text:
 19.5.2020
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 156/22
 AZ EGYRÉSZRŐL AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG ÉS TAGÁLLAMAI, MÁSRÉSZRŐL A KÖZÉP-AFRIKAI FÉL KÖZÖTTI ÁTMENETI GAZDASÁGI PARTNERSÉGI MEGÁLLAPODÁSSAL LÉTREHOZOTT GAZDASÁGI PARTNERSÉGI MEGÁLLAPODÁSSAL FOGLALKOZÓ BIZOTTSÁG 1/2020 HATÁROZATA
 (2020. április 28.)
 a közvetítésre vonatkozó eljárási szabályzat, a választott bírói testületre vonatkozó eljárási szabályzat, valamint a választott bírák magatartási kódexének elfogadásáról [2020/670]
 A GAZDASÁGI PARTNERSÉGI MEGÁLLAPODÁSSAL FOGLALKOZÓ BIZOTTSÁG,
 tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Közép-Afrikai fél közötti, 2009. január 22-én Brüsszelben aláírt és 2014. augusztus 4. óta ideiglenesen alkalmazott átmeneti gazdasági partnerségi megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 80. cikke (1) bekezdésére és 88. cikkére,
 mivel:
 (1)
 A megállapodás és e határozat értelmében a közép-afrikai felet a Kameruni Köztársaság alkotja.
 (2)
 A megállapodás 80. cikkének (1) bekezdése értelmében a megállapodás VI. címének (Viták megelőzése és rendezése) 3. fejezetében (Vitarendezési eljárások) előírt vitarendezési eljárásokat az eljárási szabályzat és a választott bírák magatartási kódexe szabályozza, amelyeket a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság fogad el.
 (3)
 A megállapodás 88. cikke értelmében a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság határozhat a megállapodás VI. címének (Viták megelőzése és rendezése) és annak mellékleteinek módosításáról,
 ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
 1. cikk
 (1) Az e határozat I. mellékletében foglalt, a közvetítésre vonatkozó eljárási szabályzat a megállapodás IV. mellékleteként kerül meghatározásra.
 (2) Az e határozat II. mellékletében foglalt, a választott bírói testületre vonatkozó eljárási szabályzat a megállapodás V. mellékleteként kerül meghatározásra.
 (3) A választott bírák magatartási kódexe – amelyet e határozat III. melléklete tartalmaz – a megállapodás VI. mellékleteként kerül meghatározásra.
 (4) Az e cikk (1)–(3) bekezdésében említett eljárási szabályzatok és magatartási kódex nem érintik a megállapodásban meghatározott vagy a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság által elfogadható konkrét szabályokat.
 2. cikk
 Ez a határozat az aláírásának napján lép hatályba.
 Kelt Brüsszelben, 2020. április 28-án.
 a Kameruni Köztársaság részéről
 Alamine OUSMANE MEY
 gazdasági, területtervezési és -fejlesztési minister
 az Európai Unió részéről
 Phil HOGAN
 kereskedelempolitikáért felelős uniós biztos
 I. MELLÉKLET
 A KÖZVETÍTÉSRE VONATKOZÓ ELJÁRÁSI SZABÁLYZAT
 1. cikk
 Alkalmazási kör
 (1) A jelen eljárási szabályzat rendelkezései kiegészítik és pontosítják az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a közép-afrikai fél közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás), különösen annak 69. cikkét (Közvetítés).
 (2) A jelen eljárási szabályzat célja, hogy lehetővé tegye a felek számára a közöttük esetlegesen felmerülő vitáknak kölcsönösen kielégítő, átfogó és gyors közvetítői eljárás útján történő rendezését.
 (3) A jelen eljárási szabályzat keretében „közvetítés” minden olyan eljárás – függetlenül annak megnevezésétől –, amelyben a felek közvetítőtől kérnek segítséget a köztük lévő jogvita békés úton történő rendezése érdekében.
 2. cikk
 Az eljárás megindítása
 (1) Bármelyik fél bármikor írásban kérheti, hogy a felek közvetítői eljárást vegyenek igénybe. A kérelemnek kellően részletesnek kell lennie ahhoz, hogy világosan bemutassa a panaszos fél követelését. Ezen túlmenően:
 a)
 meg kell határoznia a vitatott konkrét intézkedést;
 b)
 meg kell neveznie azokat az állítólagos hátrányos hatásokat, amelyeket az intézkedés a panaszos fél szerint a felek közötti kereskedelemre jelenleg, vagy a jövőben gyakorol;
 c)
 ki kell fejtenie, hogy a panaszos fél miért vélekedik úgy, hogy az intézkedés és az említett hatások között ok-okozati összefüggés áll fenn.
 (2) A közvetítői eljárás csak a felek kölcsönös egyetértésével indítható meg. Ha az egyik fél az (1) bekezdés szerint közvetítést kérelmez, a másik fél megvizsgálja a kérelmet, és a kérelem kézhezvételétől számított öt napon belül írásbeli választ ad. Ennek hiányában a kérelmet elutasítottnak kell tekinteni.
 3. cikk
 A közvetítő kiválasztása
 (1) A felek a közvetítői eljárás kezdetén – de legkésőbb a közvetítés iránti kérelemre adott válasz kézhezvételétől számított tizenöt napon belül – közös megegyezéssel kiválasztják a közvetítőt.
 (2) A felek eltérő megállapodása hiányában a közvetítő nem lehet egyik fél állampolgára sem.
 (3) A közvetítő írásbeli nyilatkozatban megerősíti függetlenségét és pártatlanságát, valamint rendelkezésre állását a közvetítés lefolytatására.
 (4) A választott bírák magatartási kódexe értelemszerűen alkalmazandó a közvetítőre is.
 4. cikk
 A közvetítői eljárás lefolytatása
 (1) A közvetítő pártatlan és átlátható módon segíti a feleket abban, hogy tisztázzák a vitatott intézkedést és annak a felek közötti kereskedelemre gyakorolt lehetséges hatásait, valamint hogy kölcsönösen kielégítő megoldásra jussanak.
 (2) A közvetítő meghatározhatja, hogy milyen megközelítést tart a legmegfelelőbbnek az érintett intézkedés és a felek közötti kereskedelemre gyakorolt lehetséges hatásainak tisztázására. Így különösen megbeszéléseket szervezhet a felek között, közösen vagy külön-külön konzultálhat a felekkel, segítséget kérhet megfelelő szakértőktől és egyéb érdekelt felektől, illetve konzultálhat azokkal, valamint a felek kérésére bármely más további segítséget nyújthat. Mielőtt azonban segítséget kér a megfelelő szakértőktől és érdekelt felektől, illetve a velük történő konzultációt megelőzően konzultálnia kell a felekkel. Amennyiben a közvetítő a felek egyikével és/vagy annak képviselőjével külön kíván találkozni vagy megbeszélést folytatni, erről előzetesen, vagy az adott féllel való egyoldalú találkozását vagy megbeszélését követően a lehető leghamarabb tájékoztatja a másik felet.
 (3) A közvetítő tanácsot adhat és megoldást javasolhat a felek számára, akik azt elfogadhatják vagy elutasíthatják, illetve akár eltérő megoldásban is megegyezhetnek. Mindazonáltal a közvetítő nem adhat tanácsot, illetve nem tehet észrevételt a vitatott intézkedésnek a megállapodással való összeegyeztethetőségére vonatkozóan.
 (4) Az eljárás annak a félnek a területén zajlik, amelyhez a kérelmet intézték, vagy a felek kölcsönös megegyezése alapján bármilyen más helyen vagy módon.
 (5) A feleknek törekedniük kell arra, hogy a közvetítő kinevezésétől számított 60 napon belül kölcsönösen kielégítő megoldást találjanak. A végleges megoldás elfogadásáig a felek lehetséges ideiglenes megoldásokat vizsgálhatnak meg, különösen akkor, ha az intézkedés romlandó árukra vonatkozik.
 (6) A megoldás elfogadására a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság határozatával kerülhet sor. A felek eltérő döntése hiányában a kölcsönösen kielégítő megoldásokat hozzáférhetővé kell tenni a nyilvánosság számára. A nyilvánosságra hozott változat azonban nem tartalmazhat olyan információt, amelyet valamelyik fél bizalmasnak minősített.
 (7) A felek kérésére a közvetítő írásban tényeken alapuló jelentéstervezetet nyújt be a feleknek, amelyben összefoglalja az eljárás keretében vitatott intézkedést, valamint minden olyan kölcsönösen kielégítő megoldást, amely az eljárás végső kimenetelét képezi, beleértve az esetleges ideiglenes megoldásokat is. A közvetítő 15 napos határidőt biztosít a felek számára ahhoz, hogy a jelentéstervezettel kapcsolatos észrevételeiket megtegyék. A közvetítő a felek által e határidőn belül benyújtott észrevételek megvizsgálását követő 15 napon belül írásban megküldi a felek részére a végleges, tényeken alapuló jelentést. A tényeken alapuló jelentés nem tartalmazhatja a megállapodás értelmezését.
 5. cikk
 A közvetítői eljárás befejeződése
 Az eljárás befejeződhet:
 a)
 egy a felek közötti megállapodás tárgyát képező kölcsönösen kielégítő megoldás elfogadásának időpontjában;
 b)
 a közvetítő által a felekkel való konzultációt követően tett, arra vonatkozó írásbeli nyilatkozat időpontjában, hogy a közvetítés folytatása nem járna eredménnyel;
 c)
 bármely fél írásbeli nyilatkozatának időpontjában, amelyet azt követően tett, hogy behatóan megismerkedett a közvetítői eljárás keretében kialakított, kölcsönösen kielégítő megoldásokkal, és megfontolta a közvetítő valamennyi tanácsát és az általa javasolt megoldásokat. Ilyen nyilatkozatot a jelen eljárási szabályzat 4. cikkének (5) bekezdésében megállapított határidő lejárta előtt nem lehet tenni; vagy
 d)
 a felek között az eljárás bármely szakaszában kötött megállapodás időpontjában.
 6. cikk
 A kölcsönösen kielégítő megoldás végrehajtása
 (1) Amennyiben a felek megállapodtak egy kölcsönös kielégítő megoldásban, mindegyik fél megteszi a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy azt az előírt határidőn belül végrehajtsa.
 (2) A kölcsönösen kielégítő megoldást végrehajtó fél az előírt határidőn belül írásban tájékoztatja a másik felet a kölcsönösen kielégítő megoldás végrehajtása érdekében tett minden lépésről vagy intézkedésről.
 7. cikk
 Bizalmas kezelés és kapcsolat a vitarendezési eljárással
 (1) A közvetítési eljárásra vonatkozó valamennyi információt bizalmasan kell kezelni, kivéve, ha azok nyilvánosságra hozatalát jogszabály írja elő, vagy arra a közvetítés eredményeképpen létrejött megállapodás teljesítéséhez vagy végrehajtásához van szükség.
 (2) A felek eltérő megállapodásának hiányában és a jelen eljárási szabályzat 4. cikke (6) bekezdésének sérelme nélkül, az eljárás valamennyi lépését bizalmasan kell kezelni, ideértve a tanácsokat, illetve a javasolt megoldásokat is. Bármely fél nyilvánosságra hozhatja azonban azt, hogy közvetítés van folyamatban. A bizalmas kezelés kötelezettsége nem terjed ki a nyilvánosság előtt már ismert ténybeli információkra.
 (3) A közvetítői eljárás nem érinti a feleknek az e megállapodás vagy bármely más megállapodás vitarendezésről szóló rendelkezései szerinti jogait és kötelezettségeit.
 (4) A közvetítői eljárás kezdeményezése előtt a konzultáció nem kötelező. A közvetítői eljárás kezdeményezése előtt azonban rendes körülmények között az adott félnek célszerű élnie a megállapodás együttműködésre és konzultációra vonatkozó egyéb rendelkezéseiben biztosított lehetőségekkel.
 (5) Az e megállapodás vagy bármely más megállapodás szerinti egyéb vitarendezési eljárásban az alább felsoroltakra a felek nem hivatkozhatnak, azokat bizonyítékként nem terjeszthetik elő, és azokat valamely választott bírói testület nem veheti figyelembe:
 a)
 a másik fél által a közvetítői eljárás során képviselt álláspontok vagy a jelen eljárási szabályzat 4. cikkének (1) és (2) bekezdése alapján megszerzett információk;
 b)
 az a tény, hogy a másik fél jelezte hajlandóságát arra, hogy elfogadjon egy megoldást a közvetítés tárgyát képező intézkedéssel kapcsolatban;
 c)
 a közvetítő által adott tanácsok vagy tett javaslatok.
 (6) A felek eltérő megállapodása hiányában a közvetítő nem lehet vitarendezési testület tagja az e megállapodás vagy a WTO-egyezmény alapján folytatott olyan vitarendezési eljárás során, amely ugyanarra a kérdésre vonatkozik, mint amelyben közvetítőként járt el.
 8. cikk
 A választott bírói testületre vonatkozó eljárási szabályzat alkalmazása
 A választott bírói testületre vonatkozó eljárási szabályzat 3. cikke (Értesítések) – a jelen eljárási szabályzat 4. cikke (2) bekezdésének sérelme nélkül –, a 15. cikke (Költségek), a 16. cikke (Az eljárás munkanyelve, fordítás és tolmácsolás) és a 17. cikke (Határidők számítása) értelemszerűen alkalmazandó.
 9. cikk
 Felülvizsgálat
 E határozat hatálybalépésének időpontja után öt évvel a felek konzultálnak egymással arról, hogy – a szerzett tapasztalatoknak és adott esetben a WTO keretein belüli megfelelő mechanizmusok fejlődésének figyelembevételével – szükséges-e a közvetítői mechanizmus módosítása.
 II. MELLÉKLET
 A VÁLASZTOTT BÍRÓI TESTÜLETRE VONATKOZÓ ELJÁRÁSI SZABÁLYZAT
 1. cikk
 Fogalommeghatározások
 E szabályzat alkalmazásában:
 —
 „tanácsadó”: az a természetes személy, akit valamelyik fél megbízott azzal, hogy részére tanácsot vagy támogatást nyújtson egy választott bírósági eljárás keretében,
 —
 „választott bírói testület”: a megállapodás 71. cikke szerint létrehozott testület,
 —
 „választott bíró”: a megállapodás 71. cikke szerint létrehozott választott bírói testület tagja,
 —
 „asszisztens”: az a természetes személy, aki a választott bíró megbízatása alapján kutatást végez az utóbbi számára, vagy segíti őt feladatai ellátásában,
 —
 „nap”: eltérő rendelkezés hiányában naptári nap,
 —
 „fél képviselője”: a felek minisztériumának, kormányzati szervének, vagy egyéb állami szervezeti egységének alkalmazottja vagy e szervek által kinevezett más természetes személy, aki a felet a jelen megállapodást érintő vitarendezés során képviseli,
 —
 „bepanaszolt fél”: az a fél, aki vagy amely állítólagosan megsértette a megállapodás 67. cikkében előírt rendelkezéseket,
 —
 „panaszos fél”: az a fél, aki vagy amely a megállapodás 70. cikke szerint választott bírói testület felállítását kéri.
 2. cikk
 Alkalmazási kör
 (1) A jelen eljárási szabályzat rendelkezései kiegészítik és pontosítják az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a közép-afrikai fél közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás), és különösen annak a választott bírósági eljárásról szóló 70. cikkét és azt követő cikkeit.
 (2) Az alábbiakban foglalt szabályok célja, hogy lehetővé tegyék a felek számára, hogy a választott bírósági mechanizmus révén kölcsönösen elfogadott megoldás alapján rendezzék a közöttük esetlegesen felmerülő vitákat.
 3. cikk
 Értesítések
 (1) A jelen eljárási szabályzat alkalmazásában „értesítés” minden olyan, a választott bírói eljárással kapcsolatos megkeresés, vélemény, írásbeli értesítés vagy egyéb dokumentum, azzal, hogy:
 a)
 a választott bírói testülettől származó minden értesítést egyidejűleg mindkét félnek meg kell küldeni;
 b)
 a felek egyikétől származó és a választott bírói testületnek címzett minden értesítést egyidejűleg másolatban meg kell küldeni a másik félnek; valamint
 c)
 a felek egyikétől származó és a másik félnek címzett minden értesítést adott esetben egyidejűleg másolatban meg kell küldeni a választott bírói testületnek.
 (2) Minden értesítést e-mailben vagy – adott esetben – bármely olyan egyéb távközlési eszközzel kell megküldeni, amely lehetővé teszi az elküldés tényének rögzítését. Az értesítés az elküldésének napján tekintendő kézbesítettnek, kivéve, ha bizonyíték van ennek ellenkezőjére.
 (3) Minden értesítést meg kell küldeni az Európai Bizottság Kereskedelmi Főigazgatósága, illetve a megállapodás végrehajtásáért felelős kameruni minisztérium részére.
 (4) Az értesítésekben szereplő, elírásból származó csekély hibák egy új, a módosításokat egyértelműen feltüntető értesítés elküldése útján javíthatók.
 (5) Amennyiben valamely értesítés kézbesítési határidejének utolsó napja a közép-afrikai fél vagy az Európai Unió valamely hivatalos munkaszüneti napjára esik, az értesítés a következő munkanapon kézbesíthető. Jellegétől függetlenül semmilyen értesítés nem tekinthető munkaszüneti napon kézbesítettnek.
 (6) A vitatott kérdések jellegétől függően a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottsághoz ezen eljárási szabályzattal összhangban intézett minden kérelmet és értesítést másolatban meg kell küldeni a többi érintett intézménynek is.
 4. cikk
 A választott bírák jelölése
 (1) Amennyiben egy választottbírát a megállapodás 71. cikke szerint sorshúzás útján választanak ki, a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság elnöke vagy annak képviselője haladéktalanul tájékoztatja a feleket a sorshúzás napjáról, időpontjáról és helyszínéről.
 (2) A felek részt vesznek a sorshúzáson.
 (3) A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság elnöke vagy annak képviselője írásban értesíti a kiválasztott személyeket a választott bíróként való kijelölésükről. Minden személy a kijelöléséről szóló értesítés időpontjától számított öt napon belül megerősíti rendelkezésre állását mindkét fél felé.
 (4) Amennyiben a megállapodás 85. cikkében említett választott bírói lista a megállapodás 71. cikkének (2) bekezdése szerinti kérelem benyújtásáig nem készül el vagy nem tartalmaz elegendő nevet, a választott bírákat a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság elnöke sorshúzás útján választja ki a felek egyike vagy mindkét fél által hivatalosan javasolt azon személyek közül, akik megfelelnek a megállapodás 85. cikkének (2) bekezdésében említett feltételeknek.
 5. cikk
 Konzultáció a felek és a választott bírói testület között
 (1) Amennyiben a felek másként nem állapodnak meg, a felek a választott bírói testület létrehozását követő hét napon belül ülést tartanak a választott bírói testülettel, hogy meghatározzák az általuk vagy a választott bírói testület által szükségesnek ítélt kérdésekben, ideértve a következőket:
 a)
 a választott bírák részére fizetendő, a WTO előírásaival összhangban álló díjazás és költségtérítés;
 b)
 a választott bírák minden asszisztensének díjazása, amelynek teljes összege nem haladhatja meg az adott választott bíró teljes díjazásának 50 %-át;
 c)
 az eljárás menetrendje.
 A választott bírák és a felek képviselői ezen az ülésen telefonon vagy videokonferencia útján is részt vehetnek.
 (2) Amennyiben a felek a választott bírói testület létrehozását követő öt napon belül másként nem állapodnak meg, a választott bírói testület megbízatása a következő:
 „A megállapodás vonatkozó rendelkezéseinek figyelembevételével megvizsgálja a választott bírói testület létrehozására irányuló kérelemben említett ügyet, határozatot hoz a vitatott intézkedésnek a megállapodás 67. cikkével való összeegyeztethetőségéről, és határozatot hoz a megállapodás 73., 83. és 84. cikkével összhangban.”
 (3) A felek a megbízatásról való megegyezésüket követő három napon belül értesítik a választott bírósági testületet a kölcsönösen elfogadott megbízatásról.
 6. cikk
 Írásbeli beadványok
 A panaszos fél legkésőbb a választott bírói testület létrehozását követő húsz napon belül benyújtja az eljárást megindító írásbeli beadványát. A bepanaszolt fél legkésőbb az eljárást megindító írásbeli beadvány kézhezvételét követő húsz napon belül írásban előterjeszti válasziratát.
 7. cikk
 A választott bírói testület működése
 (1) A választott bírói testület összes ülését a választott bírói testület elnöke vezeti. A választott bírói testület felhatalmazhatja elnökét arra, hogy az érintett területen közigazgatási és eljárási határozatokat hozzon.
 (2) A jelen eljárási szabályzat 9. cikkével összhangban a választott bírák és a meghívott személyek jelen vannak a tárgyaláson. Amennyiben a megállapodás vagy a jelen eljárási szabályzat másként nem rendelkezik, a választott bírói testület tevékenységeit bármilyen eszköz felhasználásával folytathatja, többek között telefonon, telefaxon vagy bármely informatikai eszközön keresztül.
 (3) A választott bírói testület tanácskozásán kizárólag választott bírák vehetnek részt, a választott bírói testület azonban engedélyezheti, hogy asszisztensei jelen legyenek a tanácskozásain.
 (4) A határozatok megszövegezése a választott bírói testület kizárólagos felelőssége, és nem delegálható.
 (5) A megállapodás VI. címének (Viták megelőzése és rendezése) rendelkezéseiben nem szabályozott eljárási kérdés felmerülése esetén a választott bírói testület a felekkel folytatott konzultációt követően az említett rendelkezésekkel összeegyeztethető, megfelelő eljárást fogadhat el, amely egyenlő bánásmódot biztosít a felek részére.
 (6) Amennyiben a választott bírói testület megítélése szerint a megállapodás VI. címében (Viták megelőzése és rendezése) meghatározott határidőktől eltérő valamely eljárási határidő módosítása, illetve bármely más eljárási vagy adminisztratív kiigazítás szükséges, a testület írásban értesíti a feleket a végrehajtott módosítás vagy kiigazítás okairól és a szükséges határidőről vagy kiigazításról. A választott bírói testület az ilyen módosítást vagy kiigazítást a felekkel folytatott konzultációt követően fogadhatja el.
 (7) Bármely fél kérésére a választott bírói testület módosíthatja az eljárás során alkalmazandó határidőket, megőrizve ugyanakkor a felek közötti egyenlő bánásmódot.
 (8) A felek együttes kérelmére a választott bírói testület bármikor felfüggeszti az eljárást a felek által megállapított, tizenkét egymást követő hónapot meg nem haladó időtartamra. A választott bírói testület a felek együttes írásbeli kérelmére bármikor, vagy az egyik fél írásbeli kérésére a megállapított felfüggesztés időtartama elteltével folytatja az eljárást. A kérelemről értesítést küldenek a testület elnöke és adott esetben a másik fél számára. Amennyiben a választott bírói testület eljárását több mint tizenkét egymást követő hónapra felfüggesztették, a választott bírói testület létrehozása céljából átruházott hatáskör megszűnik, és a választott bírói testület előtti eljárás befejeződik. A felek bármikor megállapodhatnak abban, hogy a választott bírói testület előtt folyamatban lévő eljárást megszüntetik. A felek együttesen értesítik megállapodásukról a választott bírói testület elnökét. Az eljárás felfüggesztése esetén a vonatkozó határidők a választott bírósági eljárás felfüggesztésének megfelelő időtartammal meghosszabbodnak.
 (9) A választott bírói testület eljárásának befejeződése nem érinti a feleknek a megállapodás VI. címe (Viták megelőzése és rendezése) szerinti, ugyanezen kérdésben folyó más eljárás keretében fennálló jogait.
 8. cikk
 Új választott bíró jelölése
 (1) Amennyiben egy választott bíró az eljárásban nem tud részt venni, lemond vagy helyettesíteni kell, a helyére új választottbírát választanak a megállapodás 71. cikkével összhangban.
 (2) Amennyiben bármelyik fél úgy ítéli meg, hogy egy választott bíró nem felel meg a választott bírák magatartási kódexe követelményeinek, és helyébe másikat kell választani, ez a fél erről értesíti a másik felet attól az időponttól számított tizenöt napon belül, amikor tudomást szerzett az említett magatartási kódexnek az adott választott bíró általi feltételezett megsértését alátámasztó körülményekről.
 (3) A felek az e cikk (2) bekezdésében említett értesítéstől számított tizenöt napon belül konzultálnak egymással. A felek tájékoztatják a választottbírát a feltételezett kötelezettségszegésről, és felkérhetik arra, hogy tegye meg a szükséges lépéseket ennek orvoslására. Amennyiben abban egyetértenek, a választottbírát vissza is hívhatják, és a megállapodás 71. cikkének (2) bekezdésében foglalt eljárás szerint új választottbírát jelölhetnek.
 (4) Ha a felek nem tudnak megállapodni valamelyik választott bíró – ide nem értve a testület elnökét – helyettesítésének szükségességében, a felek bármelyike kérheti az ügynek a választott bírói testület elnöke elé terjesztését, akinek a határozatával szemben nincs helye jogorvoslatnak.
 Ha az elnök a kérelemnek megfelelően arra a következtetésre jut, hogy egy választott bíró nem felel meg a választott bírák magatartási kódexe követelményeinek, akkor a megállapodás 71. cikkének (3) bekezdésével összhangban új választott bírót kell kijelölni.
 (5) Ha a felek nem tudnak megállapodni az elnök helyettesítésének szükségességében, bármely fél kérheti, hogy a kérdést terjesszék a megállapodás 85. cikke alapján létrehozott, az elnöki tisztség betöltésére kiválasztott személyek listáján szereplő valamely személy elé. Ezt a személyt a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság elnöke sorshúzás útján választja ki. Az ily módon kiválasztott személy dönti el, hogy az elnök megfelel-e a választott bírák magatartási kódexe követelményeinek vagy sem. A kiválasztott személy határozatával szemben nincs helye jogorvoslatnak.
 Ha olyan döntés születik, hogy az elnök nem felel meg a választott bírák magatartási kódexe követelményeinek, a megállapodás 71. cikkének (3) bekezdésével összhangban új elnököt választanak.
 9. cikk
 Tárgyalás
 (1) A választott bírói testület elnöke az 5. cikk (1) bekezdése szerint meghatározott menetrend alapján a felekkel és a többi választottbírával folytatott konzultációt követően értesíti a feleket a tárgyalás napjáról, időpontjáról és helyszínéről. Az eljárás logisztikai lebonyolításáért felelős fél ezen információkat hozzáférhetővé teszi a nyilvánosság számára, a 11. cikkre is figyelemmel.
 (2) Amennyiben a felek másként nem állapodnak meg, a tárgyalást Brüsszelben tartják, ha a panaszos fél a közép-afrikai fél, és Yaoundéban, ha a panaszos fél az Európai Unió.
 (3) A választott bírói testület további tárgyalásokat is kitűzhet, ha a felek ebben megállapodnak.
 (4) A tárgyaláson a választott bírák mindegyikének végig jelen kell lennie.
 (5) A következő személyek jelen lehetnek a tárgyaláson, függetlenül attól, hogy az eljárás nyilvános-e vagy sem:
 a)
 a felek képviselői;
 b)
 a felek tanácsadói;
 c)
 az adminisztratív alkalmazottak, a tolmácsok, fordítók és a bírósági jegyzőkönyvvezetők;
 d)
 a választott bírák asszisztensei;
 e)
 a választott bírói testület által a megállapodás 81. cikkének megfelelően választott szakértők.
 (6) A tárgyalás napja előtt legkésőbb öt nappal minden fél benyújtja a választott bírói testülethez, valamint a másik félhez azon természetes személyek névsorát, akik a tárgyaláson az említett fél nevében szóban kifejtik annak érveit illetve álláspontját, valamint azon egyéb képviselők vagy tanácsadók névsorát, akik a tárgyaláson jelen lesznek.
 (7) A választott bírói testület biztosítja, hogy a panaszos fél és a bepanaszolt fél azonos felszólalási idővel rendelkezzen. A testület a tárgyalást a következő módon vezeti:
 Érvek kifejtése
 a)
 a panaszos fél érvei;
 b)
 a bepanaszolt fél érvei.
 Ellenérvek kifejtése
 a)
 a panaszos fél válasza;
 b)
 a bepanaszolt fél viszontválasza.
 (8) A választott bírói testület a tárgyalás során bármikor közvetlenül kérdéseket intézhet bármelyik félhez.
 (9) A választott bírói testület gondoskodik arról, hogy a tárgyalás jegyzőkönyvét a tárgyalás után észszerű időn belül elkészítsék és a feleknek kézbesítsék. A felek a jegyzőkönyvhöz észrevételeket fűzhetnek, és a választott bírói testület ezen észrevételeket figyelembe veheti.
 (10) A tárgyalást követő tíz napon belül bármely fél kiegészítő írásbeli beadványt nyújthat be a másik félnek és a választott bírói testületnek bármilyen olyan kérdéssel kapcsolatban, amely a tárgyalás során felmerült.
 10. cikk
 Írásbeli kérdések
 (1) A választott bírói testület az eljárás során írásban bármikor írásbeli kérdést intézhet a felek egyikéhez vagy mindkettőjükhöz. A választott bírói testület által feltett valamennyi kérdésről minden fél másolatot kap.
 (2) A felek mindegyike köteles a választott bírósági testület által feltett kérdésekre adott írásbeli válaszait másolatban megküldeni a másik félnek. Minden fél számára biztosítani kell a lehetőséget, hogy a másik fél válaszának kézbesítésétől számított öt napon belül írásbeli észrevételeket tehessen az említett válasszal kapcsolatban.
 11. cikk
 Átláthatóság és titoktartás
 (1) Az egyes felek és a választott bírósági testület biztosítják azon információk bizalmas kezelését, amelyeket a másik fél a választott bírói testület elé terjesztett és bizalmas információként jelölt meg. Az a fél, amelyik a választott bírói testületnek bizalmas információkat tartalmazó beadványt nyújt be, az említett beadvány benyújtásától számított tizenöt napon belül rendelkezésre bocsátja a beadvány bizalmas információkat nem tartalmazó, nyilvánosságra hozható változatát is.
 (2) A jelen eljárási szabályzat nem akadályozza meg a feleket abban, hogy saját álláspontjukat nyilvánosságra hozzák, amennyiben ezt oly módon teszik, hogy a másik fél által benyújtott információkra való hivatkozáskor nem hoznak nyilvánosságra semmilyen olyan információt, amelyet a másik fél bizalmasként jelölt meg.
 (3) A választott bírói testület zárt tárgyalást tart, ha a felek egyikének beadványa és érvei bizalmas üzleti információt tartalmaznak. A felek fenntartják a választott bírói testület előtt zárt tárgyalás formájában lefolytatott tárgyalások titkosságát.
 12. cikk
 Egyoldalú kapcsolat
 (1) A választott bírói testület nem ülésezhet, illetve nem léphet kapcsolatba egyik féllel sem a másik fél távollétében.
 (2) Egyik választott bíró sem vitathatja meg az eljárás tárgyának valamely részletét valamelyik féllel vagy a felekkel a többi választott bíró távollétében.
 13. cikk
 Amicus curiae beadványok
 (1) A felek valamelyikének területén letelepedett nem kormányzati személyek amicus
 curiae beadványokat nyújthatnak be a választott bírói testületnek a (2)–(5) bekezdéssel összhangban.
 (2) Amennyiben a felek a választott bírói testület létrehozásától számított öt napon belül másként nem állapodnak meg, a választott bírói testület részére önálló kezdeményezésre is benyújthatók írásbeli beadványok, amennyiben az adott beadvány előterjesztésére a választott bírói testület létrehozását követő tíz napon belül sor kerül, az közvetlenül kapcsolódik a választott bírói testület által tárgyalt kérdéshez, és hossza valamennyi mellékletével együtt sem haladja meg a tizenöt gépelt oldalt.
 (3) Minden beadvány tartalmazza az azt benyújtó természetes vagy jogi személy leírását, ideértve a személy tevékenységének jellegét, finanszírozásának forrását, és meghatározza a személy választott bírósági eljáráshoz fűződő érdekének jellegét. A beadványt a felek által választott nyelveken, a jelen eljárási szabályzat 16. cikkének (1) és (2) bekezdésével összhangban kell elkészíteni.
 (4) A beadványokat észrevételezésre meg kell küldeni a feleknek. A felek a beadvány kézbesítéstől számított tíz (10) napon belül észrevételeket nyújthatnak be a választott bírói testülethez.
 (5) A választott bírói testület határozatában felsorolja a hozzá beérkezett összes olyan beadványt, amely megfelel a jelen eljárási szabályzatnak. A választott bírói testület határozatában nem köteles kitérni az e beadványokban szereplő érvekre. A választott bírói testület a hozzá beérkezett összes beadványt észrevételezés céljából a felek rendelkezésére bocsátja.
 14. cikk
 Sürgős esetek
 A megállapodás 73. cikkének (2) bekezdésében említett sürgős esetekben a választott bírói testület a felekkel folytatott konzultációt követően a jelen eljárási szabályzatban előírt határidőket szükség szerint kiigazítja, és e kiigazításokról a feleket értesíti.
 15. cikk
 Költségek
 (1) Minden fél maga viseli a választott bírósági eljárásban való részvételből eredő költségeit.
 (2) Eltérő megállapodás hiányában a bepanaszolt fél gondoskodik a választott bírósági eljárás logisztikai lebonyolításáról – különösen a tárgyalások megszervezéséről –, és viseli a tárgyalás logisztikai lebonyolításából származó valamennyi költséget. A felek azonban közösen és egyenlő arányban viselik a választott bírósági eljárás egyéb igazgatási költségeit, valamint a választott bírák és asszisztenseik díjazását és költségeit.
 16. cikk
 Az eljárás munkanyelve, fordítás és tolmácsolás
 (1) A megállapodás 71. cikkének (2) bekezdésében említett konzultációk folyamán és legkésőbb a jelen eljárási szabályzat 5. cikkének (1) bekezdésében említett ülésen a felek megállapodnak a választott bírói testület előtti eljárás közös munkanyelvében.
 (2) Amennyiben a felek nem tudnak megállapodni közös munkanyelvben, minden fél vállalja, hogy írásbeli beadványait lefordítja a másik fél által választott nyelvre, kivéve, ha a beadványt a megállapodás felei közös hivatalos nyelveinek egyikén szövegezték meg. A szóbeli előterjesztések felek által választott nyelveken történő tolmácsolásáról a bepanaszolt félnek kell gondoskodnia, amennyiben a felek a közös hivatalos nyelveik egyikét választották. Amennyiben az egyik fél a közös hivatalos nyelvektől eltérő nyelvet választott, a szóbeli előterjesztés tolmácsolása teljes mértékben a szóban forgó fél feladata.
 (3) A választott bírói testület a felek által választott nyelve(ke)n szövegezi meg jelentéseit és határozatait. Ha a felek nem állapodnak meg közös munkanyelvben, az időközi jelentést, a zárójelentést és a választott bírói testület határozatait a megállapodás feleinek valamelyik közös hivatalos nyelvén kell elkészíteni.
 (4) A választott bírói testület határozatának a felek által választott nyelv(ek)re történő lefordításával kapcsolatos valamennyi költséget a felek egyenlő arányban viselik.
 (5) Bármelyik fél tehet észrevételeket a jelen eljárási szabályzattal összhangban készült dokumentumok fordított változatának pontosságával kapcsolatban.
 (6) Minden fél maga viseli írásbeli beadványai fordításának költségeit.
 17. cikk
 A határidők számítása
 Eltérő rendelkezés hiányában a megállapodás VI. címében (Viták megelőzése és rendezése) és a jelen eljárási szabályzatban megállapított valamennyi határidő – ideértve a választott bírói testületek határozatainak közlésére irányadó határidőket is – módosítható a felek kölcsönös egyetértésével, és azokat eltérő rendelkezés hiányában naptári napban kell számítani az azon eljárási cselekmény vagy esemény napját követő naptól kezdve, amelyre vonatkoznak.
 18. cikk
 Egyéb eljárások
 A jelen eljárási szabályzatban megállapított határidőket ki kell igazítani azon különleges határidőknek megfelelően, amelyek a megállapodás 74–78. cikke szerinti eljárásokban a határozat elfogadása céljából a választott bírói testület rendelkezésére állnak.
 III. MELLÉKLET
 A VÁLASZTOTTBÍRÁK MAGATARTÁSI KÓDEXE
 1. cikk
 Fogalommeghatározások
 E magatartási kódex alkalmazásában:
 —
 „választott bíró”: a megállapodás 71. cikke szerint létrehozott választott bírói testület tagja,
 —
 „asszisztens”: az a természetes személy, aki valamely választott bíró megbízása alapján kutatást végez az utóbbi számára, vagy segíti őt feladatai ellátásában,
 —
 „jelölt”: olyan személy, akinek neve szerepel a megállapodás 85. cikkében említett választott bírói névjegyzékben, és akinek választott bíróvá történő megválasztása megfontolás tárgyát képezi, a megállapodás 71. cikkével összhangban,
 —
 közvetítő”: a megállapodás 69. cikke szerint közvetítést folytató természetes személy,
 —
 „alkalmazottak”: valamely választott bíró tekintetében azok a természetes személyek, akik az asszisztenseken kívül az adott választott bíró irányítása és ellenőrzése alá tartoznak.
 2. cikk
 Alapelvek
 (1) A vitarendezési mechanizmus integritásának és pártatlanságának megőrzése érdekében minden jelöltnek meg kell ismernie e magatartási kódexet. A jelölt köteles:
 a)
 függetlenül és pártatlanul működni;
 b)
 elkerülni bármely közvetlen vagy közvetett összeférhetetlenséget;
 c)
 elkerülni bármely etikai kötelezettségszegést és bármely olyan cselekményt, amely etikai kötelezettségszegésnek vagy a pártatlanság kötelezettsége megsértésének látszatát keltheti;
 d)
 szigorú magatartási normákat követni;
 e)
 és nem befolyásolhatja önérdek, külső nyomás, politikai megfontolások, társadalmi nyomás, valamely féllel szembeni lojalitás vagy a kritikától való félelem.
 (2) A választott bíró sem közvetlenül, sem közvetve nem vállalhat olyan szerződéses kötelezettséget vagy fogadhat el olyan előnyt, amely bármilyen módon akadályozhatja feladatainak megfelelő ellátását, vagy ennek látszatát keltheti.
 (3) A választott bíró nem használhatja fel a választott bírói testületben betöltött pozícióját személyes vagy magánérdek előmozdítására. A választott bíró tartózkodik minden olyan a cselekménytől, amely azt a látszatot keltheti, hogy harmadik személyek helyzetüknél fogva befolyásolni tudják őt.
 (4) A választott bíró biztosítja, hogy korábbi vagy aktuális pénzügyi, üzleti, szakmai, személyes vagy társadalmi kapcsolatok vagy kötelezettségek ne befolyásolják magatartását vagy döntéseit.
 (5) A választott bíró tartózkodik attól, hogy olyan kapcsolatokat létesítsen vagy olyan pénzügyi érdekeltségeket szerezzen, amelyek káros hatással lehetnek a pártatlanságára, vagy amelyek észszerűen etikai kötelezettségszegésnek vagy a pártatlanság kötelezettsége megsértésének látszatát kelthetik.
 3. cikk
 Bejelentési kötelezettség
 (1) A megállapodás 71. cikke szerinti, választott bíróvá történő megválasztásának megerősítése előtt minden jelölt köteles bejelenteni minden olyan érdeket, kapcsolatot vagy egyéb tényt, amely befolyásolhatja függetlenségét vagy pártatlanságát, vagy amely észszerűen etikai kötelezettségszegésnek vagy a pártatlanság kötelezettsége megsértésének látszatát keltheti az eljárásban. E célból a jelöltnek minden észszerű erőfeszítést meg kell tennie ahhoz, hogy feltárjon minden ilyen érdekeltséget, kapcsolatot és ügyet, beleértve a pénzügyi érdekeltségeket, a szakmai érdekeket, és a munkájával vagy családjával kapcsolatos érdekeket.
 (2) mivel az e cikk (1) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség folyamatosan fennáll, minden választott bíró köteles arra, hogy az eljárás bármely szakaszában felmerülő minden ilyen érdeket, kapcsolatot vagy ügyet bejelentsen.
 (3) A jelölt vagy a választott bíró – miután tudomást szerzett róla, a lehető leghamarabb – a felek általi megfontolás céljából közöl a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottsággal a jelen magatartási kódex tényleges vagy potenciális megsértésével kapcsolatos minden kérdést.
 4. cikk
 A választott bírák feladatai
 (1) A jelölésük elfogadását követően a választott bírák kötelesek rendelkezésre állni és feladataikat gondosan és hatékonyan, tisztességesen és lelkiismeretesen ellátni az eljárás teljes időtartama alatt.
 (2) A választott bírák csak az eljárás folyamán felvetett, a határozathozatalhoz szükséges kérdéseket vizsgálják, és e feladatot más személyre nem ruházzák át.
 (3) A választott bírák minden szükséges intézkedést megtesznek annak érdekében, hogy asszisztensük és alkalmazottaik ismerjék és betartsák e magatartási kódex 2., 3. és 6. cikkét.
 5. cikk
 A korábbi választott bírák kötelezettségei
 Minden korábbi választott bírónak tartózkodnia kell minden olyan magatartástól, amely azt a látszatot keltheti, hogy feladatkörének ellátása során elfogult volt, vagy a választott bírói testület határozatából előnye származott.
 6. cikk
 Titoktartás
 (1) A választott bírák vagy korábbi választott bírák nem hozhatnak nyilvánosságra és nem használhatnak fel semmilyen, az eljárással kapcsolatos, vagy eljárás során szerzett nem nyilvános információt, kivéve, ha az az érintett eljárás céljaiból történik, és semmilyen esetben nem hozhatnak nyilvánosságra és nem használhatnak fel ilyen információt arra, hogy előnyhöz jussanak vagy másokat előnyhöz juttassanak, vagy mások érdekeit hátrányosan befolyásolják.
 (2) A választott bírák hozhatják nyilvánosságra a választott bírói testület határozatát vagy annak bármely részét a megállapodás 84. cikkének (2) bekezdése szerinti közzétételt megelőzően.
 (3) A választott bírák és a korábbi választott bírák nem hozhatják nyilvánosságra a választott bírói testületek tanácskozásainak tartalmát vagy bármely választott bíró véleményét.
 7. cikk
 Költségek
 Minden választott bíró nyilvántartást vezet az általa az eljárásra fordított időről és felmerült költségeiről, valamint az asszisztense részéről ráfordított időről és felmerült költségekről, és ezekről zárókimutatást nyújt be a feleknek.
 8. cikk
 Közvetítők
 Ez a magatartási kódex értelemszerűen alkalmazandó a közvetítőkre.


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,1.12.2017
 COM(2017) 722 final
 2017/0318(NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mehhiko Ühendriikide vahelisele majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitlevale lepingule Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud kolmanda lisaprotokolli Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta
 SELETUSKIRI
 1.ETTEPANEKU TAUST
 •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid
 Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Mehhiko Ühendriikide vahelisele majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitlevale lepingule (edaspidi „üldleping“) kirjutati alla 8. detsembril 1997 ja leping jõustus 1. oktoobril 2000.
 Lisatud ettepanek on õiguslik vahend, et kirjutada alla üldlepingule Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud kolmandale lisaprotokollile (edaspidi „protokoll“) ja seda ajutiselt kohaldada.
 Vastavalt Horvaatia Vabariigi ühinemisakti artikli 6 lõikele 2 kohustus Horvaatia ühinema kehtivate lepingutega, mille liikmesriigid ja Euroopa Liit on kolmandate riikidega sõlminud või millele nad on alla kirjutanud. Horvaatia ühineb nende kehtivate lepingutega liikmesriikide nimel ühehäälselt tegutseva nõukogu ja asjaomaste kolmandate riikide vahel sõlmitavate protokollidega, kui lepingutes ei ole sätestatud teisiti.
 14. septembril 2012
 1
 andis nõukogu komisjonile volitused alustada läbirääkimisi kolmandate riikidega asjaomaste protokollide sõlmimiseks. Läbirääkimised Mehhikoga on edukalt lõpule viidud.
 Ettepanekukohase protokolliga võetakse Horvaatia Vabariik ELi ja Mehhiko vahelise üldlepingu osaliseks. Üldlepingu ja lõppakti horvaadikeelsest tekstist saavad autentsed versioonid samadel tingimustel kui lepingu teised keeleversioonid.
 Komisjon on läbirääkimiste tulemustega rahul ja teeb nõukogule ettepaneku võtta vastu lisatud nõukogu otsus.
 2017/0318 (NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mehhiko Ühendriikide vahelisele majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitlevale lepingule Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud kolmanda lisaprotokolli Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta
 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 91, artikli 100 lõiget 2 ning artikleid 207 ja 211 koostoimes artikli 218 lõikega 5,
 võttes arvesse Horvaatia Euroopa Liiduga ühinemise akti, eriti selle artikli 6 lõiget 2,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
 ning arvestades järgmist:
 (1)Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Mehhiko Ühendriikide vahelisele majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitlevale lepingule (edaspidi „üldleping“) kirjutati alla 8. detsembril 1997 ja leping jõustus 1. oktoobril 2000.
 (2)Vastavalt Horvaatia Vabariigi ühinemisakti artikli 6 lõikele 2 kohustus Horvaatia ühinema kehtivate lepingutega, mille liikmesriigid ja liit on kolmandate riikidega sõlminud või millele nad on alla kirjutanud. Horvaatia Vabariik ühineb nende kehtivate lepingutega liikmesriikide nimel ühehäälselt tegutseva nõukogu ja asjaomaste kolmandate riikide vahel sõlmitavate protokollidega, kui lepingutes ei ole sätestatud teisiti.
 (3)14. septembril 2012 andis nõukogu komisjonile volitused alustada läbirääkimisi kolmandate riikidega asjaomaste protokollide sõlmimiseks.
 (4)Mehhiko Ühendriikidega peetud läbirääkimised üldlepingule Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvessevõtmiseks lisatava kolmanda lisaprotokolli üle on edukalt lõpule jõudnud.
 (5)Kolmanda lisaprotokolli tekstis nähakse ette protokolli ajutine kohaldamine enne selle jõustumist,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel antakse luba kirjutada alla üldlepingu kolmandale lisaprotokollile, eeldusel et nimetatud protokoll sõlmitakse.
 Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele.
 Artikkel 2
 Nõukogu volitab oma eesistujat nimetama isiku(d), kes on volitatud Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel protokollile alla kirjutama.
 Artikkel 3
 Kolmandat lisaprotokolli kohaldatakse ajutiselt kuni selle jõustumiseni vastavalt selle artikli 5 lõikele 3.
 Artikkel 4
 Nõukogu volitab oma eesistujat nimetama isik(ud), kes on volitatud esitama kolmanda lisaprotokolli artikli 5 lõikes 3 ette nähtud teate.
 Artikkel 5
 Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.
 Brüssel,
 Nõukogu nimel
 eesistuja
 (1)
 Nõukogu otsus, millega antakse luba alustada läbirääkimisi, et teha lepingutes, mis on allkirjastatud või sõlmitud Euroopa Liidu või Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning ühe või mitme kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni vahel, kohandusi seoses Horvaatia Vabariigi ühinemisega Euroopa Liiduga (nõukogu dokument 13351/12 LIMITED).
 ---documentbreak---
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,1.12.2017
 COM(2017) 722 final
 LISA
 järgmise dokumendi juurde:
 Ettepanek: Nõukogu otsus
 ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mehhiko Ühendriikide vahelisele majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitlevale lepingule Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud kolmanda lisaprotokolli Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta
 LISA
 ÜHELT POOLT
 EUROOPA ÜHENDUSE JA SELLE LIIKMESRIIKIDE
 NING TEISELT POOLT
 MEHHIKO ÜHENDRIIKIDE VAHELISELE
 MAJANDUSPARTNERLUST, POLIITILIST KOOSKÕLASTAMIST JA KOOSTÖÖD
 KÄSITLEVALE LEPINGULE
 HORVAATIA VABARIIGI
 EUROOPA LIIDUGA ÜHINEMISE ARVESSE VÕTMISEKS
 LISATUD KOLMAS LISAPROTOKOLL
 BELGIA KUNINGRIIK,
 BULGAARIA VABARIIK,
 TŠEHHI VABARIIK,
 TAANI KUNINGRIIK,
 SAKSAMAA LIITVABARIIK,
 EESTI VABARIIK,
 IIRIMAA,
 KREEKA VABARIIK,
 HISPAANIA KUNINGRIIK,
 PRANTSUSE VABARIIK,
 HORVAATIA VABARIIK,
 ITAALIA VABARIIK,
 KÜPROSE VABARIIK,
 LÄTI VABARIIK,
 LEEDU VABARIIK,
 LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK,
 UNGARI,
 MALTA VABARIIK,
 MADALMAADE KUNINGRIIK,
 AUSTRIA VABARIIK,
 POOLA VABARIIK,
 PORTUGALI VABARIIK,
 RUMEENIA,
 SLOVEENIA VABARIIK,
 SLOVAKI VABARIIK,
 SOOME VABARIIK,
 ROOTSI KUNINGRIIK,
 SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK,
 kes on Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu osalised, edaspidi „liikmesriigid“, ning
 EUROOPA LIIT, edaspidi „liit“,
 ühelt poolt ning
 MEHHIKO ÜHENDRIIGID, edaspidi „Mehhiko“,
 teiselt poolt,
 edaspidi koos „lepinguosalised“,
 VÕTTES ARVESSE, et ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mehhiko Ühendriikide vahelisele majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitlevale lepingule (edaspidi „leping“) kirjutati alla 8. detsembril 1997 Brüsselis ja leping jõustus 1. oktoobril 2000;
 VÕTTES ARVESSE, et lepingu esimesele lisaprotokollile kirjutati alla 2. aprillil 2004. aastal Méxicos ja 29. aprillil 2004. aastal Brüsselis;
 VÕTTES ARVESSE, et lepingu teisele lisaprotokollile kirjutati alla 29. novembril 2006. aastal Méxicos;
 VÕTTES ARVESSE, et lepingule Horvaatia Vabariigi ühinemise kohta Euroopa Liiduga, edaspidi „ühinemisleping“, kirjutati alla 9. detsembril 2011. aastal Brüsselis;
 VÕTTES ARVESSE, et vastavalt ühinemislepingule lisatud Horvaatia Vabariigi ühinemisakti artikli 6 lõikele 2 vormistatakse Horvaatia Vabariigi ühinemine lepinguga lepingu protokolli sõlmimise teel;
 VÕTTES ARVESSE, et vastavalt lepingu artiklile 55 on lepingu kohaldamisel „lepinguosalised“ ühelt poolt ühendus või selle liikmesriigid või ühendus ja selle liikmesriigid nende vastavate pädevusvaldkondade kohaselt, nagu tuleneb Euroopa Ühenduse asutamislepingust, ja teiselt poolt Mehhiko;
 VÕTTES ARVESSE, et vastavalt lepingu artiklile 56 kohaldatakse lepingut ühelt poolt territooriumi suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, nimetatud asutamislepingus sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Mehhiko territooriumi suhtes;
 VÕTTES ARVESSE, et vastavalt lepingu artiklile 59 on leping koostatud kahes eksemplaris hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, soome ja taani keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed;
 VÕTTES ARVESSE, et lepingu esimeses lisaprotokollis võetakse arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist liiduga;
 VÕTTES ARVESSE, et lepingu tšehhi-, eesti-, ungari-, läti-, leedu-, malta-, poola-, slovaki- ja sloveenikeelne tekst kinnitati samadel tingimustel kui originaalkeeltes koostatud lepingu tekst;
 VÕTTES ARVESSE, et lepingu teises lisaprotokollis võetakse arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist liiduga;
 VÕTTES ARVESSE, et lepingu bulgaaria- ja rumeeniakeelne tekst kinnitati samadel tingimustel kui originaalkeeltes koostatud lepingu tekst;
 VÕTTES ARVESSE, et käesoleva protokolli artikli 5 lõikes 3 on sätestatud, et enne kui Euroopa Liit ja selle liikmesriigid on viinud lõpule oma sisemenetlused, mis on vajalikud protokolli jõustumiseks, kohaldavad nad protokolli ajutiselt,
 ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:
 ARTIKKEL 1
 Horvaatia Vabariik võetakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mehhiko Ühendriikide vahelise majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitleva lepingu osaliseks.
 ARTIKKEL 2
 1.
 Liit edastab pärast käesolevale protokollile allakirjutamist oma liikmesriikidele ja Mehhiko Ühendriikidele lepingu horvaadikeelse teksti.
 2.
 Protokolli horvaadikeelne tekst on autentne samadel tingimustel kui bulgaaria-, eesti-, hispaania-, hollandi-, inglis-, itaalia-, kreeka-, leedu-, läti-, malta-, poola-, portugali-, prantsus-, rootsi-, rumeenia-, saksa-, slovaki-, sloveeni-, soome-, taani-, tšehhi- ja ungarikeelne tekst, eeldusel et protokoll jõustub.
 ARTIKKEL 3
 Käesolev protokoll on lepingu lahutamatu osa.
 ARTIKKEL 4
 Käesolev protokoll on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.
 ARTIKKEL 5
 1.
 Lepinguosalised kirjutavad käesolevale protokollile alla ja kinnitavad selle oma vastavate sisemenetluste kohaselt.
 2.
 Käesolev protokoll jõustub selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kuupäevale, mil lepinguosalised on üksteisele teatanud vajalike sisemenetluste lõpuleviimisest.
 3.
 Olenemata lõikest 2 lepivad lepinguosalised kokku, et kuni liit ja selle liikmesriigid ei ole viinud lõpule käesoleva protokolli jõustumiseks vajalikke sisemenetlusi, kohaldavad nad käesoleva protokolli sätteid alates selle kuu esimesest päevast, mis järgneb kuupäevale, mil liit ja selle liikmesriigid teatavad oma sel eesmärgil vajalike sisemenetluste lõpuleviimisest ning Mehhiko Ühendriigid teatavad oma sisemenetluse lõpuleviimisest, mis on vajalikud käesoleva protokolli jõustumiseks.
 4.
 Teade selle kohta saadetakse Euroopa Liidu Nõukogu peasekretärile, kes on käesoleva protokolli hoiulevõtja.
 SELLE KINNITUSEKS on täievolilised esindajad käesolevale protokollile alla kirjutanud.
 [Koht], ... aasta ... kuu ... päeval
 EUROOPA LIIDU JA SELLE LIIKMESRIIKIDE NIMEL
 MEHHIKO ÜHENDRIIKIDE NIMEL


type: caselaw

text:
22.5.2010
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 C 134/32
 Sentenza del Tribunale 24 marzo 2010 — 2nine/UAMI — Pacific Sunwear of California (nollie)
 (Causa T-364/08) (1)
 («Marchio comunitario - Opposizione - Domanda di marchio comunitario figurativo nollie - Marchi nazionale e internazionale denominativi anteriori NOLI - Impedimento relativo alla registrazione - Assenza di somiglianza dei prodotti - Assenza di rischio di confusione - Art. 8, n. 1, lett. b), del regolamento (CE) n. 40/94 [divenuto art. 8, n. 1, lett. b), del regolamento (CE) n. 207/2009] - Art. 74, n. 1, del regolamento n. 40/94 (divenuto art. 76, n. 1, del regolamento n. 207/2009)»)
 2010/C 134/53
 Lingua processuale: l'inglese
 Parti
 Ricorrente: 2nine Ltd (Londra, Regno Unito) (rappresentante: S. Palmer, solicitor)
 Convenuto: Ufficio per l'armonizzazione nel mercato interno (marchi, disegni e modelli) (UAMI) (rappresentante: D. Botis, agente)
 Controinteressata dinanzi alla commissione di ricorso dell’UAMI: Pacific Sunwear of California, Inc. (Anaheim, California, Stati Uniti)
 Oggetto
 Ricorso avverso la decisione della seconda commissione di ricorso dell’UAMI 16 giugno 2008 (procedimento R 1591/2007-2) relativa al procedimento di opposizione tra la 2nine Ltd e la Pacific Sunwear of California, Inc.
 Dispositivo
 1)
 Il ricorso è respinto.
 2)
 La 2nine Ltd è condannata a sopportare le proprie spese, nonché quelle sostenute dall’Ufficio per l’armonizzazione nel mercato interno (marchi, disegni e modelli) (UAMI).
 (1) GU C 272 del 25.10.2008.


type: other

text:
Koopovereenkomst met nabetalingsclausules - Schenkeveld Advocaten
 Home › Blogs › Onduidelijke nabetalingsclausule komt gemeente mogelijk duur te staan
 28/04/20 1 Bekijk reacties print artikel Verwachte leestijd: 5 minuten
 Het komt geregeld voor dat gemeentes grond verwerven in het kader van gebiedsontwikkeling. De koopovereenkomsten die daartoe worden gesloten, bevatten soms nabetalingsclausules. Dat die zorgvuldig moeten worden geformuleerd, blijkt uit een recente zaak waarbij de gemeente Deurne betrokken is geweest.
 Nieuw glastuinbouwgebied
 Het ging in die zaak om de koop door de gemeente Deurne van één van de gronden die ontwikkeld zouden worden tot een nieuw glastuinbouwgebied. Voor deze grond heeft de gemeente € 6,- per vierkante meter betaald. In de overeenkomst is een nabetalingsclausule opgenomen. Daarbij is bepaald dat als de gemeente voor andere gronden in het plangebied een hogere koopprijs neerlegt, de verkoper recht heeft op nabetaling van het verschil tussen die hogere koopprijs en € 6,- per vierkante meter.
 Geschil over uitleg van nabetalingsclausule
 Als de gemeente voor andere gronden in het plangebied een – volgens de verkoper – hogere koopprijs betaalt dan € 6,-, ontstaat er discussie over de uitleg van de nabetalingsclausule. Volgens de verkoper geldt die clausule vanaf de datum van de ondertekening van de koopovereenkomst; de gemeente is van mening dat de clausule in werking is getreden op de datum van levering. Partijen zijn het er wel over eens dat de clausule in ieder geval tot vijf jaar na de datum van levering geldt.
 Tussen koopovereenkomst en levering zit twee jaar
 Dat verschil in uitleg is cruciaal, omdat de koopovereenkomst in juni 2005 is getekend en de grond geleverd is in juli 2007. Juist tussen deze twee momenten is door de gemeente voor andere gronden in het plangebied volgens de verkoper een hogere prijs afgesproken.
 Tekst van de clausule onduidelijk
 De zaak belandt uiteindelijk bij het Gerechtshof ’s-Hertogenbosch. Het Gerechtshof overweegt dat de tekst van de nabetalingsclausule geen uitsluitsel geeft. Daarin zijn beide verschillende uitleggen te lezen. In de tekst staat namelijk dat de gemeente moet bijbetalen als ‘ze binnen 5 jaar na datum passering transportakte met andere eigenaren een hoger bedrag overeenkomt dan € 6,-/m2’. Het eindmoment van de werking van clausule wordt daarin dus wel bepaald, maar het beginmoment niet.
 Ratio van de clausule is doorslaggevend
 Het Gerechtshof acht van doorslaggevend belang dat partijen het er over eens zijn dat de ratio van de nabetalingsclausule is dat de gemeente moet bijbetalen als ze met andere eigenaren in het plangebied een hoger bedrag overeenkomt dan € 6,- per vierkante meter. Volgens het Gerechtshof mocht de verkoper er gelet op deze ratio van uitgaan dat de clausule meteen werking zou hebben en dat de Gemeente niet eerst nog een bepaalde periode met andere grondeigenaren hogere koopprijzen mocht afspreken. Dat de verkoper had kunnen kiezen voor een eerdere levering dan pas na twee jaar, doet daar volgens het Gerechtshof niets aan af.
 De verkoper is er nog niet
 De verkoper wordt door het Gerechtshof in zijn uitleg dus gevolgd, maar daarmee is de zaak nog niet afgerond. Door de verkoper zijn twee transacties aangewezen waarbij de gemeente meer dan € 6,- per vierkante meter zou hebben betaald. Bij die transacties zijn er echter gronden geruild in plaats van verkocht, waardoor niet zonder meer duidelijk is of daarbij door de gemeente meer dan € 6,- per vierkante meter is betaald. De verkoper mag voor één van de transacties nog bewijs proberen te leveren dat dit zo is; aan de andere transactie gaat het Gerechtshof voorbij.
 Deze zaak laat zien dat de clausules in overeenkomsten zorgvuldig geformuleerd moeten worden, zodat de kans op discussie over de uitleg van die clausules zoveel mogelijk wordt voorkomen. In dit geval had de discussie over de begindatum van de clausule eenvoudig kunnen worden voorkomen door als de begindatum de ‘datum van ondertekening van de koopovereenkomst’ of de ‘datum van levering’ te benoemen. Nu is dat niet gedaan en dat kan de gemeente duur komen te staan.
 Als u vragen heeft over dit onderwerp of advies of rechtsbijstand nodig heeft bij het opstellen of beoordelen van overeenkomsten of bepaalde clausules, dan kunt u contact opnemen met een van de specialisten van onze secties Overheid en Vastgoed.


type: wikipedia

text:
Nikol Ġużeppi Cauchi (Għarb, 2 ta' Marzu 1929 – 15 ta' Novembru 2010) kien is-seba' Isqof ta' Għawdex.
 Bijografija
 Nikol twieled fit-2 ta' Marzu, 1929, ġewwa r-raħal Għawdxi tal-Għarb. Bin Ġużepp u Ġużeppa mwielda Portelli. Hu kien l-ikbar fost il-ħames ħutu.
 Saċerdot
 Studja fis-Seminarju tal-Qalb ta’ Ġesù, Għawdex u ġie ordnat saċerdot nhar id-29 ta’ Marzu 1952. Wara mar jistudja fl-Università Gregorjana Pontifiċja f’Ruma fejn iggradwa bħala Duttur fil-Filosofija u kiseb Liċenzjat fix-Xjenzi Soċjali bejn l-1952-1956.
 Mons. Cauchi għamel xogħol pastorali wkoll fil-Parroċċa ta’ Ladispoli ġewwa Ruma, u lura f’Għawdex, kien appuntat lekċerer tal-Filosofija fis-Seminarju. Serva wkoll bħala kappillan tal-Parroċċa tal-Fontana bejn l-1956 u l-1963, kien Fundatur u l-ewwel President tal-MAS (Moviment Azzjoni Soċjali), Għawdex fl-1958; ikkopera fit-twaqqif tal-Kunsill Ċiviku ta’ Għawdex, li kien semi-awtonomu fl-1961.
 Isqof ta' Għawdex
 Mons. Cauchi ġie appuntat Isqof Titulari u Amministratur Apostoliku ta’ Għawdex nhar it-2 ta’ Marzu, u ġie ikkonsagrat isqof, fid-9 t’April 1967. Imbagħad, huwa ġie nominat isqof ta’ Għawdex nhar l-20 ta’ Lulju 1972 u d-dħul uffiċjali tiegħu fil-Katidral ta’ Ghawdex kien nhar l-
 10 ta’ Settembru 1972.
 Cauchi spiċċa minn Isqof ta' Għawdex f'Novembru tal-2005, wara li kien ilu 33 sena f'din il-kariga.
 Fondazzjoni Nikol Cauchi
 Fl-2009, fl-okkażjoni ta' għeluq it-80 sena tal-Isqof Emeritus Nikol Cauchi, l-Isqof ta' Għawdex Mario Grech waqqaf Fondazzjoni li ġġib ismu. It-twaqqif tal-Fondazzjoni kienet tħabbret waqt Pontifikal li sar fil-Katidral ta' Għawdex, bħala radd ta' ħajr għall-Isqof Cauchi. L-Isqof Grech kien qal li d-Djoċesi Għawdxija waqqfet din il-Fondazzjoni biex iżżomm ħajja t-tifkira tal-Isqof Cauchi u bħala turija ta' gratitudni, rispett u mħabba lejn l-Isqof Nikol Cauchi. L-għan tal-Fondazzjoni hu li tippromwovi d-djalogu bejn il-fidi u l-kultura, kif ukoll biex jiġu organizzati inizjattivi soċjo-kulturali u reliġjużi.
 Mewt
 L-Isqof Cauchi ddaħħal l-Isptar Ġenerali ta' Għawdex lejn l-aħħar ta' Ottubru 2010, wara li sofra problemi b'qalbu. Huwa miet nhar il-15 ta' Novembru 2010 fl-Isptar Mater Dei. Il-funeral tiegħu sar jumejn wara fil-Katidral t'Għawdex.
 Twieldu fl-1929
 Mietu fl-2010
 Isqfijiet ta' Għawdex
 Isqfijiet Maltin
 Isqfijiet Kattoliċi Rumani tas-Seklu XX
 Isqfijiet Kattoliċi Rumani tas-Seklu XXI
 Għawdxin


text:
 Avis juridique important
 |
 52000PC0391
 Πρόταση κανονισμού του Συμβουλίου για τον καθορισμό των διορθωτικών συντελεστών που εφαρμόζονται από 1ης Ιανουαρίου 2000 στις αποδοχές των υπαλλήλων των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων που είναι τοποθετημένοι σε τρίτες χώρες /* COM/2000/0391 τελικό */
 Πρόταση ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΥ ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ για τον καθορισμό των διορθωτικών συντελεστών που εφαρμόζονται από 1ης Ιανουαρίου 2000 στις αποδοχές των υπαλλήλων των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων που είναι τοποθετημένοι σε τρίτες χώρες(υποβληθείσα από την Επιτροπή)ΑΙΤΙΟΛΟΓΙΚΗ ΕΚΘΕΣΗI. Με τον κανονισμό αριθ. 3019/87 της 5ης Οκτωβρίου 1987, ο κανονισμός υπηρεσιακής κατάστασης τροποποιήθηκε με την προσθήκη ενός παραρτήματος Χ που περιλαμβάνει ειδικές διατάξεις και παρεκκλίσεις που εφαρμόζονται στους υπαλλήλους των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων που είναι τοποθετημένοι σε τρίτες χώρες. Ιδιαίτερα, εγκαθιδρύθηκε ένα ειδικό σύστημα χρηματικών απολαβών, και τα άρθρα 11, 12 και 13 του νέου παραρτήματος αναφέρονται στις αποδοχές των υπαλλήλων που είναι τοποθετημένοι στις εν λόγω χώρες. Σύμφωνα με το εν λόγω σύστημα, οι αποδοχές καταβάλλονται σε βελγικά φράγκα στο Βέλγιο, αλλά μπορούν επίσης - εξ ολοκλήρου ή εν μέρει - να καταβάλλονται στο νόμισμα της χώρας τοποθέτησης.Στην τελευταία αυτή περίπτωση, εφαρμόζεται διορθωτικός συντελεστής στο τμήμα των αποδοχών που καταβάλλεται σε τοπικό νόμισμα. Σύμφωνα με το άρθρο 13 του εν λόγω παραρτήματος, το Συμβούλιο της Ευρωπαϊκής Ένωσης καλείται να καθορίζει, κάθε έξι μήνες, τους διορθωτικούς συντελεστές που εφαρμόζονται στις τρίτες χώρες.Η παρούσα πρόταση αφορά τον καθορισμό των διορθωτικών συντελεστών που εφαρμόζονται στις τρίτες χώρες με ισχύ από 1ης Ιανουαρίου 2000. Οι επιπτώσεις στον προϋπολογισμό είναι στην πράξη αμελητέες έναντι του συνολικού προϋπολογισμού λειτουργίας των αντιπροσωπειών.II. Με τον κανονισμό (ΕΟΚ, Ευρατόμ, ΕΚΑΧ) αριθ. 2175/88 της 18ης Ιουλίου 1988, το Συμβούλιο της Ευρωπαϊκής Ένωσης αποφάσισε για τους πρώτους διορθωτικούς συντελεστές που εφαρμόζονταν από τις 10 Οκτωβρίου 1987. Οι εν λόγω διορθωτικοί συντελεστές καθορίζονταν στη συνέχεια από το Συμβούλιο της Ευρωπαϊκής Ένωσης κάθε έξι μήνες και, για τελευταία φορά, καθορίστηκαν με τον κανονισμό αριθ. 376/2000, της 17ης Φεβρουαρίου 2000, που ίσχυε από την 1η Ιουλίου 1999.Το σύστημα των αποδοχών εκτός Κοινότητας βασίζεται στην αρχή της ισοδυναμίας της αγοραστικής δύναμης μεταξύ των αποδοχών που καταβάλλονται σε τοπικό νόμισμα στους υπαλλήλους που υπηρετούν στις αντιπροσωπείες και των αποδοχών των υπαλλήλων που υπηρετούν στις Βρυξέλλες.Η εφαρμογή αυτής της αρχής βασίζεται στον υπολογισμό των οικονομικών ισοτιμιών από την Στατιστική Υπηρεσία των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων. Ο διορθωτικός συντελεστής προκύπτει από τη διαίρεση της αξίας της οικονομικής ισοτιμίας δια της συναλλαγματικής ισοτιμίας. Η κύρια εργασία για τον καθορισμό των διορθωτικών συντελεστών συνίσταται επομένως στον υπολογισμό των οικονομικών ισοτιμιών μεταξύ των διαφόρων τόπων εργασίας και των Βρυξελλών.Οι λογιστικές τιμές που χρησιμοποιούνται είναι οι τιμές του μηνός Δεκεμβρίου 1999.Ο πίνακας Α αναφέρει για κάθε τόπο τοποθέτησης διαδοχικά την οικονομική ισοτιμία που εφαρμοζόταν το μήνα Ιανουάριο 2000, όπως υπολογίστηκε από την Στατιστική Υπηρεσία των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων, τη συναλλαγματική ισοτιμία που έχει επιλεγεί και τον διορθωτικό συντελεστή που προκύπτει από αυτήν, και που εφαρμοζόταν την 1η Ιανουαρίου 2000.Ο πίνακας Β αναφέρει για κάθε τόπο τοποθέτησης την εξέλιξη σε εκατοστιαία αναλογία των αριθμητικών στοιχείων που περιλαμβάνονται στον πίνακα Α σε σχέση με το προηγούμενο εξάμηνο.ΠΑΡΑΡΤΗΜΑΠΙΝΑΚΑΣ A>ΘΕΣΗ ΠIΝΑΚΑ>ΠΑΡΑΡΤΗΜΑΠΙΝΑΚΑΣ B>ΘΕΣΗ ΠIΝΑΚΑ>Πρόταση ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΥ ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ για τον καθορισμό των διορθωτικών συντελεστών που εφαρμόζονται από 1ης Ιανουαρίου 2000 στις αποδοχές των υπαλλήλων των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων που είναι τοποθετημένοι σε τρίτες χώρεςΤΟ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟ ΤΗΣ ΕΥΡΩΠΑΪΚΗΣ ΕΝΩΣΗΣ,Έχοντας υπόψη :τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας,τον κανονισμό υπηρεσιακής κατάστασης των υπαλλήλων των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων και το καθεστώς που εφαρμόζεται στο λοιπό προσωπικό των εν λόγω Κοινοτήτων, που καθορίστηκαν με τον κανονισμό (ΕΟΚ, Ευρατόμ, ΕΚΑΧ) αριθ. 259/68 [1] και τροποποιήθηκαν τελευταία από τον κανονισμό (ΕΚ, Ευρατόμ, ΕΚΑΧ) αριθ. 2700/1999 [2], και ιδίως το άρθρο 13, πρώτο εδάφιο, και το παράρτημα Χ,[1] ΕΕ L 56 της 04.03.1968, σ. 1.[2] ΕΕ L 372 της 21.12.1999, σ. 1.την πρόταση της Επιτροπής,Εκτιμώντας τα εξής :(1) Πρέπει να ληφθεί υπόψη η εξέλιξη του κόστους διαβίωσης στις χώρες εκτός Κοινότητας και να καθοριστούν, κατά συνέπεια, με ισχύ από 1ης Ιανουαρίου 2000, οι διορθωτικοί συντελεστές που εφαρμόζονται στις αποδοχές που καταβάλλονται, στο νόμισμα της χώρας τοποθέτησης, στους υπαλλήλους που είναι τοποθετημένοι σε τρίτες χώρες.(2) Σύμφωνα με τους όρους του παραρτήματος Χ του Κανονισμού Υπηρεσιακής Κατάστασης, το Συμβούλιο καθορίζει κάθε έξι μήνες τους διορθωτικούς συντελεστές και θα πρέπει, κατά συνέπεια, να καθορίσει νέους διορθωτικούς συντελεστές για τα προσεχή εξάμηνα.(3) Οι διορθωτικοί συντελεστές που αφορούν την περίοδο από 1ης Ιανουαρίου 2000 και αποτέλεσαν αντικείμενο πληρωμής με βάση προηγούμενο κανονισμό θα μπορούσαν να συνεπάγονται προσαρμογές των αποδοχών με αναδρομική ισχύ (θετικές ή αρνητικές).(4) Πρέπει να προβλεφθεί αναδρομική καταβολή διορθωτικού ποσού σε περίπτωση αύξησης που οφείλεται στους διορθωτικούς συντελεστές.(5) Πρέπει να προβλεφθεί επιστροφή των αχρεωστήτως καταβληθέντων ποσών σε περίπτωση μείωσης που οφείλεται σ' αυτούς τους διορθωτικούς συντελεστές για την περίοδο που περιλαμβάνεται μεταξύ της 1ης Ιανουαρίου 2000 και της ημερομηνίας της απόφασης του Συμβουλίου που καθορίζει τους διορθωτικούς συντελεστές που εφαρμόζονται από 1ης Ιανουαρίου 2000.(6) Ωστόσο, για να υπάρξει αναλογία σε σχέση με τους διορθωτικούς συντελεστές που εφαρμόζονται στο εσωτερικό της Κοινότητας στις αποδοχές και τις συντάξεις των υπαλλήλων και του λοιπού προσωπικού των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων, θα πρέπει να προβλεφθεί ότι ενδεχόμενη επιστροφή μπορεί να αφορά μόνον την περίοδο των έξι μηνών κατ' ανώτατο όριο πριν από την απόφαση καθορισμού και ότι οι επιπτώσεις τους μπορούν να κλιμακωθούν σε μια μέγιστη περίοδο δώδεκα μηνών από την ημερομηνία της εν λόγω απόφασης,ΕΞΕΔΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ:Άρθρο πρώτοΜε ισχύ από 1ης Ιανουαρίου 2000, οι διορθωτικοί συντελεστές που εφαρμόζονται στις αποδοχές που καταβάλλονται στο νόμισμα της χώρας τοποθέτησης καθορίζονται όπως αναφέρεται στο παράρτημα.Οι συναλλαγματικές ισοτιμίες που χρησιμοποιούνται για τον υπολογισμό αυτών των αποδοχών είναι οι ισοτιμίες που χρησιμοποιούνται για την εκτέλεση του γενικού προϋπολογισμού της Ευρωπαϊκής Ένωσης κατά το μήνα που προηγείται της ημερομηνίας η οποία αναφέρεται στο πρώτο εδάφιο.Άρθρο 2Σύμφωνα με το άρθρο 13, πρώτο εδάφιο, του παραρτήματος Χ του Κανονισμού Υπηρεσιακής Κατάστασης, το Συμβούλιο καθορίζει κάθε έξι μήνες τους διορθωτικούς συντελεστές. Θα καθορίσει, κατά συνέπεια, νέους διορθωτικούς συντελεστές με ισχύ από 1ης Ιουλίου 2000.Τα θεσμικά όργανα θα προβούν σε αναδρομικές πληρωμές σε περίπτωση αύξησης των αποδοχών λόγω της εφαρμογής αυτών των διορθωτικών συντελεστών.Για την περίοδο μεταξύ 1ης Ιανουαρίου 2000 και της ημερομηνίας της απόφασης του Συμβουλίου που καθορίζει τους διορθωτικούς συντελεστές που εφαρμόζονται από 1ης Ιανουαρίου 2000, τα όργανα θα προβούν σε αναδρομικές αρνητικές αναπροσαρμογές των αποδοχών σε περίπτωση μείωσης που οφείλεται στην εφαρμογή αυτών των διορθωτικών συντελεστών.Οι εν λόγω αναδρομικές αναπροσαρμογές που συνεπάγονται επιστροφή των αχρεωστήτως καταβληθέντων ποσών θα μπορούν, ωστόσο, να αφορούν μόνο μια περίοδο έξι μηνών κατ' ανώτατο όριο πριν από την απόφαση καθορισμού, και η ανάκτηση αυτή θα μπορεί να κλιμακωθεί σε μια μέγιστη περίοδο δώδεκα μηνών από την ημερομηνία της απόφασης αυτής.Άρθρο 3Ο παρών κανονισμός αρχίζει να ισχύει την ημέρα της δημοσίευσής του στην Επίσημη Εφημερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων.Ο παρών κανονισμός είναι δεσμευτικός ως προς όλα τα μέρη του και ισχύει άμεσα σε κάθε κράτος μέλος.Βρυξέλλες, [...]Για το ΣυμβούλιοΟ ΠρόεδροςΠΑΡΑΡΤΗΜΑ>ΘΕΣΗ ΠIΝΑΚΑ>ΔΗΜΟΣΙΟΝΟΜΙΚΟ ΔΕΛΤΙΟ1. ΤΙΤΛΟΣ ΤΗΣ ΕΝΕΡΓΕΙΑΣΠρόταση κανονισμού του Συμβουλίου για τον καθορισμό των διορθωτικών συντελεστών που εφαρμόζονται από 1ης Ιανουαρίου 2000 στις αποδοχές των υπαλλήλων των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων που είναι τοποθετημένοι σε τρίτες χώρες.2. ΣΧΕΤΙΚΟ ΚΟΝΔΥΛΙΟ ΤΟΥ ΠΡΟΫΠΟΛΟΓΙΣΜΟΥA 60003. ΝΟΜΙΚΗ ΒΑΣΗΆρθρα 12 και 13 του παραρτήματος Χ του Κανονισμού Υπηρεσιακής Κατάστασης.4. ΔΗΜΟΣΙΟΝΟΜΙΚΗ ΕΠΙΠΤΩΣΗ4.1 Προσωρινό ποσό των πραγματικών 84 143 000 EUR δαπανών για το 2000 (7 011 917 EUR ανά μήνα) (1)4.2 Υπολογισμός της επίπτωσης των διορθωτικών συντελεστών του Ιανουαρίου 2000 +76 781 EUR(2)4.3 Υπολογιζόμενη εξαμηνιαία δαπάνη [(2) x 6] +460 686 EUR4.4 Επίπτωση σε σχέση με το προσωρινό ποσό- των πραγματικών δαπανών [(2) : (1)] + 1,095%Αυτή η δημοσιονομική επίπτωση δεν περιλαμβάνει την επίπτωση που απορρέει από τους ενδιάμεσους διορθωτικούς συντελεστές που καθορίζονται, κάθε μήνα, από την Ευρωπαϊκή Επιτροπή.


text:
De Bataafse Opstand, ook wel de opstand van de Bataven of opstand van de Batavieren genoemd, was een opstand (69 – 70) van de (vermoedelijk) West-Germaanse Bataven onder leiding van Gaius Julius Civilis in de militaire provincie Neder-Germanië (Germania Inferior). Nadat de Bataven aanvankelijk overwinningen hadden behaald op de Romeinse legioenen, slaagde een groot Romeins leger onder leiding van Quintus Petillius Cerialis – gestuurd door de nieuwe keizer Titus Flavius Vespasianus – er uiteindelijk in de opstand neer te slaan en de toestand te stabiliseren. Bij de onderhandelingen werden de Bataven vernederende voorwaarden opgelegd, waardoor ze voortaan een permanent gelegerd legioen moesten dulden in hun land van herkomst.
 Voorgeschiedenis
 De Bataven
 De Bataven onderhielden reeds vriendschappelijke relaties met de Romeinen ten laatste vanaf 15 v.Chr., toen Drusus een legerkamp (castra) op de Hunnerberg (in het huidige Nijmegen) bouwde. De Bataven waren bondgenoten (socii) van het Romeinse Rijk en vochten in vele veldslagen aan de kant van Rome. In de strijd tegen Arminius in Germania en (onder andere) Boudica (61) in Britannia verwierven de Bataven zich grote roem, wat niet altijd door de toenmalige keizer Nero werd gewaardeerd.
 De Romeinse burgeroorlog
 In het voorjaar van 68 kwam Vindex, de gouverneur van Gallia Lugdunensis, in opstand tegen keizer Nero: het begin van het Vierkeizerjaar, de eerste Romeinse burgeroorlog in bijna honderd jaar. Lucius Verginius Rufus, de gouverneur (legatus pro praetore) van Opper-Germanië (Germania Superior), trok Vindex tegemoet en versloeg hem bij Vesontio, het hedendaagse Besançon. In juni pleegde Nero zelfmoord en werd Galba keizer. Rond deze tijd werden de Bataafse legeraanvoerders en broers Gaius Julius Civilis en Julius Paulus door Fonteius Capito, de gouverneur van Neder-Germanië, valselijk beschuldigd van rebellie. Julius Paulus werd in september 68 terechtgesteld en Civilis werd naar Rome afgevoerd. Later werd hij vrijgelaten en kon hij terugkeren, maar deze gebeurtenissen hadden veel kwaad bloed gezet bij zijn volk. Hordeonius Flaccus, de nieuwe legaat van Opper-Germanië die de door Galba afgezette Verginius Rufus had vervangen, stuurde vanwege de onrust bij de Bataven een detachement (vexillatio) van het 8e legioen naar Oppidum Batavorum (Nijmegen).
 Na de dood van Galba in januari 69 werd Otho door de pretoriaanse garde naar voren geschoven als nieuwe keizer. Aulus Vitellius, die door Galba was benoemd als nieuwe legaat van Neder-Germanië, legde zich hier niet bij neer en trok met een groot leger naar Rome om de troon op te eisen. Hij werd gesteund door Hordeonius Flaccus. In april werden de troepen van Otho verslagen door die van Vitellius: Otho pleegde zelfmoord en Vitellius werd de nieuwe keizer. Een groot gedeelte van de Rijnlegers was met Vitellius naar Rome getrokken, zodat de Rijngrens (limes) ernstig verzwakt was. Nadat Vitellius de troon had veroverd stuurde hij meteen een deel van zijn leger terug. Onder deze troepen bevonden zich ook acht Bataafse cohorten hulptroepen (auxilia) die waren ingedeeld bij het 14e legioen. Toen het leger Mogontiacum (Mainz) had bereikt, kregen ze nieuwe orders: ze moest rechtsomkeert maken om Vitellius te beschermen tegen de nieuwe troonpretendent Vespasianus. Vitellius wilde verder dat Flaccus hem nieuwe troepen stuurde, maar deze weigerde omdat dit de grens nog kwetsbaarder zou maken dan dat die al was. Daarop beval Vitellius dat de jonge mannen van de Bataven werden opgeroepen voor militaire dienst.
 Intussen kreeg Julius Civilis schriftelijk (van Antonius Primus) en mondeling (van Hordeonius Flaccus) te horen dat Vespasianus, met wie hij in Britannia samen had gevochten, hem vroeg een opstand te beginnen, teneinde diens greep naar de macht te steunen. Civilis stelde zich door geheime boodschappen te sturen in verbinding met de Cananefaten, de Frisii en de Bataafse cohorten die in Britannia en Mogontiacum (Mainz) lagen.
 De opstand
 De Cananefaten
 In augustus 69 kwamen de Cananefaten, die leefden in het Nederlandse kustgebied, op aandringen van Civilis onder leiding van Brinno in opstand tegen de Romeinse bezetters. De Frisii en Chauken sloten zich bij de opstandelingen aan. De opstand van de Cananefaten kwam als een grote verrassing voor de Romeinen; Flaccus had geen opstand bij de Cananefaten verwacht. Brinno overviel de winterkampen van twee cohorten aan de kust, waarschijnlijk de Praetorium Agrippinae (Valkenburg) en Lugdunum Batavorum (Katwijk). De opstand van Brinno en zijn bondgenoten verliep voorspoedig en andere versterkingen van de Romeinen werden verwoest of ontruimd, waaronder Matilo (Leiden–Roomburg), Albaniana (Alphen aan den Rijn), Traiectum (Utrecht) en Fectio (Vechten). Ook in Woerden zijn resten van een brandlaag gevonden door de verwoesting van het castellum Laurium.
 De Bataven
 Civilis speelde dubbelspel en verzekerde de Romeinen dat hij de opstand van de Cananefaten snel de kop in zou drukken. Maar lang kon hij zijn ware bedoelingen niet verbergen en het kwam in de buurt van Driel tot een veldslag tussen de opstandelingen en Romeinse hulptroepen onder bevel van primus pilus Aquilius: een Tungri-eenheid liep over naar de Bataven en de Romeinse troepen werden verpletterend verslagen. Oppidum Batavorum (Nijmegen) ging intussen in vlammen op en nog meer legerkampen, waaronder Ceuclum (Cuijk), werden door de Romeinen verlaten.
 Na deze desastreuze nederlaag besloot Flaccus zijn legioenen te sturen: grote detachementen van het 5e legioen Alaudae, 15e legioen Primigenia en de nodige hulptroepen, totaal ongeveer 6500 man, onder leiding van Munius Lupercus. Op de Betuwe, ten noorden van Oppidum Batavorum kwamen ze in gevecht met het Bataafse leger. Claudius Labeo, de Bataafse commandant van een cavalerie-eenheid (ala), liep hierbij over naar de opstandelingen. De Treveren en Ubiërs werden uiteengeslagen. Opnieuw werden de Romeinen verslagen: de legionairs konden zich ternauwernood in Castra Vetera (Xanten) in veiligheid brengen. Claudius Labeo, die een grote rol in de overwinning had gespeeld, was een plaatsgenoot en concurrent van Julius Civilis. Deze wilde zijn rivaal niet laten doden, maar liet hem bij de Frisii gevangenzetten.
 Ondertussen was een groot detachement Bataven en Cananefaten, op bevel van Vitellius, onderweg naar Rome toen ze door gezanten van Civilis werden ingehaald. Terstond maakten deze rechtsomkeert en sloten zich bij de opstand aan. Flaccus wist niet wat hij moest doen: enerzijds had hij een sterke voorkeur voor Vespasianus en zou hij derhalve de Bataafse Opstand moeten steunen, anderzijds lag de loyaliteit van zijn troepen bij hun commandant Vitellius. Ook was hij allerminst zeker van de nieuwe troepen die met overhaaste lichtingen onder de lokale bevolking waren opgericht. Bij Bonna (Bonn) kwam het tot een treffen met de terugkerende Bataven en Cananefaten. De Romeinse commandant Herennius Gallus kreeg bevel van Hordeonius Flaccus een front tegen de terugkerende Bataven te vormen. De Bataven stuurden gezanten met de boodschap dat zij niet op voet van oorlog met de Romeinen verkeerden, maar slechts verlangden naar rust en de aanblik van hun vaderland. Als niemand hen de voet dwars zette, zou hun doortocht zonder schade verlopen, zo niet was men ook bereid zich met het zwaard een weg te banen. Herennius Gallus deed een poging de numeriek zwakkere Bataven te omsingelen, maar het ratjetoe aan oudgedienden, inderhaast opgetrommelde cohorten Belgae en zelfs landvolk waren geen partij voor de ervaren Bataven, die zich in wigformatie schaarden en, dicht opeengepakt, de Romeinse omsingeling doorbraken en de troepen op de vlucht joegen.
 Het beleg van Castra Vetera
 In september 69 begon Civilis, volgens hem in naam van de latere keizer Vespasianus, met de belegering van het grote Romeinse fort Castra Vetera (Xanten). Vespasianus naderde Italië, zodat Vitellius geen versterkingen kon sturen. Flaccus liet de Rijngrens versterken om inmenging door de Germanen te voorkomen en hij liet ook versterkingen uit andere provincies aanrukken. Daarna stuurde hij zijn onderbevelhebber Vocula met het 22e legioen naar Novaesium (Neuss) en trok zelf met het 1e legioen naar Bonna (Bonn). De Romeinse legers zouden van daaruit optrekken tegen de Bataven. In Bonna kwamen de soldaten in opstand tegen de ziekelijke Flaccus, maar Vocula wist de onrust de kop in te drukken door een van de muiters te laten executeren. Flaccus gaf het commando over aan Vocula, die verder trok naar Gelduba (Krefeld). Hier wachtten de Romeinse legers de gebeurtenissen in Italië af. Terwijl de troepen langs de noordelijke grens vanuit Gallië versterking ontvingen, organiseerde Civilis plundertochten in het gebied van de Treveren (bij Trier) en Ubiërs (bij Keulen). Ook ondernam hij een nieuwe poging Castra Vetera stormenderhand in te nemen, maar ook deze poging mislukte. Wel slaagde hij erin Asciburgium (Asberg, tussen Xanten en Neuss) te veroveren. De situatie in Castra Vetera was ondertussen nijpend geworden. Er heerste groot gebrek aan voedsel en er waren vele gewonden. De Rijn was stevig in handen van de opstandelingen en men probeerde over land bevoorrading uit Novaesium te krijgen. De colonnes waren echter slecht georganiseerd en ongedisciplineerd, en werden door de troepen van Civilis overvallen.
 Begin november kwam het nieuws dat Vitellius was verslagen door Vespasianus, die nu de nieuwe keizer van het Romeinse Rijk was. Dit kwam slecht aan bij de Romeinse soldaten, omdat Vitellius hun bevelhebber was en vele soldaten uit de Rijnlegers met Vitellius naar Italië waren getrokken, en nu moesten ze Vespasianus trouw zweren. Flaccus was ondertussen gedwongen te wachten wat Civilis zou gaan doen: wanneer deze werkelijk Vespasianus steunde zou hij het beleg van Castra Vetera opgeven en de Bataafse Opstand beëindigen. Civilis wist dat hij zich niet meer achter de brief van Vespasianus kon verschuilen en besloot de Romeinen bij Gelduba aan te vallen voordat deze Vetera konden bereiken. De Bataven leken aan de winnende hand te zijn, maar door Flaccus gestuurde Baskische hulptroepen (Vascones) arriveerden net op tijd om het Romeinse leger bij te staan. Civilis verloor bij Gelduba zijn beste mannen en had eindelijk zijn ware bedoelingen getoond. Vocula rukte op naar het noorden en brak de belegering van Vetera.
 De dood van Flaccus en Vocula
 Maar op dat moment werd het 4e legioen in Mogontiacum (Mainz) door de Usipeti en Chatten aangevallen, waardoor Vocula gedwongen was naar het zuiden terug te keren om de rust te herstellen. In Novaesium liet Flaccus aan de soldaten het geld ter ere van de troonsbestijging van Vespasianus uitdelen, het zogenaamde donativum. Op 17 december begonnen de Saturnaliën: een feest ter ere van de god Saturnus. Die nacht kwamen bij de soldaten de oude gevoelens van onvrede over hun bevelhebber weer boven. Flaccus werd door zijn manschappen vermoord en Vocula kon ternauwernood ontsnappen. Het was zeker geen algemene opstand, want Vocula kon korte tijd later terugkeren en de orde herstellen. In januari 70 ontzette hij het belegerde Mogontiacum. Vocula wist dat hij met zijn onbetrouwbare legioenen geen kans maakte in een rechtstreekse confrontatie. Hij trok naar Colonia Claudia Ara Agrippinensium (Keulen) en gaf de Bataafse edelman Claudius Labeo, die aan de Friezen was ontsnapt, een kleine strijdmacht van infanterie en cavalerie, waarmee deze een guerrillaoorlog tegen de Bataven en hun bondgenoten begon. Hierdoor werd Civilis gedwongen zijn strijdmacht op te delen.
 Ondertussen breidde de opstand zich uit: de Treveri en Lingones sloten zich bij de opstandelingen aan. Julius Classicus en Julius Tutor, aanvoerders van de Treveri-hulptroepen van het Romeinse leger, liepen met hun troepen over naar de opstandelingen. Grote delen van Vocula's leger liepen hierna over naar de rebellen. Julius Classicus liet Aemilius Longinus, een deserteur uit het 1e legioen, Vocula vermoorden. Na zijn dood liepen de restanten van het 1e en 6e legioen over naar de Gallische opstandeling Julius Sabinus.
 De opstand houdt aan
 Het jaar 70 begon goed voor de opstandelingen. De twee Romeinse legioenen zaten nog steeds opgesloten in het belegerde Castra Vetera en de rest van de Romeinse strijdkrachten was niet sterk genoeg om de opstand neer te slaan. Bovendien hadden de Treveren en Lingones Gallië onafhankelijk verklaard. Julius Sabinus, de tegenkeizer, wist het 1e Germaanse en het 16e Gallische legioen aan zijn kant te krijgen. In Castra Vetera werd de situatie wanhopig: de voedselvoorraden waren zo ver uitgeput, dat de legionairs hun eigen paarden en muilezels moesten opeten om te overleven. Zonder uitzicht op ontzet was commandant Munius Lupercus in maart gedwongen zich over te geven. De legioenen werd een vrijgeleide beloofd als zij het kamp aan de rebellen overlieten om te plunderen. Het 5e en 15e legioen marcheerden het kamp uit, met achterlating van alle persoonlijke wapens, artillerie en kostbaarheden. Na enkele kilometers liepen zij echter al in een Germaanse hinderlaag en werden ze vrijwel allen uitgemoord. De commandant en de hoogste officieren werden als slaven geschonken aan de profetes Veleda, die de opstand van de Bataven voorspeld had. Munius Lupercus is daar volgens Tacitus echter nooit aangekomen omdat hij voortijdig vermoord werd. Na dit succes trok Civilis naar Keulen, waar hij zijn kamp opsloeg.
 De komst van Cerialis
 Ondertussen had Civilis de troepen van Labeo verslagen, waarschijnlijk in de buurt van Maastricht. Claudius Labeo zelf wist te ontsnappen. Civilis was nog steeds op jacht naar hem, waarbij intussen ook Atuatuca Tungrorum (Tongeren) in vlammen was opgegaan, toen in de zomer van 70 vanuit het zuiden Quintus Petillius Cerialis arriveerde met vier legioenen, waaronder het 2e, 13e en 21e legioen. Dit zou het begin van het einde voor Civilis' opstand worden. Sabinus plaatste twee legioenen in Augusta Treverorum (Trier) om de Romeinen tegen te houden. Bij de aankomst van het 21e legioen Rapax wisselden de legioenen opnieuw van loyaliteit en zwoeren ze trouw aan hun nieuwe keizer Vespasianus. Ondanks de weinig standvastige houding nam Cerialis de legioenen toch op in zijn strijdmacht, maar reeds bij de volgende slag met de opstandelingen in de buurt van Treverorum lieten de legioenen het afweten; slechts de standvastigheid van het 21e legioen Rapax voorkwam dat de Romeinen een nederlaag leden. In mei 70 bereikte de legermacht Mogontiacum, waar het 4e en 22e legioen zich bij het leger voegden, waardoor Cerialis nu over acht legioenen kon beschikken. Bij Castra Vetera kwam het tot een confrontatie tussen de Bataven en Romeinen: de Bataven werden verslagen en sloegen op de vlucht. In september was de opstand neergeslagen.
 Erfgoed
 In Museum Het Valkhof in Nijmegen wordt een ronde bronzen schijf bewaard met de tekst C AQUILLI PROCULLI LEG(io) XIII AUG(usta). Deze schijf is tijdens of vlak voor de opstand begraven geraakt en kan dus met een zekere mate van waarschijnlijkheid in verband worden gebracht met de door Tacitus beschreven Aquilius. Zie ook: Oppidum Batavorum.
 Er zijn uit deze tijd wijdverbreide brandhaarden bekend, onder meer in Atuatuca Tungrorum en Oppidum Batavorum, wat Tacitus' relaas ondersteunt.
 Literatuur
 , De randen van de aarde. De Romeinen tussen Schelde en Eems, Amsterdam, 2000.
 , De opstand van de Bataven (Historiae IV 12–37, 54–79; V 14–26; De origine et situ Germanorum 29), introd. trad. , Amsterdam, 2005.
 Externe links
 , De opstand der "Batavieren", 1998,
 , Der Bataveraufstand, Novaesium.de (2004).
 , art. The Batavian revolt, Livius.org (2005). (negendelig Engelstalig artikel)
 Opstand
 Romeinse oorlog
 Opstand
 Romeinen in Nederland
 Oorlog van een historisch land in de Nederlanden
 Oorlog in de 1e eeuw
 60-69
 70-79


text:
 23.1.2017
 SL
 Uradni list Evropske unije
 C 22/11
 Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Korkein hallinto-oikeus (Finska) 4. novembra 2016 – Astellas Pharma GmbH
 (Zadeva C-557/16)
 (2017/C 022/16)
 Jezik postopka: finščina
 Predložitveno sodišče
 Korkein hallinto-oikeus
 Stranke v postopku v glavni stvari
 Tožeča stranka: Astellas Pharma GmbH
 Drugi stranki v postopku: Helm AG, Lääkealan turvallisuus- ja kehittämisvirasto (Fimea)
 Vprašanji za predhodno odločanje
 1.
 Ali je treba člena 28(5) in 29(1) Direktive 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini (1) razlagati tako, da pristojni organ udeležene države članice pri izdaji nacionalnega dovoljenja za promet z generičnim zdravilom v decentraliziranem postopku v skladu s členom 28(3) Direktive nima pravice samostojno preveriti, kdaj je začelo teči obdobje ekskluzivnosti podatkov, ki velja za referenčno zdravilo?
 2.
 Če je treba na prvo vprašanje odgovoriti, da pristojni organ države članice pri izdaji nacionalnega dovoljenja za promet nima pravice samostojno preveriti, kdaj je začelo teči obdobje ekskluzivnosti podatkov, ki velja za referenčno zdravilo:
 —
 Ali mora sodišče te države članice na podlagi ugovora imetnika dovoljenja za promet z referenčnim zdravilom kljub temu preveriti, kdaj je začelo teči obdobje ekskluzivnosti podatkov, oziroma zanj velja enaka omejitev kot za organ države članice?
 —
 Kako zadevno sodišče države članice v tem primeru varuje pravico imetnika dovoljenja za promet z referenčnim zdravilom do učinkovitega pravnega sredstva na podlagi člena 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in do ekskluzivnosti podatkov na podlagi člena 10 Direktive 2001/83?
 —
 Ali pravno sredstvo, katerega predmet je pravica do učinkovitega pravnega varstva, vključuje dolžnost sodišča države članice, pri katerem je pravno sredstvo vloženo, da preveri, ali je bilo prvotno dovoljenje za promet v drugih državah članicah izdano v skladu z določbami Direktive 2001/83?
 (1) UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 13, zvezek 27, str. 69.


text:
2/2019 Z. z. Novela zákona o nájme poľnohospodárskych pozemkov, poľnohospodárskeho podniku a lesných pozemkov | Znenie 01.02.2019
 Zákon č. 2/2019 Z. z.Zákon, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 504/2003 Z. z. o nájme poľnohospodárskych pozemkov, poľnohospodárskeho podniku a lesných pozemkov a o zmene niektorých zákonov v znení neskorších predpisov
 https://www.zakonypreludi.sk/zz/2019-2
 Platnosť od 04.01.2019
 1. V § 10 ods. 5 sa slová „§ 12a a § 12b“ nahrádzajú slovami „§ 12a až § 12c“.
 2. V § 10 ods. 7 sa slová „(§ 12a a § 12b)“ nahrádzajú slovami „(§ 12a až § 12c)“.
 3. V § 12 ods. 2 sa slová „§ 12a a § 12b“ nahrádzajú slovami „§ 12a až § 12c“.
 4. V § 12 odsek 3 znie:
 „(3) Ak ide o pozemok, ktorý je užívaný bez nájomnej zmluvy, doručí jeho vlastník užívateľovi pozemku návrh na uzatvorenie nájomnej zmluvy alebo výzvu na vrátenie a prevzatie pozemku. Ak nedôjde k uzatvoreniu nájomnej zmluvy alebo ak bola doručená výzva na vrátenie a prevzatie pozemku, je užívateľ pozemku povinný pozemok vrátiť do 30 dní po zbere úrody alebo ak ide o pozemok, na ktorom nebola založená úroda, do konca príslušného kalendárneho roka.“.
 „(5) Ak ide o pozemok, ktorý je užívaný bez nájomnej zmluvy a ktorý je neprístupný alebo ho nemožno racionálne užívať, na vrátenie a prevzatie pozemku podľa odseku 3 alebo odseku 4 sa primerane použije postup podľa § 12a, pri ktorom sa na užívateľa pozemku vzťahujú rovnaké práva a povinnosti ako na nájomcu.“.
 6. V § 12a ods. 1 prvá veta znie: „Ak nájomca užíva pozemok, kde sa nájom skončil alebo sa má skončiť alebo je pozemok užívaný bez nájomnej zmluvy a pozemok je neprístupný alebo ho nemožno racionálne užívať, je nájomca povinný s vlastníkom (ďalej len „doterajší prenajímateľ“) uzatvoriť na základe jeho písomnej žiadosti podnájomnú zmluvu k pozemkom v doterajšom obhospodarovaní nájomcu, a to v primeranej výmere a bonite.“.
 7. V § 12a sa za odsek 8 vkladá nový odsek 9, ktorý znie:
 „(9) Rozhodnutie podľa odseku 8 stráca platnosť dňom
 c) právoplatnosti rozhodnutia o odňatí pozemku z poľnohospodárskej pôdy.12f)“.
 8. V § 12a ods. 11 sa slová „odseku 9“ nahrádzajú slovami „odseku 10“.
 9. V § 12a sa odsek 12 dopĺňa novým písmenom d), ktoré znie:
 „d) najneskoršiu lehotu, do ktorej má nájomca povinnosť vypratať pozemky.“.
 10. V § 12a sa za odsek 12 vkladá nový odsek 13, ktorý znie:
 „(13) Účastníkom konania podľa odseku 8 je doterajší prenajímateľ a nájomca. Rozhodnutie podľa odseku 8 sa doručuje doterajšiemu prenajímateľovi a nájomcovi do vlastných rúk.“.
 11. V § 12a ods. 16 znie:
 „(16) Ak o postup podľa odseku 1 alebo odseku 8 žiada doterajší prenajímateľ, ktorý je podielovým spoluvlastníkom, výmera podnájomného pozemku sa vypočíta ako súčet výmer pripadajúcich na spoluvlastnícke podiely vo vlastníctve doterajšieho prenajímateľa na dotknutých pozemkoch. Celú výmeru podnájomného pozemku musí obhospodarovať doterajší prenajímateľ, jemu blízka osoba, právnická osoba, ktorej je doterajší prenajímateľ členom alebo spoločníkom, alebo samostatne hospodáriaci roľník12ca) alebo právnická osoba, ktorí hospodária na výmere najviac 150 ha a obhospodarujú pozemky na území obce, v ktorej doterajší prenajímateľ vlastní dotknuté pozemky; to neplatí, ak o postup podľa odseku 1 alebo odseku 8 požiada fond. Na postup podľa odseku 1 alebo odseku 8 sa ustanovenia § 139 ods. 2 Občianskeho zákonníka nepoužijú.“.
 12. V § 12a ods. 17 sa slovo „400 m2“ nahrádza slovom „2 000 m2“.
 13. V § 12a ods. 18 sa slovo „15“ nahrádza slovom „17“ a na konci sa pripájajú tieto vety: „Účastníkom konania je budúci obhospodarovateľ a nájomca. Rozhodnutie podľa odseku 8 sa doručuje budúcemu obhospodarovateľovi a nájomcovi do vlastných rúk.“.
 14. § 12a sa dopĺňa odsekom 20, ktorý znie:
 „(20) Postup podľa toho paragrafu môže použiť aj nájomca.“.
 15. V § 12b ods. 9 sa za slová „podľa odseku 4“ vkladajú slová „a odseku 12“.
 16. V § 12b sa za odsek 10 vkladajú nové odseky 11 a 12, ktoré znejú:
 „(11) Ak po právoplatnosti rozhodnutia podľa odseku 4 dôjde k prevodu alebo prechodu vlastníctva pozemku, za ktorý bol vyčlenený doterajší náhradný pozemok, ku ktorému vznikol podnájomný vzťah, môže nadobúdateľ požiadať okresný úrad o vydanie rozhodnutia, že podnájomný vzťah k doterajšiemu náhradnému pozemku na čas podľa odseku 1 vzniká v jeho prospech.
 (12) Okresný úrad rozhodne, že nadobúdateľovi vzniká podnájomný vzťah podľa odseku 11 na čas podľa odseku 1, ak nadobúdateľ preukáže, že nadobudol od právneho predchodcu všetky pozemky, za ktoré právnemu predchodcovi vznikol podnájomný vzťah.“.
 17. V § 12b ods. 13 sa slová „odsekov 1 až 10“ nahrádzajú slovami „odsekov 1 až 12“.
 18. Za § 12b sa vkladá § 12c, ktorý znie:
 (11) Na konanie podľa odsekov 1 až 10 sa vzťahuje všeobecný predpis o správnom konaní,12h) ak tento zákon v § 24e neustanovuje inak.“.
 19. V § 13 ods. 3 sa na konci slová „za podmienok uvedených v návrhu zmluvy.“ nahrádzajú slovami „na neurčitý čas podľa § 12 ods. 1.“.
 20. V § 14 ods. 1 sa na konci pripájajú tieto vety: „Zmluvu o nájme pozemku na poľnohospodárske účely pri prevádzkovaní podniku možno uzavrieť aj na spoluvlastnícky podiel k pozemku. Právo užívať pozemok na základe zmluvy o nájme pozemku na poľnohospodárske účely pri prevádzkovaní podniku má ten nájomca, ktorý má uzatvorené zmluvy o nájme pozemku na poľnohospodárske účely pri prevádzkovaní podniku s vlastníkmi, ktorí majú v súčte väčšinový spoluvlastnícky podiel. Nájomca, ktorý má uzatvorené zmluvy o nájme pozemku na poľnohospodárske účely pri prevádzkovaní podniku s vlastníkmi, ktorí majú v súčte menšinový spoluvlastnícky podiel, má len tie práva, ktoré mu priznáva tento zákon.“.
 21. V § 14 ods. 2 sa slová „pozemkov, ktoré má prenajaté a ktoré sám vlastní“ nahrádzajú slovami „pozemkov, ktoré má prenajaté a pozemkov, ktoré sám vlastní“.
 22. V § 14 ods. 5 sa za písm. c) vkladá nové písm. d) ktoré znie:
 „d) evidenciu podnájomných vzťahov na základe rozhodnutí o vzniku podnájomného vzťahu podľa § 12c ods. 10,“.
 23. Za § 24d sa vkladá § 24e, ktorý vrátane nadpisu znie:
 (6) Ustanovenie § 126 Občianskeho zákonníka sa primerane vzťahuje aj na vypratanie pozemku, o ktorom bolo vydané rozhodnutie o vzniku podnájomného vzťahu podľa § 12a ods. 8, § 12b ods. 4 a 12 a § 12c ods. 4 a 9.“.