |V OSASTO | V OSASTO | UNIONIN VIRASTOT |171 artikla | 187 artikla | Unionin virastot |172 artikla | 188 artikla | Virastojen määrärahat |173 artikla | 189 artikla | Toimielinten yhteisten virastojen tulojen ja menojen hyväksyjä |174 artikla | 190 artikla | Toimielinten yhteisten virastojen tilinpäätökset |174 a artikla | 191 artikla | Toimivaltuuksien siirtäminen toimielinten yhteisille virastoille |175 artikla | 192 artikla | Kolmansille tarjotut palvelut |176 artikla (kumottu) | - | - |VI OSASTO | VI OSASTO | HALLINTOMÄÄRÄRAHAT |177 artikla | 193 artikla | Yleiset säännökset |178 artikla | 194 artikla | Sitoumukset |179 artikla | 195 artikla | Hallintomäärärahoja koskevat erityissäännökset |VII OSASTO | VII OSASTO | ASIANTUNTIJAT |179 a artikla | 196 artikla | Asiantuntijat |KOLMAS OSA | KOLMAS OSA | LOPPUSÄÄNNÖKSET |I OSASTO | - | - |180 artikla (kumottu) | - | - |181 artikla | 197 artikla | Siirtymäsäännökset |II OSASTO | - | - |182 artikla | 198 artikla | Budjettivallan käyttäjän esittämät tietopyynnöt |183 artikla | 199 artikla | Tämän asetuksen soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen hyväksyminen |185 artikla | 200 artikla | Varainhoidon puiteasetus SEUT-sopimuksen ja Euratomin perustamissopimuksen mukaisesti perustettuja virastoja ja elimiä varten |- | 201 artikla | Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuteen perustuvien elinten varainhoidon malliasetus |- | 202 artikla | Siirretyn säädösvallan käyttäminen |- | 203 artikla | Säädösvallan siirron peruuttaminen |- | 204 artikla | Delegoitujen säädösten vastustaminen |184 artikla | 205 artikla | Tarkistaminen |186 artikla | 206 artikla | Kumoaminen |186 a artikla | 207 artikla | Ulkosuhdehallintoa koskeva uudelleen tarkastelu |187 artikla | 208 artikla | Voimaantulo |[pic][pic][pic][1] Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2002.[2] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 1081/2010, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010.[3] Komission asetus (EY, Euratom) N:o 2342/2002, annettu 23 päivänä joulukuuta 2002.[4] Varainhoitoasetuksen 2 artikla.[5] SEUT-sopimuksen 310 artiklan 6 kohta.[6] SEUT-sopimuksen 290 artiklassa säädetään, että Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat siirtää komissiolle vallan antaa ainoastaan sellaisia säädöksiä, joilla ”täydennetään tai muutetaan lainsäätämisjärjestyksessä hyväksytyn säädöksen tiettyjä, muita kuin sen keskeisiä osia”. Säädös viittaa tässä tapauksessa varainhoitoasetukseen.[7] http://ec.europa.eu/budget/library/consultations/FRconsult2009/draft_report_en.pdf[8] EUVL XXX[9] EUVL C [...], [...], s. [...].[10] EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.[11] EYVL L 357, 31.12.2002, s. 1.[12] EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.[13] KOM XXX[14] EUVL L 134, 30.4.2004, s. 114.[15] EYVL L 161, 26.6.1999, s. 1.[16] EYVL L 130, 31.5.2000, s. 1.[17] EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31.[18] EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.[19] EUVL L 201, 3.8.2010, s. 30.[20] EYVL L 11, 16.1.2003, s. 1.[21] EUVL L 209, 11.8.2005, s. 1.[22] EUVL L 270, 21.10.2003, s. 1.[23] EUVL L 210, 31.7.2006, s. 1.[24] EUVL L 210, 31.7.2006, s. 12.[25] EUVL L 210, 31.7.2006, s. 79.[26] EUVL L 223, 15.8.2006, s. 1.[27] EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.