text:
 |
 52011PC0751
 Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY kterým se zřizuje Azylový a migrační fond /* KOM/2011/0751 v konečném znění - 2011/0366 (COD) */
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU
 Poslední roky se vyznačovaly stálým
 rozvojem politik souvisejících s prostorem svobody, bezpečnosti a práva.
 Jejich význam byl potvrzen Stockholmským programem[1] i jeho akčním plánem[2], jehož provádění
 tvoří v nejbližších pěti letech strategickou prioritu. Akční
 plán se týká oblastí jako migrace (legální migrace a integrace, azyl, nelegální
 migrace a navracení), bezpečnosti (předcházení a boje proti terorismu
 a organizované trestné činnosti, policejní spolupráce) a řízení
 vnějších hranic (včetně vízové politiky), jakož i vnějšího
 rozměru těchto politik. Lisabonská smlouva dává Unii možnost zaujmout
 ambicióznější postup při řešení každodenních starostí
 občanů, jež se týkají prostoru svobody, bezpečnosti a práva.
 Ve Stockholmském programu se odráží
 vědomí skutečnosti, že rostoucí mobilita osob přináší jak
 možnosti, tak výzvy, a zdůrazňuje, že dobře řízená migrace
 může být přínosem pro všechny zúčastněné strany. Evropská
 rada si je rovněž vědoma toho, že v souvislosti se značnými
 problémy spojenými s demografickým vývojem, jemuž bude Unie díky zvýšené
 poptávce po pracovní síle v budoucnu vystavena, budou pružné migrační
 politiky představovat významný příspěvek k hospodářskému
 rozvoji a výkonnosti Unie z dlouhodobého hlediska.
 Komise dne 29. června 2011
 přijala návrh příštího víceletého finančního rámce na období
 2014–2020[3]:
 rozpočet na splnění strategie Evropa 2020. V rámci politik
 v oblasti vnitřních věcí, jež se týkají bezpečnosti,
 migrace a řízení vnějších hranic, navrhla Komise zjednodušit
 strukturu výdajových nástrojů tím, že se sníží počet programů a
 vytvoří se struktura složená ze dvou pilířů: Azylového a
 migračního fondu a Fondu pro vnitřní bezpečnost.
 Tímto nařízením se zřizuje Azylový a
 migrační fond, který pokračuje v procesu budování kapacit, jenž byl
 vytvořen za pomoci Evropského uprchlického fondu[4], Evropského fondu pro integraci
 státních příslušníků třetích zemí[5]
 a Evropského návratového fondu[6],
 a rozšiřuje se, tak aby lépe obsáhl různé aspekty společné
 azylové a přistěhovatelské politiky Unie, včetně
 opatření ve třetích zemích a ve vztahu k těmto zemím, jež
 slouží hlavně zájmům a cílům EU v těchto politických
 oblastech, a byl schopen zohlednit nový vývoj.
 V rámci rozvíjení společné azylové
 politiky s cílem poskytnout každému státnímu příslušníkovi třetích
 zemí, který potřebuje mezinárodní ochranu, vhodný status a zajistit
 dodržování zásady nenavracení (non-refoulement), jak je upravena ve
 Smlouvě o fungování Evropské unie, je nezbytné, aby na základě
 solidarity mezi členskými státy byl zřízen mechanismus na podporu
 rovnováhy mezi členskými státy při vynakládání úsilí spojeného
 s přijetím a nesením následků v souvislosti s přijímáním
 osob, které potřebují mezinárodní ochranu, a vysídlených osob. K tomu
 rovněž patří silná složka týkající se znovuusídlení a
 přemisťování.
 Dobře organizovaná politika legálního
 přistěhovalectví a účinnější integrační strategie
 sehrají spolu se Stockholmským programem a za podpory právních nástrojů
 Unie hlavní úlohu při zajišťování dlouhodobé konkurenceschopnosti
 Unie a nakonec i budoucnosti jejího sociálního modelu. V tomto ohledu
 zůstává lepší hospodářská a sociální integrace legálně
 pobývajících státních příslušníků třetích zemí klíčem
 k maximalizaci výhod vyplývajících z přistěhovalectví.
 Účinná a udržitelná návratová politika je
 zásadním prvkem dobře řízeného režimu migrace uvnitř Unie. Je
 také nezbytným doplňkem důvěryhodné politiky legálního
 přistěhovalectví a azylové politiky, jakož i důležitou
 součástí boje proti nedovolenému přistěhovalectví.
 I nedávné události na řecko-turecké
 hranici a v jižním Středomoří ukázaly, jak důležitý je pro Unii
 komplexní přístup k migraci, jenž v sobě zahrne různé
 aspekty, jako je posílená správa hranic, správa Schengenu, cílenější
 legální migrace, lepší propagace osvědčených postupů
 v oblasti integrace, posílený společný evropský azylový systém a
 strategičtější přístup ke vztahům se třetími
 zeměmi v otázkách migrace.
 2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ
 ZÚČASTNĚNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADŮ
 V souladu s přístupem, v němž se
 klade větší důraz na hodnocení jakožto nástroj informované tvorby
 politik, vychází tento návrh z výsledků hodnocení, konzultací se
 zúčastněnými stranami a z posouzení dopadu.
 V tomto
 ohledu byly obzvlášť důležité výsledky zpráv o ex-post
 hodnocení Evropského uprchlického fondu za období 2005–2007 a hodnocení
 v polovině období týkající se realizace Evropského fondu pro
 integraci státních příslušníků třetích zemí za období 2007–2009
 a Evropského návratového fondu za období 2008–2009.
 Práce na budoucích
 finančních nástrojích pro oblast vnitřních věcí započaly v
 roce 2010 a pokračovaly v roce 2011. Součástí těchto
 přípravných prací byla hodnotící studie / studie posouzení dopadu, jež
 byla ve spolupráci s externím smluvním partnerem zahájena v prosinci 2010. V
 této studii, dokončené v červenci 2011, byly shrnuty dostupné
 výsledky hodnocení u stávajících finančních nástrojů a
 představeny problémy, cíle a možnosti politiky (včetně jejich
 pravděpodobného dopadu), které byly v posouzení dopadu analyzovány. Na
 základě této studie vypracovala Komise zprávu o posouzení dopadů, k
 níž dne 9. září 2011 vydal své stanovisko Výbor pro posouzení
 dopadů.
 Posouzení dopadu bere do úvahy výsledky
 veřejné konzultace provedené on-line, jež byla věnována budoucímu
 financování v oblasti vnitřních věcí. Konzultace probíhala od
 5. ledna do 20. března 2011 a svůj názor v ní
 mohly vyjádřit všechny zúčastěné strany. Celkem bylo
 doručeno 115 odpovědí od jednotlivců a jménem organizací,
 včetně osmi pozičních dokumentů. Konzultace se
 zúčastnili respondenti ze všech členských států i z
 některých třetích zemí.
 V dubnu 2011 se
 konala konference „Budoucnost financování EU v oblasti vnitřních
 věcí: nový pohled“, na níž měly hlavní zúčastněné strany
 (členské státy, mezinárodní organizace, organizace občanské
 společnosti atd.) možnost vyměnit si své názory na tuto problematiku.
 Konference byla rovněž příležitostí k potvrzení výsledků
 kontroly stavu a veřejné konzultace.
 Při mnoha
 příležitostech bylo budoucí financování Unie v oblasti vnitřních
 věcí předmětem institucionálních diskusí. Příkladem je
 diskuse během neformálního pracovního oběda v rámci zasedání Rady pro
 spravedlnost a vnitřní věci konaná dne 20. ledna 2011,
 neformální pracovní snídaně s politickými koordinátory Evropského parlamentu
 konaná dne 26. ledna 2011, slyšení komisařky Malmströmové
 před výborem pro politické výzvy konané dne 10. března 2011
 a výměna stanovisek mezi generálním ředitelem GŘ pro
 vnitřní věci a Výborem Evropského parlamentu pro občanské
 svobody, spravedlnost a vnitřní věci konaná dne
 17. března 2011.
 K poskytnutí
 zvláštního odborného poradenství o budoucích finančních nástrojích
 v oblasti azylu a migrace došlo v rámci jednání, která proběhla
 dne 22. února 2011 ve výboru pro přistěhovalectví a azyl,
 na setkání národních kontaktních míst zabývajících se integrací dne
 15. března 2011, na setkání kontaktního výboru k směrnici o
 navracení osob dne 18. března 2011 a na setkání pracovní skupiny
 na vysoké úrovni pro azyl a migraci dne 27. dubna 2011. Na
 základě písemné konzultace s odborníky členských států
 v rámci společného výboru pro obecný program o solidaritě a
 řízení migračních toků (dále jen „výbor SOLID“), která
 proběhla v dubnu 2011, byly nadto rovněž projednány
 technické aspekty spojené s prováděním budoucího finančního
 nástroje v oblasti azylu a migrace.
 Uvedené
 konzultace, konference a odborná jednání potvrdila, že se hlavní
 zúčastněné strany všeobecně shodují na potřebě
 rozšířit oblast působnosti opatření týkajících se
 finančních prostředků Unie v oblasti azylu a migrace, i
 pokud jde o jejich vnější rozměr, jakož i na potřebě
 pracovat na zjednodušení prováděcích mechanismů a usilovat o
 větší pružnost, zejména pokud jde o reakci na mimořádné situace.
 Zúčastněné strany zohlednily, že v oblasti azylu a migrace byly
 širší tématické priority stanoveny již ve Stockholmském programu a jeho
 akčním plánu. Široké podpory se dostalo myšlence snížit počet
 finančních nástrojů na dva fondy za předpokladu, že by to
 přineslo skutečné zjednodušení. Shoda panovala rovněž, pokud jde
 o potřebu mechanismu pružné reakce na mimořádné události, jenž by
 Unii umožnil rychle a účinně reagovat na krize týkající se migrace a
 bezpečnosti. Sdílené řízení a posun směrem k víceletému
 programování byl spolu s definicí společných cílů na úrovni Unie
 všeobecně považován za vhodný způsob, jak spravovat výdaje
 v oblasti vnitřních věcí. Nevládní organizace byly nicméně
 toho názoru, že by se mělo pokračovat i v přímém
 řízení. Zúčastněné strany rovněž podpořily
 silnější úlohu agentur v oblasti vnitřních věcí, jež by
 měla přispět k posílení spolupráce a zvýšení synergií.
 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
 Právo jednat vychází z čl. 3
 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii, podle něhož „Unie poskytuje svým
 občanům prostor svobody, bezpečnosti a práva bez vnitřních
 hranic, ve kterém je zaručen volný pohyb osob ve spojení s vhodnými
 opatřeními týkajícími se ochrany vnějších hranic, azylu,
 přistěhovalectví a předcházení a potírání zločinnosti.“
 Opatření Unie je odůvodněno na
 základě cílů stanovených v článku 67 Smlouvy o fungování
 Evropské unie („SFEU“ nebo dále jen „Smlouva“), který stanoví prostředky
 pro vytváření prostoru svobody, bezpečnosti a práva.
 Nařízení se opírá o právní základy
 v hlavě V Smlouvy, které se týkají prostoru svobody,
 bezpečnosti a práva, zejména o čl. 78 odst. 2 a
 čl. 79 odst. 2 a 4, jež tvoří právní základ pro
 opatření Unie v oblasti azylu, přistěhovalectví, řízení
 migračních toků, spravedlivého zacházení se státními příslušníky
 třetích zemí legálně pobývajícími v členských státech, boje
 proti nelegálnímu přistěhovalectví a obchodování s lidmi, k nimž
 by patřila i spolupráci s třetími zeměmi.
 Vzhledem k postoji Spojeného království,
 Irska a Dánska týkajícího se oblastí, na něž se tyto články vztahují,
 tvoří tyto články kompatibilní právní základy, čímž
 zajišťují kompatibilní pravidla hlasování v Radě. Na každý
 z těchto článků se dále vztahuje řádný legislativní
 postup.
 Zohledněn byl rovněž
 článek 80 Smlouvy, v němž se zdůrazňuje, že
 politiky Unie a jejich provádění se řídí zásadou solidarity
 a spravedlivého rozdělení odpovědnosti mezi členskými
 státy, a to i na finanční úrovni.
 V porovnání s tím, když členské
 státy jednají samy, celkově platí, že se jedná o oblast
 se zřejmou přidanou hodnotou intervencí Unie. EU má lepší
 postavení k zajištění rámce vyjadřujícího solidaritu Unie při
 řízení migračních toků, je na tom Evropská unie lépe než
 členské státy. Finanční podpora poskytovaná v rámci tohoto
 nařízení proto přispěje zejména k posilování vnitrostátních
 a evropských kapacit v této oblasti. V tomto smyslu je cílem tohoto
 nařízení mimo jiné posilovat a rozvíjet společný evropský azylový
 systém, podporovat solidaritu a sdílení odpovědnosti mezi členskými
 státy, především však s těmi státy, jež jsou migračním a
 azylovým tokům vystaveny nejvíce, povzbuzovat rozvoj proaktivních
 přistěhovaleckých strategií, jež mají význam pro proces integrace
 státních příslušníků třetích zemí a podporují integraci státních
 příslušníků třetích zemích se zvláštním zřetelem na místní
 a regionální úrovně členských států, dále pak posilovat
 schopnosti členských států zaměřené na podporu spravedlivé
 a účinné strategie a podporovat rozvoj partnerství a spolupráce
 s třetími zeměmi.
 Plného uznání se však dostalo zásadě, že
 k zásahům by mělo docházet na odpovídající úrovni a že úloha Unie by
 neměla jít za rámec toho, co je nezbytně nutné. Jak bylo
 zdůrazněno v přezkumu rozpočtu, „rozpočet EU by se
 měl využívat k financování veřejných statků EU a opatření,
 které členské státy a regiony nemohou financovat samy, a u nichž dokáže EU
 zajistit lepší výsledky“[7].
 4. ROZPOČTOVÉ
 DŮSLEDKY
 Komise ve svém
 návrhu víceletého finančního rámce navrhla
 3 869 milionů EUR (v běžných cenách) na Azylový a
 migrační fond na období 2014–2020. Orientačně by se více než
 80 % této částky (3 232 milionů EUR) mělo
 použít na národní programy členských států, zatímco
 637 milionů EUR by měla centrálně řídit Komise a
 financovat tak opatření Unie, mimořádnou pomoc, Evropskou
 migrační síť, technickou pomoc a provádění zvláštních
 operačních úkolů agenturami Unie.
 miliony
 EUR (v běžných cenách)
 Azylový a migrační fond || 3 869
 Národní programy || 3 232
 Centralizované řízení || 637
 5. HLAVNÍ PRVKY NÁVRHU
 5.1. Finanční zdroje pro
 členské státy
 Nejvýznamnější část zdrojů
 dostupných v rámci fondu bude proudit přes národní programy
 členských států a pokryje celé období 2014–2020. Za tímto účelem
 se obnos zdrojů, jež mají být v rámci fondu přiděleny
 členským státům, bude skládat ze základní a proměnné
 částky. Po přezkumu v polovině období bude možné od
 rozpočtového roku 2018 přidělit dodatečné finanční
 prostředky.
 5.1.1. Základní částka
 Základní částka se stanoví na
 základě nejnovějších dostupných údajů týkajících se
 migračních toků, jakými jsou počet prvních žádostí o azyl,
 kladná rozhodnutí přiznávající postavení uprchlíka nebo podpůrnou ochranu,
 počet znovuusídlených uprchlíků, množství a toky legálně
 pobývajících státních příslušníků třetích zemí, počet
 rozhodnutí o navrácení vydaných vnitrostátními orgány a počet
 uskutečněných návratů[8].
 Tyto údaje jsou totožné s údaji dosud používanými k výpočtu
 částek přidělovaných v rámci Evropského uprchlického fondu,
 Evropského fondu pro integraci státních příslušníků třetích zemí
 a Evropského návratového fondu. V zájmu zajištění kritického objemu finančních
 prostředků na provádění národních programů bude každému
 členskému státu přidána minimální částka ve výši
 5 milionů EUR.
 Základní částky vyčleněné
 konkrétnímu členskému státu poslouží jako základ k zahájení politického
 dialogu, na nějž naváže víceleté programování, jehož cílem je na jedné
 straně podpořit omezený počet povinných cílů (např.
 podpořit zřízení společného evropského azylového systému
 zajištěním účinného a jednotného uplatnění unijních acquis
 v oblasti azylu nebo rozvojem programu asistovaného dobrovolného návratu,
 včetně složky věnované opětovnému začlenění do
 společnosti), a na druhé straně reagovat na konkrétní potřeby
 každého státu.
 5.1.2. Proměnná částka
 Proměnná částka bude
 přidělena v návaznosti na politický dialog zmíněný výše
 těm členským státům, které jsou ochotny pracovat v operačních
 oblastech, které závisí na jejich politických závazcích a ochotě jednat,
 či schopnosti spolupracovat s jinými členskými státy. To se
 vztahuje na provádění specifických opatření, jako je například
 společné vyřizování žádostí o azyl, společné návratové operace a
 zřizování společných migračních středisek, jakož i na
 provádění operací spojených s znovuusídlením a
 přemisťováním.
 Pokud jde o znovuusídlení, obdrží členské
 státy každé dva roky finanční pobídky (paušální částky) na
 základě svých závazků, které učiní po stanovení společných
 priorit Unie v oblasti znovuusídlení. Tomu bude předcházet politický
 proces, v němž důležitou úlohu budou mít především Evropský
 parlament a Rada, a který bude odrážet politický vývoj na vnitrostátní i unijní
 úrovni. Tyto finanční pobídky slouží k dosažení dvou cílů:
 kvantitativního, tj. výrazně zvýšit současný počet
 znovuusídlení, který je příliš nízký; a kvalitativního, tj. posílit
 evropský rozměr za pomoci realizace jasně vymezených a dynamických
 společných priorit Unie v oblasti znovuusídlení.
 Nadto členské státy na základě
 odhadu počtu znovuusídlených osob a v pravidelných intervalech obdrží
 finanční pobídky (paušální částky) určené na
 přemisťování osob požívajících mezinárodní ochrany.
 5.1.3. Příděly
 v polovině období
 Část dostupných prostředků bude
 vyhrazena na přezkum v polovině období.
 To na jedné straně umožní
 přidělit dodatečné prostředky těm členským
 státům, které čelí významným změnám v migračních
 tocích a mají zvláštní potřeby související s jejich azylovými a přijímacími
 systémy, a na druhé straně se tak umožní přidělit dodatečné
 prostředky těm členským státům, které jsou ochotny
 realizovat specifická opatření. Posledně jmenované prostředky
 lze revidovat v závislosti na nejnovějším politickém vývoji.
 5.2. Agentury Unie
 Komise má rovněž v úmyslu využít
 možnosti, kterou nabízí finanční nařízení[9], aby se lépe využily kompetence
 a zkušenosti agentur Unie působících v oblasti vnitřních
 věcí. Tato možnost spočívá v tom, že se těmto agenturám na
 základě zdrojů dostupných v rámci tohoto nařízení
 svěří realizace konkrétních úkolů, pokud spadají do jejich
 poslání a doplňují jejich pracovní programy. V případě
 úkolů, jež jsou upraveny tímto nařízením, se to týká především
 Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu (EASO) a Evropské
 agentury pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích
 členských států Evropské unie (dále jen „agentura Frontex“). Jde
 přitom o činnosti jak uvnitř EU, tak mimo ni, jež vyžadují
 operativní odbornou znalost problémů spojených s otázkami azylu a
 nedovoleného přistěhovalectví.
 5.3. Opatření ve třetích
 zemích a ve vztahu k těmto zemím
 Tento fond by měl podporovat
 především ta opatření, jež slouží zájmům Unie, mají přímý
 dopad na Unii a její členské státy a zajišťují nutnou návaznost na
 opatření prováděná na území Unie. Opatření přímo
 orientovaná na rozvoj z fondu podporována nebudou. Při provádění
 těchto opatření by se mělo usilovat především o plnou
 soudržnost se zásadami a obecnými cíli vnější činnosti Unie, jež mají
 vztah k dotyčné zemi či oblasti.
 2011/0366 (COD)
 Návrh
 NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
 RADY
 kterým se zřizuje Azylový a
 migrační fond
 EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
 UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
 unie, a zejména na čl. 78 odst. 2 a čl. 79
 odst. 2 a 4 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 po postoupení návrhu legislativního aktu
 vnitrostátním parlamentům,
 s ohledem na stanovisko Evropského
 hospodářského a sociálního výboru[10],
 s ohledem na stanovisko Výboru regionů[11],
 v souladu s řádným legislativním
 postupem,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Dosažení cíle Unie, který spočívá ve
 vytvoření prostoru svobody, bezpečnosti a práva, by se mělo mimo
 jiné uskutečnit za pomoci společných rámcových opatření azylové
 a přistěhovatelské politiky založené na solidaritě mezi
 členskými státy, která by byla spravedlivá vůči třetím
 zemím a jejich státním příslušníkům. Evropská rada dne
 2. prosince 2009 uznala, že v zájmu podpory politického rozvoje v
 oblasti azylu a migrace by byla zapotřebí větší pružnost a soudržnost
 finančních zdrojů v rámci Unie, a to jak z hlediska rozsahu, tak i
 použitelnosti.
 (2)
 V zájmu přispění k rozvoji
 společné azylové a přistěhovatelské politiky Unie a k posílení
 prostoru svobody, bezpečnosti a práva a s ohledem na uplatňování
 zásady solidarity a sdílené odpovědnosti mezi členskými státy a
 s ohledem na spolupráci s třetími zeměmi by se tímto
 nařízením měl zřídit Azylový a migrační fond (dále jen
 „fond“).
 (3)
 Fond by měl být výrazem solidarity ve
 formě finanční pomoci členským státům. Měl by posílit
 efektivnější řízení migračních toků do Unie
 v oblastech s maximální přidanou hodnotou Unie, jež spočívá
 především ve sdílené odpovědnosti mezi členskými státy a ve
 sdílení odpovědnosti s třetími zeměmi a v posílené
 spolupráci s nimi.
 (4)
 V zájmu zajištění jednotné a vysoce
 kvalitní azylové politiky, jakož i v zájmu uplatnění vyšších
 standardů mezinárodní ochrany by měl fond přispívat
 k efektivnímu fungování společného evropského azylového systému,
 který zahrnuje opatření týkající se politiky, právních předpisů,
 budování kapacit, aktivní spolupráce s jinými členskými státy, agenturami
 Unie a s třetími zeměmi.
 (5)
 Je vhodné podporovat a zvyšovat úsilí
 členských států o plné a řádné provádění unijních acquis
 v oblasti azylu, aby byly zaručeny vhodné podmínky přijímání
 žadatelům o azyl, vysídleným osobám a příjemcům mezinárodní
 ochrany a zajištěno správné určení jejich postavení v souladu se
 směrnicí Rady 2004/83/ES ze dne 29. dubna 2004 o minimálních
 normách, které musí splňovat státní příslušníci třetích zemí
 nebo osoby bez státní příslušnosti, jako jsou uprchlíci nebo osoby, které
 potřebují mezinárodní ochranu z jiných důvodů, a o obsahu
 poskytované ochrany[12], uplatňovat spravedlivé a účinné
 azylové řízení a prosazovat osvědčené postupy v oblasti azylu,
 tak aby byla chráněna práva osob, jež potřebují mezinárodní ochranu,
 a aby azylové systémy členských států mohly účinně
 fungovat.
 (6)
 Fond by měl poskytnout
 přiměřenou podporu společnému úsilí členských
 států při určování, výměně a podpoře
 osvědčených postupů a při zřizování struktur
 účinné spolupráce s cílem zvýšit kvalitu rozhodování v rámci
 společného evropského azylového systému.
 (7)
 Tento fond by měl doplnit a podpořit
 činnosti podnikané Evropským podpůrným úřadem pro otázky azylu
 (EASO), jenž byl zřízen nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU)
 č. 439/2010[13]
 ze dne 19. května 2010 s cílem koordinovat praktickou spolupráci
 mezi členskými státy v oblasti azylu, podpořit členské
 státy, jejichž azylové systémy jsou vystaveny mimořádnému tlaku, a
 přispět k provádění společného evropského azylového
 systému.
 (8)
 Fond by měl podporovat úsilí Unie a
 členských států spojené se zvyšováním jejich schopnosti rozvíjet,
 monitorovat a hodnotit jejich azylové politiky s ohledem na jejich závazky
 vyplývající ze stávajících právních předpisů Unie.
 (9)
 Fond by měl podporovat úsilí členských
 států o to, poskytnout uprchlíkům a vysídleným osobám, které
 jsou Vysokým komisařem OSN pro uprchlíky (UNHCR) označeny za
 způsobilé ke znovuusídlení, mezinárodní ochranu a trvalé řešení
 na vlastním území, jako například zhodnocení potřeb znovuusídlení
 a přesun příslušných osob na vlastní území s tím, že jim
 zaručí bezpečné právní postavení a podpoří jejich
 účinnou integraci.
 (10)
 Fond by měl mít možnost podporovat operace
 s rozdělením zátěže spočívající v přesunu osob
 žádajících o mezinárodní ochranu nebo požívajících této ochrany z jednoho
 členského státu do jiného.
 (11)
 Partnerství a spolupráce s třetími
 zeměmi na zajištění odpovídajícího řízení přílivu
 žadatelů o azyl či jiný druh mezinárodní ochrany jsou základními
 prvky azylové politiky Unie. V zájmu umožnění co nejrychlejšího
 přístupu k mezinárodní ochraně a trvalým řešením
 (rovněž v rámci regionálních programů ochrany[14]) by měl fond obsahovat
 silnou unijní složku věnovanou znovuusídlení.
 (12)
 V zájmu zlepšení a posílení procesu integrace
 do evropských společností by fond měl usnadnit legální migraci do
 Unie v souladu s hospodářskými a sociálními potřebami
 členských států a předjímat přípravu procesu integrace již
 v zemi původu státních příslušníků třetích zemí, jež
 přicházejí do Unie.
 (13)
 Při podpoře ucelených strategií
 specializujících se na podporu integrace státních příslušníků
 třetích zemí na místní a/nebo regionální úrovni by měl fond
 v zájmu účinnosti a dosažení co největší přidané hodnoty postupovat
 cílenějším způsobem. Tyto strategie by měly být prováděny
 hlavně místními či regionálními orgány a nestátními organizacemi,
 přitom ale nevylučovat zapojení vnitrostátních orgánů, pokud by
 si tak vyžadovala zvláštní povaha správní organizace daného členského
 státu. Provádějící organizace by z řady dostupných opatření
 vybraly ta, která nejvíce odpovídají jejich konkrétní situaci.
 (14)
 Oblast působnosti integračních
 opatření by v zájmu zajištění komplexního přístupu
 k integraci měla zahrnout také uprchlíky, žadatele o azyl či
 osoby požívající jiné formy mezinárodní ochrany a zohlednit zvláštnosti
 těchto cílových skupin.
 (15)
 Pro zajištění soudržné odpovědi Evropské
 unie na integraci státních příslušníků třetích zemí by
 opatření financovaná z fondu měla být konkrétní a měla by se
 vzájemně doplňovat s opatřeními financovanými v rámci Evropského
 sociálního fondu. V této souvislosti by se mělo od orgánů
 členských států odpovědných za provádění tohoto fondu
 vyžadovat, aby zřídily mechanismy spolupráce a koordinace s orgány, které
 členské státy pověřily řízením intervencí Evropského
 sociálního fondu.
 (16)
 Fond by měl podporovat členské státy
 při zavádění strategií zaměřených na organizování legální
 migrace, posílit jejich obecnou schopnost rozvíjet, zavádět, monitorovat a
 hodnotit veškeré strategie a politiky týkající se přistěhovalectví a
 integrace, jakož i podporovat politiky a opatření zaměřená na
 státní příslušníky třetích zemí, a to včetně právních
 nástrojů Unie. Měl by také podporovat výměnu informací, osvědčených
 postupů a spolupráci jednak mezi různými správními útvary, a jednak
 s dalšími členskými státy.
 (17)
 Unie by měla pokračovat
 v partnerstvích v oblasti mobility a rozšiřovat jejich využití
 coby hlavního, strategického, souhrnného a dlouhodobého rámce spolupráce
 s třetími zeměmi při řízení migrace. Z fondu by
 se měla podpořit opatření v rámci partnerství
 v oblasti mobility, jež se konají buď na území Unie, nebo ve
 třetích zemích a jejichž cílem je sledovat potřeby a priority Unie,
 zvláště opatření, která zajišťují kontinuitu financování
 zahrnujícího jak Unii, tak třetí země.
 (18)
 Je vhodné podporovat a povzbuzovat členské
 státy v jejich úsilí o zlepšování řízení při navracení osob ve
 všech jeho dimenzích a s ohledem na trvalé, spravedlivé a účinné
 provádění společných norem pro navracení osob, stanovených zejména ve
 směrnici 2008/115/ES Evropského parlamentu a Rady ze dne
 16. prosince 2008 o společných normách a postupech v
 členských státech při navracení neoprávněně pobývajících
 státních příslušníků třetích zemí[15]. Fond by měl podporovat
 jak rozvoj vnitrostátních strategií pro navracení osob, tak opatření
 podporující jejich účinné provádění ve třetích zemích.
 (19)
 Co se týče dobrovolných návratů osob,
 včetně osob, které si návrat přejí, i když nejsou povinny území
 opustit, měly by být pro tyto osoby stanoveny pobídky, jako například
 přednostní zacházení ve formě rozšířené pomoci při návratu.
 Tento druh dobrovolného návratu je vzhledem ke své nákladové efektivnosti jak v
 zájmu vracejících se osob, tak i v zájmu orgánů. Členské státy by měly
 být povzbuzovány k tomu, aby dávaly přednost dobrovolným návratům.
 (20)
 Z politického hlediska jsou ovšem dobrovolné a
 nucené návraty navzájem propojené a jejich účinky se navzájem posilují.
 Členské státy by proto měly být povzbuzovány k tomu, aby v rámci
 svého řízení o navracení osob posílily doplňkovost obou těchto
 forem. Provádět nucené návraty je nutné v zájmu zabezpečení
 celistvosti přistěhovalecké a azylové politiky Unie a
 přistěhovaleckých a azylových systémů členských států.
 Proto je možnost nuceného návratu předpokladem, jenž zaručí, že nedojde
 k podkopávání této politiky, a že budou prosazovány zásady právního státu,
 což je samo o sobě nezbytné pro vytvoření prostoru svobody,
 bezpečnosti a práva. Fond by proto měl podporovat opatření
 členských států usilující o zjednodušení nucených návratů.
 (21)
 Je nezbytné, aby přímo v zemi návratu fond
 podporoval konkrétní opatření určená vracejícím se osobám, jež jim
 zajistí opravdový návrat do jejich města či regionu původu, a
 jež podpoří jejich trvalé opětovné začlenění do jejich
 společenství.
 (22)
 Dohody Unie o zpětném přebírání osob jsou
 integrální složkou návratové politiky Unie a hlavním nástrojem účinného
 řízení migračních toků, neboť usnadňují rychlé
 navracení nelegálních migrantů. Tyto dohody představují důležitý
 prvek v rámci dialogu a spolupráce s třetími zeměmi
 původu a průjezdu nelegálních migrantů a v zájmu
 účinnosti vnitrostátních a unijních strategií pro navracení osob by
 mělo být podpořeno jejich provádění ve třetích zemích.
 (23)
 Fond by měl doplňovat a posilovat
 aktivity prováděné Evropskou agenturou pro řízení operativní
 spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie
 (dále jen „agentura Frontex“), která byla zřízena nařízením Rady (ES)
 č. 2007/2004 ze dne 26. října 2004[16] a jejímž jedním z úkolů
 je poskytovat nezbytnou pomoc při organizaci společných návratových
 operací prováděných členskými státy a určit
 osvědčené postupy v oblasti získávání cestovních dokladů a
 vyhošťování státních příslušníků třetích zemí
 nelegálně pobývajících na území členských států.
 (24)
 Při čerpání z fondu by se měla plně
 dodržovat práva a zásady, jež jsou zakotveny v Listině základních práv
 Evropské unie. Způsobilá opatření by měla především
 zohlednit zvláštní situaci zranitelných osob a cíleně se
 zaměřovat na nezletilé osoby bez doprovodu a jiné ohrožené nezletilé
 osoby, jimž je třeba věnovat zvláštní pozornost.
 (25)
 Rozhodování o opatřeních, která se
 provádějí ve třetích zemích a ve vztahu k těmto zemím a
 která dostávají podporu z fondu, by mělo probíhat v synergii a
 soudržnosti s ostatními opatřeními, jež probíhají mimo Unii za
 podpory unijních zeměpisných a tematických nástrojů v oblasti
 vnější pomoci. Při provádění těchto opatření by se
 mělo usilovat především o plnou soudržnost se zásadami a obecnými
 cíli vnější činnosti a zahraniční politiky Unie, které se
 k dotyčné zemi či oblasti váže. Neměla by se
 zaměřovat na podporu opatření přímo orientovaných na rozvoj
 a měla by se případně doplňovat s finanční pomocí
 poskytovanou prostřednictvím nástrojů vnější pomoci.
 Zajištěna by měla být také soudržnost s humanitární politikou
 Unie, zvláště pokud jde o provádění mimořádné pomoci.
 (26)
 Velká část dostupných prostředků
 v rámci fondu by se měla přidělovat v poměru
 k odpovědnosti, kterou každý členský stát při svém úsilí o
 řízení migračních toků nese, a to podle objektivních kritérií. Za
 tímto účelem by se měly používat nejnovější dostupné údaje
 související s migračními toky, jakými je počet prvních žádostí o
 azyl, počet kladných rozhodnutí přiznávajících postavení uprchlíka
 nebo status podpůrné ochrany, počet znovuusídlených uprchlíků, počet
 legálně pobývajících státních příslušníků třetích zemí,
 počet státních příslušníků třetích zemí, kteří
 obdrželi povolení k pobytu vydané členským státem, počet
 rozhodnutí o navrácení vydaných vnitrostátními orgány a počet
 uskutečněných návratů[17].
 (27)
 Ačkoli je vhodné, aby se každému
 členskému státu přidělily prostředky ve výši opírající se o
 nejnovější dostupné statistické údaje, část prostředků
 dostupných v rámci fondu by se měla přidělit také na
 provádění specifických opatření, jež od členských států vyžadují
 snahu o spolupráci mezi nimi a významně přispívají
 k vytváření přidané hodnoty Unie, jakož i k provádění
 programů Unie na znovuusídlení a k provádění přemisťování.
 (28)
 Za tímto účelem by měl být v rámci
 tohoto nařízení sestaven seznam zvláštních opatření způsobilých
 k financování z fondu.
 Členské státy, jež se zavážou k jejich
 provedení, by měly obdržet dodatečné finanční prostředky.
 (29)
 S ohledem na postupné zavádění programu
 Unie pro znovuusídlení by fond měl poskytnout cílenou pomoc ve formě
 finančních pobídek (jednorázových částek) za každého znovuusídleného
 uprchlíka.
 (30)
 Vzhledem ke zvyšování dopadu úsilí Unie
 v oblasti znovuusídlení při poskytování ochrany uprchlíkům a
 dosahování co největšího strategického dopadu znovuusídlení díky lepšímu
 zaměření na ty osoby, které znovuusídlení potřebují nejvíce, je
 v oblasti znovuusídlení zapotřebí, aby se na základě obecných
 kategorií stanovených v tomto nařízení každé dva roky zformulovaly
 společné priority na úrovni Unie.
 (31)
 Některé kategorie uprchlíků by vzhledem
 ke své zvláštní zranitelnosti měly být zahrnuty do společných
 priorit Unie v oblasti znovuusídlení stále.
 (32)
 Při zohlednění potřeb v oblasti
 znovuusídlení stanovených ve společných prioritách Unie v této
 oblasti je rovněž nutné poskytnout dodatečné finanční pobídky na
 znovuusídlení osob, pokud jde o konkrétní zeměpisné regiony a státní
 příslušnost a konkrétní kategorie uprchlíků, kteří mají být
 znovuusídleni, je-li znovuusídlení označeno za nejvhodnější
 řešení jejich konkrétních potřeb.
 (33)
 V zájmu posílení solidarity a lepšího sdílení
 odpovědnosti mezi členskými státy, zejména vůči těm
 státům, které jsou azylovými toky zasaženy nejvíce, by pro činnosti
 spojené s přemisťováním měl být zřízen podobný
 mechanismus založený na finančních pobídkách.
 (34)
 V zájmu zohlednění významných změn
 migračních toků a reakce na potřeby azylových a přijímacích
 systémů členských států by se měl provést přezkum v
 polovině období. K tomuto účelu by měla být zřízena
 finanční rezerva určená k přerozdělení
 v návaznosti na přezkum v polovině období.
 (35)
 Efektivnější podpory poskytované z fondu
 a větší přidané hodnoty bude dosaženo, pokud se v tomto
 nařízení stanoví omezený počet povinných cílů, které musí být
 plněny v rámci programů, které s přihlédnutím ke svým
 specifickým podmínkám a potřebám navrhuje každý členský stát.
 (36)
 Pro posilování solidarity je důležité, aby
 z fondu přicházela dodatečná podpora na mimořádnou pomoc
 při řešení mimořádných situací, k nimž v členských
 státech či třetích zemích dochází v důsledku velkých
 migračních tlaků či masového přílivu vysídlených osob, a to
 v souladu se směrnicí Rady 2001/55/ES ze dne
 20. července 2001 o minimálních normách pro poskytování
 dočasné ochrany v případě hromadného přílivu
 vysídlených osob a o opatřeních k zajištění rovnováhy
 mezi členskými státy při vynakládání úsilí v souvislosti
 s přijetím těchto osob a s následky z toho
 plynoucími[18].
 (37)
 Toto nařízení by mělo zajistit další
 fungování Evropské migrační sítě, jež byla zřízena rozhodnutím
 Rady 2008/381/ES ze dne 14. května 2008 o zřízení
 Evropské migrační sítě[19],
 a poskytovat finanční pomoc nezbytnou k její činnosti
 v souladu s jejími cíli a úkoly stanovenými v tomto
 nařízení.
 (38)
 Rozhodnutí 2008/381/ES by mělo být proto
 zrušeno.
 (39)
 Vzhledem k účelu finančních pobídek,
 jež jsou členským státům na znovuusídlení a/nebo přemísťování
 přidělovány ve formě paušálních částek, a protože tyto
 částky představují pouhý zlomek skutečných nákladů, by toto
 nařízení mělo stanovit určité odchylky od pravidel způsobilosti
 výdajů.
 (40)
 Za účelem doplnění či změny
 ustanovení v tomto nařízení, které se týkají paušálních částek
 určených na znovuusídlení a přemisťování, vymezení specifických
 opatření a společných priorit Unie v oblasti znovuusídlení, by
 na Komisi měla být přenesena pravomoc přijímat akty
 v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie. Je zvláště důležité, aby během
 přípravných prací vedla Komise náležité konzultace, včetně
 konzultací na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání
 aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit
 souběžné, včasné a vhodné předávání příslušných
 dokumentů Evropskému parlamentu a Radě.
 (41)
 V zájmu zajištění jednotného, účinného a
 včasného uplatňování ustanovení tohoto nařízení by měly být
 Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly
 být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady
 (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví
 pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují
 Komisi při výkonu prováděcích pravomocí[20].
 (42)
 Financování z rozpočtu Unie by se
 mělo zaměřovat na opatření, u nichž ve srovnání
 s opatřením samotných členských států může zásah Unie
 přinést přidanou hodnotu. Vzhledem k tomu, že Evropská unie
 může lépe než členské státy nabídnout rámec pro vyjádření
 solidarity Unie při řízení migračních toků, by
 finanční podpora poskytovaná v rámci tohoto nařízení měla
 především přispět k posílení vnitrostátních a unijních
 kapacit v této oblasti.
 (43)
 Pokud jde o řízení a realizaci fondu, měl
 by být fond součástí celkového rámce, který tvoří toto
 nařízení a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. [.../...],
 které stanoví obecná ustanovení týkající se Azylového a migračního fondu a
 nástroje finanční podpory policejní spolupráce, předcházení trestné
 činnosti, boje proti trestné činnosti a řešení krizí[21].
 (44)
 Jelikož cíle tohoto nařízení, kterým je
 přispívat k účinnému řízení migračních toků
 v rámci Unie coby součásti prostoru svobody, bezpečnosti a práva
 v souladu se společnou politikou v oblasti azylu, doplňkové
 a dočasné ochrany a společnou přistěhovaleckou politikou,
 nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států.
 Tohoto cíle se dá snadněji dosáhnout na úrovni Unie, a proto může
 Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity, jak je
 stanovena v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se
 zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku
 nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro
 dosažení tohoto cíle.
 (45)
 Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady
 č. 573/2007/ES ze dne 23. května 2007 o zřízení
 Evropského uprchlického fondu na období 2008 až 2013[22]
 by mělo být zrušeno.
 (46)
 Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady
 č. 575/2007/ES ze dne 23. května 2007 o zřízení
 Evropského návratového fondu na období 2008 až 2013[23] by mělo být zrušeno.
 (47)
 Rozhodnutí Rady 2007/435/ES ze dne
 25. června 2007 o zřízení Evropského fondu pro integraci
 státních příslušníků třetích zemí na období 2008 až 2013[24] by mělo být zrušeno.
 (48)
 V souladu s článkem 3 Protokolu o postavení
 Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a
 práva, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování
 Evropské unie, a aniž je dotčen článek 4 uvedeného protokolu, [se
 Irsko neúčastní přijímání tohoto nařízení, a proto pro
 něj není závazné ani použitelné / Irsko oznámilo své přání
 účastnit se přijímání a používání tohoto nařízení].
 (49)
 V souladu s článkem 3 Protokolu o postavení
 Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a
 práva, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o
 fungování Evropské unie, a aniž je dotčen článek 4 uvedeného protokolu,
 [se Spojené království neúčastní přijímání tohoto nařízení, a
 proto pro něj není závazné ani použitelné / Spojené království oznámilo
 své přání účastnit se přijímání a používání tohoto nařízení].
 (50)
 V souladu s články 1 a 2
 Protokolu o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské
 unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko
 neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení
 není pro ně závazné ani použitelné,
 PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
 KAPITOLA I
 OBECNÁ USTANOVENÍ
 Článek 1
 Účel a oblast
 působnosti
 1. Tímto nařízením se zřizuje
 Azylový a migrační fond (dále jen „fond“) na období od
 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
 2. Toto nařízení stanoví:
 (a)
 cíle finanční podpory a způsobilá
 opatření;
 (b)
 obecný rámec k provádění způsobilých
 opatření;
 (c)
 dostupné finanční zdroje a jejich přidělování;
 (d)
 zásady a mechanismus pro stanovení společných
 priorit Unie v oblasti znovuusídlení;
 (e)
 cíle, úkoly a složení Evropské migrační
 sítě.
 3. Toto nařízení zajišťuje
 uplatnění pravidel stanovených v nařízení (EU) č. .../...
 [horizontální nařízení].
 Článek 2
 Definice
 Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
 (a)
 „znovuusídlením“ proces, kdy jsou státní
 příslušníci třetích zemí nebo osoby bez státní příslušnosti,
 které mají právní postavení vymezené Ženevskou úmluvou ze dne
 28. července 1951 a kterým je povoleno pobývat jako uprchlík v
 některém z členských států, na žádost vysokého komisaře OSN
 pro uprchlíky, založenou na individuální potřebě mezinárodní ochrany,
 přesunuty ze třetí země do členského státu, v němž
 mohou pobývat v jednom z těchto postavení:
 i) postavení uprchlíka ve smyslu čl. 2
 písm. d) směrnice 2004/83/ES nebo
 ii) postavení poskytujícím podle
 vnitrostátního práva a práva Unie podobná práva a výhody jako postavení
 uprchlíka;
 (b)
 „přemísťováním“ proces, kdy jsou
 osoby uvedené v čl. 4 odst. 1 písm. a) a b), přesunuty
 z členského státu, který jim poskytl mezinárodní ochranu, do jiného
 členského státu, který jim poskytne obdobnou ochranu, nebo kdy jsou osoby,
 které spadají do kategorie uvedené v čl. 4 odst. 1
 písm. c), přesunuty z členského státu, který je odpovědný
 za posouzení jejich žádosti, do jiného členského státu, který posoudí
 jejich žádost o mezinárodní ochranu;
 (c)
 „státním příslušníkem třetích zemí“
 osoba, která není občanem Unie ve smyslu čl. 20 odst. 1 Smlouvy;
 (d)
 „nezletilou osobou bez doprovodu“ státní
 příslušník třetí země nebo osoba bez státní příslušnosti
 mladší 18 let, jež vstupuje či vstoupila na území členských
 států bez doprovodu dospělé osoby, která za ni podle práva nebo
 vnitrostátních zvyklostí daného členského státu odpovídá, a to po dobu, po
 kterou se skutečně nenachází v péči takové osoby; tato definice
 zahrnuje i nezletilou osobu, jež je ponechána bez doprovodu po vstupu na území
 členských států;
 (e)
 „rodinnými příslušníky“ všechny osoby,
 které jsou závislými příbuznými v sestupném či vzestupném pořadí
 včetně adoptovaných dětí, manžela, manželky, nesezdaných
 partnerů, kteří mají řádně doložený trvalý vztah nebo žijí
 v registrovaném partnerství, je-li použitelné podle vnitrostátního práva
 dotyčného členského státu;
 (f)
 „mimořádnou situací“ situace, jež nastala
 v důsledku:
 i) velkých migračních tlaků
 v jednom či více členských státech, které se vyznačují
 nadměrným přílivem velkého počtu státních příslušníků
 třetích zemí a které kladou značné a naléhavé nároky na jejich
 přijímací zařízení, zařízení sloužící k zajištění
 osob, azylové systémy a azylová řízení,
 ii) uplatnění mechanismů
 dočasné ochrany ve smyslu směrnice 2001/55/ES, nebo
 iii) silných migračních tlaků ve
 třetích zemích, během nichž uprchlíci uvízli z důvodu
 např. politického vývoje nebo konfliktů.
 Článek 3
 Cíle
 1. Obecným cílem fondu je přispívat
 k účinnému řízení migračních toků v rámci Unie
 coby součást prostoru svobody, bezpečnosti a práva v souladu se
 společnou politikou v oblasti azylu, doplňkové a dočasné
 ochrany a společnou přistěhovaleckou politikou.
 2. V rámci svého obecného cíle fond
 přispěje k plnění těchto specifických cílů:
 (a)
 posílení a rozvoje společného evropského
 azylového systému včetně jeho vnějšího rozměru;
 Dosažení tohoto cíle bude měřeno
 ukazateli, jako jsou mimo jiné úroveň zlepšení podmínek přijímání u
 žadatelů o azyl, kvalita azylových řízení, konvergence míry uznání
 napříč členskými státy a zvýšení úsilí členských států
 v oblasti znovuusídlení.
 (b)
 podpory legální migrace do Unie v souladu
 s hospodářskými a sociálními potřebami členských států
 a podpory integrace státních příslušníků třetích zemí,
 včetně žadatelů o azyl a osob požívajících mezinárodní ochrany;
 Dosažení tohoto cíle bude měřeno
 ukazateli, jako je mimo jiné úroveň zvýšení účasti státních
 příslušníků třetích zemí na zaměstnanosti, vzdělávání
 a na demokratických procesech.
 (c)
 podpory spravedlivých a účinných strategií
 navracení osob prováděných v členských státech
 s důrazem na udržitelnost návratů a efektivitu zpětného
 přebírání osob v zemích původu;
 Dosažení tohoto cíle bude měřeno
 ukazateli, jako je mimo jiné počet navrácených osob.
 (d)
 posilování solidarity a sdílení odpovědnosti
 mezi členskými státy, především vůči těm státům,
 které jsou migračním a azylovým tokům vystaveny nejvíce.
 Dosažení tohoto cíle bude měřeno
 ukazateli, jako je mimo jiné úroveň posílení vzájemné pomoci mezi
 členskými státy, včetně pomoci při praktické spolupráci a
 přemisťování.
 Článek 4
 Cílové skupiny
 1. Fond přispěje na financování
 opatření zaměřených na jednu či více z těchto
 kategorií osob:
 (a)
 státní příslušníky třetích zemí nebo
 osoby bez státní příslušnosti, kteří mají právní postavení vymezené
 Ženevskou úmluvou a kterým je povoleno pobývat jako uprchlík v některém z
 členských států;
 (b)
 státní příslušníky třetích zemí nebo
 osoby bez státní příslušnosti, kteří požívají některou z forem
 podpůrné ochrany ve smyslu směrnice 2004/83/ES;
 (c)
 státní příslušníky třetích zemí nebo
 osoby bez státní příslušnosti, kteří požádali o některou z forem
 ochrany uvedených v písmenech a) a b);
 (d)
 státní příslušníky třetích zemí nebo
 osoby bez státní příslušnosti, kteří požívají dočasné ochrany ve
 smyslu směrnice 2001/55/ES;
 (e)
 státní příslušníky třetích zemí nebo
 osoby bez státní příslušnosti, kteří jsou nebo byli znovuusídleni v
 členském státě;
 (f)
 státní příslušníky třetích zemí,
 kteří legálně pobývají v členském státě nebo
 kteří zahájili řízení k získání legálního pobytu v členském
 státě;
 (g)
 státní příslušníky třetích zemí,
 kteří pobývají na území třetí země, mají v úmyslu
 přestěhovat se do Unie a splňují konkrétní opatření a/nebo
 podmínky před odjezdem stanovené vnitrostátními právními předpisy,
 včetně podmínek týkajících se schopnosti integrace do
 společnosti daného členského státu;
 (h)
 státní příslušníky třetích zemí, jejichž
 žádost o povolení k pobytu, zákonné bydliště a/nebo mezinárodní ochranu
 v členském státě dosud nebyla pravomocně zamítnuta, a kteří
 se mohou rozhodnout využít možnosti dobrovolného návratu, pokud nezískali novou
 státní příslušnost a neopustili území tohoto členského státu;
 (i)
 státní příslušníky třetích zemí,
 kteří v daném členském státě mají povolení k pobytu,
 zákonné bydliště nebo požívají určitou formu mezinárodní ochrany ve
 smyslu směrnice 2004/83/ES nebo dočasné ochrany ve smyslu
 směrnice 2001/55/ES a kteří se rozhodnou využít možnosti dobrovolného
 návratu, pokud nezískali novou státní příslušnost a neopustili území
 tohoto členského státu;
 (j)
 státní příslušníky třetích zemí,
 kteří nesplňují nebo již nesplňují podmínky pro vstup a/nebo
 pobyt v členském státě.
 2. Případně a pokud jsou
 splněny stejné podmínky, zahrne cílová skupina rodinné příslušníky
 výše zmíněných kategorií osob.
 KAPITOLA II
 SPOLEČNÝ EVROPSKÝ AZYLOVÝ SYSTÉM
 Článek 5
 Přijímací a azylové systémy
 1. Ve shodě se specifickým cílem
 vymezeným v čl. 3 odst. 2 písm. a) a vzhledem
 k závěrům dohodnutým v rámci politického dialogu
 podle článku 13 nařízení (EU) č. .../...
 [horizontální nařízení], fond podpoří opatření
 zaměřená na osoby uvedené v čl. 4 odst. 1
 písm. a) až e), která se zvláště týkají jednoho či více
 z následujících záměrů:
 (a)
 poskytování materiální pomoci, vzdělání, odborné
 přípravy, podpůrných služeb, lékařské a psychologické péče;
 (b)
 poskytování sociální pomoci, informací nebo pomoci
 se správními a/nebo soudními postupy a poskytování informací nebo poradenství
 ohledně možného výsledku azylového řízení, včetně otázek,
 jako je dobrovolný návrat;
 (c)
 poskytování právní a jazykové pomoci;
 (d)
 zvláštní pomoci určené zranitelným osobám,
 například nezletilým osobám, nezletilým osobám bez doprovodu, invalidním
 osobám, starým osobám, těhotným ženám, rodičům
 samoživitelům s nezletilými dětmi, obětem obchodu s lidmi,
 osobám trpícím závažnou tělesnou chorobou, duševní chorobou či
 posttraumatickou poruchou a osobám, které byly podrobeny mučení,
 znásilnění nebo jiným formám hrubého psychického, fyzického nebo
 sexuálního násilí;
 (e)
 informací pro místní společenství a odborné
 vzdělávání zaměstnanců místních úřadů, které budou v
 kontaktu s osobami přijímanými hostitelskou zemí;
 (f)
 integračních opatření ze seznamu uvedeném
 v čl. 9 odst. 1, kde jsou tato opatření spojena
 s přijímáním osob uvedených v čl. 4 odst. 1
 písm. a) až e).
 2. V nových členských státech, které
 k Unii přistoupily po 1. lednu 2013 a v členských
 státech, které čelí specifickým strukturálním nedostatkům
 v oblasti ubytovací infrastruktury a služeb, může fond vedle
 způsobilých opatření vyjmenovaných v odstavci 1 také
 podpořit opatření zaměřená na:
 (a)
 vybudování, rozvoj a zlepšování ubytovací
 infrastruktury a služeb;
 (b)
 vytváření správních struktur, systémů a
 organizování odborné přípravy zaměstnanců a příslušných
 soudních orgánů s cílem zajistit žadatelům o azyl snadný
 přístup k azylovým řízením, jakož i účinnost a kvalitu
 těchto řízení.
 Článek 6
 Schopnost členských států
 rozvíjet, monitorovat a hodnotit svou azylovou politiku
 Ve shodě se specifickým cílem
 vymezeným v čl. 3 odst. 2 písm. a) a vzhledem
 k závěrům dohodnutým v rámci politického dialogu
 podle článku 13 nařízení (EU) č. .../...
 [horizontální nařízení], jsou způsobilá zejména tato opatření :
 (a)
 opatření posilující schopnost členských
 států shromažďovat, analyzovat a šířit údaje a statistiky o azylových
 řízeních, přijímací kapacitě a opatřeních týkajících se
 znovuusídlení a přemisťování;
 (b)
 opatření přímo přispívající
 k hodnocení azylové politiky, jako je posuzování dopadu na vnitrostátní
 úrovni, průzkumy mezi různými cílovými skupinami, rozvoj ukazatelů
 a srovnávací analýzy.
 Článek 7
 Znovuusídlení a přemisťování
 Ve shodě se specifickým cílem
 vymezeným v čl. 3 odst. 2 písm. a) a d) a vzhledem
 k závěrům dohodnutým v rámci politického dialogu
 podle článku 13 nařízení (EU) č. .../... [horizontální
 nařízení], fond podpoří především opatření
 zaměřená na znovuusídlení osob uvedených v čl. 4
 písm. e) a/nebo na přemisťování osob uvedených
 v čl. 4 odst. 1 písm. a), b) a c):
 (a)
 vytvoření a rozvoj národních programů na
 znovuusídlení a přemisťování;
 (b)
 vytvoření infrastruktury a služeb vhodných
 k zajištění hladkého a účinného provádění opatření
 v oblasti znovuusídlení a přemisťování;
 (c)
 vytvoření struktur, systémů a
 organizování odborné přípravy zaměstnanců, jejichž cílem je
 pořádání služebních cest do třetích zemí a/nebo jiných členských
 států, provádění pohovorů, lékařských prohlídek a
 bezpečnostních prověrek;
 (d)
 posuzování možných případů znovuusídlení
 a/nebo přemisťování příslušnými orgány členských
 států, jako je pořádání služebních cest do třetí země
 a/nebo jiného členského státu, provádění pohovorů,
 lékařských prohlídek a bezpečnostních prověrek;
 (e)
 lékařské vyšetření a lékařská
 péče před odjezdem, hmotné zabezpečení před odjezdem,
 informační opatření a cestovní opatření před odjezdem,
 včetně zabezpečení doprovodných lékařských služeb;
 (f)
 poskytování informací a pomoci po
 příjezdu, včetně tlumočnických služeb;
 (g)
 posilování infrastruktury a služeb v zemích
 určených k provádění regionálních programů ochrany.
 KAPITOLA III
 INTEGRACE STÁTNÍCH PŘÍSLUŠNÍKŮ
 TŘETÍCH ZEMÍ A LEGÁLNÍ MIGRACE
 Článek 8
 Přistěhovalectví a
 opatření před odjezdem
 V zájmu usnadnění legální migrace do Unie
 a lepší přípravy osob uvedených v čl. 4 odst. 1
 písm. g) na jejich integraci do přijímající společnosti ve
 shodě se specifickým cílem vymezeným v čl. 3
 odst. 2 písm. b) a vzhledem k závěrům dohodnutým
 v rámci politického dialogu podle článku 13 nařízení (EU)
 č. .../... [horizontální nařízení], jsou způsobilá zejména tato
 opatření prováděná v zemi původu:
 (a)
 vytváření informačních balíčků
 a provádění informačních kampaní, mimo jiné prostřednictvím
 uživatelsky přístupných informačních a komunikačních technologií
 a internetových stránek;
 (b)
 posouzení dovedností a kvalifikací a posílení
 transparentnosti a rovnocennosti dovedností a kvalifikací v zemích
 původu;
 (c)
 odborné vzdělávání;
 (d)
 komplexní kurzy zaměřené na
 občanskou orientaci a výuka jazyků.
 Článek 9
 Integrační opatření na
 místní a regionální úrovni
 1. Ve shodě se specifickým cílem
 vymezeným v čl. 3 odst. 2 písm. b) se způsobilá
 opatření provádějí v rámci ucelených strategií, jež realizují
 nevládní organizace a místní a/nebo regionální orgány a jež jsou určeny
 především k integraci osob uvedených v čl. 4 odst. 1
 písm. a) až g) na místní a/nebo případně regionální úrovni.
 V této souvislosti se způsobilá opatření zaměřují
 především na:
 (a)
 vytváření a rozvoj těchto
 integračních strategií, včetně analýzy potřeb, vylepšování
 ukazatelů a hodnocení;
 (b)
 poradenství a pomoc v oblastech, jako je ubytování,
 prostředky na živobytí, pokyny správního a právního charakteru,
 lékařská, psychologická a sociální péče a péče o dítě;
 (c)
 uvádění státních příslušníků
 třetích zemí do přijímající společnosti a usnadnění jejich
 přizpůsobení s cílem informovat tyto osoby o jejich právech a
 povinnostech, začlenit je do občanského a kulturního života a umožnit
 jim sdílet hodnoty zakotvené v Listině základních práv Evropské unie;
 (d)
 vzdělávání, včetně jazykové
 přípravy a předběžných opatření usnadňujících
 přístup na trh práce;
 (e)
 podporu soběstačnosti a schopnost
 státních příslušníků třetích zemí osamostatnit se;
 (f)
 podporu účelných kontaktů a
 konstruktivního dialogu mezi státními příslušníky třetích zemí a
 přijímající společností a opatření na zvýšení míry přijetí
 ze strany přijímající společnosti i za pomoci sdělovacích
 prostředků;
 (g)
 podporu rovného přístupu a rovných
 výsledků, pokud jde o jednání státních příslušníků třetích
 zemí s veřejnými a soukromými službami, včetně
 přípravy těchto služeb na jednání se státními příslušníky
 třetích zemí;
 (h)
 budování kapacit provádějících organizací,
 včetně výměny zkušeností a osvědčených postupů a
 navazování vzájemných kontaktů.
 2. Opatření uvedená v odstavci 1
 zohlední specifické potřeby různých kategorií státních
 příslušníků třetích zemí a jejich rodinných
 příslušníků, včetně těch, kteří vstoupili na
 území daného státu či v něm pobývají kvůli zaměstnání,
 samostatné výdělečné činnosti nebo za účelem sloučení
 rodiny, osob požívajících mezinárodní ochrany, žadatelů o azyl,
 znovuusídlených či přemístěných osob a zranitelných skupin
 migrantů, především nezletilých osob, nezletilých osob bez doprovodu,
 zdravotně postižených osob, starších osob, těhotných žen,
 rodičů samoživitelů s nezletilými dětmi, obětí obchodu
 s lidmi a osob, které byly podrobeny mučení, znásilnění nebo
 jiným formám hrubého psychického, fyzického nebo sexuálního násilí.
 3. Opatření uvedená
 v odstavci 1 se mohou týkat občanů určitého
 členského státu z prostředí migrantů, což znamená, že
 alespoň jeden z příbuzných (tj. matka či otec) je státním
 příslušníkem třetí země.
 4. Za
 účelem programování a provádění opatření uvedených
 v článku 1 se partnerství uvedené v článku 12
 nařízení (EU) č. .../... [horizontální nařízení] týká orgánů
 určených členskými státy k řízení intervencí Evropského
 sociálního fondu.
 Článek 10
 Opatření zaměřená na
 budování kapacit
 Ve shodě se specifickým cílem
 vymezeným v čl. 3 odst. 2 písm. b) a vzhledem
 k závěrům dohodnutým v rámci politického dialogu
 podle článku 13 nařízení (EU) č. .../...
 [horizontální nařízení], jsou způsobilá zejména tato opatření:
 (a)
 vytváření strategií k podpoře
 legální migrace s cílem usnadnění rozvoje a realizace pružných
 řízení o přijetí, a to mimo jiné podporou spolupráce mezi pracovními
 agenturami a úřady práce z členských států a třetích
 zemí, jakož i podporou členských států při provádění
 právních předpisů Unie v oblasti migrace, konzultací se
 zúčastněnými subjekty a odborného poradenství či výměny
 informací o přístupech, které se s ohledem na potřeby na trhu
 práce zaměřují na osoby konkrétní státní příslušnosti či
 kategorie státních příslušníků třetích zemí;
 (b)
 posílení schopnosti členských států
 rozvíjet, provádět, monitorovat a vyhodnocovat jejich strategie, politiky
 a opatření týkající se přistěhovalectví napříč
 různými úrovněmi a útvary správy, především zlepšováním jejich
 schopnosti shromažďovat, analyzovat a šířit údaje a statistiky o
 migračních řízeních a migračních tocích, povoleních
 k pobytu a rozvíjením monitorovacích nástrojů, programů
 hodnocení, ukazatelů a srovnávacích analýz na měření
 úspěšnosti těchto strategií;
 (c)
 budování dalších mezikulturních kapacit
 prováděcích organizací, jež poskytují veřejné a soukromé služby,
 včetně vzdělávacích institucí podporujících výměnu
 zkušeností a osvědčených postupů, spolupráce a navazování
 vzájemných kontaktů;
 (d)
 budování udržitelné organizační struktury pro
 integraci a řízení rozmanitosti, především pomocí spolupráce mezi
 různými zúčastněnými subjekty umožňující
 úředníkům na různých úrovních státní správy rychle získat
 informace o zkušenostech a postupech uplatňovaných jinde a
 společně využívat zdroje tam, kde je to možné;
 (e)
 podporu obousměrného dynamického procesu vzájemné
 interakce, který je základem integračních strategií na místní a regionální
 úrovni, rozvíjením platforem pro konzultaci státních příslušníků
 třetích zemí, výměnu informací mezi zúčastněnými subjekty a
 platforem pro mezikulturní a náboženský dialog mezi společenstvími
 státních příslušníků třetích zemí navzájem a/nebo mezi nimi a
 orgány, které se podílejí na vytváření politiky a přijímají
 rozhodnutí.
 KAPITOLA IV
 NAVRACENÍ OSOB
 Článek 11
 Doprovodná opatření při
 řízeních o navracení osob
 Ve shodě se specifickým cílem
 vymezeným v čl. 3 odst. 2 písm. c) a vzhledem
 k závěrům dohodnutým v rámci politického dialogu
 podle článku 13 nařízení (EU) č. .../...
 [horizontální nařízení], fond podpoří opatření
 zaměřená na osoby uvedené v čl. 4 odst. 1
 písm. h) až j), která se zvláště týkají jednoho či více
 z následujících záměrů:
 (a)
 vytváření a vylepšování ubytovací
 infrastruktury či služeb a podmínek přijímání či zajištění;
 (b)
 zřízení správních struktur, systémů a
 odborné přípravy zaměstnanců s cílem zajistit hladký
 průběh řízení o navracení osob;
 (c)
 poskytování materiální pomoci a lékařské nebo
 psychologické péče;
 (d)
 poskytování sociální pomoci, informací nebo pomoci
 se správními a/nebo soudními postupy a poskytování informací nebo poradenství;
 (e)
 poskytování právní a jazykové pomoci;
 (f)
 zvláštní pomoc zranitelným osobám, jako jsou
 nezletilé osoby, nezletilé osoby bez doprovodu, zdravotně postižení lidé,
 starší osoby, těhotné ženy, rodiče samoživitelé s nezletilými
 dětmi, oběti obchodování s lidmi a osoby, které byly
 mučeny, znásilněny nebo vystaveny jiné závažné formě
 psychického, fyzického nebo sexuálního násilí.
 Článek 12
 Návratová opatření
 Ve shodě se specifickým cílem
 vymezeným v čl. 3 odst. 2 písm. c) a vzhledem
 k závěrům dohodnutým v rámci politického dialogu
 podle článku 13 nařízení (EU) č. .../...
 [horizontální nařízení], fond podpoří opatření
 zaměřená na osoby uvedené v čl. 4 odst. 1
 písm. h) až j), která se zvláště týkají jednoho či více
 z následujících záměrů:
 (a)
 spolupráce s konzulárními a imigračními
 úřady třetích zemí za účelem získání cestovních dokladů,
 usnadnění repatriace a zajištění zpětného přebírání;
 (b)
 opatření asistovaného dobrovolného návratu,
 včetně lékařských prohlídek a lékařské pomoci, cestovních
 opatření, finančních příspěvků, pomoci a poradenství
 před návrtem a po něm;
 (c)
 opatření k zahájení opětovného
 začlenění vracející se osoby do společnosti vzhledem k jejímu
 osobnímu rozvoji, jako jsou peněžní pobídky, odborná příprava, pomoc
 při hledání zaměstnání a ucházení se o ně a podpora zahájení
 hospodářské činnosti;
 (d)
 zařízení a služby ve třetích zemích
 sloužící k zajištění vhodného dočasného ubytování a přijetí po
 příjezdu;
 (e)
 zvláštní pomoc zranitelným osobám, jako jsou
 nezletilé osoby, nezletilé osoby bez doprovodu, zdravotně postižení lidé,
 starší osoby, těhotné ženy, rodiče samoživitelé s nezletilými
 dětmi, oběti obchodování s lidmi a osoby, které byly
 mučeny, znásilněny nebo vystaveny jiné závažné formě
 psychického, fyzického nebo sexuálního násilí.
 Článek 13
 Praktická spolupráce a opatření
 na budování kapacit
 Ve shodě s konkrétním cílem
 vymezeným v čl. 3 odst. 2 písm. c) a vzhledem
 k závěrům dohodnutým v rámci politického dialogu, jak jsou
 stanoveny v článku 13 nařízení (EU) č. .../...
 [horizontální nařízení], jsou zvláště způsobilá opatření
 zaměřená na:
 (a)
 podporu a posílení operativní spolupráce mezi
 útvary členských států zodpovědnými za navracení osob, i pokud
 jde o spolupráci s konzulárními úřady a imigračními úřady
 třetích zemí;
 (b)
 podporu spolupráce mezi útvary členských
 států a třetích zemí zodpovědnými za navracení osob,
 včetně opatření zaměřených na posilování kapacit
 třetích zemí při zpětném přebírání osob a jejich
 opětovném začlenění do společnosti v rámci dohod o
 zpětném přebírání osob;
 (c)
 posílení kapacity rozvíjet účinné a udržitelné
 návratové politiky především za pomoci výměny informací o situaci
 v zemích návratu a osvědčených postupech, sdílení zkušeností a
 sloučení zdrojů mezi členskými státy;
 (d)
 posílení kapacity shromažďovat, analyzovat a
 šířit údaje a statistiky o řízeních a opatřeních při
 navracení osob, přijímacích kapacitách a kapacitách zajišťovacích
 zařízení, nucených a dobrovolných návratech, monitorování a zpětném
 přebírání osob;
 (e)
 přímý příspěvek k hodnocení
 azylové politiky, jako je posuzování dopadu na vnitrostátní úrovni,
 průzkumy mezi různými cílovými skupinami, rozvoj ukazatelů
 a srovnávací analýzy.
 KAPITOLA V
 FINANČNÍ A PROVÁDĚCÍ RÁMEC
 Článek 14
 Celkové finanční zdroje a
 provádění
 1. Celkové finanční zdroje
 přidělené na provádění tohoto nařízení činí
 3 869 milionů EUR.
 2. Roční rozpočtové prostředky
 fondu schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančního rámce.
 3. Celkové finanční zdroje jsou
 vynakládány prostřednictvím těchto nástrojů:
 (a)
 národních programů podle článku 20;
 (b)
 opatření Unie podle článku 21;
 (c)
 mimořádné pomoci podle článku 22;
 (d)
 Evropské migrační sítě podle článku 23;
 (e)
 technické pomoci podle článku 24;
 4. Celkové finanční zdroje dostupné
 v rámci tohoto nařízení jsou vynakládány v režimu sdíleného
 řízení podle [článku 55 odst. 1 písm. b)
 novelizovaného finančního nařízení][25]
 s výjimkou opatření Unie uvedených v článku 21,
 mimořádné pomoci uvedené v článku 22, Evropské
 migrační sítě uvedené v článku 23 a technické pomoci
 uvedené v článku 24.
 5. Celkové finanční zdroje se
 orientačně použijí takto:
 (a)
 3 232 milionů EUR na národní
 programy členských států;
 (b)
 637 milionů EUR na opatření
 Unie, mimořádnou pomoc, Evropskou migrační síť a technickou
 pomoc Komise.
 Článek 15
 Zdroje na způsobilá opatření
 v členských státech
 1. Částka ve výši
 3 232 milionů EUR se mezi členské státy rozdělí
 orientačně takto:
 (a)
 2 372 milionů EUR, tak jak je uvedeno
 v příloze I;
 (b)
 700 milionů EUR na základě
 distribučního mechanismu na specifická opatření uvedená
 v článku 16, na program Unie pro znovuusídlení uvedený
 v článku 17 a na přemisťování uvedené v článku 18;
 (c)
 160 milionů EUR v rámci
 přezkumu v polovině období a na dobu od rozpočtového
 roku 2018 za účelem zohlednění významných změn
 migračních toků a/nebo v reakci na zvláštní potřeby stanovené
 Komisí, jak je uvedeno v článku 19.
 2. Částka uvedená v odst. 1
 písm. b) podpoří:
 (a)
 specifická opatření uvedená v příloze
 II;
 (b)
 znovuusídlení osob uvedené v čl. 4
 písm. e) a/nebo přemisťování osob uvedené v čl. 4
 odst. 1 písm. a), b) a c).
 Článek 16
 Zdroje určené na specifická
 opatření
 1. Dodatečné finanční
 prostředky uvedené v čl. 15 odst. 2 písm. a) mohou být
 přiděleny členským státům, pokud jsou tyto prostředky
 jako takové v programu vyčleněny a použijí se na realizaci
 specifických opatření. Tato specifická opatření jsou uvedena
 v příloze II.
 2. Za účelem zohlednění nového
 vývoje dané politiky je Komise zmocněna k přijímání aktů v
 přenesené pravomoci v souladu s článkem 26
 s cílem revidovat přílohu II v souvislosti s přezkumem
 v polovině období. Na základě revidovaného seznamu specifických
 opatření a v závislosti na dostupných zdrojích mohou členské státy
 obdržet dodatečné finanční prostředky stanovené v odstavci 1.
 3. Dodatečné finanční
 prostředky uvedené v odstavcích 1 a 2 se členským státům
 přidělí na základě zvláštního rozhodnutí o financování, kterým
 se v souvislosti s přezkumem v polovině období
 schvaluje či reviduje jejich národní program v souladu
 s postupem stanoveným v článcích 14 a 15 nařízení (EU)
 č. .../... [horizontální nařízení]. Tyto finanční
 prostředky se použijí výhradně na provádění specifických
 opatření.
 Článek 17
 Zdroje na program Unie pro
 znovuusídlení
 1. Členské státy vedle svého
 přídělu vypočteného v souladu s čl. 15 odst. 1
 písm. a) obdrží každé dva roky dodatečné finanční
 prostředky v souladu s čl. 15 odst. 2
 písm. b) na základě paušální částky ve výši 6 000 EUR
 připadající na každou znovuusídlenou osobu.
 2. Paušální částka uvedená
 v odstavci 1 bude navýšena na 10 000 EUR na každou osobu
 znovuusídlenou podle společných priorit Unie v oblasti znovuusídlení
 stanovených podle odstavců 3 a 4 níže a uvedených v příloze
 III.
 3. Komise je zmocněna přijímat akty
 v přenesené pravomoci v souladu s článkem 26,
 jejichž cílem je každé dva roky stanovit společné priority Unie
 v oblasti znovuusídlení týkající se těchto obecných kategorií osob:
 –
 osob ze země či regionu určených
 k provedení regionálního programu ochrany,
 –
 osob ze země či regionu, jež byly
 určeny v prognóze znovuusídlení vysokého komisaře OSN pro
 uprchlíky a v nichž by společné opatření Unie mělo významný
 dopad na řešení potřeb ochrany,
 –
 osob, jež patří do zvláštní kategorie, na
 něž se vztahují kritéria znovuusídlení vysokého komisaře OSN pro
 uprchlíky.
 4. Následující zranitelné skupiny
 uprchlíků patří v každém případě do společných
 priorit Unie v oblasti znovuusídlení a mají nárok na paušální částku
 stanovenou v odstavci 2:
 –
 ohrožené ženy a děti,
 –
 nezletilé osoby bez doprovodu,
 –
 osoby, jejichž vážný zdravotní stav může být
 vyřešen pouze díky znovuusídlení,
 –
 osoby, které potřebují být mimořádně
 či naléhavě znovuusídleny z důvodu právní či fyzické
 ochrany.
 5. V případě, že členský
 stát znovuusídlí osobu, která patří do více než jedné z kategorií
 uvedených v odstavcích 1 a 2, obdrží paušální částku na tuto osobu pouze
 jednou.
 6. Komise pomocí prováděcích aktů
 stanoví harmonogram a další prováděcí podmínky spojené s mechanismem
 na přidělování finančních zdrojů na program Unie pro
 znovuusídlení v souladu s postupem uvedeným v čl. 27
 odst. 2.
 7. Dodatečné finanční
 prostředky uvedené v odstavci 1 se členským státům
 přidělují každé dva roky, poprvé na základě zvláštních
 rozhodnutí o financování, kterým se schvaluje jejich národní program
 v souladu s postupem stanoveným v článku 14
 nařízení (EU) č. .../... [horizontální nařízení], a
 následně v rozhodnutích o financování připojeném
 k rozhodnutím, kterými se schvaluje jejich národní program. Tyto
 finanční prostředky se v rámci národního programu
 nepřevádějí na jiná opatření.
 8. Za účelem účinného plnění
 cílů programu Unie pro znovuusídlení a v rámci dostupných zdrojů
 je Komise zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci
 v souladu s článkem 26, aby byly případně upraveny částky
 uvedené v odstavcích 1 a 2.
 Článek 18
 Zdroje určené na
 přemisťování
 1. Členské státy vedle svého
 přídělu vypočteného v souladu s čl. 15 odst. 1
 písm. a) každé dva roky obdrží případně dodatečné
 finanční prostředky v souladu s čl. 15 odst. 2
 písm. b) na základě paušální částky ve výši 6 000 EUR
 připadající na každou osobu přemístěnou z jiného
 členského státu.
 2. Komise stanoví harmonogram a další
 prováděcí podmínky spojené s mechanismem na přidělování
 finančních zdrojů na přemisťování v souladu
 s postupem uvedeným v čl. 26 odst. 2.
 3. Dodatečné finanční
 prostředky uvedené v odstavci 1 se členským státům
 přidělují pravidelně, poprvé na základě zvláštního
 rozhodnutí o financování, kterým se schvaluje jejich národní program
 v souladu s postupem stanoveným v článku 14
 nařízení (EU) č. .../... [horizontální nařízení], a
 následně v rozhodnutí o financování připojeném
 k rozhodnutím, kterými se schvaluje jejich národní program. Tyto
 finanční prostředky se v rámci národního programu
 nepřevádějí na jiná opatření.
 4. Za účelem účinného plnění
 cílů solidarity a sdílené odpovědnosti mezi členskými státy a
 v rámci dostupných zdrojů je Komise zmocněna k přijímání
 aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 26, aby byly
 případně upraveny částky uvedené v odstavci 1.
 Článek 19
 Zdroje v rámci přezkumu v
 polovině období
 1. Za účelem přidělení
 částky uvedené v čl. 15 odst. 1 písm. c) posoudí
 Komise do 31. května 2017 potřeby členských
 států, pokud jde o jejich azylové a přijímací systémy, situaci
 týkající se migračních toků v období 2014 až 2016 a
 očekávaný vývoj.
 Komise k svému posouzení použije mimo
 jiné informace shromážděné od Eurostatu, Evropské migrační sítě,
 Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu a analýzu rizik od
 agentury Frontex.
 Na základě tohoto posouzení určí
 Komise úroveň zvláštních potřeb, co se týče azylových a
 přijímacích systémů a migračních tlaků
 v členských státech, sloučením faktorů definovaných
 následujícím způsobem:
 (a)
 azylové a přijímací systémy:
 i) faktor 1 v případě
 žádných zvláštních potřeb
 ii) faktor 1,5 v případě
 středně zvláštních potřeb
 iii) faktor 3 v případě vysoce
 zvláštních potřeb
 (b)
 migrační tlak:
 i) faktor 1 v případě
 absence silného migračního tlaku
 ii) faktor 1,5 v případě
 středně silného migračního tlaku
 iii) faktor 3 v případě vysoce
 silného migračního tlaku
 2. Na základě tohoto vzoru Komise pomocí
 prováděcích aktů určí ty členské státy, které obdrží
 dodatečné finanční prostředky, a vytvoří distribuční
 šablonu pro přidělování dostupných zdrojů mezi tyto členské
 státy v souladu s postupem uvedeným v čl. 27
 odst. 3.
 Článek 20
 Národní programy
 1. V rámci programů, které budou
 přezkoumány a schváleny v souladu s článkem 14
 nařízení (EU) č. .../... [horizontální nařízení], plní
 členské státy především tyto cíle:
 (a)
 podpořit zřízení společného
 evropského azylového systému zajištěním účinného a jednotného
 uplatňování acquis Unie v oblasti azylu;
 (b)
 podpořit vytvoření a rozvoj programu Unie
 pro znovuusídlení pomocí trvalých řešení nabízených uprchlíkům,
 kteří uvízli ve třetích zemích, především v souladu
 se společnými prioritami Unie v oblasti znovuusídlení;
 (c)
 vytvořit a rozvíjet integrační strategie
 na místní/regionální úrovni zahrnující různé aspekty obousměrného
 dynamického procesu, věnující se řešení zvláštních potřeb
 různých kategorií migrantů a rozvíjející účinná partnerství mezi
 všemi zúčastněnými stranami;
 (d)
 rozvíjet program asistovaného dobrovolného návratu,
 včetně složky věnované opětovnému začlenění osob
 do společnosti.
 2. Členské státy zajistí, že veškerá
 opatření podpořená v rámci tohoto fondu budou v souladu
 s unijními acquis v oblasti azylu a
 přistěhovalectví, i když tato opatření nejsou pro ně
 závazná ani použitelná.
 Článek 21
 Opatření Unie
 1. Z podnětu Komise lze fond využít
 k financování nadnárodních opatření nebo opatření, na nichž má
 Unie zvláštní zájem, pokud jde o obecné a specifické cíle uvedené
 v článku 3.
 2. Způsobilá opatření Unie jsou ta
 opatření, jež podporují zejména:
 (a)
 rozšiřování unijní spolupráce při
 provádění práva Unie a osvědčených postupů v oblasti
 azylu, k níž náleží znovuusídlení a přemisťování, legální
 migrace, včetně integrace státních příslušníků třetích
 zemí, a navracení osob;
 (b)
 zřizování nadnárodních sítí spolupráce
 a pilotních projektů, včetně inovačních projektů
 založených na nadnárodních partnerstvích mezi subjekty sídlícími ve dvou
 či více členských státech za účelem povzbuzení inovací a
 usnadnění výměny zkušeností a osvědčených
 postupů;
 (c)
 studie o možných nových formách unijní spolupráce
 v oblasti azylu, přistěhovalectví, integrace, navracení osob a
 příslušného práva EU, šíření a výměny informací týkajících se
 osvědčených postupů a všech dalších aspektů azylu,
 přistěhovalectví, integrace a návratové politiky, včetně
 institucionální komunikace o politických prioritách Unie;
 (d)
 vývoj společných statistických nástrojů,
 metod a ukazatelů hodnocení politického vývoje v oblasti azylu,
 legální migrace, integrace a navracení osob, a jejich používání členskými
 státy;
 (e)
 přípravu, monitorování, správní a technickou
 podporu, rozvoj mechanismu hodnocení, jež jsou nutné k provádění
 politiky v oblasti azylu a přistěhovalectví;
 (f)
 spolupráci s třetími zeměmi,
 především v rámci provádění dohod o zpětném přebírání
 osob, partnerství v oblasti mobility a regionálních programů ochrany.
 3. Opatření uvedená v tomto
 článku se provedou v souladu s článkem 7 nařízení
 (EU) č. .../... [horizontální nařízení].
 Článek 22
 Mimořádná pomoc
 1. Z fondu se poskytne finanční
 pomoc na řešení naléhavých a zvláštních potřeb
 v případě mimořádné situace.
 2. Mimořádná pomoc se provede
 v souladu s článkem 8 nařízení (EU) č. .../...
 [horizontální nařízení].
 Článek 23
 Evropská migrační síť
 1. Z fondu se
 podpoří Evropská migrační síť a bude poskytnuta finanční
 pomoc nezbytná pro její činnost a budoucí rozvoj.
 2. Cílem Evropské
 migrační sítě je:
 (a)
 být poradním grémiem Unie pro otázky migrace a azylu
 prostřednictvím koordinace a spolupráce na vnitrostátní i unijní úrovni
 spolu se zástupci členských států, akademické obce,
 občanské společnosti, skupin odborníků a dalších
 unijních/mezinárodních subjektů;
 (b)
 odpovídat na potřeby orgánů Unie a
 členských států ohledně informací týkajících se migrace a azylu
 prostřednictvím poskytování aktuálních, objektivních, spolehlivých a
 srovnatelných informací o migraci a azylu s cílem podpořit tvorbu
 politiky Evropské unie v těchto oblastech;
 (c)
 zprostředkovat široké veřejnosti
 informace uvedené pod písmenem b).
 3. V zájmu splnění svého cíle
 Evropská migrační síť:
 (a)
 shromažďuje a vyměňuje aktuální,
 objektivní, spolehlivé a srovnatelné údaje a informace
 z nejrůznějších pramenů, včetně zasedání,
 elektronických prostředků, společných studií a ad-hoc
 průzkumů;
 (b)
 provádí analýzu údajů a informací uvedených
 pod písmenem a), vylepšuje jejich srovnatelnost a předkládá je ve formátu,
 který by byl snadno přístupný zejména politickým činitelům;
 (c)
 vypracovává a zveřejňuje pravidelné zprávy
 o situaci v oblasti migrace a azylu v Unii a v členských státech;
 (d)
 díky poskytování vlastních informací být místem, na
 něž se široká veřejnost obrací kvůli objektivním a nestranným
 informacím ohledně migrace a azylu.
 4. Evropská migrační síť, Evropský podpůrný
 úřad pro otázky azylu a agentura Frontex zajistí vzájemnou soudržnost a
 koordinaci svých činností.
 5. Evropskou migrační síť
 tvoří:
 (a)
 Komise, která koordinuje činnost Evropské
 migrační sítě a především zajišťuje, aby
 dostatečně odrážela politické priority Unie v oblasti migrace a
 azylu;
 (b)
 řídící výbor, který je zodpovědný za
 politický rámec a schvaluje činnosti Evropské migrační sítě.
 Tvoří jej Komise spolu s odborníky z členských států,
 Evropského parlamentu a dalších relevantních subjektů;
 (c)
 národní kontaktní místa, která vyberou členské
 státy, z nichž každé tvoří alespoň tři odborníci,
 kteří dohromady disponují zkušenostmi z oblasti migrace a azylu,
 tvorby politiky, práva, výzkumu a statistiky a kteří koordinují a
 zajišťují vnitrostátní účast na činnostech uvedených
 v čl. 19 odst. 1 s cílem zajistit příspěvek
 všech relevantních zúčastněných stran;
 (d)
 další relevantní vnitrostátní a unijní subjekty
 v oblasti migrace a azylu.
 6. Komise prostřednictvím
 prováděcích aktů stanoví podrobná pravidla pro fungování Evropské
 migrační sítě v souladu s postupem uvedeným
 v čl. 27 odst. 2.
 7. Částka
 vyhrazená na Evropskou migrační síť v rámci ročních
 rozpočtových prostředků fondu i pracovní program stanovující
 priority jejích činností se schvalují v souladu s postupem uvedeným
 v čl. 27 odst. 3 a pokud možno ve spojitosti
 s pracovním programem pro opatření Unie a mimořádnou pomoc.
 8. Finanční pomoc určená na
 opatření Evropské migrační sítě bude mít podobu grantů
 udělovaných národním kontaktním místům a případně
 veřejných smluv v souladu s finančním nařízením.
 Článek 24
 Technická pomoc
 1. Z podnětu a/nebo jménem Komise se
 na technickou pomoc ročně z fondu vynaloží až
 2,5 milionu EUR v souladu s článkem 10
 nařízení (EU) č. .../... [horizontální nařízení].
 2. Z podnětu členského státu
 bude příspěvek fondu na technickou pomoc v rámci národního
 programu v souladu s článkem 20 nařízení (EU)
 č. .../... [horizontální nařízení] činit až 5 %
 z celkové částky přidělené členskému státu.
 KAPITOLA VI
 ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
 Článek 25
 Zvláštní ustanovení týkající se
 jednorázových částek určených na znovuusídlení a
 přemisťování
 Odchylně od pravidel způsobilosti
 výdajů stanovených v článku 18 nařízení (EU)
 č. .../... [horizontální nařízení], zvláště pokud jde o
 paušální částky a paušální financování, jsou jednorázové částky
 přidělované členským státům na znovuusídlení a/nebo
 přemisťování podle tohoto nařízení:
 –
 osvobozeny od povinnosti být podloženy
 statistickými údaji či údaji z minulosti a
 –
 poskytnuty, pokud osoba, na kterou je jednorázová
 částka přidělena, byla skutečně znovuusídlena a/nebo
 přemístěna v souladu s tímto nařízením.
 Článek 26
 Výkon přenesené pravomoci
 1. Pravomoc přijímat akty v
 přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným
 v tomto článku.
 2. Přenesení pravomoci na Komisi uvedené
 v tomto nařízení platí po dobu sedmi let ode dne vstupu tohoto
 nařízení v platnost. Přenesení pravomocí se automaticky
 prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada
 nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce
 před koncem každého z těchto období.
 3. Evropský parlament nebo Rada mohou
 přenesení pravomocí uvedené v tomto nařízení kdykoli zrušit. Rozhodnutím
 o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže
 určených. Nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění
 rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie nebo k
 pozdějšímu datu, které v něm bude upřesněno. Nedotýká
 se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
 4. Přijetí aktu v přenesené
 pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému
 parlamentu a Radě.
 5. Akt
 v přenesené pravomoci přijatý v souladu s tímto
 nařízením vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský
 parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě
 dvou měsíců ode dne oznámení tohoto aktu Evropskému parlamentu
 a Radě, nebo před uplynutím uvedené lhůty, pokud Evropský
 parlament i Rada uvědomí Komisi o svém záměru námitky
 nevyslovit. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se
 tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
 Článek 27
 Postup projednávání ve výboru
 1. Komisi bude nápomocen společný Výbor pro
 azyl, migraci a bezpečnost zřízený čl. 55 odst. 1
 nařízení (EU) č. .../... [horizontální nařízení].
 2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije
 se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
 3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije
 se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
 Článek 28
 Přezkum
 Na základě návrhu Komise Evropský
 parlament a Rada přezkoumají toto nařízení nejpozději do
 30. června 2020.
 Článek 29
 Použitelnost nařízení (EU)
 č. .../... [horizontální nařízení]
 Pro tento fond se použijí ustanovení
 [nařízení (EU) č. .../...].
 Článek 30
 Zrušení
 Tato rozhodnutí se zrušují s účinkem ode
 dne 1. ledna 2014:
 (a)
 rozhodnutí č. 573/2007/ES;
 (b)
 rozhodnutí č. 575/2007/ES;
 (c)
 rozhodnutí 2007/435/ES;
 (d)
 rozhodnutí 2008/381/ES.
 Článek 31
 Přechodná ustanovení
 1. Tímto nařízením není dotčeno
 pokračování nebo změna, včetně celkového nebo
 částečného zrušení, dotyčných projektů a ročních
 programů až do jejich uzavření nebo pomoci schválené Komisí na
 základě rozhodnutí č. 573/2007/ES, č. 575/2007/ES a
 2007/435/ES ani žádného jiného právního předpisu, který se na tuto pomoc
 vztahuje k 31. prosinci 2013.
 Tímto nařízením není dotčeno
 pokračování nebo změna, včetně úplného nebo
 částečného zrušení, finanční podpory schválené Komisí na
 základě rozhodnutí 2008/381/ES ani žádného jiného právního předpisu,
 který se na tuto pomoc vztahuje k 31. prosinci 2013.
 2. Při rozhodování o spolufinancování
 v rámci tohoto nařízení Komise přihlíží k opatřením, která
 mají finanční dopady v období tohoto spolufinancování a která byla
 přijata na základě rozhodnutí č. 573/2007/ES,
 č. 575/2007/ES a 2007/435/ES a 2008/381/ES před [datum
 zveřejnění v Úředním věstníku].
 3. Částky přidělené na závazky
 pro spolufinancování schválené Komisí mezi 1. lednem 2011
 a 31. prosincem 2013, k nimž nejsou doklady požadované pro
 uzavření opatření zaslány Komisi ve lhůtě pro
 předložení závěrečné zprávy, Komise automaticky uvolní ze
 závazku do 31. prosince 2017, přičemž vzniká povinnost
 neoprávněně vyplacené částky vrátit.
 4. K částkám na opatření, která byla
 pozastavena z důvodů soudních řízení nebo správních řízení
 o opravném prostředku s odkladným účinkem, se při výpočtu
 výše částky, která se automaticky uvolňuje ze závazku,
 nepřihlíží.
 Článek 32
 Vstup v platnost a použitelnost
 Toto nařízení vstupuje v platnost
 prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
 Toto
 nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné
 v členských státech v souladu se Smlouvami.
 V Bruselu dne .
 Za Evropský parlament Za
 Radu
 Předseda předseda
 PŘÍLOHA I
 Orientační roční rozpisy
 podle členských států na období 2014–2020
 PŘÍLOHA II
 Seznam specifických opatření
 podle článku 16
 (1)
 Zřizování a rozvoj center pro průjezd a
 evidenci uprchlíků, jejichž hlavním cílem je podpořit operace spojené
 se znovuusídlením ve spolupráci s vysokým komisařem OSN pro
 uprchlíky
 (2)
 Ve spolupráci s vysokým komisařem OSN pro
 uprchlíky vypracovat nové způsoby přístupu k azylovým
 řízením zaměřené na hlavní země průjezdu,
 například ochranné programy věnované specifickým skupinám či
 určité postupy na posuzování žádostí o azyl
 (3)
 Společné iniciativy mezi členskými státy
 v oblasti integrace, jako jsou srovnávací analýzy,
 vzájemná hodnocení či testování evropských modulů například na
 získání jazykových znalostí či organizace úvodních programů
 (4)
 Společné iniciativy zaměřené na
 identifikaci a provádění nových přístupů k postupům
 při prvním setkání a ochranné normy pro nezletilé osoby bez doprovodu
 (5)
 Společné návratové operace, včetně
 společných opatření týkajících se provádění dohod Unie o
 zpětném přebírání osob
 (6)
 Společné projekty týkající se opětovného
 začlenění osob do společnosti v zemích původu, jejichž
 cílem je udržitelný návrat, jakož i společná opatření na posílení
 schopnosti třetích zemí provádět dohody Unie o zpětném
 přebírání osob
 (7)
 Společné iniciativy zaměřené na
 obnovu jednoty rodin a na opětovné začlenění nezletilých osob
 bez doprovodu do společnosti zemí jejich původu
 (8)
 Zřizování společných migračních
 center ve třetích zemích, jakož i společné projekty na podporu
 spolupráce mezi pracovními agenturami a úřady práce z členských
 států a třetích zemí
 PŘÍLOHA III
 Seznam společných priorit Unie
 v oblasti znovuusídlení na období 2014–2015
 (9)
 Regionální program ochrany ve východní Evropě
 (Bělorusko, Moldavsko, Ukrajina)
 (10)
 Regionální program ochrany v oblasti Afrického
 rohu (Džibutsko, Keňa, Jemen)
 (11)
 Regionální program ochrany v severní Africe
 (Egypt, Libye, Tunisko)
 (12)
 Uprchlíci v oblasti východní Afriky / Velkých
 jezer
 (13)
 Iráčtí uprchlíci v Sýrii, Libanonu,
 Jordánsku
 (14)
 Iráčtí uprchlíci v Turecku
 LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ
 VÝKAZ
 1. RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
 1.1. Název návrhu/podnětu
 1.2. Příslušné
 oblasti politik podle členění ABM/ABB
 1.3. Povaha
 návrhu/podnětu
 1.4. Cíle
 1.5. Odůvodnění
 návrhu/podnětu
 1.6. Doba
 trvání akce a finanční dopad
 1.7. Předpokládaný
 způsob řízení
 2. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
 2.1. Pravidla
 pro sledování a podávání zpráv
 2.2. Systém
 řízení a kontroly
 2.3. Opatření
 k zamezení podvodů a nesrovnalostí
 3. ODHADOVANÝ FINANČNÍ
 DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
 3.1. Okruhy
 víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie
 3.2. Odhadovaný
 dopad na výdaje
 3.2.1. Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje
 3.2.2. Odhadovaný
 dopad na operační prostředky
 3.2.3. Odhadovaný
 dopad na prostředky správní povahy
 3.2.4. Soulad
 se stávajícím víceletým finančním rámcem
 3.2.5. Příspěvky
 třetích stran
 3.3. Odhadovaný dopad na
 příjmy
 LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
 1.
 RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
 1.1.
 Název návrhu/podnětu
 Sdělení
 „Budování otevřené a bezpečné Evropy: rozpočet pro oblast
 vnitřních věcí na období 2014–2020“;
 návrh
 nařízení o obecných ustanoveních ohledně Azylového a migračního
 fondu a ohledně nástroje pro finanční podporu policejní spolupráce,
 předcházení trestné činnosti, boje proti trestné činnosti a
 řešení krizí;
 návrh
 nařízení, kterým se zřizuje Azylový a migrační fond.
 1.2.
 Příslušné oblasti politik podle
 členění ABM/ABB[26]
 Aktuálně
 okruh 3, hlava 18 – Vnitřní věci
 Budoucí
 víceletý finanční rámec: okruh 3 (Bezpečnost a občanství) –
 „Azylový a migrační fond“
 Povaha návrhu/podnětu
 þ Návrh/podnět se týká nové akce (financování politiky
 vnitřních věcí v období 2014–2020)
 ̈ Návrh/podnět se
 týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci[27]
 ̈ Návrh/podnět se
 týká prodloužení stávající akce
 ̈ Návrh/podnět se
 týká akce přesměrované na jinou akci
 1.3.
 Cíle
 1.3.1.
 Víceleté strategické cíle Komise sledované
 návrhem/podnětem
 Konečným
 cílem politik v oblasti vnitřních věcí je vytvořit prostor bez
 vnitřních hranic, kam mohou občané EU a státní příslušníci
 třetích zemí vstupovat a v němž se mohou volně pohybovat,
 žít, pracovat a přinášet s sebou nové nápady, kapitál, znalosti a
 inovace či zaplňovat úzký profil na trhu práce členských
 států, s důvěrou, že jejich práva budou plně respektována a
 jejich bezpečnost zaručena. Pro dosažení tohoto cíle má zcela zásadní
 význam spolupráce s třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi.
 Tento rostoucí
 význam politik v oblasti vnitřních věcí potvrdil rovněž
 Stockholmský program a jeho akční plán, jejichž realizace je pro Unii
 strategickou prioritou. Tematicky sem spadají např. oblast migrace
 (legální migrace a integrace, azyl, nelegální migrace a navracení osob),
 bezpečnost (předcházení terorismu a organizované trestné
 činnosti a boj proti nim, jakož i policejní spolupráce), řízení
 vnějších hranic (včetně vízové politiky) a vnější
 rozměr uvedených politik. Lisabonská smlouva Unii umožňuje, aby v
 reakci na každodenní starosti občanů v prostoru svobody,
 bezpečnosti a práva projevila větší ambice. Na priority politik v
 oblasti vnitřních věcí, zejména na integraci státních
 příslušníků třetích zemí, by mělo být nahlíženo i v
 kontextu všech sedmi stěžejních iniciativ, jež představila strategie
 Evropa 2020 a jež mají EU pomoci překonat stávající finanční a
 ekonomickou krizi a dosáhnout inteligentního a udržitelného růstu, který
 podporuje začlenění.
 Z Azylového a
 migračního fondu bude plynout finanční pomoc potřebná k tomu,
 aby byly cíle unijní politiky vnitřních věcí naplněny do podoby
 hmatatelných výsledků.
 1.3.1.
 Specifické cíle a příslušné aktivity ABM/ABB
 CÍLE
 AZYLOVÉHO A MIGRAČNÍHO FONDU
 a) posílení
 a další rozvoj společného evropského azylového systému a jeho
 vnějšího rozměru;
 b) podpora
 legální migrace do Unie v souladu s hospodářskými a sociálními
 potřebami členských států a podpora integrace státních
 příslušníků třetích zemí, včetně žadatelů o azyl
 a osob požívajících mezinárodní ochrany;
 c) podpora
 spravedlivých a účinných strategií navracení osob prováděných
 v členských státech s důrazem na udržitelnost návratů
 a efektivitu zpětného přebírání osob v zemích původu;
 d) podpora
 solidarity a sdílení odpovědnosti mezi členskými státy, zejména
 vůči těm státům, jež jsou migračním a azylovým
 tokům vystaveny nejvíce;
 Příslušné
 aktivity ABB: 18.03 (Evropský uprchlický fond,
 mimořádná opatření a Evropský fond pro integraci státních
 příslušníků třetích zemí) a 18.02 (pokud se týkají Evropského
 návratového fondu).
 1.3.2.
 Očekávané výsledky a dopady
 Upřesněte
 účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové
 skupiny.
 Účinky,
 jež bude návrh z pohledu příjemců / cílových skupin mít, jsou
 podrobně popsány v oddílu 4.1.2 posouzení dopadů.
 Obecně
 lze konstatovat, že zamýšlené zjednodušení všech úrovní financování a
 způsobů řízení bude mít výrazně příznivý dopad na
 procesy řízení finanční podpory.
 Hlavními
 příjemci finanční podpory v oblasti azylu a migrace budou útvary
 členských států, jež jsou zodpovědné za provádění
 příslušných acquis a politiky, jakož i mezinárodní a nevládní
 organizace působící v oblasti azylu a migrace (řízení o přijetí,
 integrační opatření a návratové operace).
 Cílovými
 skupinami těchto změn jsou žadatelé o azyl, osoby požívající mezinárodní
 ochrany, znovuusídlení uprchlíci a další státní příslušníci třetích
 zemí, kteří přijíždí do EU z různých důvodů a
 kteří mají různé potřeby (např. ekonomických
 důvodů, za účelem sloučení rodiny, nezletilé osoby bez
 doprovodu atd.). Tím, že se různá opatření týkající se řízení
 migrace sloučí do jednoho fondu, budou tyto cílové skupiny lépe
 dosažitelné, neboť se zjednoduší přístup k finančním
 prostředkům (jeden odpovědný orgán, lepší viditelnost a jasnější
 rozsah intervencí) a umožní jejich pružnější podpora (např. tentýž
 druh opatření se zaměří na různé cílové skupiny). Rozsah
 intervence se rovněž rozšíří a bude pokrývat celý migrační
 řetězec s jeho různými cílovými skupinami, včetně
 rozšířených cílových skupin, tj. státních příslušníků
 třetích zemí druhé generace (jejichž matka či otec jsou státními
 příslušníky třetích zemí).
 1.3.3.
 Ukazatele výsledků a dopadů
 Upřesněte
 ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu
 sledovat.
 Vzhledem k
 tomu, že zpracování národních programů musí předcházet politický
 dialog, nelze v této fázi vymezit konečný soubor ukazatelů, s jejichž
 pomocí bude dosahování výše uvedených specifických cílů měřeno.
 Pokud však jde o oblast azylu a migrace, k ukazatelům by
 patřila mimo jiné úroveň zlepšení podmínek přijímání u žadatelů
 o azyl, kvalita azylových řízení, konvergence míry uznání napříč
 členskými státy, úsilí členských států v oblasti
 znovuusídlení, úroveň zvýšení podílu státních příslušníků
 třetích zemí na zaměstnanosti, vzdělávání a na demokratických
 procesech, počet navrácených osob a míra posílení vzájemné pomoci mezi
 členskými státy, včetně pomoci při praktické spolupráci a
 přemisťování.
 1.4.
 Odůvodnění návrhu/podnětu
 1.4.1.
 Potřeby, které mají být uspokojeny v
 krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu
 V oblasti
 vnitřních věcí se EU v období 2014–2020 bude i nadále potýkat se
 značnými výzvami. Tváří v tvář demografickým změnám,
 strukturální proměně trhů práce a způsobů, jakými se
 státy snaží přilákat kvalifikovanou pracovní sílu, bude do budoucnosti
 zaměřená politika v oblasti legálního přistěhovalectví a
 integrace rozhodujícím faktorem pro zvýšení konkurenceschopnosti a sociální
 soudržnosti EU, obohacení naší společnosti a vytváření
 příležitostí pro všechny. EU potřebuje najít rovněž správná řešení
 v oblasti nelegální migrace a boje proti obchodování s lidmi.
 Současně musí EU i nadále vyjadřovat svou solidaritu se všemi,
 kteří potřebují mezinárodní ochranu. Prioritou zůstává
 dokončení bezpečnějšího a účinnějšího společného
 evropského azylového systému, který odráží naše hodnoty.
 Pro dosažení
 těchto cílů má zcela zásadní význam spolupráce s třetími
 zeměmi a mezinárodními organizacemi. Nedávné události v severní Africe
 ukazují, jak je důležité, aby EU disponovala komplexním a koordinovaným
 přístupem k migraci, hranicím a bezpečnosti. Stále
 důležitější vnější rozměr politik EU v oblasti
 vnitřních věcí se musí proto posílit plně v souladu se
 zahraniční politikou Unie.
 1.4.2.
 Přidaná hodnota ze zapojení EU
 Řízení
 migračních toků představuje problémy, které nemohou členské
 státy řešit samostatně. Jde o oblast, pro kterou je
 jednoznačně přínosné využít rozpočet EU.
 Některé
 členské státy nesou vzhledem ke své zvláštní zeměpisné situaci a
 délce vnějších hranic Unie, kterou musejí spravovat, větší
 zátěž. Proto v centru společných politik týkajících se azylu a
 přistěhovalectví stojí zásada solidarity a spravedlivého sdílení
 odpovědností mezi členskými státy. Rozpočet EU má k dispozici
 prostředky na řešení finančních důsledků této zásady.
 V souvislosti
 s vnějším rozměrem oblasti vnitřních věcí je jasné, že
 pokud budou přijata opatření a sdruženy zdroje na úrovni EU, zvýší se
 významně vliv EU nezbytný k přesvědčení třetích zemí,
 aby s EU navázaly vztahy za účelem řešení otázek spojených s migrací,
 které jsou v prvé řadě v zájmu EU a členských států.
 Právo EU
 jednat v oblasti vnitřních věcí vyplývá z hlavy
 V Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU”) nazvané „Prostor
 svobody, bezpečnosti a práva“, a zejména z čl. 77 odst. 2, čl.
 78 odst. 2, čl. 79 odst. 2 a 4, čl. 82 odst. 1, článku 84 a
 čl. 87 odst. 2 SFEU. Na spolupráci s třetími zeměmi a
 mezinárodními organizacemi se vztahuje čl. 212 odst. 3 SFEU. Návrhy
 respektují zásadu subsidiarity, jelikož většina finančních
 prostředků bude použita v souladu se zásadou sdíleného řízení s
 ohledem na institucionální pravomoci členských států.
 1.4.3.
 Závěry vyvozené z podobných zkušeností v
 minulosti
 Přestože
 se má o stávajících finančních nástrojích v oblasti vnitřních
 věcí všeobecně za to, že plní své cíle a fungují účelně,
 ukázal přezkum v polovině období a konzultace se
 zúčastněnými stranami, že je zapotřebí:
 – budoucí nástroje v oblasti vnitřních věcí zjednodušit a
 racionalizovat tím způsobem, že bude počet
 finančních programů zredukován na dva, a to vytvořením Azylového
 a migračního fondu a Fondu pro vnitřní bezpečnost. Tento krok
 Unii umožní využívat svých nástrojů strategičtějším
 způsobem, tak aby citlivěji reagovaly na politické priority a
 potřeby EU,
 – posílit úlohu EU jakožto globálního hráče.
 Za tímto účelem by měly budoucí fondy reflektovat vnější
 rozměr, tak aby byl v souvislosti se zahraničněpolitickou
 dimenzí politik v oblasti vnitřních věcí posílen vliv EU,
 – sdílené řízení pokud možno preferovat
 před řízením centralizovaným, aby odpadla zbytečná byrokratická
 zátěž,
 – u sdíleného řízení prosazovat přístup, který více akcentuje
 výsledky; související přechod na víceleté
 programování v kombinaci s politickým dialogem na vysoké úrovni zajistí, aby
 byly národní programy členských států v plném souladu s politickými
 cíli a prioritami EU a byly orientovány na konkrétní výsledky,
 – zkvalitnit centralizované řízení, tak aby bylo při realizaci
 činností vázaných na konkrétní politiku k dispozici celé spektrum
 nástrojů; bude se přitom jednat mj. o
 podporu mezinárodních opatření, zejména opatření inovativních a
 opatření ve třetích zemích a vůči těmto zemím
 (vnější rozměr), jakož i o podporu mimořádných opatření,
 studií a akcí,
 – vytvořit společný regulační rámec, jehož součástí bude společná úprava programování, podávání
 zpráv, finančního řízení a kontroly; tento rámec by se měl co
 nejvíce podobat rámci, který upravuje ostatní fondy EU spravované v režimu
 sdíleného řízení; cílem je, aby byly s touto úpravou všechny
 zúčastněné strany lépe obeznámeny a aby byly oba rámce vzájemně
 co nejlépe sladěny,
 – upravit rychlou a účelnou reakci na mimořádné situace a za tímto účelem koncipovat fondy tak, aby mohla EU
 náležitě reagovat na rychlý vývoj událostí,
 – posílit úlohu agentur v oblasti vnitřních věcí s cílem podpořit praktickou spolupráci mezi členskými státy;
 těmto agenturám by mělo být svěřeno provádění
 specifických opatření s tím, že jejich činnost by měla
 současně podléhat náležité politické kontrole.
 Další
 podrobnosti jsou uvedeny v posouzení dopadů a v důvodových zprávách k
 jednotlivým nařízením.
 1.4.4.
 Provázanost a možná synergie s dalšími relevantními
 nástroji
 Z
 několika dalších nástrojů EU budou podporovány činnosti, které
 budou vůči činnostem financovaným z Azylového a migračního
 fondu a z Fondu pro vnitřní bezpečnost komplementární.
 V současnosti
 se z Evropského sociálního fondu podporují integrační
 opatření týkající se přístupu na trh práce, zatímco se z Fondu
 pro integraci státních příslušníků třetích zemí financují
 opatření, jako jsou kurzy zaměřené na občanskou orientaci,
 účast na společenském a občanském životě, rovný
 přístup ke službám atd. Finanční podpora integračních
 opatření bude pokračovat stejným způsobem i v rámci
 Azylového a migračního fondu a budoucího Evropského sociálního fondu.
 Ze složky
 vnějšího rozměru Azylového a migračního fondu půjde podpora
 na opatření ve třetích zemích a ve vztahu k těmto zemím,
 jež slouží především zájmům a cílům EU, mají přímý dopad
 v EU a jejích členských státech a zajišťují kontinuitu
 s opatřeními prováděnými na území EU. Financování bude navrženo
 a prováděno v souladu s vnější činností a zahraniční
 politikou EU. Nemělo by se zaměřovat na podporu opatření
 orientovaných na rozvoj a mělo by se případně doplňovat
 s finanční pomocí poskytovanou prostřednictvím nástrojů
 vnější pomoci. V tomto smyslu bude mít nástupce tematického
 programu v oblasti migrace a azylu a nástroje stability zvláštní
 význam pro oblast vnitřních věcí. Zatímco se nástroje vnější
 pomoci zaměřují buď na podporu rozvojových potřeb
 přijímajících zemí nebo na podporu obecných politických zájmů EU u
 jejích strategických partnerů, půjde podpora z fondů
 v oblasti vnitřních věcí na ta konkrétní opatření ve
 třetích zemích, jež jsou v zájmu migrační politiky EU. Vyplní
 tak konkrétní mezeru a doplní soubor nástrojů, jež má EU k dispozici.
 1.5.
 Doba trvání akce a finanční dopad
 þ Časově omezený návrh/podnět
 –
 þ Návrh/podnět v platnosti od 1. 1. 2014 do 31. 12. 2020
 –
 þ Finanční dopad od roku 2014 do roku 2023
 ̈ Časově neomezený návrh/podnět
 –
 Provádění s obdobím rozběhu od roku RRRR
 do roku RRRR,
 –
 poté plné fungování.
 1.6.
 Předpokládaný způsob řízení[28]
 þPřímé centralizované řízení Komisí
 þ Nepřímé centralizované řízení,
 při kterém jsou úkoly plnění rozpočtu svěřeny:
 –
 þ výkonným agenturám
 –
 þ subjektům zřízeným Společenstvími[29]
 –
 þ vnitrostátním veřejnoprávním subjektům / subjektům
 pověřeným výkonem veřejné služby
 –
 ̈ osobám pověřeným prováděním zvláštních opatření
 podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii a označeným v příslušném
 základním právním aktu ve smyslu článku 49 finančního nařízení
 þ Sdílené řízení s členskými
 státy
 þ Decentralizované řízení s třetími zeměmi
 þ Společné řízení s mezinárodními organizacemi (upřesněte)
 Pokud vyberete více
 způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“.
 Poznámky:
 Předkládané
 návrhy budou prováděny především v režimu sdíleného řízení a za
 pomoci víceletých národních programů.
 Cíle, které si
 tyto národní programy vytknou, budou doplněny „opatřeními Unie“ a
 mechanismem rychlé reakce na mimořádné situace. Tato opatření budou
 mít především podobu grantů a veřejných zakázek, jež budou
 spravovány v režimu přímého centralizovaného řízení, a patřit k
 nim budou i opatření ve třetích zemích a ve vztahu k těmto
 zemím.
 K tomu,
 aby nedocházelo k tříštění úsilí, budou využity všechny dostupné
 prostředky; zdroje tak budou soustředěny na dosažení vybraných
 cílů EU a na využití odborného zázemí hlavních zúčastněných
 stran. Tento postup se bude případně opírat o partnerské a rámcové
 dohody.
 Technická
 pomoc poskytovaná z podnětu Komise bude realizována v režimu přímého
 centralizovaného řízení.
 2.
 SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
 2.1.
 Pravidla pro sledování a podávání zpráv
 Upřesněte
 četnost a podmínky.
 U režimu sdíleného
 řízení je navržen jednotný a efektivní rámec pro podávání zpráv,
 monitorování a hodnocení. Pokud jde o národní programy, budou členské
 státy povinny zřídit monitorovací výbor, jehož činnosti se bude moci
 účastnit Komise.
 O
 provádění víceletých programů budou členské státy podávat
 každoročně zprávu, která bude podmínkou pro úhradu roční platby.
 V roce 2017 budou členské státy požádány, aby k pokroku při
 dosahování stanovených cílů předložily další údaje, jež budou využity
 při přezkumu v polovině období. Podobný postup
 proběhne v roce 2019 s cílem umožnit v posledním
 rozpočtovém roce (2020) případné modifikace.
 Díky
 fondům bude v oblasti vnitřních věcí rozvíjena zásada
 opírat se o vyhodnocená fakta. Oba fondy budou používat společný hodnotící
 a monitorovací rámec, který bude pracovat s obecnými politickými
 ukazateli. Tyto ukazatele budou zdůrazňovat orientaci na výstup a
 význam úlohy, kterou by fondy mohly sehrávat v kombinaci politik při
 dosahování cílů utváření prostoru svobody, bezpečnosti a práva.
 Uvedené ukazatele budou sledovat dopad, který by fondy mohly mít: rozvoj
 společné kultury bezpečnosti hranic, policejní spolupráce a
 řešení krizí, účelnost řízení migračních toků
 směřujících do EU, spravedlivé a rovné zacházení se
 státními příslušníky třetích zemí; solidaritu a spolupráci mezi
 členskými státy při řešení otázek migrace a vnitřní
 bezpečnosti a dále společný přístup EU v otázkách migrace a
 bezpečnosti vůči třetím zemím.
 V zájmu
 náležitého uplatňování zásad pro hodnocení a s ohledem na související
 praktické zkušenosti, které členské státy získaly se stávajícím
 financováním vnitřních věcí na úrovni EU, bude Komise na vývoji
 společného hodnotícího a monitorovacího rámce s členskými státy
 spolupracovat. Za tímto účelem budou mj. vytvořeny šablony a vymezeny
 společné výstupové a výsledkové ukazatele.
 Všechna
 opatření budou vymezena na počátku programového období, tak aby mohly
 členské státy nastavit své systémy pro podávání zpráv a hodnocení podle
 dohodnutých zásad a požadavků.
 V zájmu
 omezení administrativy a posílení synergií mezi podáváním zpráv a hodnocením
 budou údaje požadované v hodnotících zprávách vycházet z údajů, které
 budou členské státy předkládat ve svých každoročních zprávách o
 provádění národních programů, a budou tyto údaje doplňovat.
 V roce 2018
 Komise předloží zprávu o přezkumu národních programů v
 polovině období.
 Obecnější
 záběr pak bude mít průběžná zpráva o
 čerpání fondů, kterou Komise předloží do 30. prosince 2018,
 a následná hodnotící zpráva o celkové realizaci (jejímž předmětem tak
 nebudou jen národní programy spravované v režimu sdíleného řízení), kterou
 Komise podá do 30. června 2024.
 2.2.
 Systém řízení a kontroly
 2.2.1.
 Zjištěná rizika
 Výdajové
 programy GŘ HOME nejsou zatíženy významným rizikem chyb. Potvrzením je
 skutečnost, že o nich výroční zprávy Účetního dvora
 nepřinášejí významná zjištění a že míra zbytkových chyb uváděná
 ve výročních zprávách GŘ HOME (a dřívějšího GŘ JLS) o
 činnosti nepřesáhla v uplynulých dvou letech 2 %.
 V
 případě sdíleného řízení spadají obecná rizika spojená s
 prováděním stávajících programů zejména do tří kategorií:
 – riziko neefektivního či nedostatečně adresného využívání
 finančních prostředků,
 – chyby dané složitostí pravidel a slabinami v systémech řízení a
 kontroly,
 – neefektivní využívání administrativních zdrojů (menší
 přiměřenost požadavků).
 Za zmínku
 stojí i specifické rysy čtyřfondového systému v rámci obecného
 programu „Solidarita a řízení migračních toků“.
 – Systém ročních programů zajišťuje, aby byly konečné
 platby hrazeny pravidelně na základě certifikace a auditu
 výdajů. Období způsobilosti těchto ročních programů
 však není vázáno na rozpočtový rok EU, a postup získávání jistoty
 v jednotlivých fázích tak není navzdory velmi přísnému systému zcela uspokojivý.
 – Tím, že podrobná pravidla způsobilosti stanoví Komise, jsou
 financované výdaje v zásadě homogenní. Vnitrostátní orgány a Komise jsou
 však těmito pravidly způsobilosti zbytečně zatěžovány
 a v důsledku nesprávné interpretace unijních pravidel roste riziko
 chyb na straně příjemců či členských států.
 – Stávající systémy řízení a kontroly se velmi blíží systémům,
 jež se používají při čerpání strukturálních fondů. Vykazují však
 mírné odlišnosti, zejména pokud jde o řetězec odpovědnosti
 certifikačních a auditních orgánů. Tyto odlišnosti působí na
 straně členských států matoucím dojmem (zejména pokud jejich
 orgány pracují s oběma druhy fondů), zvyšují riziko chyb a vyžadují
 intenzivnější monitorování.
 Předkládaný
 návrh vyjmenované skutečnosti výrazně mění:
 – Systémy řízení a kontroly budou splňovat obecné požadavky,
 jež jsou stanoveny v případě fondů SSR, a budou plně
 vyhovovat novým požadavkům novelizovaného finančního nařízení.
 Dosavadní tři orgány budou nahrazeny orgány dvěma (orgánem
 odpovědným a auditním), jejichž úloha byla v zájmu větší jistoty
 upřesněna.
 – Víceleté programování v kombinaci s každoročním schvalováním
 účetních závěrek, které bude vycházet z plateb, jež provedl
 odpovědný orgán, sladí období způsobilosti s ročními
 účetními závěrkami Komise, aniž by oproti stávajícímu stavu zvyšovalo
 administrativní zátěž.
 – V rámci kontrol první úrovně bude odpovědný orgán
 provádět kontroly na místě, z nichž bude vycházet ve svém
 každoročním prohlášení řídícího subjektu o věrohodnosti.
 – Zpřesnění a zjednodušení pravidel způsobilosti a jejich
 harmonizace s ostatními unijními nástroji finanční podpory omezí
 výskyt chyb u příjemců, kteří využívají pomoc
 z různých zdrojů. Tato pravidla způsobilosti budou stanovena
 na úrovni členských států; výjimkou budou některé obecné zásady
 podobné zásadám aplikovaným v případě fondů SSR.
 – Zejména v případě malých grantů budou podporovány
 možnosti zjednodušeného financování nákladů.
 V
 případě centralizovaného řízení jsou hlavní rizika
 následující:
 – riziko nedostatečné provázanosti projektů a politických
 priorit GŘ HOME,
 – riziko horší kvality vybraných projektů a nedostatků v jejich
 technické realizaci, které zeslabují dopad programů, nedostatek know-how
 či nedostatečné monitorování v důsledku neadekvátních
 výběrových postupů,
 – riziko neefektivního či nehospodárného využívání
 přidělených finančních prostředků; toto riziko je dáno
 jak v případě grantů (vlivem složitých pravidel pro kompenzaci
 skutečných způsobilých nákladů a omezené možnosti tyto náklady
 kontrolovat „od stolu“), tak v případě veřejných zakázek (v
 důsledku někdy omezeného počtu dodavatelů, kteří
 nabízejí požadované odborné znalosti, a z toho plynoucí nedostatečné
 možnosti porovnat cenové nabídky),
 – riziko spojené se schopností (zejména) menších organizací
 účelně kontrolovat výdaje a postarat se o transparentnost
 prováděných operací,
 – riziko poškození pověsti Komise v případě odhalení
 podvodu či trestné činnosti, skutečnost, že systémy vnitřní
 kontroly u třetích stran nabízejí pouze dílčí jistotu, neboť
 svůj vlastní, rozsahem nezřídka omezený systém kontroly provozuje
 relativně mnoho nejrůznějších dodavatelů a
 příjemců.
 U většiny
 těchto rizik se očekává, že budou omezena díky větší adresnosti
 návrhu a díky využití možností ke zjednodušení, jež nabízí novelizované
 finanční nařízení.
 2.2.2.
 Předpokládané metody kontroly
 Sdílené
 řízení:
 Navrhovaná
 architektura systémů řízení a kontroly na úrovni členských
 států je výsledkem dalšího vývoje konceptu uplatňovaného
 v období 2007–2013 a zachovává většinu funkcí prováděných
 v současném období, včetně správy a ověřování na
 místě, auditů systémů řízení a kontroly a auditů
 projektů. Struktura těchto funkcí je však změněna, tak aby
 kontroly na místě byly jednoznačnou povinností odpovědného
 orgánu a nedílnou součástí přípravy na každoroční schvalování
 účetní závěrky.
 V zájmu
 posílení odpovědnosti by odpovědnému orgánu uděloval akreditaci
 národní akreditační orgán, který by byl pověřen i
 průběžným dohledem nad ním. Očekává se, že snížení počtu
 orgánů – zrušení certifikačního orgánu a omezení počtu fondů
 – sníží administrativní zátěž, umožní posilovat administrativní kapacitu a
 zpřehlední rozdělení kompetencí.
 K
 nákladům, které si vyžádá kontrola činnosti fondů v oblasti
 vnitřních věcí v režimu sdíleného řízení, doposud nebyl proveden
 spolehlivý odhad. Jediný dostupný odhad se týká EFRR a Fondu soudržnosti, podle
 nějž mají náklady na kontrolní funkce (na vnitrostátní úrovni, bez
 zahrnutí nákladů Komise) činit zhruba 2 % celkových
 finančních prostředků spravovaných v období 2007–2013. Tyto
 náklady jsou spojeny s těmito oblastmi kontroly: 1 %
 nákladů vzniká v důsledku koordinace na vnitrostátní úrovni a
 přípravy programu, 82 % v souvislosti s řízením programu,
 4 % s certifikací a 13 % s auditem.
 Náklady na
 kontrolu zvyšují tyto návrhy:
 – vznik a činnost akreditačního orgánu a změna systému
 obecně;
 – předkládání prohlášení řídícího subjektu jako přílohy k
 roční účetní závěrce;
 – kontroly na místě, jež bude provádět odpovědný organ;
 – další auditní funkce, jež bude vykonávat auditní orgán při auditu
 prohlášení řídícího subjektu.
 Jsou však i
 návrhy, které náklady na kontrolu snižují:
 – Již nebude existovat certifikační orgán. Jeho funkce však budou
 zčásti převedeny na odpovědný orgán, a členské státy tak
 budou moci ušetřit značnou část svých nákladů na
 certifikaci, neboť se zefektivní administrativa, nebude tolik nutné se
 koordinovat a omezí se i rozsah auditů.
 – Kontroly, za něž bude odpovědný auditní orgán, budou více
 spočívat v opakování administrativních kontrol a kontrol na místě
 první úrovně, jež bude provádět odpovědný orgán (na stejném
 kontrolním vzorku). Díky tomuto postupu se urychlí kontradiktorní řízení a
 bude zajištěno, aby všechny potřebné kontroly proběhly před
 předložením ročních účetních závěrek.
 – Díky využití zjednodušených možností financování nákladů klesnou
 na všech úrovních jak u správních orgánů, tak u příjemců správní
 náklady i administrativní zátěž.
 – Díky každoročním uzávěrkám a omezení lhůty pro schválení
 souladu na 36 měsíců bude v případě příjemců a
 veřejné správy limitována doba, po niž bude možno zadržovat doklady pro
 kontrolní účely.
 – Mezi Komisí a členskými státy bude muset být povinně zavedena
 elektronická komunikace.
 Vedle
 uvedených kroků je třeba uvést zjednodušující opatření
 vyjmenovaná v bodu 2.2.1 výše, která rovněž přispějí ke
 snížení administrativy na straně příjemců, a omezí tak i riziko
 chyby a byrokratickou zátěž.
 Celkově
 se tedy očekává, že náklady na kontrolu budou na základě těchto
 návrhů přerozděleny, nikoli navýšeny či zredukovány.
 Počítá se však s tím, že toto přerozdělení nákladů (v
 rámci všech funkcí a vzhledem k přiměřeným kontrolním
 opatřením i v rámci všech členských států a programů)
 umožní účelněji mírnit rizika a lépe a rychleji získávat jistotu.
 U Komise
 se neočekává, že by náklady na řízení a kontrolu v případě
 sdíleného řízení v první polovině programového období klesly. Je tomu
 tak jednak proto, že oproti stávajícímu stavu vzroste objem
 prostředků spravovaných v režimu sdíleného řízení a že pod tento
 druh řízení bude nově spadat více oblastí politiky. Stávající objem
 zdrojů tak bude možno udržet jen za předpokladu zvýšení efektivity. V
 prvních letech navíc dojde k souběhu řady důležitých úkolů:
 uzavírání programů z období 2007–2013 (termín předložení posledních
 zpráv o uzavření programů je 31. března 2016), vedení politických
 dialogů, schvalování víceletých národních programů na období
 2014–2020 a zavádění nového systému pro schvalování účetních
 závěrek. V druhé polovině tohoto období budou případně
 dostupné zdroje použity na zkvalitnění hodnocení a monitorování.
 Centralizované
 řízení
 Pokud jde o
 centralizované řízení, bude Komise nadále uplatňovat svůj
 stávající systém kontroly, který tvoří následující prvky: dohled nad
 operacemi, který budou vykonávat operační ředitelství, kontroly ex
 ante, které budou příslušet oddělení pro rozpočet a
 kontrolu, dále interní výbor pro zadávání veřejných zakázek, kontroly ex
 post prováděné v případě grantů či audity, za
 něž odpovídá pracoviště interního auditu či útvar interního
 auditu. Při kontrolách ex post je uplatňována „detekční strategie“,
 jež má odhalovat co nejvíce nesrovnalostí s cílem získat zpět
 neoprávněně vyplacené platby. V jejím rámci jsou audity
 prováděny na vzorku projektů vybíraném téměř
 výlučně na základě analýzy rizik.
 Díky této
 kombinaci kontrol ex ante a ex post, dokumentárních kontrol a
 auditů na místě se podařilo v uplynulých letech udržet
 měřitelnou průměrnou míru zbytkových chyb pod 2 %. GŘ
 HOME tedy pokládá svůj systém vnitřní kontroly i náklady s ním spojené
 z hlediska cíle nižší chybovosti za adekvátní.
 V tomto rámci
 však bude GŘ HOME nadále zkoumat možnosti, jak zkvalitnit řízení a
 nalézat další zjednodušení. Zejména hodlá v maximální míře využít všech
 možností ke zjednodušení, jež nabízí novelizované finanční nařízení,
 neboť očekává, že přispějí ke snížení byrokratické
 zátěže příjemců, a Komisi tak přinesou současně
 redukci administrativy i rizika chyb.
 Nové úkoly
 Pro
 financování v oblasti vnitřních věcí z prostředků EU
 počítají předkládané návrhy s novými úkoly, k nimž patří
 např. lepší využití odborného zázemí unijních agentur a posílení
 vnějšího rozměru a mechanismů pro mimořádné situace.
 Tyto kroky si na straně GŘ HOME vyžádají nové metody řízení a
 kontroly.
 Částky vyčleněné na tyto nové úkoly dosud nebyly stanoveny,
 pravděpodobně však nebudou v rámci rozpočtu vnitřních
 věcí dosahovat významné výše. Bude nicméně velmi důležité zavést
 interní prostředky a pracovní opatření k tomu, aby mohly být tyto
 nové úkoly co nejdříve v tomto období realizovány, a to při plném
 dodržení zásad řádného finančního řízení.
 Z výše uvedené
 analýzy jednoznačně vyplývá, že navzdory veškerému zavedenému
 zjednodušení bude nutno posílit lidské zdroje nutné k plnění vyššího
 rozpočtu GŘ HOME.
 Potřeby v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů
 GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení opatření nebo
 byly v rámci GŘ vnitřně přeobsazeny,
 a případně doplněny z dodatečného přídělu,
 který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního
 přídělu a s ohledem na rozpočtová omezení.
 2.3.
 Opatření k zamezení podvodů a
 nesrovnalostí
 Upřesněte
 stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření.
 Kromě
 uplatňování všech regulačních kontrolních mechanismů vypracuje
 GŘ HOME strategii boje proti podvodům. Tento materiál bude vycházet z
 nové víceleté strategie pro boj proti podvodům (CAFS), kterou Komise
 přijala dne 24. června 2011. Cílem mj. bude, aby byly interní
 kontroly GŘ HOME, jež mají detekovat případné podvodné jednání, v
 plném souladu se strategií CAFS a aby byl systém řízení rizika podvodu
 koncipován tak, aby oblasti zatížené tímto rizikem identifikoval a dokázal
 adekvátně reagovat. V případě potřeby budou zřízeny
 skupiny k navazování a udržování kontaktů a budou vyvinuty vhodné nástroje
 IT, jež budou analyzovat případy podvodů v souvislosti s fondy.
 Pokud jde o
 sdílené řízení, stanoví strategie CAFS jednoznačný požadavek, aby
 návrhy Komise na nařízení, jež mají platit v období 2014–2020, ukládaly
 členským státům povinnost zavést preventivní opatření proti
 podvodům, která jsou účelná a přiměřená
 identifikovaným rizikům podvodu. Stávající návrh obsahuje v článku 5
 jednoznačný požadavek, aby členské státy předcházely
 nesrovnalostem a aby je odhalovaly, napravovaly a hlásily Komisi.
 Podrobnější úprava těchto povinností bude zahrnuta v úpravě
 funkcí odpovědného orgánu, jak předvídá čl. 24 odst. 5
 písm. c).
 Článek 41
 zase jednoznačně stanoví, že finanční prostředky
 uvolněné po finančních opravách, jež budou prováděny na
 základě zjištění Komise či Účetního dvora, mají být
 opětovně použity.
 3.
 ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
 3.1.
 Okruhy víceletého finančního rámce a
 dotčené výdajové rozpočtové linie
 · Stávající výdajové rozpočtové linie
 V pořadí okruhů víceletého finančního rámce
 a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek
 Počet || RP[30] || zemí ESVO[31] || kandidátských zemí[32] || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 3 || || RP || NE || NE || NE || NE
 · Nové rozpočtové linie, jejichž vytvoření se požaduje
 V pořadí okruhů víceletého finančního rámce
 a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek
 Počet Okruh 3 || RP/NRP || zemí ESVO || kandidátských zemí || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 3 || 18 01 04 aa Azylový a migrační fond – technická pomoc || NRP || NE || NE || NE || NE
 3 || 18 02 aa Azylový a migrační fond || RP || NE || NE || NE || NE
 3.2.
 Odhadovaný dopad na výdaje
 3.2.1.
 Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Okruh víceletého finančního rámce: || Číslo 3 || Bezpečnost a občanství
 GŘ HOME || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || || CELKEM
  Operační prostředky (běžné ceny) || || || || || || || || ||
 18 02 aa Azylový a migrační fond || Závazky || (1) || 517,492 || 527,892 || 538,500 || 549,320 || 560,356 || 571,613 || 586,266 || - || 3,851.439
 Platby || (2) || 90,085 || 102,823 || 270,844 || 420,790 || 532,681 || 543,385 || 554,303 || 1 336,528 || 3,851.439
 || || || || || || || || || || ||
 || || || || || || || || || ||
 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy[33] || || || || || || || || ||
 18 01 01 aa Azylový a migrační fond || || (3) || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 || || 18.500
 CELKEM prostředky pro GŘ HOME || Závazky || =1+1a +3 || 519,992 || 530,392 || 541,000 || 551,820 || 562,856 || 574,113 || 588,766 || || 3,868.939
 Platby || =2+2a +3 || 92,585 || 105,323 || 273,344 || 423,290 || 535,181 || 545,885 || 556,803 || 1 336,528 || 3,868.939
 Okruh víceletého finančního rámce: || 5 || „Správa / správní náklady“
 Rozdělit
 správní náklady mezi Azylový a migrační fond a Fond pro vnitřní
 bezpečnost není možné z toho důvodu, že v provádění
 Azylového a migračního fondu a Fondu pro vnitřní bezpečnost se
 objevují společné prvky, jako je politický dialog s každým
 členským státem, a také protože se vnitřní organizace GŘ HOME
 v zájmu zajištění řízení nových fondů (jakož i
 dokončení programů, jež v současnosti řídí) může
 rozrůst.
 Číselné údaje
 spojené s okruhem 5 uvedené níže proto odpovídají celkovým správním
 nákladům, jež se pro řízení obou fondů ze strany GŘ
 považují za nezbytné. Žádné celkové rozpočtové prostředky neexistují.
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Po roce 2020 || CELKEM
 GŘ: HOME ||
  Lidské zdroje || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || || 145,887
  Ostatní správní výdaje || 0,156 || 0,159 || 0,162 || 0,165 || 0,168 || 0,172 || 0,175 || || 1,157
 GŘ HOME CELKEM || 20,997 || 21,000 || 21,003 || 21,006 || 21,009 || 21,013 || 21,016 || || 147,044 || 165,589
 CELKEM prostředky z OKRUHU 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || 20,997 || 21,000 || 21,003 || 21,006 || 21,009 || 21,013 || 21,016 || || 147.044
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || || CELKEM
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se ||
 Platby || || || || || || || || ||
 3.2.2.
 Odhadovaný dopad na operační prostředky
 –
 ̈ Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních
 prostředků
 –
 þ Návrh vyžaduje využití operačních prostředků, jak je
 vysvětleno dále:
 Politika v oblasti vnitřních věcí je realizována především za
 pomoci sdíleného řízení. Výdajové priority jsou stanovovány na úrovni EU,
 avšak praktickým řízením jsou pověřeny odpovědné orgány na
 vnitrostátní úrovni. O společných výstupových ukazatelích a cílech
 rozhodnou společně Komise a odpovědné orgány v národních
 programech s tím, že tyto ukazatele budou podléhat schválení Komisí. Dokud
 nebudou programy v období 2013–2014 navrženy, projednány a schváleny, lze tak
 jen stěží uvést cílové hodnoty výstupů.
 Pokud jde o centralizované řízení, nemůže GŘ HOME podat ani
 vyčerpávající seznam všech výstupů, jež mají být realizovány
 finančními intervencemi fondů, ani jejich průměrné náklady
 a počet, jak vyžaduje tento oddíl finančního výkazu. Momentálně
 nejsou k dispozici statistické nástroje, jež by umožňovaly určit na
 základě aktuálních programů pravděpodobné průměrné
 náklady; navíc by byla takto přesná kvantifikace v rozporu se zásadou,
 podle níž by měly být budoucí programy dostatečně flexibilní,
 aby umožňovaly adaptaci podle politických priorit v období 2014–2020.
 Uvedené platí zejména pro mimořádnou pomoc a opatření ve třetích
 zemích a vůči těmto zemím.
 Prostředky na závazky v milionech EUR
 (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Uveďte cíle a výstupy ò || || || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ... vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM
 VÝSTUPY
 Druh výstupu[34] || Průměrné náklady výstupu || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Náklady celkem
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 1[35]... || || || || || || || || || || || || || || || ||
 – Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 – Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 – Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 1 || || || || || || || || || || || || || || || ||
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 2... || || || || || || || || || || || || || || || ||
 – Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 2 || || || || || || || || || || || || || || || ||
 NÁKLADY CELKEM || || || || || || || || || || || || || || || ||
 3.2.3.
 Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy
 3.2.3.1.
 Shrnutí
 –
 ̈ Návrh/podnět nevyžaduje využití správních prostředků
 –
 þ Návrh vyžaduje využití správních prostředků, jak je
 vysvětleno dále:
 Rozdělit
 správní náklady mezi Azylový a migrační fond a Fond pro vnitřní
 bezpečnost není možné z toho důvodu, že v provádění
 Azylového a migračního fondu a Fondu pro vnitřní bezpečnost se
 objevují společné prvky, jako je politický dialog s každým
 členským státem, a také protože se vnitřní organizace GŘ HOME
 v zájmu zajištění řízení nových fondů (jakož i
 dokončení programů, jež v současnosti řídí) může
 rozrůst.
 Číselné údaje
 spojené s okruhem 5 uvedené níže proto odpovídají celkovým správním
 nákladům, jež se pro řízení obou fondů ze strany GŘ
 považují za nezbytné. Žádné celkové rozpočtové prostředky neexistují.
 v milionech EUR
 (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) HOME
 OKRUH 5 víceletého finančního rámce[36] || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM
 Lidské zdroje HOME || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 145,887
 Ostatní správní výdaje || 0,156 || 0,159 || 0,162 || 0,165 || 0,168 || 0,172 || 0,175 || 1,157
 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 20,997 || 21,000 || 21,003 || 21,006 || 21,009 || 21,013 || 21,016 || 147,044
 Mimo OKRUH 5[37] víceletého finančního rámce[38] || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM
 Lidské zdroje HOME || 0,640 || 0,640 || 0,640 || 0,640 || 0,640 || 0,640 || 0,640 || 4,480
 Ostatní výdaje správní povahy || 1,860 || 1,860 || 1,860 || 1,860 || 1,860 || 1,860 || 1,860 || 13,020
 Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 17,500
 CELKEM || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se
 3.2.3.2.
 Odhadované
 potřeby v oblasti lidských zdrojů
 –
 ̈ Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů
 –
 þ Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je
 vysvětleno dále: U částek uvedených za rok n se jedná o částky
 za rok 2011.
 Rozdělit
 správní náklady mezi Azylový a migrační fond a Fond pro vnitřní
 bezpečnost není možné z toho důvodu, že v provádění
 Azylového a migračního fondu a Fondu pro vnitřní bezpečnost se
 objevují společné prvky, jako je politický dialog s každým
 členským státem, a také protože se vnitřní organizace GŘ HOME
 v zájmu zajištění řízení nových fondů (jakož i
 dokončení programů, jež v současnosti řídí) může
 rozrůst.
 Číselné údaje
 spojené s okruhem 5 uvedené níže proto odpovídají celkovým správním
 nákladům, jež se pro řízení obou fondů ze strany GŘ
 považují za nezbytné. Žádné celkové rozpočtové prostředky neexistují.
 Odhad vyjádřete v celých číslech
 (nebo zaokrouhlete nejvýše na 1 desetinné místo)
 || || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Rok N+4 || Rok N+5 || Rok N+6
  Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) HOME ||
 || 18 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) || 136 || 136 || 136 || 136 || 136 || 136 || 136
 || XX 01 01 02 (při delegacích) || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || 15
 || 18 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) || || || || || || ||
 || 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) || || || || || || ||
 ||  Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)[39] ||
 || 18 02 01 (SZ, ZAP, VNO z celkového rámce) || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16
 || XX 02 02 (SZ, ZAP, MOD, MZ a VNO při delegacích) || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10
 || 18 01 04 aa[40] || – v ústředí[41] || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10
 || – při delegacích || * || * || * || * || * || * || *
 || XX 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v nepřímém výzkumu) || || || || || || ||
 || 10 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v přímém výzkumu) || || || || || || ||
 || Ostatní 13 01 04 02) || || || || || || ||
 || CELKEM || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A
 XX je
 dotčená oblast politiky nebo hlava rozpočtu.
 Potřeby v oblasti lidských zdrojů
 budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na
 řízení opatření nebo byly v rámci GŘ vnitřně
 přeobsazeny, a případně doplněny z dodatečného
 přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci
 ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.
 Uváděné částky a způsob jejich účtování budou upraveny,
 bude-li prováděním určitých činností pověřena výkonná
 agentura.
 Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci v ústředí || Předpokládané úkoly zahrnují veškeré činnosti, jichž je k řízení finančního programu zapotřebí, např.: – předkládání údajů pro účely rozpočtového procesu, – vedení politického dialogu s členskými státy, – příprava ročních pracovních programů a rozhodnutí o financování, určování priorit na daný rok a schvalování národních programů, – řízení národních programů, administrace výzev k předkládání návrhů a oznámení o veřejných zakázkách a provádění následných výběrových řízení, – komunikace se zúčastněnými stranami (potenciálními či skutečnými příjemci, členskými státy atd.), – tvorba doporučení pro členské státy, – operativní a finanční řízení projektů, – kontroly podle výše uvedeného zadání (ověřování ex ante, výbor pro zadávání veřejných zakázek, audity ex post, interní audit a schvalování účetních závěrek), – účetnictví, – vývoj a správa nástrojů IT k řízení grantových a národních programů, – monitorování a podávání zpráv o plnění cílů, mj. v rámci výročních zpráv o činnosti a zpráv dále pověřených schvalujících osob.
 Externí zaměstnanci || Tito zaměstnanci budou mít podobnou pracovní náplň jako úředníci a dočasní zaměstnanci. Výjimkou budou úkoly, jimiž nemohou být externí pracovníci pověřováni.
 Pracovníci při delegacích || Delegace EU budou muset mít dostatečné odborné zázemí v oblasti vnitřních věcí, aby mohly adekvátně reagovat na vývoj provádění politiky v této oblasti, a zejména pak vývoj její vnější dimenze. Toto odborné zázemí by mohli poskytnout zaměstnanci Evropské komise či Evropské služby pro vnější činnost.
 3.2.4.
 Soulad se stávajícím víceletým finančním
 rámcem
 –
 þ Návrh/podnět je v souladu s příštím víceletým
 finančním rámcem.
 –
 ̈ Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého
 finančního rámce.
 Upřesněte požadovanou úpravu, příslušné
 rozpočtové linie a odpovídající částky.
 –
 ̈ Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo změnu
 víceletého finančního rámce[42].
 Upřesněte potřebu, příslušné
 okruhy a rozpočtové linie a odpovídající částky.
 3.2.5.
 Příspěvky třetích stran
 –
 Návrh/podnět nepočítá se
 spolufinancováním od třetích stran.
 –
 þ Návrh počítá s tím, že evropské prostředky budou muset
 být doplněny spolufinancováním. Přesnou částku nelze
 vyčíslit. Předkládané nařízení stanoví maximální sazby
 spolufinancování, jež jsou rozlišeny podle druhu daného opatření:
 prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3
 desetinná místa)
 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Celkem
 Upřesněte spolufinancující subjekt || členský stát || členský stát || členský stát || členský stát || členský stát || členský stát || členský stát ||
 Spolufinancované prostředky CELKEM || bude stanoveno || bude stanoveno || bude stanoveno || bude stanoveno || bude stanoveno || bude stanoveno || bude stanoveno ||
 3.3.
 Odhadovaný dopad na příjmy
 –
 þ Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy.
 –
 ̈ Návrh/podnět má tento finanční dopad:
 –
 ̈ dopad na vlastní zdroje
 –
 ̈ dopad na různé příjmy
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Příjmová rozpočtová linie: || Prostředky použitelné v probíhajícím rozpočtovém roce || Dopad návrhu/podnětu[43]
 Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ... vložit tolik sloupců, kolik je třeba podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 Článek ............ || || || || || || || ||
 U účelově
 vázaných různých příjmů upřesněte dotčené
 výdajové rozpočtové linie.
 Upřesněte
 způsob výpočtu dopadu na příjmy.
 [1] Úř. věst. C 115, 4.5.2010, s. 1.
 [2] KOM(2010) 171 v konečném znění, dne 20.4.2010.
 [3] KOM(2011) 500 v konečném znění.
 [4] Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady
 č. 573/2007/ES (Úř. věst. L 144, 6.6.2007, s. 1).
 [5] Rozhodnutí Rady 2007/435/ES (Úř. věst. L 168,
 28.6.2007, s. 18).
 [6] Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady
 č. 575/2007/ES (Úř. věst. L 144, 6.6.2007, s. 45).
 [7] „Přezkum rozpočtu EU“, KOM(2010) 700,
 19.10.2010.
 [8] Údaje shromáždil Eurostat podle nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (ES) č. 862/2007 o statistice Společenství v
 oblasti migrace a mezinárodní ochrany.
 [9] Přezkum finančního nařízení každé
 tři roky zavádí změny u zásad sdíleného řízení, které je nutno
 zohlednit.
 [10] Úř. věst C. , , s. .
 [11] Úř. věst C. , , s. .
 [12] Úř. věst. L 304, 30.9.2004, s. 12.
 [13] Úř. věst. L 132, 29.5.2010, s. 11.
 [14] KOM(2005) 388 v konečném znění.
 [15] Úř. věst. L 348, 24.12.2008, s. 98.
 [16] Úř. věst. L 349, 25.11.2004, s. 1.
 [17] Údaje shromáždil Eurostat v souladu s nařízením
 Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 862/2007 o statistice
 Společenství v oblasti migrace a mezinárodní ochrany.
 [18] Úř. věst. L 212, 7.8.2001, s. 12.
 [19] Úř. věst. L 131, 21.5.2008, s. 7.
 [20] Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13.
 [21] Úř. věst L. , , s. .
 [22] Úř. věst. L 144, 6.6.2007, s. 1.
 [23] Úř. věst. L 144, 6.6.2007, s. 45.
 [24] Úř. věst. L 168, 28.6.2007, s. 18.
 [25] Návrh Komise – nařízení, kterým se stanoví
 finanční pravidla pro roční rozpočet Evropské unie (KOM(2010)
 815 v konečném znění ze dne 22. prosince 2010). Tímto návrhem
 Komise formálně stáhla dřívější legislativní návrhy KOM(2010) 71
 v konečném znění a KOM(2010) 260 v konečném
 znění.
 [26] ABM: řízení podle činností (Activity-Based
 Management) – ABB: sestavování rozpočtu podle činností
 (Activity-Based Budgeting).
 [27] Uvedené v čl. 49 odst. 6 písm. a) nebo b)
 finančního nařízení.
 [28] Vysvětlení způsobů řízení spolu s
 odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
 [29] Uvedené v článku 185 finančního
 nařízení.
 [30] RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené
 prostředky.
 [31] ESVO: Evropské sdružení volného obchodu.
 [32] Kandidátské země a případně potenciální
 kandidátské země západního Balkánu.
 [33] Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu
 provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý
 výzkum, přímý výzkum.
 [34] Výstupy se rozumí produkty a služby, které mají být dodány
 (např. počet financovaných studentských výměn, počet
 vybudovaných kilometrů silnic atd.).
 [35] Popsaný v části 1.4.2. „Specifické cíle...“.
 [36] Globální finanční krytí, založené na konečném
 přídělu prostředků na lidské zdroje na rok 2011,
 včetně úředníků a externích pracovníků.
 [37] Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu
 provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý
 výzkum, přímý výzkum.
 [38] Externí pracovníci financovaní z bývalých linií „BA“
 na základě konečného přidělení prostředků na
 lidské zdroje na rok 2011, včetně externích pracovníků
 v ústředí a při delegacích.
 [39] SZ = smluvní zaměstnanec; ZAP = zaměstnanec
 agentury práce; MOD = mladý odborník při delegaci; MZ = místní
 zaměstnanec; VNO = vyslaný národní odborník.
 [40] Dílčí strop na externí pracovníky z operačních
 prostředků (bývalé linie „BA“).
 [41] V podstatě na strukturální fondy, Evropský
 zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský rybářský
 fond.
 [42] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody.
 [43] Pokud jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky z
 cukru), je třeba uvést čisté částky, tj. hrubé částky po
 odečtení 25 % nákladů na výběr.