type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 17.2.2017
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 40/48
 VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2017/270
 zo 16. februára 2017,
 ktorým sa mení vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 540/2011, pokiaľ ide o podmienky schválenia účinnej látky sulfuryl-fluorid
 (Text s významom pre EHP)
 EURÓPSKA KOMISIA,
 so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
 so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 z 21. októbra 2009 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh a o zrušení smerníc Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (1), a najmä na jeho článok 21 ods. 3 druhú alternatívu a jeho článok 78 ods. 2,
 keďže:
 (1)
 V smernici Komisie 2010/38/EÚ (2) sa poskytujú ďalšie potvrdzujúce informácie o odhadovanej dĺžke zotrvávania sulfuryl-fluoridu v ovzduší, o troposférických koncentráciách sulfuryl-fluoridu a o podmienkach spracovávania mletím, ktoré sú potrebné na zabezpečenie toho, že rezíduá iónov fluoridu v obilninách neprekročia prirodzené pozaďové hodnoty.
 (2)
 Účinné látky zaradené do prílohy I k smernici Rady 91/414/EHS (3) sa považujú za schválené podľa nariadenia (ES) č. 1107/2009 a sú uvedené v zozname v časti A prílohy k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) č. 540/2011 (4).
 (3)
 Oznamovateľ predložil dodatočné informácie s cieľom potvrdiť hodnotenie rizika, pokiaľ ide o osud účinnej látky sulfuryl-fluorid v atmosfére a rezíduá iónov fluoridu v produktoch spracovania mletím prítomných počas fumigácie v mlyne.
 (4)
 Spojené kráľovstvo posúdilo dodatočné informácie, ktoré predložil oznamovateľ. Dňa 4. júna 2015 predložilo svoje hodnotenie ostatným členským štátom, Komisii a Európskemu úradu pre bezpečnosť potravín (ďalej len „úrad“), vo forme dodatku k návrhu hodnotiacej správy.
 (5)
 Komisia sa domnievala, že na základe dodatočných informácií predložených oznamovateľom nemožno vylúčiť, že množstvá rezíduí v produktoch mletia prítomných počas fumigácie v mlyne prekročia prirodzené pozaďové hodnoty iónov fluoridu alebo že nebudú dosahovať hodnoty príslušných maximálnych hladín rezíduí. Preto by sa podmienky schválenia mali zmeniť, aby sa zabezpečilo, že produkty mletia prítomné v ošetrovaných zariadeniach sú vždy v súlade s ustanoveniami nariadenia Európskeho parlamentu a Rady 396/2005 (5). Okrem toho sa domnievala, že predložené informácie nepreukázali rovnováhu účinnej látky sulfuryl-fluorid v troposfére; preto je takisto potrebné naďalej monitorovať jeho troposférické koncentrácie, kým sa táto rovnováha v plnej miere nepreukáže, a v pravidelných, päťročných intervaloch predkladať Komisii, členským štátom a Európskemu úradu pre bezpečnosť potravín informácie o výsledkoch tohto monitorovania.
 (6)
 Sulfuryl-fluorid je podľa smernice Komisie 2009/84/ES (6). Vzhľadom na tie isté obavy, pokiaľ ide o osud sulfuryl-fluoridu v životnom prostredí v prípade jeho použitia ako pesticíd, sa vyžiadali dodatočné informácie vrátane informácií o monitorovaní troposférických koncentrácií. Dátumy predkladania informácií by mali byť rovnaké, aby sa zabránilo nadbytočnej práci a aby sa zracionalizoval postup hodnotenia.
 (7)
 Príloha k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) č. 540/2011 by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.
 (8)
 Žiadateľ dostal možnosť predložiť pripomienky k revíznej správe.
 (9)
 Členským štátom by sa mal poskytnúť čas na zmenu alebo odobratie povolení na prípravky na ochranu rastlín s obsahom sulfuryl-fluoridu, ktoré nie sú v súlade s obmedzenými podmienkami schválenia.
 (10)
 Pokiaľ ide o prípravky na ochranu rastlín s obsahom sulfuryl-fluoridu, v súvislosti s ktorými členské štáty poskytujú akékoľvek obdobie odkladu v súlade s článkom 46 nariadenia (ES) č. 1107/2009, trvanie tohto obdobia by nemalo byť dlhšie ako osemnásť mesiacov po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia.
 (11)
 Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá,
 PRIJALA TOTO NARIADENIE:
 Článok 1
 Zmena vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 540/2011
 Príloha k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) č. 540/2011 sa mení v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu.
 Článok 2
 Prechodné opatrenia
 Členské štáty v súlade s nariadením (ES) č. 1107/2009 v prípade potreby do 9. septembra 2017 zmenia alebo zrušia existujúce povolenia týkajúce sa prípravkov na ochranu rastlín s obsahom sulfuryl-fluoridu ako účinnej látky.
 Článok 3
 Obdobie odkladu
 Akékoľvek obdobie odkladu udelené členskými štátmi v súlade s článkom 46 nariadenia (ES) č. 1107/2009 musí byť čo najkratšie a uplynie najneskôr 12 mesiacov po obmedzení alebo odobratí príslušného povolenia.
 Článok 4
 Nadobudnutie účinnosti
 Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
 Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
 V Bruseli 16. februára 2017
 Za Komisiu
 predseda
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) Ú. v. EÚ L 309, 24.11.2009, s. 1.
 (2) Smernica Komisie 2010/38/EÚ z 18. júna 2010, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 91/414/EHS s cieľom zaradiť fluorid sulfurylu medzi účinné látky (Ú. v. EÚ L 154, 19.6.2010, s. 21).
 (3) Smernica Rady 91/414/EHS z 15. júla 1991 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh (Ú. v. ES L 230, 19.8.1991, s. 1).
 (4) Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 540/2011 z 25. mája 2011, ktorým sa vykonáva nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009, pokiaľ ide o zoznam schválených účinných látok (Ú. v. EÚ L 153, 11.6.2011, s. 1).
 (5) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005 z 23. februára 2005 o maximálnych hladinách rezíduí pesticídov v alebo na potravinách a krmivách rastlinného a živočíšneho pôvodu a o zmene a doplnení smernice Rady 91/414/EHS (Ú. v. EÚ L 70, 16.3.2005, s. 1).
 (6) Smernica Komisie 2009/84/ES z 28. júla 2009, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 98/8/ES s cieľom zaradiť oxid-difluorid siričitý ako aktívnu látku do prílohy I k uvedenej smernici (Ú. v. EÚ L 197, 29.7.2009, s. 67).
 PRÍLOHA
 Stĺpec „Osobitné ustanovenia“ v riadku 307, sulfuryl-fluorid, v časti A prílohy k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) č. 540/2011 sa nahrádza takto:
 „ČASŤ A
 Môže sa používať len ako insekticíd/nematocíd (fumigant) aplikovaný profesionálnymi používateľmi v hermeticky uzavierateľných zariadeniach:
 a)
 ak sú prázdne, alebo
 b)
 ak sú v zariadení ošetrenom fumigáciou prítomné potravinové alebo krmivové komodity, používatelia a prevádzkovatelia potravinárskych podnikov zabezpečia, aby do potravinového reťazca mohli vstúpiť len tie potravinové alebo krmivové komodity, ktoré sú v súlade s maximálnymi hladinami rezíduí stanovenými pre sulfuryl-fluorid a ióny fluoridu v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) 396/2005 (*1); na tento účel musia používatelia a prevádzkovatelia potravinárskych podnikov v plnej miere vykonávať opatrenia rovnocenné so zásadami HACCP, ako sú stanovené v článku 5 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 (*2); používatelia musia predovšetkým identifikovať kritický kontrolný bod, v ktorom je kontrola nevyhnutná na zabránenie prekročeniu maximálnych hladín rezíduí, a následne zaviesť a vykonávať účinné postupy monitorovania v uvedenom kritickom kontrolnom bode.
 ČASŤ B
 Pri vykonávaní jednotných zásad, na ktoré sa odkazuje v článku 29 ods. 6 nariadenia (ES) č. 1107/2009, sa zohľadňujú závery revíznej správy o sulfuryl-fluoride, a najmä jej dodatky I a II, v zmysle znenia finalizovaného Stálym výborom pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá 7. decembra 2016.
 Pri tomto celkovom hodnotení musia členské štáty venovať osobitnú pozornosť:
 —
 riziku, ktoré predstavuje anorganický fluorid v kontaminovaných produktoch, ako napríklad v múke a otrubách, ktoré počas fumigácie zostali v mlyne, alebo v zrne uskladnenom v mlynských silách. Je potrebné prijať opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby sa do potravinového a krmivového reťazca dostali len produkty, ktoré sú v súlade s existujúcimi MRL,
 —
 riziku pre operátorov a pracovníkov, napríklad po návrate do zariadení ošetrených fumigáciou po vyvetraní. Je potrebné prijať opatrenia s cieľom zabezpečiť nosenie nezávislých dýchacích prístrojov alebo iných vhodných osobných ochranných pomôcok,
 —
 riziku, ktoré hrozí ostatným prítomným osobám nachádzajúcim sa v blízkosti zariadenia ošetreného fumigáciou, zriadením primeranej zóny so zákazom vstupu.
 V podmienkach povolenia sa musia podľa potreby uviesť opatrenia na zníženie rizika.
 Oznamovateľ predkladá Komisii, členským štátom a úradu každý piaty rok počnúc 30. júnom 2017 údaje z monitorovania troposférických koncentrácií sulfuryl-fluoridu. Detekčný limit analytickej metódy je najmenej 0,5 ppt (ekvivalent 2,1 ng sulfuryl-fluoridu/m3 vzduchu troposféry).


type: caselaw

text:
 8.3.2014
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 C 71/22
 4. detsembril 2013 esitatud hagi — Lomnici versus parlament
 (Kohtuasi T-650/13)
 (2014/C 71/41)
 Kohtumenetluse keel: ungari
 Pooled
 Hageja: Zoltán Lomnici (Budapest, Ungari) (esindaja: advokaat Z. Lomnici Jr.)
 Kostja: Euroopa Parlament
 Nõuded
 Hageja palub Üldkohtul:
 —
 tühistada Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjoni 17. oktoobri 2013. aasta otsus petitsiooni nr 1298/2012 kohta.
 Väited ja peamised argumendid
 Hageja väidab oma hagi toetuseks, et on rikutud põhjendamiskohustust ja liidu kodanike õigust õiglasele menetlusele. Ta märgib seoses sellega muu hulgas, et tema petitsioon kanti põhjendamata arhiivi, et teda ei kutsutud istungile ja et otsust ei tehtud talle teatavaks.


text:
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,26.11.2020
 COM(2020) 781 final
 2020/0346(NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel energiaühenduse ministrite nõukogus ja energiaühenduse alalises kõrgetasemelises töörühmas (Tivat, Montenegro, 16. ja 17. detsember 2020)
 SELETUSKIRI
 1.Kavandatav reguleerimisese
 Ettepanek puudutab otsust, millega määratakse kindlaks energiaühenduse ministrite nõukogus ja energiaühenduse alalises kõrgetasemelises töörühmas (edaspidi „töörühm“) liidu nimel võetav seisukoht seoses mitme aktiga, millel on ELi jaoks õiguslik toime ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 tähenduses ja mille need kaks kõnealust organit kavatsevad vastu võtta 16. ja 17. detsembril 2020. Lisaks sisaldab see ministrite nõukogu kohtumise päevakorra punkte, mis ei kuulu ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaldamisalasse, kuid mille mõned küsimused vajavad nõukogu poliitilist heakskiitu (seda taotletakse eraldi).
 2.Ettepaneku taust
 2.1.Energiaühenduse asutamisleping
 Energiaühenduse asutamislepingu (edaspidi „asutamisleping“) eesmärk on luua stabiilne õigus- ja tururaamistik ning võrguenergiakaubanduse ühtne õigusruum, rakendades liidu õigustiku kokkulepitud osi kolmandate riikide energiatemaatikas. Leping jõustus 1. juulil 2006. Euroopa Liit on energiaühenduse asutamislepingu osaline
 1
 . Energiaühenduse asutamislepingus osutatakse kolmandatele riikidele kui lepinguosalistele.
 2.2.Energiaühenduse ministrite nõukogu ja töörühm
 Ministrite nõukogu tagab asutamislepingus sätestatud eesmärkide täitmise. See annab poliitilisi üldsuuniseid, kehtestab meetmeid ja võtab vastu menetlusdokumente. Igal lepinguosalisel on üks hääl ja ministrite nõukogu kasutab teemast olenevalt eri hääletamiseeskirju. EL on üks üheksast lepinguosalisest ja tal on üks hääl, olenevalt ka kõnesolevast teemast.
 Kavandatavad aktid, mis on loetletud jaotise 2.3 punktides 2.3.1, 2.3.2 (asutamislepingu artikkel 100) ja 2.3.5 (asutamislepingu artikli 92 lõige 1), tuleb vastu võtta ühehäälselt.
 Kavandatavad aktid, mis on loetletud jaotise 2.3 punktis 2.3.3 ja jaotise 2.4 punktis 4 (asutamislepingu artiklid 82 ja 83), tuleb vastu võtta kahekolmandikulise häälteenamusega.
 Kavandatavad aktid, mis on loetletud jaotise 2.3 punktis 2.3.4 (asutamislepingu artikli 91 lõike 1 punkt a), tuleb vastu võtta lihthäälteenamusega.
 Kavandatavate aktide puhul, mis on loetletud jaotise 2.3 punktis 2.3.6, nimetab ministrite nõukogu nõuandekomitee liikmed konsensuse alusel.
 Kavandatavate aktide kohta, mis on loetletud jaotise 2.4 punktides 1, 2 ja 3, võtab ministrite nõukogu otsuse vastu konsensuse alusel.
 Töörühm on ministrite nõukogu tähtis allorgan. Ministrite nõukogult saadud volituse alusel võib see lisaks muudele ülesannetele võtta meetmeid. EL on töörühmas esindatud ühe häälega.
 Asutamislepingu artiklis 47 on sätestatud järgmine: „Ministrite nõukogu tagab käesolevas lepingus sätestatud eesmärkide saavutamise. Ministrite nõukogu: [...] b) võtab meetmeid [...]“.
 Kavandatav akt, mis on loetletud jaotise 2.3 punktis 7, tuleb vastu võtta alalise kõrgetasemelise töörühma kahekolmandikulise häälteenamusega.
 2.3.Ministrite nõukogu ja töörühma kavandatavad aktid
 Ministrite nõukogu võtab 17. detsembril 2020 ja töörühm 16. detsembril 2020 vastu mitu akti.
 Käesolev ettepanek võtta ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 alusel vastu otsus käsitleb liidu nimel võetavat seisukohta ministrite nõukogu järgmiste kavandatavate aktide suhtes:
 2.3.1. Otsus 2020/.../MC-EnC komisjoni 26. novembri 2019. aasta määruse (EL) 2019/2146 (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1999/2008 energiastatistika kohta seoses iga-aastase ja igakuise energiastatistika ning igakuise energia kiirstatistika ajakohastamise rakendamisega) rakendamise kohta.
 2.3.2. Otsus 2020/.../MC-EnC komisjoni 17. mai 2019. aasta rakendusmääruse (EL) 2019/803 (Euroopa maagaasi- ja elektrihinnastatistika kvaliteediaruannete sisu käsitlevate tehniliste nõuete kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2016/1952) rakendamise kohta.
 2.3.3. Otsus 2020/.../MC-EnC energiaühendusele huvi pakkuvate projektide loetelu kehtestamise kohta
 2.3.4. Asutamislepingu artikli 91 lõike 1 kohased otsused, millega määratakse kindlaks asutamislepingu rikkumine järgmistel juhtudel:
 a)otsus 2020/.../MC-EnC, mis käsitleb Serbia poolt energiaühenduse asutamislepingust tulenevate kohustuste täitmata jätmist juhtumi ECS-13/17 puhul;
 b)otsus 2020/.../MC-EnC, mis käsitleb Bosnia ja Hertsegoviina poolt energiaühenduse asutamislepingust tulenevate kohustuste täitmata jätmist juhtumi ECS-10/18 puhul.
 2.3.5. Asutamislepingu artikli 92 lõike 1 alusel tehtavad otsused:
 a)otsus 2020/.../MC-EnC meetmete vastuvõtmise kohta energiaühenduse asutamislepingu artikli 92 lõike 1 alusel Bosnia ja Hertsegoviina poolt energiaühenduse asutamislepingust tulenevate kohustuste tõsise ja jätkuva täitmata jätmise tõttu juhtumite ECS-8/11S, ECS-2/13S ja ECS-6/16S puhul;
 b)otsus 2020/.../MC-EnC, millega määratakse asutamislepingu artikli 92 lõike 1 alusel kindlaks kohustuste tõsine ja jätkuv täitmata jätmine Ukraina poolt juhtumi ECS-1/18S puhul;
 c) otsus 2020/.../MC-EnC, millega määratakse asutamislepingu artikli 92 lõike 1 alusel kindlaks kohustuste tõsine ja jätkuv täitmata jätmine Serbia poolt juhtumi ECS-10/17S puhul.
 2.3.6. Nõuandekomitee liikmete nimetamine vastavalt vaidluste lahendamise töökorda käsitleva menetlusdokumendi nr 2008/01/MC-EnC (muudetud menetlusdokumendiga 2015/04/MC-EnC) artikli 32 lõikele 3.
 Käesolev ettepanek võtta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 alusel vastu otsus käsitleb liidu nimel võetavat seisukohta töörühma järgmiste kavandatavate aktide suhtes:
 2.3.7. Menetlusdokument, millega muudetakse energiaühenduse alalise kõrgetasemelise töörühma 23. märtsi 2011. aasta menetlusdokumenti nr 01/2011 PHLG-EnC, millega kehtestatakse personaliküsimusi käsitlevat vahekohtumenetlust reguleerivad eeskirjad vastavalt energiaühenduse personalieeskirjade artiklile 14.
 Ministrite nõukogu ja alalise kõrgetasemelise töörühma kavandatavate aktide (edaspidi koos „kavandatavad aktid“) eesmärk on soodustada energiaühenduse asutamislepingu eesmärkide saavutamist ja toetada Viinis tegutseva energiaühenduse sekretariaadi (edaspidi „sekretariaat“) tööd, mis muu hulgas hõlmab haldustoe pakkumist ministrite nõukogule.
 2.4.Muud päevakorrapunktid
 Terviklikkuse huvides tuleb märkida, et peale kavandatavate aktide on ministrite nõukogu ja töörühma kohtumiste päevakorras mitu muud punkti. Nende päevakorrapunktide suhtes võtab komisjon liidu nimel järgmised seisukohad:
 1.2020. aasta poliitilised üldsuunised energiaühendusele ja selle lepinguosalistele 2030. aasta eesmärkide ja kliimaneutraalsuse saavutamiseks.
 Asutamislepingu üks põhieesmärk on luua integreeritud ja kestlik üleeuroopaline energiaturg, mis põhineb stabiilsel õigus- ja tururaamistikul, meelitades ligi majandusarengu ja sotsiaalse stabiilsuse jaoks vajalikke investeeringuid, parandades keskkonnaseisundit ja edendades taastuvenergia kasutamist. Et energeetikasektor on üks peamisi kasvuhoonegaaside heite tekitajaid ning et energiapoliitika ja kliima on omavahel tihedasti seotud, on tähtis tugevdada energiaühenduse poliitikaraamistikku energiatõhususe, taastuvenergia ja kasvuhoonegaaside heite valdkonnas.
 Energiaühenduse ministrite nõukogu on vastu võtnud soovituse 2016/02/MC-EnC määruse (EL) nr 525/2013 (kasvuhoonegaaside heite seire- ja aruandlusmehhanismi kohta) rakendamise ettevalmistamise kohta ning soovituse 2018/01/MC-EnC energiaühenduse lepinguosaliste lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade väljatöötamise kohta.
 Ministrite nõukogu otsustega kiideti heaks 2009. aasta taastuvenergia direktiiv ja 2012. aasta energiatõhususe direktiiv ning võeti üle energiaühenduse õiguskorda, sealhulgas kogu energiaühenduse 2020. aasta energiatõhususe eesmärk (väljendatuna nii primaar- kui ka lõppenergia tarbimisena) ja iga lepinguosalise taastuvenergiaalased erieesmärgid 2020. aastal.
 Ministrite nõukogu võttis 2018. aasta novembris vastu poliitilised üldsuunised energiaühenduse lepinguosaliste 2030. aasta eesmärkide kohta. Üldsuunised tähistasid poliitilist konsensust kolme kindlapiiriliseenergia- ja kliimaeesmärgi püstitamisel 2030. aastaks: energiatõhususe eesmärk, taastuvate energiaallikate osakaalu eesmärk ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärk. Need eesmärgid peaksid olema kooskõlas ELi 2030. aasta eesmärkidega ja lepinguosalistele võrdselt tähtsad ning nende puhul tuleb arvesse võtta asjakohaseid sotsiaalmajanduslikke erinevusi, tehnoloogia arengut ning kliimamuutusi käsitlevat Pariisi kokkulepet.
 Euroopa Liidu Nõukogus ja Euroopa Parlamendis 2018. aastal ja 2019. aasta alguses saavutatud poliitilised kokkulepped võimaldasid paketiga „Puhas energia kõikidele eurooplastele“ kehtestatud kõiki eeskirju jõustada alates 2019. aasta juunist. Kolm 2030. aasta energia- ja kliimaeesmärki, s.o vähendada kasvuhoonegaaside heidet 1990. aastaga võrreldes vähemalt 40 %, suurendada energiatõhusust vähemalt 32,5 %-ni ja taastuvenergia osakaalu vähemalt 32 %-ni, on täielikult sätestatud ELi õigusaktides, kuid lähtudes komisjoni 17. septembri 2020. aasta ettepanekust vähendada ELis kasvuhoonegaaside heidet 2030. aastaks vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega tehakse 2021. aastal ettepanek seada need eesmärgid kõrgemale.
 Pärast soovituse 2018/01/MC-EnC vastuvõtmist ja arvestades lepinguosaliste kohustusi ELiga ühinemise protsessis, ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooniga ja Pariisi kokkuleppega võetud kohustusi ning asjakohaseid riiklikult kindlaksmääratud panuseid, arutab energiaühenduse ministrite nõukogu 17. detsembril 2020 edasi energiatõhususe, taastuvate energiaallikate ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärke 2030. aastal, mis on sama kaugeleulatuvad kui Euroopa Liidu 2030. aasta eesmärgid ja kooskõlas ELi ambitsioonikama eesmärgiga, mis on esitanud ettepanekus muuta kavandatavat Euroopa kliimaseadust, et lisada sinna 2050. aastaks kliimaneutraalsuse saavutamise esimese etapina eesmärk vähendada 2030. aastaks heidet vähemalt 55 %.
 Eelnõu, mis käsitleb energiaühendusele ja selle lepinguosalistele mõeldud 2020. aasta poliitilisi üldsuuniseid 2030. aasta eesmärkide ja kliimaneutraalsuse kohta, tähistab ministrite nõukogus saavutatud poliitilist konsensust, millega pakutakse välja poliitilised suunised nende eesmärkide täitmiseks.
 Komisjon kavatseb Euroopa Liidu nimel toetada 2020. aasta poliitiliste üldsuuniste eelnõu vastuvõtmist. Ministrite nõukogu kohtumisel või enne seda võib komisjon ilma nõukogu täiendava otsuseta kokku leppida 2020. aasta poliitiliste üldsuuniste eelnõu väikestes muudatustes, milles võetakse arvesse energiaühenduse lepinguosaliste märkusi.
 2.Energiaühenduse tegevuse aastaaruanne 2019–2020
 Komisjon kavatseb Euroopa Liidu nimel toetada energiaühenduse 2019.–2020. aasta aastaaruande vastuvõtmist.
 3. Direktori eelarvekohustuste täitmine 2019. aastal, lähtudes 31. detsembril 2019 lõppenud aastat käsitlevast auditiaruandest, audiitorite kinnitavast avaldusest ja eelarvekomitee aruandest
 Komisjon kavatseb Euroopa Liidu nimel toetada otsuse 2020/1/MC-EnC (energiaühenduse sekretariaadi direktori 2019. aasta finantskohustuste täitmise kohta) vastuvõtmist.
 4. Soovitus 2020/1/MC-EnC lepinguosalistele ja Euroopa Liidu liikmesriikidele vastastikust huvi pakkuvate projektide kohta
 16. oktoobril 2015 võttis energiaühenduse ministrite nõukogu vastu otsuse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 347/2013 (üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta) rakendamise kohta
 2
 . Selle meetme eesmärk oli luua õigusraamistik võtmetähtsusega energiataristu projektide esmatähtsale kohale seadmiseks lepinguosaliste seas ning lepinguosaliste ja ELi liikmesriikide vahel.
 Selle energiaühenduses heaks kiidetud määrusega (EL) nr 347/2013 on loodud terviklik raamistik, millega lihtsustatakse lepinguosaliste lubade väljastamise, õiguslikku ja kulude jaotamise korda. Sellega kohustatakse ministrite nõukogu vastavalt energiaühenduse asutamislepingu III jaotisele teatavaid kriteeriume silmas pidades kehtestama energiaühendusele huvi pakkuvate projektide loetelu. Määrusega nähakse ette ka võimalus kohaldada selle sätteid selliste vastastikust huvi pakkuvate projektide suhtes, mida peavad oluliseks kaks naaberriiki (ühelt poolt lepinguosaline ja teiselt poolt ELi liikmesriik), kuid millel ei ole energiaühendusele huvi pakkuva projekti õiguslikku staatust. Määruse peamiste sätete ülevõtmise tähtaeg ja energiaühendusele huvi pakkuvate projektide loetelu koostamise tähtaeg oli 31. detsember 2016.
 Energiaühenduses heaks kiidetud määruse (EL) nr 347/2013 sätete kohaselt loodi kaks töörühma energiaühendusele huvi pakkuvate projektide ja vastastikust huvi pakkuvate projektide loetelu koostamiseks. 30. märtsil 2020 algatas sekretariaat avaliku konsultatsiooni projektiarendajate esitatud projektide üle. 2020. aasta jooksul hinnati, millised projektid vastavad energiaühendusele huvi pakkuva projekti ja vastastikust huvi pakkuva projekti staatuse saamise nõuetele.
 Iga projekti kohta tehti tasuvusanalüüs ja projektid reastati vastavalt hindepunktidele, mis anti neile lähtuvalt sellest, mil määral need vastavad antud kriteeriumidele. Kõige lõpuks esitati konsensuse alusel alalisele kõrgetasemelisele töörühmale vastastikust huvi pakkuvate projektide esialgse loetelu kavand, mis kinnitati 16. juulil 2020. Pärast energiaühenduse regulatiivkomiteelt positiivse otsuse saamist 28. juulil 2020 peab ministrite nõukogu 17. detsembril 2020 leppima kokku vastastikust huvi pakkuvate projektide lõpliku loetelu.
 Vastastikust huvi pakkuvate projektide loetelu kehtib kaks aastat alates selle vastuvõtmisest ja seda kohaldatakse üksnes määruse (EL) nr 347/2013 raames. Kui energiaühendus peaks seda loetelu tulevikus ajakohastama, tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta ELis ja energiaühenduses esinevaid arengutendentse, eelkõige seoses 2030. aasta eesmärkidega ja kasvuhoonegaaside heite vähendamisega, ning määruse (EL) nr 347/2013 edasist läbivaatamist.
 Ministrite nõukogus liidu nimel võetav seisukoht peaks olema kiita heaks soovituse eelnõu.
 Vajaduse korral taotleb komisjon nõukogult sellekohase kinnituse.
 3.Liidu nimel võetav seisukoht
 3.1.Ministrite nõukogu kavandatavad aktid
 3.1.1.Otsus 2020/.../MC-EnC komisjoni 26. novembri 2019. aasta määruse (EL) 2019/2146 (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1999/2008 energiastatistika kohta seoses iga-aastase ja igakuise energiastatistika ning igakuise energia kiirstatistika ajakohastamise rakendamisega) rakendamise kohta
 Komisjon tegi kindlaks mitu määruse (EÜ) nr 1099/2008 alusel kogutud energiastatistika aspekti, mida oli vaja ajakohastada ja mida hiljem määrusega (EL) 2019/2146 muudeti. Need muudatused käsitlevad eelkõige tööstuse lõppenergiatarbimise statistika paremat eristamist, maagaasikaubandusega seotud mõistete kohandamist ja ühtlustamist, teatavate aruandluspunktide kohustuslikuks muutmist ning igakuiste söe- ja elektriandmete õigeaegsemat kogumist. Statistiliste andmete nõuetekohaseks kogumiseks energiaühenduse lepinguosalistes riikides on seepärast asjakohane võtta määrus (EL) 2019/2146 üle energiaühenduse õigustikku.
 Komisjon kavatseb Euroopa Liidu nimel toetada otsuse vastuvõtmist.
 3.1.2.Otsus 2020/.../MC-EnC komisjoni 17. mai 2019. aasta rakendusmääruse (EL) 2019/803 (Euroopa maagaasi- ja elektrihinnastatistika kvaliteediaruannete sisu käsitlevate tehniliste nõuete kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2016/1952) rakendamise kohta
 Määrusega (EL) 2016/1952 kehtestatakse ühine raamistik võrreldava statistika koostamiseks maagaasi- ja elektrihindade kohta Euroopas. Kõnealuse määruse kohaselt peavad liikmesriigid iga kolme aasta järel esitama komisjonile (Eurostatile) standardse kvaliteediaruande andmete kohta. Aruanne peab sisaldama teavet andmete ulatuse ja kogumise, kasutatud arvutuskriteeriumide, metoodika ja andmeallikate kohta ning kõigi nendes tehtud muudatuste kohta. Statistiliste andmete nõuetekohaseks kogumiseks energiaühenduse lepinguosalistes riikides on asjakohane võtta määrus (EL) 2016/1952 üle energiaühenduse õigustikku.
 Komisjon kavatseb Euroopa Liidu nimel toetada otsuse vastuvõtmist.
 3.1.3. Otsus 2020/.../MC-EnC energiaühendusele huvi pakkuvate projektide loetelu kehtestamise kohta
 16. oktoobril 2015 võttis energiaühenduse ministrite nõukogu vastu otsuse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 347/2013 (üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta) rakendamise kohta
 3
 . Selle meetme eesmärk oli luua õigusraamistik võtmetähtsusega energiataristu projektide esmatähtsale kohale seadmiseks lepinguosaliste seas ning lepinguosaliste ja ELi liikmesriikide vahel.
 Selle energiaühenduses heaks kiidetud määrusega (EL) nr 347/2013 on loodud terviklik raamistik, millega lihtsustatakse lepinguosaliste lubade väljastamise, õiguslikku ja kulude jaotamise korda. Sellega kohustatakse ministrite nõukogu vastavalt energiaühenduse asutamislepingu III jaotisele teatavaid kriteeriume silmas pidades kehtestama energiaühendusele huvi pakkuvate projektide loetelu. Määruse peamiste sätete ülevõtmise tähtaeg ja energiaühendusele huvi pakkuvate projektide esimese loetelu koostamise tähtaeg oli 31. detsember 2016. Seda loetelu uuendatakse iga kahe aasta järel.
 Energiaühenduses heaks kiidetud määruse (EL) nr 347/2013 sätete kohaselt loodi kaks töörühma energiaühendusele huvi pakkuvate projektide loetelu koostamiseks. 30. märtsil 2020 algatas sekretariaat avaliku konsultatsiooni projektiarendajate esitatud projektide üle. 2020. aastal hinnati, millised projektid vastavad energiaühendusele huvi pakkuvate projektide nõuetele. Iga projekti kohta tehti tasuvusanalüüs ja projektid reastati vastavalt hindepunktidele, mis anti neile lähtuvalt sellest, mil määral need vastavad antud kriteeriumidele. Kõige lõpuks esitati konsensuse alusel alalisele kõrgetasemelisele töörühmale energiaühendusele huvi pakkuvate projektide esialgse loetelu kavand, mis kinnitati 16. juulil 2020. Pärast energiaühenduse regulatiivkomiteelt positiivse otsuse saamist 28. juulil 2020 peab ministrite nõukogu 17. detsembril 2020 leppima kokku energiaühendusele huvi pakkuvate projektide lõpliku loetelu.
 Energiaühendusele huvi pakkuvate projektide loetelu kehtib kaks aastat alates selle vastuvõtmisest ja seda kohaldatakse üksnes määruse (EL) nr 347/2013 raames. Kui energiaühendus peaks seda loetelu tulevikus ajakohastama, tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta ELis ja energiaühenduses esinevaid arengutendentse, eelkõige seoses 2030. aasta eesmärkidega ja kasvuhoonegaaside heite vähendamisega, ning määruse (EL) nr 347/2013 edasist läbivaatamist.
 Ministrite nõukogus liidu nimel võetav seisukoht peaks olema toetada otsuse vastuvõtmist.
 3.1.4. Asutamislepingu artikli 91 lõike 1 kohased otsused, millega määratakse kindlaks asutamislepingu rikkumine allpool loetletud juhtudel
 Vaidluste lahendamise kord on sätestatud kooskõlas energiaühenduse asutamislepinguga vaidluste lahendamise töökorra
 4
 III jaotise 1. peatükis ja IV jaotise 1. peatükis.
 a)Otsus 2020/.../Mc-EnC, mis käsitleb Serbia poolt energiaühenduse asutamislepingust tulenevate kohustuste täitmata jätmist juhtumi ECS-13/17 puhul
 Euroopa Liidu Kohtu otsuste kohaselt on kolmandate isikute juurdepääs ülekandevõrkudele „oluline meede“,
 5
 mida lepinguosalised peavad rakendama, et täita asutamislepinguga võetud kohustused. Gaasidirektiivi artikli 32 lõike 1 kohaselt peavad lepinguosalised tagama, et maagaasi ülekande võrgule kolmandate isikute juurdepääsu süsteemi rakendatakse kõigi võrgukasutajate suhtes objektiivselt ja ilma diskrimineerimiseta, lähtudes avaldatud tariifidest. Gaasimääruse artikli 16 lõigetega 1 ja 2 kehtestatakse ülekandesüsteemi haldurile kohustus teha turuosalistele kättesaadavaks maksimaalne võimsus kõigis asjaomastes punktides, võttes arvesse süsteemi terviklikkust ja võrgu tõhusat toimimist, ning kohustus rakendada mittediskrimineerivaid ja läbipaistvaid võimsuse jaotamise mehhanisme ning need avalikustada. Vastavalt gaasimääruse artikli 18 lõikele 3 koostoimes sama määruse I lisa punkti 3.2 lõigu 1 punktiga a hõlmavad asjaomased punktid kõiki ülekandesüsteemi halduri hallatava maagaasi ülekande võrgu sisse- ja väljavoolupunkte. Kohustused, mis on seotud kolmanda isiku juurdepääsuga maagaasi ülekande süsteemile ja tulenevad energiaühenduse õigustikust, võeti üle Serbia riigi õigusesse energiaseadusega ja ülekandesüsteemi haldur peab neid rakendama vastavalt eeskirjadele.
 Sekretariaat on seisukohal, et ettevõtja Srbijagas, kes on praegu Serbia Vabariigi maagaasi ülekandesüsteemi haldur ja kontrollib kõiki maagaasi ülekande süsteemi sisse- ja väljavoolupunkte Serbias, ei täida neid kohustusi, kuna jätab Horgoši sissevoolupunktis piiriülese maagaasi ülekande võime jätkuvalt kõrvale avatud võimsuse jaotamise korrast ega ole seega suutnud tagada kolmandate isikute juurdepääsu vastavas sissevoolupunktis. Lisaks on sekretariaat arvamusel, et Serbia ametiasutused, mis on pädevad tagama sellekohaste kohustuste täitmise, seda tegelikult ei tee.
 Esialgu leidis sekretariaat, et kuna Srbijagas jättis Horgoši sissevoolupunktis põhjendamatult kohaldamata kolmandate isikute piiramatu ja mittediskrimineeriva juurdepääsu ning avatud võimsuse jaotamise korra, rikub Serbia Vabariik direktiivi 2009/73/EÜ artiklit 32 ja määruse (EÜ) nr 715/2009 artiklit 16 ning seetõttu ei täida energiaühenduse asutamislepingu artiklist 6, 10 ja 11 tulenevaid kohustusi. Seepärast esitas sekretariaat ministrite nõukogule põhjendatud taotluse.
 Põhjendatud taotluses esitatud asjaolusid ja väiteid silmas pidades peaks ministrite nõukogus liidu nimel võetav seisukoht olema kiita heaks otsus, millega määratakse kindlaks rikkumine juhtumi ECS-13/17 puhul, tingimusel et energiaühenduse nõuandekomitee esitab õige ajal, s.o enne ministrite nõukogu kohtumist, arvamuse, mis toetab sekretariaadi järeldusi.
 See heakskiit tuleks ka anda tingimusel, et põhjendatud taotluses esitatud põhjendust muudetakse ja punktist 71 jäetakse välja obiter dictum, mis osutab võimalikule turgu valitseva seisundi kuritarvitamisele. See obiter dictum ei ole tähtis rikkumise kindlaks määramiseks kõnealusel juhul ja võib tekitada õiguskindlusetust.
 b) Otsus 2020/.../MC-EnC, mis käsitleb Bosnia ja Hertsegoviina poolt asutamislepingust tulenevate kohustuste täitmata jätmist juhtumi ECS-10/18 puhul
 Energiaühenduse asutamislepingu artikli 18 lõike 1 punktis c on sätestatud riigiabi keeld, mida vastavalt asutamislepingu artiklile 19 kohaldatakse ka riigi osalusega äriühingute ja selliste äriühingute suhtes, kellele on antud eri- või ainuõigused. Nende sätete ja asutamislepingu artikli 6 kohaselt peavad lepinguosalisi kehtestama oma riigi õigussüsteemis vastava riigiabikeelu ja tagama selle täitmise.
 Esialgu leidis sekretariaat, et Bosnia ja Hertsegoviina riigiabinõukogu otsustas ekslikult, et tagatis, mille Bosnia ja Hertsegoviina Föderatsioon andis Hiina ekspordi-impordipangale kommunaalettevõtte Elektroprivreda Bosne i Hercegovine laenu jaoks Tuzla 7 projektile, ei kujuta endast riigiabi energiaühenduse asutamislepingu artikli 18 lõike 1 punkti c tähenduses. Sekretariaat hindas riigiabinõukogu otsuse vastavust ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 esitatud riigiabimääratlusele, käsitledes järgmisi asjaolusid: 1) äriühingule annab eelise 2) riik oma vahenditest, 3) soodustades niimoodi teatavaid äriühinguid või teatavaid energiaallikaid, 4) mis võib moonutada konkurentsi ja 5) mõjutada võrguenergiakaubandust lepinguosaliste vahel. Sekretariaat jõudis esialgsele järeldusele, et riigiabinõukogu otsus ei ole kooskõlas riigiabi määratlusega ja riigi antud tagatise puhul on tegemist riigiabiga. Kuna riigiabinõukogu on riigiasutus, vastutab selle tegevuse eest Bosnia ja Hertsegoviina, kes seega ei täida energiaühenduse asutamislepingu artiklist 18 tulenevaid kohustusi. Sekretariaat esitas ministrite nõukogule põhjendatud taotluse sedastada, et Bosnia ja Hertsegoviina ei täida energiaühenduse asutamislepingu artiklist 18 tulenevaid kohustusi.
 Põhjendatud taotluses esitatud asjaolusid ja väiteid silmas pidades peaks ministrite nõukogus liidu nimel võetav seisukoht olema kiita otsus, millega määratakse kindlaks rikkumine juhtumi ECS-10/18 puhul, heaks siis, kui energiaühenduse nõuandekomitee on pärast 9. detsembril 2020 peetud kuulamist esitanud arvamuse, mis toetab sekretariaadi järeldusi, ja võttes arvesse uusi asjaolusid juhtumi arengus.
 3.1.5.Asutamislepingu artikli 92 lõike 1 alusel tehtavad otsused
 a)Otsus meetmete vastuvõtmise kohta asutamislepingu artikli 92 lõike 1 alusel Bosnia ja Hertsegoviina poolt energiaühenduse asutamislepingust tulenevate kohustuste tõsise ja jätkuva täitmata jätmise tõttu juhtumite ECS-8/11S, ECS-2/13S ja ECS-6/16S puhul
 i)Meetmete kehtestamine Bosniale ja Hertsegoviinale asutamislepingu artikli 92 lõike 1 alusel juhtumi ECS-8/11S puhul
 Ministrite nõukogu võttis 16. oktoobril 2015. aastal vastu otsuse 2015/10/MC-EnC, milles sedastati, et Bosnia ja Hertsegoviina ei ole rakendanud ministrite nõukogu otsuseid 2013/04/MC-EnC ja 2014/04/MC-EnC juhtumi ECS-8/11 puhul (milles käsitletakse teisest energiapaketist (gaas) tulenevate kohustuste täitmata jätmist Bosnias ja Hertsegoviinas) ning seega ei ole riik kõrvaldanud nende otsustega kindlaks tehtud tõsiseid ja jätkuvaid rikkumisi. Sel ajal seisnes kohustuste täitmata jätmine selles, et riigis puudus pädev reguleeriv riigiasutus, Bosnia ja Hertsegoviina Föderatsioonis puudus gaasi valdkonda reguleeriv pädev asutus, kummaski föderatsiooniosalises ei olnud süsteem vastavalt nõuetele õiguslikult, funktsionaalselt ja kontopõhiselt eraldatud, puudusid nõuetekohaselt kehtestatud ja avalikud võrgutariifid, esinesid probleemid seoses uuele taristule tehtud eranditega, turg ei olnud avatud ning üle olid võtmata sel ajal kehtinud gaasimääruse (EÜ) nr 1775/2005 ja varustuskindluse direktiivi 2004/67/EÜ sätted. Ministrite nõukogu võttis asutamislepingu artikli 92 alusel vastu järgmised meetmed:
 ·peatati Bosnia ja Hertsegoviina õigus osaleda asutamislepingu V jaotise VI peatüki alusel vastu võetud meetmete ja menetlusdokumentide (mis on seotud eelarvega) üle hääletamisel ning sekretariaadil paluti peatada energiaühenduse hüvitamiseeskirjade kohaldamine Bosnia ja Hertsegoviina esindajate suhtes energiaühenduse korraldatud mis tahes kohtumistel osalemise korral.
 Artikli 92 alusel võetud meetmed kehtisid ühe aasta ja nende kohaldamine peatati 2016. aasta oktoobrist kuni 31. märtsini 2017, et anda Bosniale ja Hertsegoviinale võimalus rakendada energiaühenduse asutamislepingu alusel sõlmitud kokkulepet tõsiste ja jätkuvate rikkumiste kõrvaldamise kohta gaasisektoris, millele kirjutati alla ministrite nõukogu 14. oktoobri 2016. aasta kohtumisel.
 Kuna Bosnia ja Hertsegoviina ei astunud mingeid samme rikkumise kõrvaldamiseks, jõustusid otsuse 2015/10/MC-EnC alusel võetud meetmed uuesti 1. aprillil 2017. 29. novembril 2018 võttis ministrite nõukogu vastu otsuse 2018/17/MC-EnC Bosnia ja Hertsegoviina suhtes seni kehtestatud meetmete kehtivuse pikendamise kohta ühe aasta võrra. Lisaks peatas nõukogu Bosnia ja Hertsegoviina õiguse osaleda hääletamisel selliste asutamislepingu II jaotise alusel võetud meetmete üle, mis käsitlevad gaasisektori uue õigustiku vastuvõtmist kõigi energiaühenduse institutsioonide poolt. Nõukogu peatas ka Bosnia ja Hertsegoviina õiguse osaleda hääletamisel asutamislepingu artikli 92 alusel võetud meetmete üle (asutamislepingu rikkumise eest sanktsioonide määramine).
 Kuna Bosnia ja Hertsegoviina ei võtnud meetmeid otsusega 2018/17/MC-EnC kindlaks tehtud rikkumise kõrvaldamiseks, esitas sekretariaat 8. oktoobril 2019 ministrite nõukogule põhjendatud taotluse asutamislepingu artikli 92 alusel sanktsioonide kehtivust pikendada. Ministrite nõukogu ei kiitnud seda taotlust 2019. aastal heaks ühehäälsuse puudumise tõttu ja meetmete kehtivust seega ei pikendatud. 2019. aastal võeti ministrite nõukogu jaoks vastu liidu seisukoht, et toetada sekretariaadi taotlust pikendada meetmete kehtivust.
 Ministrite nõukogule 22. septembril 2020 esitatud uues põhjendatud taotluses palub sekretariaat uuesti kinnitada, et Bosnia ja Hertsegoviina on tõsiselt ja jätkuvalt rikkunud asutamislepingust tulenevaid kohustusi, kuna puuduvad igasugused tõendid nende rikkumiste kõrvaldamiseks tehtud jõupingutuste kohta. Seoses meetmetega teeb komisjon järgmised ettepanekud:
 ·pikendada otsuste 2015/10/EnC ja 2016/16/MC-EnC alusel varem võetud meetmete (hääleõiguse peatamine eelarveküsimustes ja hüvitamiseeskirjade kohaldamise peatamine) kehtivust kahe aasta võrra alates otsuse vastuvõtmise kuupäevast;
 ·lisada meede, millega peatatakse Bosnia ja Hertsegoviina õigus osaleda asutamislepingu artikli 91 kohaste otsuste üle hääletamisel kuni ministrite nõukogu 2022. aasta kohtumiseni;
 ·pikendada meetme (millega peatatakse Bosnia ja Hertsegoviina õigus osaleda energiaühenduse asutamislepingu artikli 92 kohaste otsuste üle hääletamisel) kohaldamist kuni ministrite nõukogu 2022. aasta kohtumiseni.
 Arvestades kindlaks tehtud rikkumiste jätkumist ja olulisust, on kavandatavad meetmed asjakohased ja proportsionaalsed, kuivõrd need põhinevad asutamislepingu artikli 92 lõikel 1. Seepärast peaks ministrite nõukogus liidu nimel võetav seisukoht olema kiita heaks otsuse eelnõu, välja arvatud otsuse 2016/16/MC-EnC artikli 3 lõike 1 kohased meetmed, mille pikendamist ei tohiks heaks kiita.
 ii)Meetmete kehtestamine Bosniale ja Hertsegoviinale energiaühenduse asutamislepingu artikli 92 lõike 1 alusel juhtumi ECS-2/13S puhul
 Ministrite nõukogu võttis 14. oktoobril 2016 vastu otsuse 2016/03/MC-EnC juhtumis ECS-02/13, mille puhul määrati kindlaks energiaühenduse õiguse rikkumine, kuna Bosnia ja Hertsegoviina ei suuda tagada, et kogu tema territooriumil ei kasutata raskeid kütteõlisid, mille väävlisisaldus ületab 1,00 massiprotsenti, ega gaasiõlisid, mille väävlisisaldus ületab 0,1 massiprotsenti. Seetõttu ei ole Bosnia ja Hertsegoviina täitnud direktiivi 1999/32/EÜ artikli 3 lõiget 1 ja artikli 4 lõiget 1 koostoimes asutamislepingu artikliga 16.
 Kuna Bosnia ja Hertsegoviina ei võtnud meetmeid otsusega 2016/03/MC-EnC kindlaks tehtud rikkumise kõrvaldamiseks, esitas sekretariaat 12. septembril 2018 ministrite nõukogule põhjendatud taotluse, algatades asutamislepingu artikli 92 alusel juhtumi ECS-2/13S. 29. novembri 2018. aasta otsusega 2018/13/MC-EnC määras ministrite nõukogu kindlaks energiaühenduse õiguse tõsise ja jätkuva rikkumise asutamislepingu artikli 92 lõike 1 tähenduses, kuna Bosnia ja Hertsegoviina ei suutnud kõrvaldada ministrite nõukogu 2016. aasta otsusega kindlaks tehtud rikkumisi. Ministrite nõukogu lükkas asutamislepingu artikli 92 kohaste meetmete vastuvõtmise siiski edasi 2019. aastasse. Edusammude puudumise tõttu esitas sekretariaat ministrite nõukogu 2019. aasta kohtumisel põhjendatud taotluse kehtestada meetmed asutamislepingu artikli 92 alusel. Ministrite nõukogu ei võtnud siiski otsust vastu ühehäälsuse puudumise tõttu ega kehtestanud meetmeid. 2019. aastal toetas Euroopa Liit selliste meetmete kehtestamist.
 Seni on Bosnial ja Hertsegoviinal vajadus üldise ja tingimusteta erandi järele direktiivi 1999/32/EÜ sätetest. Kuigi riik teatas 2020. aasta juulis vedelate naftakütuste kvaliteediga tegeleva spetsiaalse töörühma loomisest, ei pea sekretariaat seda piisavaks sammuks õigusraamistiku praeguse rikkumise kõrvaldamiseks. Sellele tuginedes esitas sekretariaat 22. septembril 2020 ministrite nõukogule põhjendatud taotluse, milles palus järgmist:
 ·kinnitada, et asutamislepingu artikli 92 lõike 1 kohane tõsine ja jätkuv rikkumine kestab edasi;
 ·kehtestada meetmed asutamislepingu artikli 92 alusel, täpsemalt peatada Bosnia ja Hertsegoviina õigus osaleda asutamislepingu artiklite 91 ja 92 kohaste otsuste üle hääletamisel) kuni ministrite nõukogu 2022. aasta kohtumiseni.
 Esitatud meetmed on asjakohased ja proportsionaalsed, arvestades kindlaks tehtud rikkumiste jätkumist ja olulisust. Seepärast peaks ministrite nõukogus liidu nimel võetav seisukoht olema kiita otsuse eelnõu heaks.
 iii)Meetmete kehtestamine Bosniale ja Hertsegoviinale asutamislepingu artikli 92 lõike 1 alusel juhtumi ECS-6/16S puhul
 14. oktoobril 2016 võttis ministrite nõukogu vastu otsuse 2016/07/MC-EnC juhtumi ECS-06/16 kohta ja määras kindlaks energiaühenduse õiguse rikkumise Bosnias ja Hertsegoviinas, kuna riik ei võtnud 1. jaanuariks 2015 vastu ega kohaldanud õigus- ja haldusnorme, mis on vajalikud kolmandast gaasi- ja elektrisektorit käsitlevast energiapaketist
 6
 tulenevate kohustuste täitmiseks vastavalt ministri nõukogu otsuse 2011/02/MC-EnC artikli 3 lõikele 1, ega ole nendest meetmetest sekretariaadile ka viivitamata teatanud. Seega ei ole ta täitnud asutamislepingu artikleid 6 ja 89 ega ministrite nõukogu otsuse 2011/02/MC-EnC artikli 3 lõikeid 1 ja 2.
 Kuna Bosnia ja Hertsegoviina ei võtnud meetmeid otsusega 2016/07/MC-EnC kindlaks tehtud rikkumise kõrvaldamiseks, esitas sekretariaat 12. septembril 2018 ministrite nõukogule põhjendatud taotluse, algatades asutamislepingu artikli 92 alusel juhtumi ECS-6/16S. 29. novembri 2018. aasta otsusega 2018/16/MC-EnC määras ministrite nõukogu kindlaks energiaühenduse õiguse tõsise ja jätkuva rikkumise Bosnias ja Hertsegoviinas, kuna riik ei ole suutnud rakendada ministrite nõukogu otsust 2016/07/MC-EnC ning seega ei ole kõrvaldanud selles otsuses kindlaks tehtud rikkumisi. Ministrite nõukogu lükkas asutamislepingu artikli 92 kohaste meetmete vastuvõtmise siiski edasi 2019. aastasse.
 Kuna Bosnia ja Hertsegoviina ei võtnud meetmeid otsusega 2018/16/MC-EnC kindlaks tehtud rikkumiste kõrvaldamiseks ning jättis eespool nimetatud kohustused ikkagi täitmata, mis on vastuolus energiaühenduse õigustikuga, esitas sekretariaat 8. oktoobril 2019 ministrite nõukogule asutamislepingu artikli 92 alusel taotluse võtta meetmeid. Ministrite nõukogu ei võtnud siiski sellekohast otsust vastu ühehäälsuse puudumise tõttu. Euroopa Liit toetas 2019. aasta seisukohas sekretariaadi kavandatud meetmete vastuvõtmist. 22. septembril 2020 esitas sekretariaat ministrite nõukogule uue põhjendatud taotluse, tuginedes kolmanda gaasi- ja elektrisektorit käsitleva energiapaketi jätkuvale täitmata jätmisele Bosnias ja Hertsegoviinas. Sekretariaat palub ministrite nõukogul teha järgmist:
 ·kinnitada, et asutamislepingu artikli 92 lõike 1 kohane tõsine ja jätkuv rikkumine kestab edasi;
 ·kehtestada meetmed asutamislepingu artikli 92 alusel, täpsemalt peatada Bosnia ja Hertsegoviina õigus osaleda asutamislepingu artiklite 91 ja 92 kohaste otsuste üle hääletamisel kuni ministrite nõukogu 2022. aasta kohtumiseni.
 Esitatud meetmed on asjakohased ja proportsionaalsed, arvestades kindlaks tehtud rikkumiste jätkumist ja olulisust. Seepärast peaks ministrite nõukogus liidu nimel võetav seisukoht olema kiita otsuse eelnõu heaks.
 b)Otsus 2020/.../MC-EnC, millega määratakse asutamislepingu artikli 92 lõike 1 alusel kindlaks kohustuste tõsine ja jätkuv täitmata jätmine Ukraina poolt juhtumi ECS-1/18S puhul
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL energiatõhususe kohta inkorporeeriti energiaühenduse õigustikku energiaühenduse ministrite nõukogu 16. oktoobri 2015. aasta otsusega 2015/08/MC-EnC.
 Otsuse 2015/08/MC-EnC artikli 1 kohaselt pidid lepinguosalised võtma direktiivi 2012/27/EL üle oma riigi õigusraamistikku ja rakendama seda alates 15. oktoobrist 2017. Ministrite nõukogu otsuse 2015/08/MC-EnC artikli 1 kohaselt peavad lepinguosalised edastama sekretariaadile ka otsusega 2015/08/MC-EnC hõlmatud valdkondades vastu võetud siseriiklike õigusaktide põhisätted. Asutamislepingu artikliga 6 on kehtestatud lepinguosalistele kohustus võtta kõik asjakohased üld- või erimeetmed, et tagada asutamislepingust tulenevate kohustuste täitmine. Asutamislepingu artikli 89 kohaselt peavad lepinguosalised rakendama neile adresseeritud otsused oma riigi õigussüsteemis otsuses kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul.
 Ministrite nõukogu 29. novembri 2018. aasta otsusega 2018/06/MC-EnC määrati kindlaks, et Ukraina ei ole täitnud energiaühenduse asutamislepingust tulenevaid kohustusi, kuna ei võtnud 15. oktoobriks 2017 vastu energiatõhusust käsitleva direktiivi 2012/27/EL täitmiseks vajalikke õigus- ja haldusnorme. Sellega on Ukraina jätnud täitmata energiaühenduse asutamislepingu artiklid 6 ja 89 ning ministrite nõukogu otsuse 2015/08/MC-EnC artikli 1. Ministrite nõukogu kõnealuse otsusega paluti Ukrainal kõrvaldada see vajakajäämine 1. juuliks 2019 ning esitada korrapäraselt aruandeid sekretariaadile ja alalisele kõrgetasemelisele töörühmale. Sekretariaat leiab, et seni ei ole Ukraina võtnud vajalikke meetmed direktiivist 2012/27/EL tulenevate kohustuste täitmiseks, nagu on kindlaks määratud ministrite nõukogu otsuses 2018/06/MC-EnC. Seetõttu esitas sekretariaat ministrite nõukogule põhjendatud taotluse võtta vastu otsus, millega määratakse kindlaks asutamislepingu tõsine ja jätkuv rikkumine Ukraina poolt asutamislepingu artikli 92 lõike 1 tähenduses.
 Ministrite nõukogus liidu nimel võetavas seisukohas tuleks arvesse võtta Ukrainas selles küsimuses juba tehtud edusamme ning ELi poolt kavandatud tehnilist abi Ukrainale energiatõhususe valdkonnas, mis võetakse kasutusele alates 1. detsembrist 2020 kaheks aastaks. Selline tehniline abi peaks võimaldama Ukrainal viia oma siseriiklikud õigusaktid nõuetekohaselt vastavusse direktiiviga 2012/27/EL. Seepärast peaks kindlakstehtud rikkumistest teatamise ja nende kõrvaldamise tähtaeg lõppema ministrite nõukogu 2021. aasta istungi toimumise kuupäeval, mitte 1. juulil 2021, nagu esildas sekretariaat.
 Ministrite nõukogus liidu nimel võetav seisukoht peaks olema kiita heaks ministrite nõukogu otsus, millega määratakse kindlaks tõsine ja jätkuv rikkumine juhtumi ECS-1/18S puhul, tingimusel et tähtaeg, mille jooksul Ukraina peab ministrite nõukogule aru andma ja rikkumise kõrvaldama, on ministrite nõukogu 2021. aasta istungi toimumise kuupäev.
 c) Otsus 2020/.../Mc-EnC, mis käsitleb Serbia poolt asutamislepingust tulenevate kohustuste täitmata jätmist juhtumi ECS-10/17 puhul
 Kolmanda energiapaketi üks sisuline põhiaspekt on ülekandesüsteemi haldurite eraldamine. See eeldab energiaülekande tõhusat eraldamist tootmis- ja pakkumishuvidest. Kolmandast riigist või kolmandatest riikidest pärit isiku või isikute kontrollitava ülekandesüsteemi halduri sertifitseerimise korral kohaldatakse gaasidirektiivi
 7
 artiklit 11. Gaasidirektiivi artikliga 10 on ette nähtud, et enne ettevõtja heakskiitmist ja ülekandesüsteemi halduriks määramist peab ta olema sertifitseeritud. Selleks peab ettevõtja täitma kolmanda energiapaketi eraldamisnõudeid ehk gaasidirektiivi artiklit 9.
 Nii gaasidirektiiv kui ka gaasimäärus
 8
 inkorporeeriti energiaühenduse õigustikku ministrite nõukogu 6. oktoobri 2011. aasta otsusega 2011/02/MC-EnC.
 Sekretariaat leidis, et ettevõtja Yugorosgaz-Transport sertifitseerimisega sõltumatu süsteemihalduri mudeli kohaselt on Serbia Vabariik jätnud täitmata oma kohustused, mis tulenevad energiaühenduse õigusesse inkorporeeritud direktiivi 2009/73/EÜ artiklist 10, artikli 14 lõike 2 punktidest a, b ja d ning artiklitest 15 ja 11 ning määruse (EÜ) nr 715/2009 artiklist 24. 2019. aastal sedastas ministrite nõukogu oma otsuses 2019/02/MC-EnC, et Serbia Vabariik ei ole täitnud gaasidirektiivist ja gaasimäärusest tulenevaid kohustusi. Sekretariaat väidab, et seni ei ole Serbia Vabariik rakendanud otsust 2019/02/MC-EnC ega kõrvaldanud kõnealust energiaühenduse õigustiku rikkumist. Seetõttu esitas sekretariaat ministrite nõukogule taotluse määrata kindlaks asutamislepingust tulenevate kohustuste tõsine ja jätkuv rikkumine asutamislepingu artikli 92 lõike 1 tähenduses.
 Sekretariaadi taotluses esitatud asjaolude ja väidete alusel peaks ministrite nõukogus liidu nimel võetav seisukoht olema kiita heaks otsus, millega määratakse kindlaks tõsine ja jätkuv rikkumine juhtumi ECS-10/17 puhul.
 3.1.6.Nõuandekomitee liikmete nimetamine vastavalt vaidluste lahendamise töökorda käsitleva menetlusdokumendi nr 2008/01/MC-EnC (muudetud menetlusdokumendiga 2015/04/MC-EnC) artikli 32 lõikele 3
 Nõuandekomitee liikmete kavandatava nimetamisega pikendataks komitee praeguste liikmete ja asendusliikmete volitusi ühe ametiaja võrra kuni 31. detsembrini 2024 vastavalt vaidluste lahendamise töökorda käsitleva menetlusdokumendi nr 2008/01/MC-EnC (muudetud menetlusdokumendiga 2015/04/MC-EnC) artikli 32 lõikele 3.
 Komisjon kavatseb Euroopa Liidu nimel toetada kavandatud ametisse nimetamisi.
 3.2.Töörühma kavandatavad aktid
 Eespool nimetatud punkt (jaotises 2.3) eeldab töörühma otsust, milles Euroopa Komisjoni esindaja väljendab Euroopa Liidu seisukohta.
 2011. aastal võttis töörühm vastu menetlusdokumendi nr 01/2011 PHLG-EnC, millega kehtestatakse personaliküsimusi käsitlevat vahekohtumenetlust reguleerivad eeskirjad vastavalt energiaühenduse personalieeskirjade artiklile 14. Kõnealuse menetlusdokumendi rakendamisel saadud kogemused on näidanud, et kehtivaid menetluseeskirju on vaja täiustada, et kaitsta õiglase kohtumenetluse põhimõtet ja aidata luua tulemuslikku töökeskkonda sekretariaadis. Seda silmas pidades on töörühm esildanud otsuse muuta vahekohtukomitee menetlust reguleerivad eeskirju, mis on sätestatud menetlusdokumendis nr 01/2011 PHLG-EnC. Kavandatavad muudatused seisnevad põhiliselt järgmises:
 ·võimaldada komisjonil ja teistel lepinguosalistel nimetada vahekohtukomiteesse alalised esindajad, kes oleksid valmis menetlema vahekohtutaotlusi lühikese etteteatamisajaga;
 ·võimaldada vahekohtukomiteel täita oma ülesandeid, kui mõnda esindajat ei ole õigel ajal nimetatud;
 ·anda vahekohtukomiteele õigus keelduda kokkuleppe sõlmimisest, kui kokkuleppega kaasneksid energiaühenduse eelarvele finantstagajärjed, mis ilmselgelt ei ole kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega, ning
 ·võimaldada vahekohtukomiteel anda sekretariaadile soovitusi ja teavitada sellest ministrite nõukogu, kui vahekohtumenetlus osutab struktuursetele puudustele sekretariaadis.
 Tõhususe huvides ja tingimusel, et töörühm võtab vastu menetlusdokumendi nr 01/2011 PHLG-EnC kavandatud muudatuse, nimetas Euroopa Komisjon Manuel Kellerbaueri oma esindajana vahekohtukomitee alaliseks liikmeks ja Lars Albathi oma esindajana vahekohtukomitee alaliseks asendusliikmeks. Neil kahel komisjoni ametnikul on oma ülesannete täitmiseks vajalikud teadmised ning nende erapooletus ja sõltumatus on väljaspool põhjendatud kahtlusi. Nad tegutseksid täiesti sõltumatult ja vahekohtukomitee liikmetena ei peaks järgime kellegi juhtnööre.
 Seda silmas pidades peaks Euroopa Liidu nimel töörühmas võetav seisukoht olema kiita heaks töörühma menetlusdokumendi eelnõu, millega muudetakse energiaühenduse alalise kõrgetasemelise töörühma 23. märtsi 2011. aasta menetlusdokumenti nr 01/2011 PHLG-EnC, millega kehtestatakse personaliküsimusi käsitlevat vahekohtumenetlust reguleerivad eeskirjad vastavalt energiaühenduse personalieeskirjade artiklile 14. Võttes arvesse energiaühenduse lepinguosaliste või sekretariaadi märkusi, võib töörühma otsuse eelnõu väiksemates muudatustes kokku leppida enne töörühma kohtumist või selle ajal.
 Sõltuvalt sellest, kas töörühm võtab vastu menetlusdokumendi nr 01/2011 PHLG-EnC kavandatud muudatuse, peaks nõukogu ka kinnitama Euroopa Komisjoni kahe ametniku nimetamise Euroopa Komisjoni vahekohtukomitees esindavaks alalise liikmeks ja alaliseks asendusliikmeks.
 4.Õiguslik alus
 4.1.Menetlusõiguslik alus
 4.1.1.Põhimõtted
 Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega [...] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“
 Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
 9
 .
 4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul
 Ministrite nõukogu ja alaline kõrgetasemeline töörühm on energiaühenduse asutamislepinguga asutatud organid.
 Ministrite nõukogus ja töörühmas vastu võetavad dokumendid on õigusliku toimega aktid. Kavandatav akt on siduv rahvusvahelise õiguse alusel kooskõlas energiaühenduse asutamislepingu artikliga 76, mille kohaselt on otsus õiguslikult siduv nende suhtes, kellele see on adresseeritud.
 Kavandatavate aktidega ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.
 Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.
 4.2.Materiaalõiguslik alus
 4.2.1.Põhimõtted
 ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige sellest, mis on kavandatud õigusakti eesmärk ja sisu, mille suhtes liidu nimel võetav seisukoht tuleb vastu võtta. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning ühte neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, mis on nõutav tulenevalt peamisest või ülekaalukast eesmärgist või valdkonnast.
 4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul
 Kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on seotud energeetikaga.
 Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 194.
 4.3.Kokkuvõte
 Ettepanekus esitatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikkel 194 koostoimes artikli 218 lõikega 9.
 2020/0346 (NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel energiaühenduse ministrite nõukogus ja energiaühenduse alalises kõrgetasemelises töörühmas (Tivat, Montenegro, 16. ja 17. detsember 2020)
 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 194 koostoimes artikli 218 lõikega 9,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
 ning arvestades järgmist:
 (1)Liit sõlmis energiaühenduse asutamislepingu (edaspidi „asutamisleping“) nõukogu 29. mai 2006. aasta otsusega 2006/500/EÜ
 10
 ja see jõustus 1. juulil 2006.
 (2)Asutamislepingu artiklite 47 ja 76 kohaselt võib ministrite nõukogu võtta vastu meetmeid otsuse või soovituse vormis.
 (3)Ministrite nõukogu võtab 17. detsembril 2020 oma 18. istungjärgul vastu mitu käesoleva otsuse 1. lisas loetletud akti.
 (4)Alaline kõrgetasemeline töörühm võtab 16. detsembril 2020 oma 59. kohtumisel vastu käesoleva otsuse 2. lisas loetletud akti.
 (5)On asjakohane määrata kindlaks ministrite nõukogus ja alalises kõrgetasemelises töörühmas liidu nimel võetav seisukoht, sest kavandatavatel aktidel on liidu jaoks õiguslik toime.
 (6)Kavandatavate aktide eesmärk on aidata täita asutamislepingu eesmärke ning hõlbustada Viinis asuva ja ministrite nõukogu muu hulgas ka haldusküsimustes toetava energiaühenduse sekretariaadi tegevust,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 Montenegros Tivatis 17. detsembril 2020 toimuval ministrite nõukogu 18. istungjärgul liidu nimel võetav seisukoht Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaldamisalasse kuuluvates küsimustes on esitatud käesoleva otsuse 1. lisas.
 Artikkel 2
 Montenegros Tivatis 16. detsembril 2020 toimuval alalise kõrgetasemelise töörühma 59. kohtumisel liidu nimel võetav seisukoht Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaldamisalasse kuuluvates küsimustes on esitatud käesoleva otsuse 2. lisas.
 Artikkel 3
 Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.
 Brüssel,
 Nõukogu nimel
 eesistuja
 (1)
 ELT L 198, 20.7.2006, lk 15.
 (2)
 D/2015/09/MC-EnC
 (3)
 D/2015/09/MC-EnC
 (4)
 Menetlusdokument 2008/01/MC-EnC asutamislepingu kohase vaidluste lahendamise töökorra kohta, mida on muudetud 16. oktoobri 2015. aasta menetlusdokumendiga 2015/04/MC-EnC asutamislepingu kohast vaidluste lahendamise töökorda käsitleva 27. juuni 2008. aasta menetlusdokumendi 2008/01/MC-EnC muutmise kohta.
 (5)
 22. mai 2008. aasta kohtuotsus kohtuasjas citiworks AG, C-439/06, ECLI:EU:C:2008:298, punkt 44; 9. oktoobri 2008. aasta kohtuotsus kohtuasjas Sabatauskas jt, C-239/07, ECLI:EU:C:2008:551, punkt 33; 29. septembri 2016. aasta kohtuotsus kohtuasjas Essent Belgium NV, C-492/14, ECLI:EU:C:2016:732, punkt 76.
 (6)
 Direktiiv 2009/72/EÜ, direktiiv 2009/73/EÜ, määrus (EÜ) nr 714/2009 ja määrus (EÜ) nr 715/2009.
 (7)
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/73/EÜ, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/55/EÜ.
 (8)
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 715/2009 maagaasi ülekandevõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1775/2005.
 (9)
 Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.
 (10)
 ELT L 198, 20.7.2006, lk 15.
 ---documentbreak---
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,26.11.2020
 COM(2020) 781 final
 LISAD
 järgmise dokumendi juurde:
 Ettepanek: Nõukogu otsus
 seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel energiaühenduse ministrite nõukogus ja energiaühenduse alalises kõrgetasemelises töörühmas (Tivat, Montenegro, 16. ja 17. detsember 2020)
 I LISA
 Ministrite nõukogu
 1.Otsus 2020/.../MC-EnC komisjoni 26. novembri 2019. aasta määruse (EL) 2019/2146 (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1999/2008 energiastatistika kohta seoses iga-aastase ja igakuise energiastatistika ning igakuise energia kiirstatistika ajakohastamise rakendamisega) rakendamise kohta
 Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht on kiita heaks otsuse eelnõu kooskõlas komisjoni 26. novembri 2020. aasta otsusega (C(2020) 8439 final), millega komisjon esitab energiaühenduse ministrite nõukogule ettepaneku võtta vastu energiaühenduse ministrite nõukogu otsus komisjoni 26. novembri 2019. aasta määruse (EL) 2019/2146 (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1999/2008 energiastatistika kohta seoses iga-aastase ja igakuise energiastatistika ning igakuise energia kiirstatistika ajakohastamise rakendamisega) rakendamise kohta.
 2.Otsus 2020/.../MC-EnC komisjoni 17. mai 2019. aasta rakendusmääruse (EL) 2019/803 (Euroopa maagaasi- ja elektrihinnastatistika kvaliteediaruannete sisu käsitlevate tehniliste nõuete kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2016/1952) rakendamise kohta
 Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht on kiita heaks otsuse eelnõu kooskõlas komisjoni 26. novembri 2020. aasta otsusega (C(2020) 8439 final), millega komisjon esitab energiaühenduse ministrite nõukogule ettepaneku võtta vastu energiaühenduse ministrite nõukogu otsus komisjoni 17. mai 2019. aasta rakendusmääruse (EL) 2019/803 (Euroopa maagaasi- ja elektrihinnastatistika kvaliteediaruannete sisu käsitlevate tehniliste nõuete kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2016/1952) rakendamise kohta.
 3.Otsus 2020/.../MC-EnC energiaühendusele huvi pakkuvate projektide loetelu kehtestamise kohta
 Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht on kiita heaks käesoleva lisa addendumis esitatud otsuse eelnõu.
 4.ENERGIAÜHENDUSE ASUTAMISLEPINGU ARTIKLI 91 LÕIKE 1 KOHASED OTSUSED, MILLEGA MÄÄRATAKSE KINDLAKS ENERGIAÜHENDUSE ASUTAMISLEPINGU RIKKUMINE JÄRGMISTEL JUHTUDEL
 Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht on kiita heaks energiaühenduse asutamislepingu artikli 91 lõike 1 kohane otsuse eelnõu, millega määratakse kindlaks asutamislepingu rikkumine järgmistel juhtudel:
 (a)juhtum ECS-13/17 (Serbia), tingimusel et energiaühenduse nõuandekomitee esitab enne ministrite nõukogu kohtumist energiaühenduse sekretariaadi järeldusi toetava arvamuse ning et põhjendatud taotluse punktist 71 jäetakse välja obiter dictum;
 (b)juhtum ECS-10/18 (Bosnia ja Hertsegoviina) siis, kui energiaühenduse nõuandekomitee on pärast 9. detsembril 2020 peetavat kuulamist esitanud arvamuse, mis toetab energiaühenduse sekretariaadi järeldusi, ja võttes arvesse uusi asjaolusid juhtumi arengus.
 5.ENERGIAÜHENDUSE ASUTAMISLEPINGU ARTIKLI 92 LÕIKE 1 KOHASED OTSUSED VÕTTA VASTU MEETMED ENERGIAÜHENDUSE ASUTAMISLEPINGUST TULENEVATE KOHUSTUSTE TÕSISE JA JÄTKUVA TÄITMATA JÄTMISE TÕTTU BOSNIAS JA HERTSEGOVIINAS JUHTUMITE ECS-8/11S, ECS-2/13S JA ECS-6/16S PUHUL, UKRAINAS JUHTUMI ECS-1/18S PUHUL JA SERBIAS JUHTUMI ECS-10/17S PUHUL
 Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht on kiita heaks energiaühenduse asutamislepingu artikli 92 lõike 1 kohased otsuste eelnõud Bosnia ja Hertsegoviina kohta juhtumites ECS-2/13S ja ECS-6/16S. Bosniat ja Hertsegoviinat käsitleva juhtumi ECS-8/11S suhtes ministrite nõukogus Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht on kiita heaks otsuse eelnõu, välja arvatud otsuse 2016/16/MC-EnC artikli 3 lõike 1 kohased meetmed, mille pikendamist ei tohiks heaks kiita.
 Ukrainat käsitleva juhtumi ECS-1/18S suhtes ministrite nõukogus Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht on kiita heaks ministrite nõukogu otsus, millega määratakse kindlaks tõsine ja jätkuv rikkumine, tingimusel et tähtaeg, mille jooksul Ukraina peab ministrite nõukogule aru andma ja rikkumise kõrvaldama, on ministrite nõukogu 2021. aasta kohtumise toimumise kuupäev.
 Ministrite nõukogus Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht on kiita heaks otsus, millega määratakse energiaühenduse asutamislepingu artikli 92 lõike 1 alusel kindlaks kohustuste tõsine ja jätkuv täitmata jätmine Serbia poolt juhtumi ECS-10/17S puhul.
 6.Nõuandekomitee liikmete nimetamine vastavalt vaidluste lahendamise töökorda käsitleva menetlusdokumendi nr 2008/01/MC-EnC (muudetud menetlusdokumendiga 2015/04/MC-EnC) artikli 32 lõikele 3
 Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht on toetada kavandatud ametisse nimetamisi.
 I LISA ADDENDUM
 Otsus 2020/.../MC-EnC energiaühendusele huvi pakkuvate projektide loetelu (edaspidi „energiaühenduse projektide loetelu“) kehtestamise kohta
 ENERGIAÜHENDUSE MINISTRITE NÕUKOGU,
 võttes arvesse energiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 2, 26, 27 ja 82,
 võttes arvesse energiaühenduse ministrite nõukogu otsust D/2015/09/MC-EnC Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 347/2013 (üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta) rakendamise kohta, eriti kõnealuse määruse (mille energiaühendus on heaks kiitnud) artikli 3 lõiget 4,
 võttes arvesse energiaühenduse sekretariaadi ettepanekut
 ning arvestades järgmist:
 (1)
 16. oktoobril 2015 võttis energiaühenduse ministrite nõukogu vastu otsuse
 1
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 347/2013 (üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta) rakendamise kohta.
 (2)
 Asutamislepingu artikli 82 kohaselt peab ettepaneku võtta meetmeid tegema kas lepinguosaline või sekretariaat.
 (3)
 Loetellu kandmiseks esitatud energiaühendusele huvi pakkuvaid projekte on hinnanud töörühmad ja need vastavad määruses sätestatud kriteeriumidele.
 (4)
 Töörühmad on heaks kiitnud energiaühendusele huvi pakkuvate projektide esialgse loetelu kavandi tehnilise tasandi koosolekul. Pärast energiaühenduse regulatiivkomiteelt saadud soodsat arvamust hindamiskriteeriumide ja tasuvusanalüüsi järjekindla kohaldamise kohta arutati kavandatud loetelu ja see kiideti heaks energiaühenduse alalise kõrgetasemelise töörühma (edaspidi „töörühm“) 56. koosolekul 16. juulil 2020 ning töörühm tegi lõpliku otsuse ja kinnitas selle kui otsuseid tegev organ.
 (5)
 Energiaühenduse projektide loetellu kantavate projektide üle konsulteeriti asjaomaseid sidusrühmi esindavate organisatsioonide, sealhulgas tootjate, jaotusvõrguettevõtjate, tarnijate ning tarbija- ja keskkonnakaitseorganisatsioonidega.
 (6)
 Energiaühendusele huvi pakkuvate projektide loetellu lisamine ei mõjuta keskkonnamõju asjaomase hindamise tulemust ega loa andmise menetlust. Heakskiidetud määruse artikli 5 lõike 8 kohaselt võidakse energiaühenduse projektide loetelust kõrvaldada projekt, mis ei ole kooskõlas energiaühenduse õigusega. Energiaühendusele huvi pakkuvate projektide rakendamist, sealhulgas nende vastavust energiaühenduse õigusaktidele, tuleks kontrollida vastavalt kõnealuse määruse artiklile 5.
 (7)
 Heakskiidetud määruse artikli 3 lõike 4 teise lõigu kohaselt kehtestatakse energiaühenduse projektide loetelu iga kahe aasta järel asutamislepingu III jaotise alusel vastu võetud otsusega,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 Energiaühendusele huvi pakkuvate projektide loetelu on sätestatud käesoleva otsuse lisas.
 Artikkel 2
 Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.
 Otsus on adresseeritud energiaühenduse asutamislepingu osalistele.
 Tivat,... 2020
 Eesistuja eest
 SELETUSKIRI
 1. Sissejuhatus
 16. oktoobril 2015 võttis energiaühenduse ministrite nõukogu vastu otsuse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 347/2013 (üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta) rakendamise kohta
 2
 . Selle meetme eesmärk oli luua õigusraamistik võtmetähtsusega energiataristu projektide esmatähtsale kohale seadmiseks lepinguosaliste seas ning lepinguosaliste ja ELi liikmesriikide vahel.
 Selle energiaühenduses heaks kiidetud määrusega (EL) nr 347/2013 on loodud põhjalik raamistik, millega lihtsustatakse lepinguosaliste lubade väljastamise, õiguslikku ja kulude jaotamise korda. Sellega kohustatakse ministrite nõukogu vastavalt energiaühenduse asutamislepingu III jaotisele teatavaid kriteeriume silmas pidades kehtestama energiaühendusele huvi pakkuvate projektide loetelu. Määruse peamiste sätete ülevõtmise lõpptähtaeg ja energiaühendusele huvi pakkuvate projektide esimese loetelu koostamise tähtaeg oli 31. detsember 2016. Seda loetelu uuendatakse iga kahe aasta järel.
 Energiaühenduses heaks kiidetud määruse (EL) nr 347/2013 sätete kohaselt loodi kaks töörühma energiaühendusele huvi pakkuvate projektide loetelu koostamiseks. 30. märtsil 2020 algatas energiaühenduse sekretariaat avaliku konsultatsiooni projektiarendajate esitatud projektide üle. 2020. aastal hinnati, millised projektid vastavad energiaühendusele huvi pakkuvate projektide staatuse saamise nõuetele. Iga projekti kohta tehti tasuvusanalüüs ja projektid reastati vastavalt hindepunktidele, mis anti neile lähtuvalt sellest, mil määral need vastavad antud kriteeriumidele. Kõige lõpuks esitati konsensuse alusel otsuseid tegevale organile, milleks on energiaühenduse alaline kõrgetasemeline töörühm (edaspidi „töörühm“) energiaühendusele huvi pakkuvate projektide loetelu, mis kinnitati 16. juulil 2020. Pärast energiaühenduse regulatiivkomiteelt positiivse otsuse saamist 28. juulil 2020 peab ministrite nõukogu 17. detsembril 2020 leppima kokku energiaühendusele huvi pakkuvate projektide lõpliku loetelu.
 Lisa selliste projektide loeteluga koostatakse vastavalt eespool kirjeldatud otsustusmenetlusele.
 2. Ettepaneku õiguslik alus
 Energiaühenduse asutamislepingu artikli 82 kohaselt peab ministrite nõukogu III jaotise alusel võtma meetmeid lepinguosalise või sekretariaadi ettepanekul.
 Otsuse artikli 7 lõike 5 punkti a kohaselt peab ministrite nõukogu vastavalt asutamislepingu III jaotisele kehtestama energiaühendusele huvi pakkuvate projektide loetelu.
 Sekretariaat esitab energiaühendusele huvi pakkuvate projektide loetelu, mis on esitatud lisas, elektrisektori töörühma (gaasi- ja naftarühma) algatusel ja Euroopa Komisjoni talituste nõusolekul. Kui sekretariaat peaks saama teadlikuks mis tahes probleemidest, mis on seotud energiaühendusele huvi pakkuva projekti vastavusega energiaühenduse õigusele, võib ta teha ministrite nõukogule ettepaneku jätta see projekt loetelust välja kooskõlas energiaühenduse õigusesse inkorporeeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 347/2013 (üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta) artikli 5 lõikega 8.
 LISA
 Energiaühendusele elektrienergiavaldkonnas huvi pakkuvate projektide loetelu
 EL_01
 Transbalkani liin
 a
 Uus 400 kV õhuliin Kragujevac 2 (RS) – SS Kraljevo 3 (RS), pinget suurendatakse SS Kraljevo 3 (RS) puhul 400 kVni
 b
 Uus kaheahelaline 400 kV õhuliin SS Obrenovac (RS) – SS Bajina Basta (RS), SS Bajina Basta (RS) puhul suurendatakse pinget 400 kVni
 c
 Uus 400 kV ühendus SS Bajina Basta (RS) – Visegrad (BA) – Pljevlja (ME)
 Energiaühendusele gaasivaldkonnas huvi pakkuvate projektide loetelu
 Projekti nimi
 Rühm
 Gas_13
 Albaania – Kosovo
 3* gaasitorujuhe – ALKOGAP
 Kosovo gaasivarustuses konkureerivate projektide rühm
 Gas_26
 Põhja-Makedoonia – Kosovo võrkudevaheline ühendus
 Kosovo gaasivarustuses konkureerivate projektide rühm
 Gas_11
 Serbia – Põhja-Makedoonia võrkudevaheline ühendus
 Põhja-Makedoonia gaasivarustuses konkureerivate projektide rühm
 Gas_09
 Bulgaaria-Serbia võrkudevaheline ühendus (PCI) kui konkureeriv projekt TurkStreami laiendamisele Serbiasse (Gastransi projekt)
 Ei kohaldata
 Energiaühendusele naftavaldkonnas huvi pakkuvate projektide loetelu
 Oil_01
 Ukraina-Poola naftatorujuhe (Brody – Adamowo)
 II LISA
 ENERGIAÜHENDUSE ALALINE KÕRGETASEMELINE TÖÖRÜHM
 Menetlusdokument 2020/.../phlg-enc, millega muudetakse energiaühenduse alalise kõrgetasemelise töörühma menetlusdokumenti nr 01/2011 PHLG-EnC, millega kehtestatakse personaliküsimusi käsitlevad vahekohtumenetlust reguleerivad eeskirjad vastavalt personalieeskirjade artiklile 14.
 Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht on kiita heaks menetlusdokumendi eelnõu kooskõlas komisjoni 26. novembri 2020. aasta otsusega (C(2020) 8437 final), millega komisjon esitab energiaühenduse alalisele kõrgetasemelisele töörühmale ettepanku võtta vastu alalise kõrgetasemelise töörühma menetlusdokument, millega muudetakse energiaühenduse alalise kõrgetasemelise töörühma 23. märtsi 2011. aasta menetlusdokumenti nr 01/2011 PHLG-EnC, millega kehtestatakse personaliküsimusi käsitlevad vahekohtumenetlust reguleerivad eeskirjad vastavalt energiaühenduse personalieeskirjade artiklile 14.
 Võttes arvesse energiaühenduse lepinguosaliste või energiaühenduse sekretariaadi märkusi, võib töörühma otsuse eelnõu väiksemates muudatustes kokku leppida enne töörühma koosolekut või selle ajal.
 Seoses sellega ja tingimusel, et energiaühenduse alaline kõrgetasemeline töörühm võtab vastu menetlusdokumendi nr 01/2011 PHLG-EnC kavandatud muudatuse, kinnitab nõukogu Manuel Kellerbaueri nimetamise Euroopa Komisjoni esindajana vahekohtukomitee alaliseks liikmeks ja Lars Albathi nimetamise Euroopa Komisjoni esindajana vahekohtukomitee alaliseks asendusliikmeks.
 (1)
 Otsus D/2015/09/MC-EnC.
 (2)
 D/2015/09/MC-EnC
 (3)
 *Kõnealune nimetus ei piira seisukohti staatuse suhtes ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244 (1999) ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.


type: wikipedia

text:
Tips 59 (WZ-120)- ķīniešu kaujas pamattanks.
 1957.gadā Ķīna saņēma dažus paraugus un licenci padomju Т-54А tanka ražošanai. Tanka sērijveida ražošana sākās 1957 gadā Baotou pilsētā (Iekšējā Mongolija) tanku rūpnīcā No 617.
 Šīs tanku rūpnīcas būvniecībā un tanka ražošanā aktīvi piedalījās padomju speciālisti. Vēlāk ražošana tika uzsākta vēl divās rūpnīcās Iekšējā Mongolijā un Šanhajā.
 Sērijveida tanku Tips 59 ražošana turpinājās līdz 1987 gadam, turklāt pēdējās mašīnas bija ievērojami modernizētas.
 Sērijveida mašīnu pirmās partijas bija pilnībā identiskas padomju tankam, turpmāk ražošanas tehnoloģija maksimāli vienkāršojās, ieviesa nenozīmīgas izmaiņas lokālai specifikai un ar 1961 g. tanks saņēma oficiālu apzīmējumu Tips 59 (WZ-120).
 Ražošanas procesā tanku vairākkārt modernizēja un pielāgoja Dienvidaustrumu Āzijas specifikācijai un nosacījumiem.
 Tā, pakāpeniski parādījās jauni modeļi: Tips 69, Tips 79, Tips 80.
 Kaujas pamattanks Tips 59 bija vismasveidīgāk pārstāvēts Ķīnas armijā. Tā ražošanas apjomi sastādīja: septiņdesmito gadu sākumā 500-700 vienību, 1979.g. — 1000, 1980.g. — 500, 1981.g. — 600, 1982.g. —1200, 1983.g. — 1500-1700 vienību.
 Deviņdesmito gadu vidū Ķīnas Tautas armijas apbruņojuma bija aptuveni 6000 tanki Tips 59.
 Liels skaits šo tanku tika eksportēts šādās valstīs: Albānija (470), Bangladeša (aptuveni 100), Irāna (500), Irāka (aptuveni 700, modernizētie varianti), Kongo (15), Kambodža (aptuveni 50), Ziemeļkoreja (175), Pakistāna (1200, tai skaitā ražoti pēc licences), Vjetnama (350), Zimbabve (35), Tanzānija (30), Sudāna (50).
 Modifikācijas
 Tips 59-I (WZ-120A; jauns 100 mm lielgabals, 1960.g.)
 Tips 59-I NORINCO Retrofit Package (modernizācijas projekts)
 Tips 59-I (variants Pakistānas armijai)
 Tips 59-II(A)(WZ-120B; jauns 105 mm lielgabals)
 Tips 59(D1) (WZ-120C/C1; modernizētais Tips 59-II)
 Tips 59 Gai» (BW-120K; eksperimentāls tanks ar 120 mm lielgabalu)
 Tips 59-I modernizēts firmā Royal Ordnance
 Al' Zarrar (jauns Pakistānas tanks uz Tips 59-I bāzes)
 Safir-74 (modernizētais Irānas Tips 59-I)
 Mašīnas, kas izveidotas uz Tips 59-I bāzes
 Marksman (35 mm "pašgājējzenīartilērija", Lielbritānija)
 Koksan (170 mm krasta aizsardzības "pasgājējartilērija", ĶTDR)
 Tanku skaits bruņojumā
 Visi Irākai piederējušie tanki tagad ir iznīcināti vai pārstrādāti metāllūžņos.
 Ārējās saites
 Type 59 Main Battle Tank — GlobalSecurity.org
 Type 59 Main Battle Tank — Chinese Defence Today
 Type 59 Main Battle Tank — FAS
 Type 59 Main Battle Tank — info-pedia.net/
 Type 59 Main Battle Tank — CDI
 Ķīnas Tautas Republikas tanki


type: contracts

text:
 2.8.2012
 EL
 Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης
 L 207/38
 ΑΠΌΦΑΣΗ ΤΗΣ ΜΕΙΚΤΉΣ ΕΠΙΤΡΟΠΉΣ ΤΟΥ ΕΟΧ
 αριθ. 58/2012
 της 30ής Μαρτίου 2012
 για την τροποποίηση του παραρτήματος XIII (Μεταφορές) της συμφωνίας για τον ΕΟΧ
 Η ΜΕΙΚΤΗ ΕΠΙΤΡΟΠΗ TOY ΕΟΧ,
 Έχοντας υπόψη τη συμφωνία για τον Ευρωπαϊκό Οικονομικό Χώρο, όπως τροποποιήθηκε με το πρωτόκολλο προσαρμογής της συμφωνίας για τον Ευρωπαϊκό Οικονομικό Χώρο, εφεξής «η συμφωνία», και ιδίως το άρθρο 98,
 Εκτιμώντας τα ακόλουθα:
 (1)
 Το παράρτημα XIII της συμφωνίας τροποποιήθηκε με την απόφαση της Μεικτής Επιτροπής του ΕΟΧ αριθ. 27/2012 της 10ης Φεβρουαρίου 2012 (1).
 (2)
 Ο κανονισμός (ΕΕ) αριθ. 445/2011 της Επιτροπής, της 10ης Μαΐου 2011, για σύστημα πιστοποίησης φορέων υπεύθυνων για τη συντήρηση εμπορευματικών φορταμαξών και για την τροποποίηση του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 653/2007 (2) πρέπει να ενσωματωθεί στη συμφωνία,
 ΕΞΕΔΩΣΕ ΤΗΝ ΠΑΡΟΥΣΑ ΑΠΟΦΑΣΗ:
 Άρθρο 1
 Το παράρτημα XIII της συμφωνίας τροποποιείται ως εξής:
 1)
 Στο σημείο 42εα [κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 653/2007 της Επιτροπής] προστίθενται τα εξής:
 «, όπως τροποποιήθηκε με:
 —
 32011 R 0445: Κανονισμός (ΕΕ) αριθ. 445/2011 της Επιτροπής της 10ης Μαΐου 2011 (ΕΕ L 122 της 11.5.2011, σ. 22).».
 2)
 Μετά το σημείο 42εστ [κανονισμός (ΕΕ) αριθ. 1158/2010 της Επιτροπής] παρεμβάλλεται το ακόλουθο σημείο:
 «42εζ.
 32011 R 0445: Κανονισμός (ΕΕ) αριθ. 445/2011 της Επιτροπής, της 10ης Μαΐου 2011, για σύστημα πιστοποίησης φορέων υπεύθυνων για τη συντήρηση εμπορευματικών φορταμαξών και για την τροποποίηση του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 653/2007 (ΕΕ L 122 της 11.5.2011, σ. 22).».
 Άρθρο 2
 Τα κείμενα του κανονισμού (ΕΕ) αριθ. 445/2011 στην ισλανδική και τη νορβηγική γλώσσα, τα οποία δημοσιεύονται στο συμπλήρωμα ΕΟΧ της Επίσημης Εφημερίδας της Ευρωπαϊκής Ένωσης, είναι αυθεντικά.
 Άρθρο 3
 Η παρούσα απόφαση αρχίζει να ισχύει στις 31 Μαρτίου 2012, υπό την προϋπόθεση ότι έχουν πραγματοποιηθεί προς τη Μεικτή Επιτροπή του ΕΟΧ όλες οι κοινοποιήσεις που προβλέπονται στο άρθρο 103 παράγραφος 1 της συμφωνίας (3).
 Άρθρο 4
 Η παρούσα απόφαση δημοσιεύεται στο τμήμα ΕΟΧ και στο συμπλήρωμα ΕΟΧ της Επίσημης Εφημερίδας της Ευρωπαϊκής Ένωσης.
 Βρυξέλλες, 30 Μαρτίου 2012.
 Για τη Μεικτή Επιτροπή του ΕΟΧ
 Ο ασκών καθήκοντα Προέδρου
 Gianluca GRIPPA
 (1) ΕΕ L 161 της 21.6.2012, σ. 33.
 (2) ΕΕ L 122 της 11.5.2011, σ. 22.
 (3) Δεν έχουν αναφερθεί συνταγματικές απαιτήσεις.


type: other

text:
Doc Johnson The Perfect D Nr. 7 vibratorius - Romantika.lt
 Doc Johnson The Perfect D Nr. 7 vibruojantis falo imitatorius
 Special Price 42,98 € Lyginant su kaina taikyta laikotarpiu nuo 2020-03-29 iki 2020-04-12
 Kūno spalvos vibruojantis falo imitatorius „The Perfect D Nr. 7“ iš „Doc Johnson“ sužavės Jus itin tikroviškais pojūčiais, nes jis sudarytas iš dviejų sluoksnių: pirmasis, išorinis maloniai Jus nustebins savo minkšta, itin tikroviškai odą imituojančia tekstūra. Tuo tarpu, vidinis sluoksnis – standus ir tvirtas, todėl kartu šie sluoksniai sukuria tikro penio pojūtį. 16,51 cm naudojamo ilgio ir 4,45 cm skersmens žaislas su išraiškinga galvute ir standžiomis sėklidėmis.
 Išsamiai apie vibruojantį falo imitatorių The Perfect D Nr. 7
 Falo imitatorius „The Perfect D Nr. 7“ yra pagamintas iš kūno spalvos, lanksčios ir švelnios TPE gumos, kuri imituoja tikros odos pojūtį ir yra visiškai saugi Jūsų kūnui. Išraiškinga galvutė ir didelės sėklidės sukuria itin tikrovišką penio kopiją. 17,78 cm ilgio falo imitatorių galėsite įsiskverbti 16,51 cm, o dėl 4,45 cm skersmens mėgausitės tobulu užpildymu.
 „The Perfect D Nr. 7“ turi galingas kintančio intensyvumo vibracijas – tereikia pasukti falo pagrindą ir atrasti Jums tinkamą vibraciją. Taip pat vibruojantis falas turi laikiklį su siurbtuku, kuriuo galėsite pritvirtinti sekso žaislą ant bet kokio lygaus paviršiaus ir mėgautis įvairesnėmis sekso pozomis.
 Laikomos dalies spalva: kūno spalva
 Special Price 47,98 € Lyginant su kaina taikyta laikotarpiu nuo 2020-03-02 iki 2020-03-18
 Special Price 45,98 € Lyginant su kaina taikyta laikotarpiu nuo 2020-03-06 iki 2020-03-22
 Special Price 42,98 € Lyginant su kaina taikyta laikotarpiu nuo 2020-03-19 iki 2020-04-02


text:
Torium on alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Th () ja järjestysluku 90. Torium on radioaktiivinen aktinoidisarjan metalli ja uraanin lisäksi ainut selvästi radioaktiivinen alkuaine, jota esiintyy maankuoressa merkittäviä määriä. Lähes kaikki luonnon torium on sen pitkäikäisintä isotooppia torium-232 (232Th), jonka puoliintumisaika on 14,05 miljardia vuotta.
 Toriumia on tutkittu käytettäväksi uraanille vaihtoehtoisena ydinpolttoaineena uudenlaisissa ydinreaktoreissa.
 Historia
 Ruotsalainen kemisti Jöns Jacob Berzelius löysi toriumin vuonna 1828 Morten Thrane Esmarkin löytämästä norjalaisesta toriittimineraalista. Berzelius nimesi alkuaineen skandinaavisen ukkosenjumala Thorin mukaan. Aineella ei kuitenkaan ollut juuri mitään käyttöä, ennen kuin kaasulyhdyn hehkusukka keksittiin vuonna 1885.
 Berzelius ei eristänyt toriumia sen metallisessa muodossa; tämän tekivät ensimmäisinä vuonna 1914 D. Lely Jr. ja L. Hamburger. He valmistivat 99 % puhdasta toriummetallia pelkistämällä toriumkloridia natriumilla. Yksinkertaisemman menetelmän, jolla lisäksi saavutettiin vielä puhtaampi lopputuote, keksivät 1927 Marden ja Rentschler. He pelkistivät toriumoksidia kalsiumilla kalsiumkloridin kanssa.
 Radioaktiivisuuden tutkimuksen varhaisvaiheissa muutamille toriumin isotoopeille annettiin omia nimiään: 227Th oli radioaktinium, 228Th:sta on käytetty nimeä radiotorium, 230Th:sta nimeä ionium, 231Th:sta nimeä uraani Y ja 234Th oli uraani X1. Nämä nimet ovat kaikki vanhentuneita, paitsi ionium nimitystä käytetään edelleen merenpohjan sedimenttien ionium-torium iänmääritysmenetelmästä puhuttaessa.
 Esiintyminen ja yleisyys
 Toriumia esiintyy luonnossa monatsiitti mineraalissa (Ce, La, Nd, Th)PO4, joka on tärkein toriumin malmimineraali. Monatsiittia esiintyy laajalti maapallolla, ja yksittäiset esiintymät voivat olla suuria. Monatsiitti ei reagoi kovin helposti kemiallisesti ja tämä tekee sen käsittelystä toriumin tuottamiseksi hankalaa.
 Muita toriumia sisältäviä mineraaleja ovat esimerkiksi brockiitti, cerianiitti, cheraliitti, ekaniitti, eukseniitti, grayiitti, huttoniitti, perrieriitti, torianiitti, toriitti, tshevkiniitti, ja zirkeliitti. Harvinainen torianiitti sisältää yleensä enintään 12 % toriumdioksidia ThO2. Koska ThO2:n ja uraanidioksidin UO2 rakenne on samanlainen, näitä aktinoidien oksideja esiintyy usein samoissa mineraaleissa vaihtelevin pitoisuuksin. Myös mineraalin, josta torium ensiksi löydettiin, toriitin (ThSiO4) toriumpitoisuus voi olla korkea.
 Torium on yleisyydeltään noin lyijyn ja molybdeenin luokkaa ja yleisempää kuin sitä paremmin tunnetut alkuaineet tina, vismutti, kadmium, elohopea tai hopea. Se on noin 2–5 kertaa yleisempää maan kuoressa kuin luonnonuraani ja noin 300–400 kertaa yleisempää kuin uraanin harvinaisempi 235U isotooppi. Maankuoressa toriumia on 5–20 μg/g. Torium on jakautunut suhteellisen tasaisesti eri puolilla maapalloa. Merivedessä sitä on vain vähän, noin 6×10-4 μg/l, mikä on paljon vähemmän kuin uraanin pitoisuus merissä.
 Käyttö
 Toriumia ja sen yhdisteitä, varsinkin toriumdioksidia, käytetään mm. seosmetalleina, kaasuvalaisinten hehkusukissa, erikoislaseissa, hehkulangoissa, elektroniikassa, katalysaattoreina ja kaasuja imevänä aineena tyhjiötekniikassa. Torium on uraanin ohella ainoita radioaktiivisia aineita, joilla on muita ominaisuuksia kuin radioaktiivisuutta hyödyntäviä sovellutuksia. Toriumin käyttö on kuitenkin merkittävästi vähentynyt nykyaikana johtuen radioaktiivisuuden aiheuttamista terveys- ja ympäristöhaitoista.
 Sovelluksissa toriumdioksidi ThO2 tunnetaan joskus myös englanninkielisellä nimellä thoria. Toriumdioksidin saostaminen lasiin suurentaa sen taitekerrointa ja vähentää dispersiota, minkä johdosta sitä on käytetty korkealaatuisten linssien valmistukseen kameroissa ja tieteellisissä instrumenteissä. Toriumin oksidia voidaan käyttää katalyyttinä typpihapon ja rikkihapon valmistuksessa sekä raakaöljyn krakkauksessa. Sitä käytetään myös joissain kuumuutta kestävissä laboratorioiden upokkaissa.
 Toriumvoimalat
 Toriumin hyödyntämistä ydinvoimaloissa uraanin sijasta on tutkittu. Torium ei suoraan sovellu ydinreaktorin polttoaineeksi, koska se ei pysty ylläpitämään ketjureaktiota. Luonnossa esiintyvästä torium-232-isotoopista voidaan kuitenkin valmistaa polttoaineeksi kelpaavaa uraani-233:a säteilyttämällä sitä neutroneilla ydinreaktorissa. Toriumia ei tarvitse isotooppisesti rikastaa, kuten uraania, vaan sen käyttö perustuu ns. torium-ydinpolttoainekiertoon. Hyötöreaktorissa toriumista voidaan tuottaa uutta ydinpolttoainetta enemmän kuin vanhaa polttoainetta kuluu. Koska hyötöreaktori tuottaa jatkuvasti lisää polttoainetta, se voi hyödyntää kaivoksesta louhittavan raaka-aineen koko energiasisällön, kun taas tavallinen kevytvesireaktori pystyy käyttämään lähinnä vain uraani-235-isotoopin eli 0,7 prosenttia luonnonuraanista.
 Torium-ydinpolttoainekierrossa ei synny plutoniumia. Sen takia toriumreaktorin käytetty polttoaine on kymmenien tuhansien vuosien päästä vähemmän radioaktiivista kuin uraanireaktorin käytetty polttoaine. Toriumreaktorilla ei voi tuottaa ydinaseisiin soveltuvaa plutonium-239:ää. Mutta torium-ydinpolttoainekierto perustuu uraani-233:een, joka myös soveltuu ydinaseen rakentamiseen.
 Toriumreaktorit eivät ole yleistyneet, koska uraani on halpaa ja sitä on maankuoressa paljon. Suurimpia toriumpolttoaineen haittoja on 233U:n valmistamisen teknologinen vaikeus ja tästä johtuva prosessin kalleus.
 Fysikaaliset ominaisuudet
 Puhtaassa muodossaan torium on hopeinen, valkoinen metalli. Sitä voidaan muotoilla, venyttää, takoa ja saostaa muihin metalleihin. Se säilyttää kiiltonsa useita kuukausia. Oksidoituessaan ilman vaikutuksesta se saa pinnalleen oksidikerroksen muuttaen samalla värinsä harmaaksi ja lopulta mustaksi. Yli 130 asteen lämpötilassa hienojakoinen torium syttyy itsestään palamaan. Toriumilla on kaikista aktinoideista korkein sulamispiste, 1 750 °C mutta sen tiheys 11,724×103 kg/m3 on aktinoidisarjan toiseksi alhaisin, aktiniumin jälkeen.
 Toriumista tulee suprajohtavaa alle 1,368 K lämpötilassa. Yhdisteistä toriumhydridi Th4H15 on suprajohtavaa alle 7,5–8 K lämpötilassa. Huoneenlämpötilassa se johtaa sähköä kuten metalli. Torium on paramagneettista ja sen magneettinen suskeptibiliteetti huoneenlämmössä on 0,412×4π×10−9 m3/kg.
 Kemialliset ominaisuudet ja yhdisteet
 Valkoinen toriumdioksidi ThO2 on eniten tutkittu ja tärkein toriumin yhdiste. Pelkästään sitä käsitteleviä patentteja on myönnetty yli 430, joista 53 liittyy yhdisteen käyttämiseen katalyyttinä. Myös toriummonoksidin ThO olemassaolosta on viitteitä, vaikkakin metallisen toriumin pinnalle muodostuva musta oksidikerros on koostumukseltaan lähinnä ThO(OH,Cl)H, jossa torium esiintyy +IV hapetusluvulla.
 Toriumilla on halideja kaikkien halogeenien kanssa: toriumfluoridi ThF4, toriumbromidi ThBr4, toriumkloridi ThCl4 ja toriumjodidit ThI4, ThI3 ja ThI2. Kaikki hapetusluvun +IV tetrahalidit ovat hygroskooppisia aineita, jotka liukenevat hyvin poolisiin liuottimiin kuten veteen. Myös oksyhalideja kuten ThOF2 ja ThOCl2 tunnetaan.
 Muita toriumyhdisteitä on mm. toriumnitraatti, toriumkarbidi ja toriumoksalaatti. Torium reagoi vedyn kanssa muodostaen hydridit ThH2 ja Th4H15. Useita binäärisiä toriumin kalkogeenejä ja oksykalkogeenejä tunnetaan rikin, seleenin ja telluurin kanssa.
 Isotoopit
 Toriumin kaikki isotoopit ovat radioaktiivisia. Luonnossa (lähes 100 %) esiintyvä 232Th-isotooppi on heikosti radioaktiivinen alfasäteilijä. Sen puoliintumisaika on yli 14 miljardia vuotta, mikä on enemmän kuin maapallon ikä ja hieman suurempi kuin arvioitu maailmankaikkeuden ikä. Muita toriumin isotooppeja esiintyy radioaktiivisissa mineraaleissa vain hivenmääriä, ja ne ovat syntyneet radioaktiivisten hajoamisten seurauksena, yleensä uraanin isotoopeista 235U ja 238U, sillä ne ovat näistä alkavien pitkien hajoamissarjojen välijäseniä. 232Th:sta alkava hajoamissarja tunnetaankin nimellä toriumsarja. 232Th alfahajoaa radioaktiiviseksi radium-228:ksi, jonka puoliintumisaika on 5,7 vuotta. Tämä hajoaa välijäsenten kuten toisen toriumisotoopin 228Th ja huoneilmastakin mahdollisesti löytyvän radon-220:n kautta pysyväksi lyijyn isotoopiksi. Toriumsarjan loppupään hajoaminen on nopeaa, koska kaikkien muiden kuin 228Ra:n ja 228Th:n yhteenlasketut puoliintumisajat ovat alle 5 päivää.
 Lähde:
 EC = Elektronisieppaus
 SF = Spontaani fissio
 α = Alfahajoaminen
 β+ = Beeta-plus-hajoaminen
 β− = Beeta-miinus-hajoaminen
 IT = Isomeerinen transitio
 m = Välitila tai virittynyt atomi
 Eri toriumin isotoopin käyttäytyvät kemiallisesti identtisesti, mutta niiden fysikaaliset ominaisuuksissa on jonkin verran vaihtelua: Esimerkiksi isotooppisesti puhtaiden 228Th, 229Th, 230Th, ja 232Th tiheydet ovat 11,52, 11,58, 11,63, ja 11,73 g/cm3. Isotoopin 229Th odotetaan olevan fissiili niin, että sen kriittinen massa olisi 2 839 kg, tosin teräksestä valmistettua neutroniheijastinta käytettäessä se putoaisi 994 kg:aan. Vaikka 232Th ei ole fissiili, se on fertiili nuklidi, joka voidaan muuttaa fissiiliksi 233U:ksi neutronisieppauksella.
 Isotooppien atomimassat:
 Katso myös
 Sulasuolareaktori
 Kidetankoprosessi
 Compton–Belkovich torium anomalia
 Lähteet
 Huomautukset
 Viitteet
 Aiheesta muualla
 Periodictable: Technical data for Thorium
 The potential of thorium as a nuclear fuel
 American elements: Thorium Technical and Safety Data
 Argonne National Laboratory: Radiological and Chemical Fact Sheets to Support Health Risk Analyses for Contaminated Areas, Thorium, sivut 52–53 (pdf)
 Webmineral: Mineral Species containing Thorium (Th)
 Mindat: The Mineralogy of Thorium
 Mindat: Thorium
 Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Thorium
 Tulevaisuuden ydinvoimalan voi sammuttaa nappia painamalla Helsingin Sanomat 1.6.2013.
 Alkuaineet
 Metallit
 Seulonnan keskeiset artikkelit


text:
 8.4.2006
 ES
 Diario Oficial de la Unión Europea
 C 86/16
 Recurso interpuesto el 10 de febrero de 2006 contra la República Francesa por la Comisión de las Comunidades Europeas
 (Asunto C-79/06)
 (2006/C 86/30)
 Lengua de procedimiento: francés
 En el Tribunal de Justicia de las Comunidades Europeas se ha presentado el 10 de febrero de 2006 un recurso contra la República Francesa formulado por la Comisión de las Comunidades Europeas, representada por la Sra. M. Heller, en calidad de agente, que designa domicilio en Luxemburgo.
 La Comisión de las Comunidades Europeas solicita al Tribunal de Justicia que:
 1)
 Declare que la República Francesa ha incumplido las obligaciones que le incumben en virtud del artículo 228, apartado 1, del Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, al no haber adoptado las medidas que lleva consigo la ejecución de la sentencia del Tribunal de Justicia de las Comunidades Europeas de 27 de noviembre de 2003 en el asunto C-429/01, (1) sobre la adaptación incorrecta e incompleta del Derecho interno a la Directiva 90/219/CEE. (2)
 2)
 Que se ordene a la República Francesa a pagar a la Comisión de las Comunidades Europeas, en la cuenta «recursos propios de la Comunidad Europea», una multa coercitiva de 168.800 euros por cada día de retraso en la ejecución de la sentencia recaída en el asunto C-429/01, desde el día en que se dicte sentencia en el presente asunto hasta el día en que se haya cumplido la sentencia dictada en el asunto C-429/01.
 3)
 Que se condene en costas a la República Francesa.
 Motivos y principales alegaciones
 La República Francesa debería haber iniciado inmediatamente después de la sentencia del Tribunal de Justicia, el procedimiento legislativo necesario y adoptar las modificaciones apropiadas para cumplir con lo establecido en la Directiva 90/219/CEE.
 Ahora bien, hasta el momento no se han adoptado todavía las modificaciones necesarias, tanto a nivel legislativo como reglamentario, 14 años, es decir, diez y siete años respectivamente desde el vencimiento del plazo para la adaptación del Derecho interno y más de dos años después de la sentencia por la que se declaraba el incumplimiento.
 (1) Rec. 2003, p. I-4355.
 (2) Directiva 90/219/CEE del Consejo, de 23 de abril de 1990, relativa a la utilización confinada de microorganismos modificados genéticamente (MOMG), DO L 117, p. 1.


text:
Sepsi Arena a găzduit în weekend turneele 9 și 10 din faza de calificare a Cupei României 3x3 feminin, ediția 2018-2019. CSM Satu Mare și FCC ICIM Arad au câștigat finalele în fața aceleiași echipe, Agronomia București. După cele 10 turnee din faza de calificare, Sepsi Sfântu Gheorghe conduce, iar pe locurile următoare sunt Phoenix Știința Constanța și FCC ICIM Arad. Câștigătoarea trofeului se va decide în 26 mai, când va avea loc turneul final.
 Turneul 9 s-a disputat sâmbătă, 23 februarie, la Sepsi Arena. CSM Satu Mare a câștigat turneul după 17-9 în finala cu Agronomia. Sătmărencele, în formula Andreea Lazăr, Alexandra Uiuiu, Adina Pop și Roxana Pane, au mai trecut în faza eliminatorie de ACS KSE Târgu Secuiesc (22-7) și Sepsi Sfântu Gheorghe (21-15). CS Agronomia, cu Alexandra Chițanu, Georgiana Plăvițu, Mihaela Chelariu și Claudia Ușurelu, le-a eliminat în drumul spre finală pe CSU Oradea (21-6) și Phoenix Constanța (17-12).
 CSM Satu Mare a fost a treia echipă care a ajuns la 3 turnee câștigate în faza de calificare, după ce s-a impus în turneele 3 și 5. Celelalte două formații care au câștigat de trei ori sunt Phoenix Știința Constanța (turneele 1, 2 și 4) și Sepsi Sfântu Gheorghe (turneele 6, 7 și 8).
 Duminică s-a încheiat faza aceasta a cupei cu turneul 10. FCC ICIM Arad a trecut în ultimul act de CS Agronomia cu 15-13. Arădencele au obținut prima victorie după ce au pierdut alte trei finale. În drumul spre finală, Adela Mercea, Dora Ardelean, Anamaria Ciotir și Rita Bartok au trecut de ACS KSE Târgu Secuiesc (21-7) și Sepsi Sfântu Gheorghe (21-11). Agronomia, în aceeași componență de sâmbătă, a ajuns în finală după jocuri cu CSM Târgu Mureș (15-4) și CSM Târgoviște (21-9).
 După cele 10 turnee din faza de calificare clasamentul este:
 1 ACS Sepsi Sic Sf. Gheorghe 2940 puncte
 2 Phoenix Știința Constanța 2572 puncte
 3 FCC ICIM Arad 2360 puncte
 4 CSM Satu Mare 2320 puncte
 5 CSM Târgoviște 2212 puncte
 6 Agronomia București 2084 puncte
 7 Rapid București 1520 puncte
 8 CSM Tg. Mureș 1432 puncte
 9 CSU CSM Oradea 1152 puncte
 10 ACS KSE Tg. Secuiesc 1032 puncte
 11 Universitatea Cluj-Napoca 856 puncte
 12 Olimpia CSU Brașov 844 puncte
 13 CSM Alexandria 756 puncte
 Conform Regulamentului Specific al Competițiilor de Baschet 3x3 Feminin, de pe site-ul federației, toate cele 13 echipe vor evolua atât la turneul semifinal cât și la turneul final, din 25 și 26 mai. Capii de serie pentru grupele de la aceste turnee vor fi stabiliți în funcție de clasament acestei competiții. Reamintim că toate echipele din Liga Națională de Baschet Feminin sunt obligate să participe la toate turneele din Cupa României 3x3.
 Andreea Vlase / 25 February 2019 / 22:15