text:
 EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON
 Brüssel 21.8.2007
 KOM(2007) 477 lõplik
 2007/0171 (CNS)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 selle kohta, et kirjutatakse alla ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline
 audiovisuaalvaldkonda käsitlev leping, millega kehtestatakse tingimused Šveitsi
 Konföderatsiooni osalemiseks ühenduse programmis MEDIA 2007, ja lõppakt
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 selle kohta, et sõlmitakse ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline
 audiovisuaalvaldkonda käsitlev leping, millega kehtestatakse tingimused Šveitsi
 Konföderatsiooni osalemiseks ühenduse programmis MEDIA 2007, ja lõppakt
 (komisjoni esitatud)
 ET ET
 ---pagebreak--- SELETUSKIRI
 Vastavalt ühenduse programmi MEDIA 2007 kehtestamise otsuse1 artiklile 8 on programmis
 osalemine avatud ka EFTA riikidele, kes kuuluvad EMPsse, ning ka Euroopa kolmandatele
 riikidele, kes on alla kirjutanud Euroopa Nõukogu piiriülese televisiooni konventsioonile.
 Enne sellistele Euroopa kolmandatele riikidele programmis osalemise võimaluse andmist
 tuleb kontrollida nende seaduste vastavust ühenduse õigustikule ning seda nii sise- kui ka
 välismõõtmes.
 Pärast 1992. aastal toimunud rahvahääletust, millega lükati tagasi Šveitsi osalemine EMP
 lepingus, on Šveits siiski näidanud üles pidevat huvi tugevdada koostööd ELiga
 audiovisuaalvaldkonnas. Edaspidiseid läbirääkimisi käsitlevas ühisdeklaratsioonis, mis lisati
 Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vahel 21. juunil 1999 allakirjutatud seitsmele lepingule,
 deklareerisid mõlemad osalised, et ettevalmistustööd läbirääkimisteks Šveitsi osalemise üle
 ühenduse MEDIA programmides peaksid kulgema kiiresti.
 See koostöövaldkond võeti tõepoolest arutlusele kahepoolsete läbirääkimiste järgmises
 tsüklis. Euroopa Ühendus ja Šveits kirjutasid 26. oktoobril 2004 alla lepingu Šveitsi osalemise
 kohta programmides MEDIA Plus ja MEDIA Training2. Leping jõustus 1. aprillil 20063.
 Programmide MEDIA Plus ja MEDIA Training lõppemisega 31. detsembril 2006 lepingu
 kehtivus lõppes.
 Nõukogu andis 12. veebruaril 2007 volitused läbirääkimiste avamiseks Šveitsiga osalemise
 üle programmis MEDIA 2007. Komisjon on pidanud Šveitsiga läbirääkimisi uue lepingu
 sõlmimiseks Šveitsi osalemiseks programmis MEDIA 2007, juhindudes
 läbirääkimissuunistest, mis olid lisatud nõukogu otsusele volituste andmise kohta
 läbirääkimiste avamiseks, ja konsulteerides nõukogu määratud asjaomase komiteega.
 Lepingu projekt ning lõppakti projekt parafeeriti 2. juulil 2007. Mõlemad dokumendid on
 lisatud järgnevatele nõukogu otsuste ettepanekutele.
 Šveits on esimene ja praegu ainus Euroopa riik, kes osaleks selles programmis, kuigi ta ei ole
 ei EMP liige ega kandidaatriik.
 Lepingu projektis käsitletud peamised teemad on järgmised:
 • Vastavalt programmi kehtestamise otsuses esitatud osalemise eeltingimustele on lepingu I
 lisas sätestatud tingimused, millele Šveitsi ringhäälingut reguleeriv raamistik peab
 vastama, ning muu asjaomane kord, mis peab kehtima lepingu jõustumise hetkel. Sellega
 seoses on eelmise lepingu sätted läbi vaadatud ja neid on täiendatud, et saavutada paremat
 kooskõla Šveitsi seaduste ja ühenduse õigustiku vahel. I lisa artiklid 1 ja 4 lubavad
 saavutada paremat kooskõla vastuvõtmise ja taasedastamise vabadust käsitlevate sätete
 vahel ning sama I lisa artikliga 2 tagatakse Šveitsi vastavus ühenduse sätetele meetmete
 puhul, millega kaitstakse ühiskonna jaoks tähtsamate sündmuste edastamist – piirideta
 1
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsus 1718/2006/EÜ toetusprogrammi
 rakendamise kohta Euroopa audiovisuaalsektoris (MEDIA 2007) (ELT L 327, 24.11.2006, lk 12).
 2
 ELT L 90, 28.3.2006, lk 23.
 3
 ELT L 90, 28.3.2006, lk 35.
 ET 2 ET
 ---pagebreak--- televisiooni direktiivi artikkel 3a. Ühendus tagab Šveitsile samaväärse kohtlemise nõukogu
 deklaratsiooniga, mis sisaldub lõppaktis.
 • Šveitsi osalejate esitatud projektide ja algatuste suhtes kehtivad samad tingimused, reeglid
 ja menetlused, mis kehtivad liikmesriikide osalejate puhul nimetatud programmi raames,
 eriti just taotluste ja projektide esitamise, hindamise ja valiku puhul ning ka seoses
 riigiasutuste vastutusega programmi rakendamise ning programmis osalemise jälgimisega
 seotud meetmete eest.
 • Lepingu II lisa kohaselt maksab Šveits igal aastal rahalist osamaksu programmis
 osalemiseks.
 • Finantskontrolli ja auditi küsimustes tegutseb Šveits III lisa kohaselt kooskõlas ühenduse
 sätetega, kaasa arvatud ühenduse asutuste teostatavad kontrollid.
 • Lepingut kohaldatakse ajutiselt alates allakirjutamise kuupäevast ja seejärel kehtib see kuni
 programmi lõppemiseni või kuni üks osalistest teavitab teist lepinguosalist soovist leping
 lõpetada.
 • Lepingut haldab ühiskomitee, kes koosneb mõlema lepinguosalise esindajatest.
 Šveits saatis 30. mail 2007 komisjonile kirja (liidunõukogu liige Couchepin volinik
 Redingile), millega kinnitas Šveitsi audiovisuaalpoliitika välisdimensiooni seisukohtade
 ühtivust Euroopa Liidu omadega; neid seisukohti kaitseb Šveits asjaomastel rahvusvahelistel
 läbirääkimistel. Sellega seoses väideti kirjas, et Šveits ratifitseerib parajasti kultuurilise
 väljenduse mitmekesisuse kaitse ja edendamise UNESCO konventsiooni.
 Kirjas esitatud mõtetele tuginedes ning lepingu eduka rakendamise ja audiovisuaalpoliitika
 valdkonda kuuluvate küsimuste alase koostöö tugevdamiseks on lõppakti lülitatud
 ühisdeklaratsioon, millega pannakse alus kahepoolselt kasulikule dialoogile nendes
 küsimustes.
 Teise ühisdeklaratsiooniga võtavad lepinguosalised endale kohustuse kohandada ühiskomitee
 kaudu lepingut, kui praeguse piirideta televisiooni direktiivi läbivaadatud versioon jõustub.
 Analoogiliselt eelmise lepingu allakirjutamisel 20. oktoobril 2004 kehtestatud korrale võtab
 nõukogu vastu deklaratsiooni, milles käsitletakse Šveitsi esindajate osalemist vaatlejatena
 programmikomitee koosolekutel Šveitsiga seotud küsimuste puhul.
 On tehtud ettepanek võtta vastu teine nõukogu deklaratsioon I lisa kohta, et tagada Šveitsile
 võrdväärne kohtlemine seoses kohustustega, mis Šveits võttis endale ühiskonna jaoks
 tähtsamate sündmuste suhtes.
 Komisjon on läbirääkimiste tulemustega rahul ning palub nõukogul anda volitus kirjutada alla
 EÜ nimel ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline audiovisuaalvaldkonda käsitlev
 leping, millega kehtestatakse tingimused Šveitsi Konföderatsiooni osalemiseks ühenduse
 programmis MEDIA 2007, ja lõppakt.
 Kavandatud otsusega allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta rakendatakse
 lepinguprojekti sätet hakata seda ajutiselt kohaldama allakirjutamise kuupäevast. See säte
 võimaldab Šveitsi osalistel võtta osa veel paljudest pakkumiste konkurssidest.
 ET 3 ET
 ---pagebreak--- Šveits rahastab omalt poolt programmi MEDIA 2007 nii, nagu osaleks ta selles alates
 esimesest päevast.
 Esitatud ettepanek lepingu sõlmimise kohta tekitab käesoleva lepingu poliitilise seose seitsme
 21. juunil 1999 allakirjutatud lepinguga, eelkõige lepinguga isikute vaba liikumise kohta,
 mille pikendamise otsustab Šveits 2009. aastal, ja väga tõenäoliselt pannakse see otsus
 rahvahääletusele.
 ET 4 ET
 ---pagebreak--- Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 selle kohta, et kirjutatakse alla ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline
 audiovisuaalvaldkonda käsitlev leping, millega kehtestatakse tingimused Šveitsi
 Konföderatsiooni osalemiseks ühenduse programmis MEDIA 2007, ja lõppakt
 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 150 lõiget 4 ja artikli 157
 lõiget 3, koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lausega,
 võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
 ning arvestades järgmist:
 (1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsuses nr 1718/2006/EÜ
 toetusprogrammi rakendamise kohta Euroopa audiovisuaalsektoris ("MEDIA 2007")
 (ELT L 327, 24.11.2006, lk 12), eelkõige selle artiklis 8 on sätestatud, et programmis
 võivad lisaassigneeringute alusel ja vastavalt huvitatud poolte vahel sõlmitavates
 lepingutes sätestatud tingimustele osaleda ka riigid, kes on alla kirjutanud Euroopa
 Nõukogu piiriülese televisiooni konventsioonile, kuid ei ole EFTA riigid, EMP
 lepinguga liitunud riigid ega Euroopa Liidu kandidaatriigid.
 (2) Nõukogu on volitanud komisjoni pidama läbirääkimisi Euroopa Ühenduse nimel
 lepingu ja selle lõppakti küsimustes, mis võimaldaks Šveitsi Konföderatsioonil osaleda
 selles programmis.
 (3) Läbirääkimised viidi lõpule 2. juulil 2007 lepinguprojekti parafeerimisega.
 (4) Lepingu artiklis 13 on nähtud ette, et seda kohaldatakse ajutiselt alates allakirjutamise
 kuupäevast.
 (5) See leping ning lõppakt tuleks alla kirjutada,
 ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:
 Artikkel 1
 Eeldusel, et hilisemal kuupäeval leping sõlmitakse, lubatakse käesolevaga nõukogu eesistujal
 määrata isik(ud), kes on volitatud ühenduse suhtes siduvale lepingule ja lõppaktile alla
 kirjutama.
 ET 5 ET
 ---pagebreak--- Artikkel 2
 Lepingut kohaldatakse ajutiselt alates allakirjutamise kuupäevast.
 Artikkel 3
 Lepingu artikliga 8 ette nähtud ühiskomitees esindab ühendust komisjon.
 Artikkel 4
 Käesolev leping on seotud seitsme lepinguga, mis kirjutati Šveitsiga alla 21. juunil 1999 ja
 sõlmiti nõukogu 4. aprilli 2002. aasta otsusega.
 Artikli 12 kohaselt käesolevat lepingut ei uuendata ega peeta selle üle läbirääkimisi, kui
 esimeses lõigus osutatud lepingud lõpetatakse.
 Artikkel 5
 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
 Lepingu ja lõppakti tekstid on lisatud käesolevale otsusele.
 Brüssel, .....
 Nõukogu nimel
 Eesistuja
 ET 6 ET
 ---pagebreak--- 2007/0171 (CNS)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 selle kohta, et sõlmitakse ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline
 audiovisuaalvaldkonda käsitlev leping, millega kehtestatakse tingimused Šveitsi
 Konföderatsiooni osalemiseks ühenduse programmis MEDIA 2007, ja lõppakt
 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 150 lõiget 4 ja artikli 157
 lõiget 3, koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lausega ja artikli 300 lõike 3 esimese
 punktiga,
 võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
 võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,4
 ning arvestades järgmist:
 (1) Komisjon on Euroopa Ühenduse nimel pidanud läbirääkimisi lepingu üle, mis
 võimaldaks Šveitsi Konföderatsioonil osaleda ühenduse programmis MEDIA 2007, ja
 lõppakti üle.
 (2) Leping ja lõppakt kirjutati ühenduse nimel alla............................2007 tingimusel, et
 leping hilisemal kuupäeval sõlmitakse, kooskõlas Nõukogu otsusega ....../...../20075.
 (3) Leping tuleks heaks kiita,
 ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:
 Artikkel 1
 Euroopa Ühendus kiidab heaks Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise
 audiovisuaalvaldkonda käsitleva lepingu, millega kehtestatakse tingimused Šveitsi
 Konföderatsiooni osalemiseks ühenduse programmis MEDIA 2007.
 Artikkel 2
 Nõukogu eesistuja saadab ühenduse nimel lepingu artiklis 13 ettenähtud teatised.
 4
 ELT C ...., ....., lk....
 5
 ELT L ..., ..., lk ...
 ET 7 ET
 ---pagebreak--- Artikkel 3
 Lepingu artikliga 8 ettenähtud ühiskomitees esindab ühendust komisjon.
 Artikkel 4
 Kõnealune leping on seotud seitsme lepinguga, mis kirjutati Šveitsiga alla 21. juunil 1999 ja
 sõlmiti nõukogu 4. aprilli 2002. aasta otsusega.
 Artikli 12 kohaselt kõnealust lepingut ei uuendata ega peeta selle üle läbirääkimisi, kui
 esimeses lõigus osutatud lepingud lõpetatakse.
 Artikkel 5
 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
 Brüssel, .....
 Nõukogu nimel
 eesistuja
 ET 8 ET
 ---pagebreak--- LEPING
 Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel audiovisuaalvaldkonnas,
 millega kehtestatakse tingimused Šveitsi Konföderatsiooni osalemiseks ühenduse
 programmis MEDIA 2007
 EUROOPA ÜHENDUS, edaspidi „ühendus”,
 ühelt poolt
 ja ŠVEITSI KONFÖDERATSIOON, edaspidi „Šveits”,
 teiselt poolt,
 edaspidi koos viidatuna „lepinguosalised”,
 võttes arvesse, et ühendus on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006.
 aasta otsusega nr 1718/2006/EÜ6 kehtestanud Euroopa audiovisuaalsektori toetamise
 programmi (edaspidi „programmi MEDIA 2007 kehtestamise otsus”);
 võttes arvesse, et programmi MEDIA 2007 kehtestamise otsuse artikkel 8 näeb teatud
 tingimustel ette, et lisaassigneeringute alusel ja kooskõlas huvitatud poolte vahel
 sõlmitavates lepingutes sätestatud tingimustega võivad programmis osaleda ka
 kolmandad riigid, kes on alla kirjutanud Euroopa Nõukogu piiriülese televisiooni
 konventsioonile, kuid ei ole EFTA riigid, EMP lepinguga liitunud riigid ega Euroopa
 Liidu kandidaatriigid;
 võttes arvesse, et eelnimetatud sätte kohaselt tuleb enne programmi rakendamist
 kolmandates riikides kontrollida nende seaduste vastavust asjakohasele ühenduse
 õigustikule;
 võttes arvesse, et Šveits osales programmides MEDIA Plus ja MEDIA Training, mis
 lõppesid 31. detsembril 2006;
 võttes arvesse, et Šveits kohustub täiendama oma õiguslikku raamistikku, et tagada
 selle vajalik vastavus ühenduse õigustikule; võttes arvesse, et käesoleva lepingu
 jõustumise kuupäeval täidab Šveits seega osalemistingimusi, mis on sätestatud
 programmi MEDIA 2007 kehtestamise otsuse artiklis 8;
 võttes eelkõige arvesse, et Šveitsi ja ühenduse koostöö programmi MEDIA 2007
 eesmärkide saavutamiseks Šveitsi ja ühendust siduva riikidevahelise koostöö raames
 aitab suurendada selle programmiga seotud eri ettevõtmiste mõju ning tõsta ühenduse
 ja Šveitsi asjaomase eriala tööjõu kvalifikatsiooni;
 võttes arvesse, et lepinguosaliste ühistes huvides on arendada audiovisuaalsete
 programmide tootmist Euroopas laiema koostöö raames;
 6
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1718/2006/EÜ, 15. november 2006 toetusprogrammi
 rakendamise kohta Euroopa audiovisuaalsektoris (MEDIA 2007) (ELT L 327, 24.11.2006, lk
 12).
 ET 9 ET
 ---pagebreak--- võttes arvesse lepinguosaliste lootusi saada mõlemapoolset kasu Šveitsi osalemisest
 programmis MEDIA 2007,
 ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:
 Artikkel 1
 Sisu
 Käesoleva lepinguga ühenduse ja Šveitsi vahel alustatud koostöö eesmärk on Šveitsi
 osalemine kõikides programmi MEDIA 2007 meetmetes. Kui käesolevas lepingus ei
 ole sätestatud teisiti, lähtutakse selle koostöö puhul programmi MEDIA 2007
 kehtestamise otsuses esitatud eesmärkidest, kriteeriumidest, menetlustest ja
 tähtaegadest.
 Artikkel 2
 Õiguslike raamistike vastavus
 Šveitsi vastavuse tagamiseks eelnimetatud programmi MEDIA 2007 kehtestamise
 otsuses sätestatud osalemistingimustele käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval
 rakendab Šveits I lisas nimetatud meetmeid, et viia Šveitsi õiguslik raamistik vajalikul
 määral vastavusse ühenduse õigustikuga.
 Artikkel 3
 Osalemise tingimused
 Kui lepingus ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse järgmisi tingimusi:
 1. Šveitsi organisatsioonide ja eraisikute jaoks on meetmetes osalemise
 tingimused samad kui ühenduse liikmesriikide organisatsioonide ja eraisikute
 jaoks.
 2. Šveitsi asutuste, organisatsioonide ja eraisikute õigust osaleda reguleerivad
 programmi MEDIA 2007 kehtestamise otsuse sätted.
 3. Selleks, et tagada programmi olulisus ühenduse seisukohalt, peavad kõik
 projektid ja meetmed, mille puhul on vaja Euroopa partnerlust, ühenduselt
 rahalise toetuse saamise tingimustele vastamiseks kaasama vähemalt ühe
 ühenduse liikmesriigis asuvat partneri. Muud projektid ja meetmed peavad
 olema selgelt olulised Euroopa ja ühenduse seisukohalt.
 Artikkel 4
 Menetluskord
 1. Šveitsi asutuste, organisatsioonide ja isikute taotluste esitamise, hindamise ja
 valiku tingimused on samad, mida kohaldatakse ühenduse asutuste,
 organisatsioonide ja isikute suhtes.
 ET 10 ET
 ---pagebreak--- 2. Kooskõlas programmi MEDIA 2007 kehtestamise otsuse asjakohaste
 sätetega võib Euroopa Ühenduste Komisjon (edaspidi „komisjon”) teda
 projektide hindamisel abistavate sõltumatute ekspertide nimetamisel kaaluda
 Šveitsi spetsialistide nimetamist.
 3. Komisjoniga suhtlemisel on taotluste, lepingute, aruannete ja muude
 programmiga seotud haldusküsimuste lahendamisel kasutatavaks keeleks
 mõni ühenduse ametlikest keeltest.
 Artikkel 5
 Riiklikud struktuurid
 1. Šveits seab riigi tasemel sisse vastavad struktuurid ja mehhanismid ning
 võtab vajalikud meetmed programmi MEDIA 2007 rakendamise riigi
 tasandil juhtimiseks ja organiseerimiseks vastavalt kõnealuse programmi
 kehtestamise otsuse sätetele. Šveits kohustub koostöös komisjoniga looma
 MEDIA Desk’i.
 2. Suurim rahaline toetus, mida programmi raames on võimalik MEDIA Desk’i
 meetmetele määrata, ei tohi ületada 50% meetmete kogueelarvest.
 Artikkel 6
 Finantssätted
 Programmis MEDIA 2007 osalemise kulude katmiseks tasub Šveits igal aastal
 Euroopa Liidu üldeelarvesse rahalist osamaksu vastavalt II lisas nimetatud
 tingimustele.
 Artikkel 7
 Finantsjärelevalve
 Šveitsi-poolsete programmis MEDIA 2007 osalejate finantsjärelevalve eeskirjad on
 esitatud III lisas.
 Artikkel 8
 Ühiskomitee
 1. Käesolevaga asutatakse ühiskomitee.
 2. Ühiskomiteesse kuuluvad ühelt poolt ühenduse ja teiselt poolt Šveitsi
 esindajad. Ühiskomitee tegutseb vastastikuse kokkuleppe alusel.
 3. Ühiskomitee vastutab käesoleva lepingu täitmise juhtimise ja nõuetekohase
 rakendamise eest.
 4. Ühe või teise osalise taotlusel vahetavad osalised teavet ning peavad
 ühiskomitees nõu käesoleva lepinguga hõlmatud meetmete ja nendega seotud
 finantsküsimuste üle.
 ET 11 ET
 ---pagebreak--- 5. Käesoleva lepingu vajaliku toimivuse arutamiseks tuleb ühiskomitee kokku
 ühe lepinguosalise taotlusel. Komitee võtab vastu oma töökorra ning võib
 moodustada töögruppe, kes aitavad teda tema ülesannete täitmisel.
 6. Lepinguosalised võivad käesoleva lepingu täitmisel või tõlgendamisel
 tekkivad lahkarvamused esitada lahendamiseks ühiskomiteele. Ühiskomitee
 võib tekkinud lahkarvamuse lahendada ja selleks esitatakse talle kogu
 kujunenud olukorra täpseks hindamiseks ja vastuvõetava lahenduse
 leidmiseks vajalik teave. Ühiskomitee kaalub kõiki võimalusi, mis tagaksid
 käesoleva lepingu laitmatu toimimise.
 7. Ühiskomitee vaatab korrapäraselt läbi käesoleva lepingu lisasid. Ühe
 lepinguosalise ettepanekul võib ta otsustada neid muuta.
 Artikkel 9
 Järelevalve, hindamine ja aruanded
 Ilma et see piiraks ühenduse kohustusi seoses programmi järelevalve ja hindamisega
 kooskõlas programmi MEDIA 2007 kehtestamise otsuse sätetega, kontrollitakse
 Šveitsi osalemist programmis MEDIA 2007 pidevalt ühenduse ja Šveitsi vahelise
 partnerluse alusel. Omapoolse panusena programmi rakendamisel saadud kogemuste
 aruannete koostamisse esitab Šveits ühendusele kaastöö selles valdkonnas riigi
 tasandil võetud meetmetest. Šveits võtab osa teistest ühenduse poolt ettenähtud
 konkreetsetest sellekohastest meetmetest.
 Artikkel 10
 Lisad
 Käesoleva lepingu lisad moodustavad selle lahutamatu osa.
 Artikkel 11
 Territoriaalne kohaldatavus
 Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt Euroopa ühenduse asutamislepingu
 kohaldamisalal ja nimetatud lepingus sätestatud tingimustel ning teiselt poolt Šveitsi
 territooriumil.
 Artikkel 12
 Kestus ja lõpetamine
 1. Käesolev leping kehtib programmi MEDIA 2007 kestel.
 2. Kui ühendus võtab vastu uue mitmeaastase toetusprogrammi Euroopa
 audiovisuaalsektoris, võidakse käesolevat lepingut pikendada või pidada
 vastastikku kokkulepitud tingimustel uusi läbirääkimisi.
 ET 12 ET
 ---pagebreak--- 3. Ühendus või Šveits võib käesoleva lepingu lõpetada, teavitades oma otsusest
 teist lepinguosalist. Leping kaotab kehtivuse 12 kuud pärast teavitamist.
 Lõpetamise otsusest teatamise ajal pooleli olevad projektid ja meetmed
 viiakse lõpuni käesolevas lepingus sätestatud tingimustel. Lepinguosalised
 lahendavad lepingu lõpetamise muud võimalikud tagajärjed ühisel
 kokkuleppel.
 Artikkel 13
 Jõustumine ja ajutine kohaldamine
 Käesolev leping jõustub esimese kuu esimesel päeval pärast kuupäeva, mil
 lepinguosalised on teatanud jõustumiseks vajalike asjaomaste menetluste
 lõpetamisest. Lepingut kohaldatakse ajutiselt alates selle allakirjutamise kuupäevast.
 Artikkel 14
 Keeled
 Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi,
 inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia,
 saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid
 on võrdselt autentsed.
 ................, ...........
 Euroopa Ühenduse nimel Šveitsi Konföderatsiooni nimel
 ET 13 ET
 ---pagebreak--- I LISA
 Artikkel 1
 Vastuvõtmis- ja taasedastamisvabadus ringhäälingus
 1. Šveits tagab oma territooriumil vastuvõtu- ja taasedastamisvabaduse Euroopa
 Liidu liikmesriigi jurisdiktsiooni all olevatele telesaadetele (vastavalt
 määratlusele, mis on esitatud nõukogu 3. oktoobri 1989. aasta direktiivis nr
 89/552/EMÜ teleringhäälingutegevust käsitlevate liikmesriikide teatavate
 õigusnormide kooskõlastamise kohta7 (edaspidi „piirideta televisiooni
 direktiiv”), mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga
 nr 97/36/EÜ järgmiselt:
 Šveitsile jääb õigus:
 a) katkestada ühenduse liikmesriigi jurisdiktsioonile alluva
 ringhäälinguettevõtja saadete ülekandmine, kui see ilmselgelt ja tõsiselt
 rikub alaealiste ja inimväärikuse kaitse norme, mis on sätestatud
 piirideta televisiooni direktiivi artiklites 22 ja 22a;
 (b) võtta meetmed televisiooniringhäälinguga tegeleva ettevõtja suhtes,
 kelle asukoht on mõnes ühenduse liikmesriigis, kuid tegevus on
 täielikult või peamiselt suunatud Šveitsi territooriumile, kui
 asukohavaliku on tinginud soov mitte täita Šveitsis asuva ettevõtja
 jaoks kehtivaid reegleid. Neid tingimusi tõlgendatakse Euroopa
 Ühenduste Kohtu asjaomaste kohtulahendite alusel.
 2. Käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud juhtudel võetakse meetmed pärast
 käesoleva lepinguga asutatud ühiskomitees toimunud arutelu.
 Artikkel 2
 Suure ühiskondliku tähtsusega sündmused
 1. Šveits tagab vastavalt piirideta televisiooni direktiivi artiklile 3a, et tema
 jurisdiktsioonile alluvad ringhäälinguettevõtjad ei kasutaks ainuõigust suure
 ühiskondliku tähtsusega sündmuste, vastavalt ühenduse liikmesriigi loendile,
 edastamisele sellisel viisil, et oluline osa liikmesriigi elanikkonnast jäetakse
 ilma võimalusest neid sündmusi jälgida.
 2. Šveits teavitab Euroopa Komisjoni vastavalt piirideta televisiooni direktiivi
 artikli 3a sätetele meetmetest, mis ta on võtnud või võtab selle tagamiseks.
 7
 Nõukogu direktiiv 89/552/EMÜ teleringhäälingutegevust käsitlevate liikmesriikide teatavate
 õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (EÜT L 298, 17.10.1989, lk 23).
 ET 14 ET
 ---pagebreak--- Artikkel 3
 Euroopa päritoluga teoste levitamise ja tootmise edendamine
 Euroopa päritoluga teoste levitamise ja tootmise edendamise meetmete rakendamiseks
 on Euroopa päritoluga teoste määratlus esitatud piirideta televisiooni direktiivi
 artiklis 6.
 Artikkel 4
 Üleminekusätted
 Käesoleva lisa artikkel 1 kehtib alates 30. novembrist 2009.
 Kuni 30. novembrini 2009 kohaldatakse sätteid, mis on esitatud 26. oktoobri 2004.
 aasta Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise audiovisuaalvaldkonda
 käsitleva lepingu (millega kehtestatakse tingimused Šveitsi Konföderatsiooni
 osalemiseks ühenduse programmis „Media Plus” ja „Media-Training”) II lisa
 artiklis 1.
 ET 15 ET
 ---pagebreak--- II LISA
 Šveitsi rahaline panus programmisse MEDIA 2007
 1. Šveitsi rahaline panus Euroopa Liidu eelarvesse programmis MEDIA 2007
 osalemiseks on järgmine (eurodes):
 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013
 4 205 000 5 805 677 5 921 591 6 039 823 6 160 419 6 283 427 6 408 897
 2. Haldamisel, eeskätt Šveitsi osamaksu haldamisel kohaldatakse Euroopa
 ühenduste üldeelarve suhtes kehtivat finantsmäärust8 ja selle
 rakenduseeskirju9.
 3. Šveitsi esindajate ja ekspertide lähetuskulud ja päevarahad komisjoni
 organiseeritud ja programmi rakendamisega seotud kohtumistel osalemiseks
 hüvitab komisjon samadel alustel ja samas korras, mida praegu kohaldatakse
 Euroopa Liidu ekspertide suhtes.
 4. Pärast käesoleva lepingu ajutist kohaldamist ja iga järgmise aasta alguses
 edastab komisjon Šveitsile rahastamisnõude, mis käesoleva lepingu kohaselt
 vastab Šveitsi osamaksule programmi eelarves. Osamaks väljendatakse
 eurodes ja see makstakse panka komisjoni eurokontole.
 5. Šveits tasub osamaksu 1. aprilliks, kui komisjon esitab rahastamisnõude enne
 1. märtsi, või hiljemalt 30 päeva pärast rahastamisnõude esitamist, kui
 komisjon teeb seda hiljem. Osamaksu tasumisega viivitamise korral maksab
 Šveits laekumata summalt maksetähtpäevast alates intresse. Intressimäär
 võrdub maksetähtpäeval Euroopa Keskpanga eurotehingute puhul kehtiva
 intressiga, millele on liidetud 3,5 protsendipunkti.
 8
 Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa
 ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1),
 muudetud 13. detsembri 2006 määrusega nr 1995/2006 (ELT L 390, 30.12.2006, lk 1).
 9
 Komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega
 kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva
 nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad (EÜT L 357,
 31.12.2002, lk 1), viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ, Euratom) nr 478/2007 (ELT L
 111, 28.4.2007, lk 13–45).
 ET 16 ET
 ---pagebreak--- III LISA
 Finantsjärelevalve Šveitsi osalejate üle programmis MEDIA 2007
 Artikkel 1
 Otsene teabevahetus
 Komisjon suhtleb Šveitsis asuvate programmis osalejate ja nende alltöövõtjatega otse. Nimetatud
 isikud võivad otse komisjonile esitada asjakohase teabe ja dokumendid, mille esitamine on ette
 nähtud käesolevas lepingus märgitud õigusaktides ja ka lepingutes, mis on sõlmitud nende
 õigusaktide rakendamiseks.
 Artikkel 2
 Kontroll
 1. Vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis
 käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, viimati
 muudetud 13. detsembri 2006. aasta määrusega nr 1995/2006, ja komisjoni 23. detsembri
 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa
 ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ,
 Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, viimati muudetud komisjoni 23.
 aprilli 2007. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 478/2007, ja teistele käesolevas lepingus
 osutatud õigusnormidele võidakse toetuslepingutes, mis sõlmitakse Šveitsis registreeritud
 programmis osalejatega, näha ette teaduslikke, finants-, tehnoloogilisi või muid auditeid,
 mida komisjoni esindajad või muud komisjoni volitatud isikud võivad igal ajal teostada
 osalejate või nende alltöövõtjate tegutsemiskohas.
 2. Komisjoni ametnikele või komisjoni volitatud esindajatele peab olema tagatud kontrolli
 teostamiseks vajalik ligipääs ruumidele, töödele ja dokumentidele ning kogu vajalikule
 teabele, kaasa arvatud elektroonilisel kujul olevale teabele. See ligipääs sätestatakse selgelt
 käesolevas lepingus nimetatud õigusaktide rakendamiseks sõlmitud lepingutes.
 3. Euroopa Ühenduste Kontrollikojal on samad õigused kui komisjonil.
 4. Auditeid võidakse läbi viia pärast programmi või käesoleva lepingu kehtivuse lõppu
 tingimustel, mis on sätestatud kõnealustes lepingutes.
 5. Šveitsi föderaalset finantskontrolli (Contrôle fédéral des finances) teavitatakse eelnevalt
 Šveitsi territooriumil teostatavatest kontrollidest. See teave ei ole niisuguste auditite
 läbiviimise seaduslik tingimus.
 ET 17 ET
 ---pagebreak--- Artikkel 3
 Kohapealsed kontrollid
 1. Käesoleva lepingu raames on komisjon (ja OLAF) volitatud teostama kohapealset kontrolli
 ja ülevaatusi Šveitsi territooriumil vastavalt tingimustele, mis on sätestatud nõukogu 11.
 novembri 1996. aasta määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat
 kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja
 igasuguse muu eeskirjade eiramise eest.
 2. Kohapealne kontroll ja inspekteerimine valmistatakse ette ja viiakse läbi komisjoni poolt
 tihedas koostöös Šveitsi föderaalse finantskontrolli või muu pädeva Šveitsi asutusega, mille
 on määranud Šveitsi föderaalne finantskontroll, kellele teatakse piisavalt varakult
 kontrollide ja inspekteerimiste objekt, eesmärk ja õiguslik alus, nii et nad saaksid anda kogu
 vajalikku abi. Sel eesmärgil võivad Šveitsi pädevate asutuste töötajad osaleda kohapeal
 läbiviidavas kontrollis ja inspekteerimises.
 3. Šveitsi asjaomaste asutuste soovil viiakse kohapealsed kontrollid ja ülevaatused läbi
 komisjoniga ühiselt.
 4. Kui programmis MEDIA 2007 osalejad on vastu kohapealsele kontrollile või ülevaatusele,
 annavad Šveitsi asutused, tegutsedes kooskõlas riigi eeskirjadega, komisjoni kontrolöridele
 vajalikku abi kohapealse kontrolli ja ülevaatuse tegemiseks.
 5. Komisjon teavitab võimalikult kiiresti Šveitsi föderaalset finantskontrolli kontrollimise või
 inspekteerimise käigus tuvastatud rikkumistest või kahtlustest. Igal juhul on komisjon
 kohustatud eespool nimetatud asutust teavitama selliste kontrollimiste ja inspekteerimiste
 tulemustest.
 Artikkel 4
 Teave ja nõupidamised
 1. Käesoleva lisa asjakohaseks rakendamiseks vahetavad pädevad Šveitsi ja ühenduse asutused
 regulaarselt teavet ning peavad konsultatsioone, kui üks lepinguosaline seda nõuab.
 2. Šveitsi pädevad asutused edastavad komisjonile viivitamata igasuguse teabe, mis viitab
 rikkumistele käesolevas lepingus nimetatud õigusaktide rakendamiseks lepingute või
 kokkulepete sõlmimisel või sõlmitud lepingute rakendamisel.
 Artikkel 5
 Konfidentsiaalsus
 Käesoleva lisa alusel ükskõik millises vormis saadetud või vahetatud teabe kohta kehtib
 ametisaladuse hoidmise kohustus ning sellele laieneb Šveitsi seadustega ja ühenduse
 institutsioonides rakendatavate vastavate sätetega sarnasele teabele kehtestatud kaitse. Seda teavet
 ET 18 ET
 ---pagebreak--- võib edastada ainult sellistele isikutele ühenduse asutustes, liikmesriikides või Šveitsis, kelle
 ülesanded nõuavad selle teadmist, samuti ei tohi seda teavet kasutada muul eesmärgil kui
 lepinguosaliste finantshuvide tõhusaks kaitsmiseks.
 Artikkel 6
 Haldusmeetmed ja karistused
 Ilma et see piiraks Šveitsi karistusõiguse kohaldamist, võib komisjon võtta haldusmeetmeid ja
 määrata karistusi vastavalt määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, määrusele (EÜ, Euratom) nr
 2342/2002 ja nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa
 ühenduste finantshuvide kaitse kohta.
 Artikkel 7
 Sissenõudmine ja täitmine
 Seoses programmiga MEDIA 2007 käesoleva lepingu reguleerimisalas tehtud komisjoni otsused,
 millega kehtestatakse rahaline kohustus muudele isikutele peale riikide, on Šveitsis täitmisele
 pööratavad. Täitekorralduse väljastab ja teavitab sellest komisjoni Šveitsi valitsuse nimetatud ja
 komisjonile teatatud asutus, kes kontrollib vaid korralduse autentsust. Sundtäitmine toimub vastavalt
 Šveitsi protseduurireeglitele. Täitekorralduse õiguspärasuse üle on õigus otsustada Euroopa
 Ühenduste Kohtul. Euroopa Ühenduse Kohtu ja Esimese Astme Kohtu otsused, mis tehakse
 vahekohtuklausli alusel, on jõustatavad samadel tingimustel.
 ET 19 ET
 ---pagebreak--- LÕPPAKT
 EUROOPA ÜHENDUSE ja ŠVEITSI KONFÖDERATSIOONI täievolilised esindajad, kes on
 kokku tulnud ............ ......... 2007. aastal, et alla kirjutada Euroopa Ühenduse ja Šveitsi
 Konföderatsiooni vahelisele audiovisuaalvaldkonda käsitlevale lepingule, millega kehtestatakse
 tingimused, mille alusel Šveitsi Konföderatsioon osaleb ühenduse programmis MEDIA 2007, on
 vastu võtnud järgmised ühisdeklaratsioonid, mis on lisatud käesolevale lõppaktile:
 Lepinguosaliste ühisdeklaratsioon mõlemale poolele kasuliku dialoogi arendamise kohta
 audiovisuaalpoliitika valdkonnas,
 Lepinguosaliste ühisdeklaratsioon lepingu kohandamise kohta uuele ühenduse direktiivile.
 Seejuures võtsid nad teadmiseks järgnevad deklaratsioonid, mis on lisatud käesolevale lõppaktile:
 Nõukogu deklaratsioon Šveitsi osalemise kohta komiteedes.
 Nõukogu deklaratsioon lepingu I lisa kohta.
 ................, ...........
 Šveitsi Konföderatsiooni nimel Euroopa Ühenduse nimel
 ET 20 ET
 ---pagebreak--- Lepinguosaliste
 ÜHISDEKLARATSIOON
 mõlemale poolele kasuliku dialoogi arendamise kohta audiovisuaalpoliitika valdkonnas
 Lepinguosalised deklareerivad, et lepingu laitmatu toimimise ja audiovisuaalpoliitika valdkonnas
 tehtava koostöö tugevdamise tagamiseks on dialoogi arendamine nimetatud valdkonnas mõlema
 osalise huvides. Lepinguosalised deklareerivad, et dialoogi arendatakse nii lepingu raames asutatavas
 ühiskomitees kui ka muudel tasanditel, kui see osutub kohaseks ja vajalikuks. Lepinguosalised
 deklareerivad, et sel eesmärgil võidakse Šveitsi esindajaid kutsuda osa võtma ka muudest kui
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 1997. aasta direktiiviga nr 97/36/EÜ (millega muudetakse
 nõukogu direktiivi nr 89/552/EMÜ teleringhäälingutegevust käsitlevate liikmesriikide teatavate
 õigus ja haldusnormide kooskõlastamise kohta) sisse seatud kontaktkomitee istungitest.
 Lepinguosaliste
 ÜHISDEKLARATSIOON
 lepingu kohandamise kohta uuele ühenduse direktiivile
 Lepinguosalised deklareerivad, et kui komisjoni ettepaneku põhjal võtta vastu Euroopa Parlamendi
 ja nõukogu direktiiv nõukogu direktiivi 89/552/EMÜ muutmiseks (KOM/2005/0646 (lõplik))
 võetakse vastu uus direktiiv, otsustab ühiskomitee, kas asendada I lisa artiklis 1 viide Euroopa
 Parlamendi ja nõukogu direktiivile 97/36/EÜ viitega uuele direktiivile.
 NÕUKOGU DEKLARATSIOON
 Šveitsi osalemise kohta komiteedes
 Nõukogu nõustub, et Šveitsi esindajad osalevad vaatlejatena MEDIA programmi raames toimuvatel
 komiteede ja eksperdirühmade koosolekutel, kus arutatakse Šveitsi osalusega seotud küsimusi.
 Hääletamise ajal Šveitsi esindajad nende komiteede ja eksperdirühmade koosolekutel ei viibi.
 NÕUKOGU DEKLARATSIOON
 lepingu I lisa kohta
 Käesoleva lepingu tõhusaks toimimiseks:
 i) tagatakse Šveitsi jurisdiktsiooni alla kuuluvatele televisioonisaadetele, vastavalt Šveitsi
 kohustusele tagada ringhäälingusaadete vastuvõtu- ja taasedastamisvabadus, sama kohtlemine, mida
 Šveits rakendab ühenduse liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvate televisioonisaadete suhtes, nagu
 on sätestatud käesoleva lisa artiklis 1;
 ii) vastavalt Šveitsi kohustusele hõlbustada selliste sätete rakendamist, milles käsitletakse
 liikmesriikide meetmeid ühiskonna jaoks oluliste telesaadete edastamise tagamiseks, tagatakse
 meetmetele, mida Šveits on võtnud või võtab selles seoses, samasugune kohtlemine kui
 liikmesriikide meetmetele, mida on käsitletud piirideta televisiooni direktiivi artiklis 3a.
 ET 21 ET
 ---pagebreak--- FINANTSSELGITUS
 1. ETTEPANEKU NIMETUS:
 Ettepanek: nõukogu direktiiv selle kohta, et kirjutatakse alla ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni
 vaheline audiovisuaalvaldkonda käsitlev leping, millega kehtestatakse tingimused Šveitsi
 Konföderatsiooni osalemiseks ühenduse programmis MEDIA 2007, ja lõppakt.
 2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIK
 Poliitikavaldkond: infoühiskond ja meedia
 3. EELARVEREAD
 3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seotud tehnilise ja haldusabi read
 (endised B.A read)), sh järgmised nimetused:
 – Šveitsi partnerite osalemine programmi meetmetes, samuti lepingu rakendamisega seotud
 kulud (Euroopa ekspertide ja komisjoni ametnike lähetuskulud ametiülesannete
 täitmiseks, õpikodades, seminaridel ja koosolekutel osalemiseks) kaetakse programmi
 MEDIA 2007 konkreetsete eelarverubriikide ja asjaomaste eelarveridade kaudu:
 09 06 01 Meedia 2007;
 09 01 04 05 MEDIA 2007 haldusjuhtimise kulud
 09 01 04 30 haridus-, audiovisuaal- ja kultuurivaldkonna täitevasutus – toetused
 eelarverubriigi 3B programmidele
 – Šveitsi osalus
 – eelarverida 6033 (tulud).
 3.2. Meetme ja finantsmõju kestus:
 Allakirjutamise kuupäevast alates kogu programmi MEDIA 2007 kestuse aeg, nagu on sätestatud
 lepingu artiklites 12 ja 13.
 ET 22 ET
 ---pagebreak--- 3.3. Eelarve tunnusjooned (lisage vajadusel ridu):
 Taotlejariikide Finantsperspektii
 Uus
 Eelarverid osamaksud vi rubriik
 Kulu liik EFTA osamaks
 a
 06 06 01 Mittekohustuslik Liigendatud10 EI JAH JAH Nr 3B
 09 01 04 05 Mittekohustuslik Liigendamata11 EI JAH JAH Nr 3B
 09 01 04 30 Mittekohustuslik Liigendamata EI JAH JAH Nr 3B
 4. ÜLEVAADE VAHENDITEST
 4.1. Rahalised vahendid
 4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest
 eurodes
 Kulu liik Jao nr 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Kokku
 Tegevuskulud12
 Kulukohustuste a
 8.1
 assigneeringud
 Maksete b
 assigneeringud
 Võrdlussummas sisalduvad halduskulud13
 Tehniline ja 8.2.4 c 177 500 177 500 177 500 177 500 177 500 177 500 177 500 1 242 500
 haldusabi
 (liigendamata
 assigneeringud)
 10
 Liigendatud assigneeringud.
 11
 Liigendamata assigneeringud.
 12
 Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla.
 13
 Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 04 alla.
 ET 23 ET
 ---pagebreak--- VÕRDLUSSUMMA KOKKU
 Kulukohustuste
 a
 assigneeringud
 + 177 500 177 500 177 500 177 500 177 500 177 500 177 500 1 242 500
 c
 Maksete b
 assigneeringud + 177 500 177 500 177 500 177 500 177 500 177 500
 177 500 1 242 500
 c
 Võrdlussummast välja jäävad halduskulud14
 Personalikulud ja
 nendega seonduvad
 8.2.5 d
 kulud (liigendamata
 assigneeringud)
 Võrdlussummast
 välja jäävad
 halduskulud, v.a
 personalikulud ja 8.2.6 e
 nendega seonduvad
 kulud (liigendamata
 assigneeringud)
 Meetme soovituslik finantskulu kokku
 Kulukohustuste a
 assigneeringud (sh +
 personalikulud) c
 KOKKU + 177 500 177 500 177 500 177 500 177 500 177 500 177 500 1 242 500
 d
 +
 e
 Maksete b
 assigneeringud (sh +
 personalikulud) c
 KOKKU + 177 500 177 500 177 500 177 500 177 500 177 500 177 500 1 242 500
 d
 +
 e
 Kaasrahastamise andmed
 Kui ettepanek hõlmab liikmesriikide või muude asutuste (palun täpsustada) poolset kaasrahastamist,
 peaks järgnevalt esitatud tabelis näitama, milline on selle kaasrahastamise hinnanguline tase (kui
 kaasrahastajaid on mitu, võib lisada täiendavaid ridu):
 14
 Kulud, mis kuuluvad peatüki xx 01 alla , välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.
 ET 24 ET
 ---pagebreak--- eurodes
 Kaasrahastav asutus 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Kokku
 f
 Kulukohustuste assigneeringud a
 (sh kaasrahastamine) KOKKU +
 c
 +
 d
 +
 e
 +
 f
 4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringuga
 x Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule.
 Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine.
 Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe15 sätete
 kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamine).
 4.1.3. Finantsmõju tuludele
 Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele.
 x Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine:
 eurodes
 Enne Olukord pärast meetme rakendamist
 meet
 me
 Eelarveri Tulud* raken 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Kokku
 da damist
 [aasta
 n-1]
 a) Tulud 0
 absoluutväärtuses
 4 205 000 5 805 677 5 921 591 6 039 823 6 160 419 6 283 427 6 408 897 40 824 834
 6033
 b) Tulude muutus ()
 *hinnangulised tulud
 (Kui mõju on seotud rohkem kui ühe eelarvereaga, täpsustage palun kõik seonduvad tulude
 eelarveread, lisades tabelile vajalikul arvul ridu.)
 15
 Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.
 ET 25 ET
 ---pagebreak--- 4.2. Täistööajale taandatud personal (sh ametnikud, ajutine personal ja koosseisuväline
 personal), vt täpsemalt punktist 8.2.1.
 Aastane vajadus 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Kokk
 u
 Personal kokku
 5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID
 Seletuskirjas nõutakse täpsemaid andmeid ettepaneku tausta kohta. Finantsselgituse käesolevas jaos
 tuleks esitada järgmine lisateave:
 5.1. Lähi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus:
 Vastavalt programmi kehtestamise otsuse sätetele on lepingus sätestatud tingimused, seejuures
 Šveitsi rahaline panus, muudatused, mis on vaja teha Šveitsi ringhäälingut reguleerivas raamistikus,
 ning muud meetmed, mis on vajalikud programmis osalemiseks.
 5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega
 ning võimalik koostoime:
 Programm MEDIA 2007 avatakse Šveitsile osalemiseks, et saavutada sünergiat ja tuua vastastikust
 kasu partneritele Šveitsis, liikmesriikides ja ühenduses ning teistes riikides ja parandada võimalusi
 programmi kehtestamise otsuses esitatud eesmärkide saavutamiseks. Seepärast on eesmärgid ja
 elanikkonna sihtgrupp samad kui programmi puhul.
 5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise
 juhtimise raames
 – Šveitsi osaluse meetodeid ja vahendeid on modelleeritud järeleproovitud tingimustel,
 mida varem on kasutatud EFTA ja EMP riikide ning kandidaatriikide puhul. Erisätetega
 on neid kohandatud Šveitsi eritingimustele, kuna Šveits on esimene Euroopa riik, kes ei
 ole EMP liige ja kel ei ole liitumiseelset strateegiat, kuid kes osaleb selles programmis.
 Šveitsi osalejate esitatud projektide ja algatuste suhtes kehtivad samad tingimused,
 reeglid ja menetlused, mis liikmesriikide puhul nimetatud programmi raames, eriti just
 taotluste ja projektide esitamise, hindamise ja valiku puhul ning ka seoses riigiasutuste
 vastutusega programmi rakendamise ning programmis osalemise jälgimisega seotud
 meetmete eest. Lepingut haldab ühiskomitee, kes koosneb Šveitsi ja ühenduse
 esindajatest.
 – Peamised ebaselged tegurid, mis võivad mõjutada programmi täitmise konkreetseid
 tulemusi.
 Kuna projekte valitakse kvaliteedikriteeriumide alusel, saab tegelikku mõju hinnata
 üksnes selle põhjal, kui edukalt suudavad Šveitsi ettevõtjad ja institutsioonid vastata
 pakkumiskutsetele, mis ühendus kuulutab välja programmi alusel.
 ET 26 ET
 ---pagebreak--- 5.4. Rakendusmeetod (soovituslik)
 Märkige allpool meetme rakendamiseks valitud meetod(id)16.
 X Tsentraliseeritud haldamine
 × otse, haldajaks on komisjon
 ⌧ kaudselt, haldamine on delegeeritud:
 ⌧ täitevasutustele;
 ühenduse asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185;
 riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele.
 Haldamine detsentraliseeritult või koostöös
 liikmesriikidega
 kolmandate riikidega
 Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage).
 Asjakohased märkused:
 6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE
 6.1. Järelevalvekord
 (a) Tulemuslikkuse näitajad
 – Tavasätted programmis.
 (b) Teabe kogumine:
 – Tavasätted programmis.
 (c) Üldine hindamine
 – Tavasätted programmis.
 16
 Kui on näidatud mitu meetodit, siis esitage palun täiendavad üksikasjad käesolevas punktis „Asjakohaste
 märkuste” all.
 ET 27 ET
 ---pagebreak--- 6.2. Hindamine
 Programmi kehtestamise otsuses esitatud hindamismenetlusi kohaldatakse ka Šveitsi partnereid
 hõlmavate meetmete puhul.
 7. PETTUSEVASTASED MEETMED
 Kõigis komisjoni lepingutes, toetuse määramise otsustes ja muudes juriidilistes kohustustes on ette
 nähtud komisjoni ja kontrollikoja poolsed kohapealsed kontrollimised. Meetmetest kasu saavad
 isikud on lisaks muule kohustatud esitama tegevus- ja finantsaruanded. Analüüsitakse nii nende sisu
 kui ka kulutuste abikõlblikkust, lähtudes ühendusepoolse rahastamise eesmärkidest.
 Põhiliste eelarveridade pettusevastaseid sätteid kohaldatakse ka selle eelarverea puhul, kohandatuna
 Šveitsi tingimustele.
 Lepingu III lisas on üksikasjalikult esitatud finantskontrolli sätted, mida kohaldatakse programmis
 MEDIA 2007 osalevate Šveitsi partnerite puhul.
 ET 28 ET
 ---pagebreak--- 8. ANDMED VAHENDITE KOHTA
 8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi: Ei kohaldata
 Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 (Esitada Väljun Kesk aasta n aasta n+1 aasta n+2 aasta n+3 aasta n+4 aasta n+5jj KOKKU
 eesmärkide, di liik mine
 meetmete ja kulu Väljundite Kul Väljundite Kul Väljundite Kul Väljundite Kul Väljundite Kul Väljundite Kul Väljundite Kul
 väljundite arv ud arv ud arv ud arv ud arv ud arv ud arv ud
 nimetused) kok kok kok kok kok kok kok
 ku ku ku ku ku ku ku
 TEGEVUSEESMÄ
 RK nr 117
 Meede 1
 1. väljund
 2. väljund
 Meede 2
 1. väljund
 1. eesmärk kokku
 TEGEVUSEESMÄ
 RK nr 2
 Meede 1
 1. väljund
 2. eesmärk kokku
 17
 Vastavalt punktis 5.3 kirjeldatule.
 ET 29
 ---pagebreak--- TEGEVUSEESMÄ
 RK nr n
 n. eesmärk kokku
 KULUD KOKKU
 ET 30
 ---pagebreak--- 8.2. Halduskulud
 8.2.1. Ametikohtade arv ja liigid
 Meetme haldamiseks vajalik olemasolev ja/või täiendav personal (täistööajale
 Ametikoha liik
 taandatud ametikohtade arv)
 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Kokku
 Ametnikud või A*/
 ajutine AD
 personal18
 (XX 01 01) B*,
 C*/
 AST
 Art XX 01 02 kohaselt 0 0 0 0 0 0 0
 rahastatav personal19
 Art XX 01 04/05 0 0 0 0 0 0 0
 kohaselt rahastatav muu
 personal20
 KOKKU
 8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus
 Šveitsi programmis MEDIA 2007 osalemise haldamine ja rakendamine hõlmab EÜ ning
 Šveitsi ekspertide ja ametnike regulaarseid lähetusi.
 8.2.3. Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal)
 (Rohkem kui ühe variandi nimetamisel märkige palun ametikohtade arv iga variandi
 puhul)
 – Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette
 nähtud
 – Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise
 raames eelnevalt aastaks n ette nähtud
 – Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse
 eelarveprojekti menetlemise käigus
 – Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses
 ümber paigutada (talitusesisesed ümberpaigutused)
 18
 Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.
 19
 Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.
 20
 Mille kulud sisalduvad võrdlussummas.
 ET 31 ET
 ---pagebreak--- – Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia
 / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud
 8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud
 (09 01 04 05 – MEDIA 2007 halduskulud ja
 09 01 04 30 haridus-, audiovisuaal- ja kultuurivaldkonna täitevasutus
 eurodes
 Eelarverida 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 KOKKU
 (number ja
 nimetus)
 1. Tehniline ja
 haldusabi (sh
 sellega seonduvad
 personalikulud)
 Täitevasutused 126 000 126 000 126 000 126 000 126 000 126 000 126 000 882 000
 (09 01 04 30)
 Muu tehniline ja
 haldusabi
 09 01 04 05 12 360 12 360 12 360 12 360 12 360 12 360 12 360 86 520
 Lähetused
 XX 09 01 04 05 -
 Koosolekud ja 14 420 14 420 14 420 14 420 14 420 14 420 14 420 100 940
 konverentsid
 24 720 24 720 24 720 24 720 24 720 24 720 24 720 173 040
 09 01 04 05
 Komiteed21
 Tehniline ja 177 500 177 500 177 500 177 500 177 500 177 500 177 500 1 242 500
 haldusabi kokku
 21
 Programmihalduskomiteed ja seejärel projekte valivad komiteed.
 ET 32 ET
 ---pagebreak--- Arvestus – Võrdlussummas hõlmatud muud halduskulud
 126 000 Kaks lepingulist töötajat, keskmiselt 63 000
 12 360 Kaheksa kahepäevast lähetust
 24 720 Kahepäevastel kohtumistel osaleva 16 isiku lähetuskulud ja päevarahad
 (8 240+ Kahepäevastel kohtumistel osaleva kolme isiku lähetuskulud ja päevarahad
 6 180) Kahe Šveitsi eksperdi lähetuskulud ja päevarahad, kui nad võtavad osa kahest keskmiselt
 viiepäevasest kohtumisest
 =14 420
 8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud
 eurodes
 Ametikoha liik 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Kokku
 Ametnikud ja ajutine
 personal (XX 01 01)
 Art XX 01 02 kohaselt 0 0 0 0 0 0 0 0
 rahastatav personal
 (abiteenistujad, riikide
 lähetatud eksperdid,
 lepinguline personal jne)
 (täpsustada eelarverida)
 (Võrdlussummast
 VÄLJA jäävad)
 personalikulud ja
 nendega seonduvad
 kulud kokku
 Arvestus – Ametnikud ja ajutised töötajad – ei kohaldata
 Vajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1
 Arvestus – Artikli XX 01 02 kohaselt rahastatav personal – ei kohaldata
 Vajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1
 ET 33 ET
 ---pagebreak--- 8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud
 eurodes
 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 KOKKU
 XX 01 02 11 01 – Lähetused
 XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja
 konverentsid
 XX 01 02 11 03 – Komiteed22
 XX 01 02 11 04 – Uuringud ja
 konsultatsioonid
 XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid
 2. Muud halduskulud kokku
 (XX 01 02 11)
 3. Muud haldusliku
 iseloomuga kulud
 (täpsustage, lisades viite
 eelarvereale)
 Halduskulud kokku, v.a 0 0 0 0 0 0 0
 personalikulud ja nendega
 seonduvad kulud (jäävad
 võrdlussummas VÄLJA)
 Arvutus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud
 Lisa
 Meetod, mille alusel arvutatakse mõju tuludele
 Šveitsi panuse puhul programmi MEDIA 2007 eelarvesse on arvestatud kahte
 komponenti:
 – ettenähtavad tegevuskulud, mis on arvutatud programmi eelarvete ja riigi
 vastuvõtuvõime alusel,
 – ettenähtavad halduskulud, milles on arvestatud koosolekuid, lähetusi ja üht ajutist A-
 kategooria töötajat.
 *****
 22
 Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.
 ET 34 ET


type: other

text:
VSL sodba I Cpg 1150/2010
 VSL0062176
 ZPP člen 458, 458/1. OZ člen 190.
 spor majhne vrednosti – dopustni pritožbeni razlogi – trditveno in dokazno breme – neupravičena pridobitev
 Trditve o tem, da je bila tožena stranka neupravičeno obogatena, tožeča stranka ni dovolj konkretizirala. Zgolj zatrjevanje, da asignacija, na podlagi katere naj bi tožena stranka prejela vtoževani znesek od tožeče stranke, ni bila sklenjena, ne zadostuje, za zaključek, da je bila tožena stranka na račun tožeče stranke neupravičeno obogatena.
 VSL sodba I Cpg 657/2010
 VSL0062178
 OZ člen 13, 13/2, 13/3, 13/4, 346, 349. ZPP člen 212. ZOdv člen 1, 1/1, 1/2.
 definicija gospodarskega subjekta – odvetnik kot gospodarski subjekt – zastaralni rok za terjatve iz gospodarskih pogodb
 Za gospodarske subjekte v smislu OZ se štejejo tudi druge pravne osebe, kadar se v skladu s predpisom občasno ali ob svoji pretežni dejavnosti ukvarjajo tudi s pridobitno dejavnostjo, če gre za pogodbe, ki so v zvezi s tako pridobitno dejavnostjo. Ker v navedenem določilu ni mogoče najti podlage za ugotovitev, da je odvetnik gospodarski subjekt, saj ni niti pravna oseba niti samostojni podjetnik, ga ni moč šteti za gospodarski subjekt in pogodba, ki jo sklepa s strankami, ne predstavlja gospodarske pogodbe. Zato ne pride v poštev uporaba zastaralnega roka iz 349. člena OZ za gospodarske pogodbe, pač pa splošni petletni zastaralni rok po 346. členu OZ.
 VSL sklep II Cp 3540/2010
 VSL0067556
 ZZZDR člen 59. SPZ člen 10.
 napotitev na pravdo – načelo zaupanja v zemljiško knjigo – zunajzakonska skupnost – spor glede obsega zapuščine
 Če je nepremičnina, ki naj bi bila skupno premoženje, že vpisana v zemljiško knjigo na enega zakonca ali pa sta vpisana drugačna solastninska deleža, nepravdno sodišče napoti na pravdo tistega zakonca, ki ni vpisan, oziroma tistega, čigar vpisani delež je manjši od polovice
 VSL sklep II Cp 3469/2010
 VSL0057683
 ZPP člen 108, 108/5, 339, 339/1, 343, 343/4, 366/1.
 nepopolna vloga – premalo izvodov pritožbe – zavrženje pritožbe – neplačana taksa
 Iz sklepa z dne 02. 07. 2009, s katerim je sodišče prve stopnje D.V. naložilo, da mora vložiti še en izvod pritožbe, ni bilo jasno, da je D.V. vložila pritožbo poleg tiste, ki so jo vložili njeni pooblaščenci. Sodišče prve stopnje je bilo dolžno v sklepu, s katerim jo je pozvalo na predložitev še enega izvoda, jasno in nedvoumno zapisati, za kakšno situacijo gre. Pooblaščenci so glede na potek dogodkov utemeljeno sklepali glede na pomanjkljive razloge v sklepu, da je treba predložiti še en izvod tiste pritožbe, ki so jo sami sestavili, to pa so nato storili. Sodišče prve stopnje bi moralo vsaj potem, ko je prejelo še en izvod pritožbe pooblaščencev, razplet razčistiti, preden je izdalo izpodbijani sklep.
 VSL sodba in sklep I Cpg 1378/2010
 VSL0064305
 ZPP člen 339, 339/1, 339/2, 350, 350/3, 458, 458/1, 495, 495/1.
 spor majhne vrednosti – dopustni pritožbeni razlogi – uveljavljanje prekluzije v pritožbi – dopustnost pripravljalnih vlog
 Od opredelitve tožeče stranke, ali je nevztrajanje pri plačilu zneska 87,64 EUR s pripadajočimi zamudnimi obrestmi šteti kot umik tožbe ali kot odpoved tožbenemu zahtevku v tem delu, je odvisna odločitev sodišča o tožbenem zahtevku v tem obsegu.
 VSL sklep I Ip 3237/2010
 VSL0061118
 ZPP člen 155. ZIZ člen 38, 38/5, 82, 82/3.
 izvršilni stroški – stroški upnika za prisotnost pri rubežu – potrebni stroški – neuspešen rubež
 Četudi gre pri udeležbi upnika pri rubežu za njegovo pravico, iz tega še ni mogoče izpeljati zaključka, da ima upnik v vsakem primeru, ko se rubeža udeleži, pravico od dolžnika zahtevati, naj mu povrne stroške, ki so mu v zvezi s tem nastali.
 VSL sklep I Cp 1784/2010
 VSL0062452
 ZPP člen 141, 141/2.
 predlog za obnovo postopka – nepravilna vročitev – osebna vročitev – fikcija vročitve
 Zgolj dejstvo, da sta pravdni stranki sestra in brat in da imata skupen nabiralnik, ne dokazuje, da se toženec s sodnim pisanjem ne bi mogel seznaniti. Prvo obvestilo, ki se je nanašalo na poskus vročitve zamudne sodbe, je bilo puščeno v poštnem predalčniku 25.5.2007, vročitev tudi ob drugem poskusu 26.5.2007 ni bila uspešna, zato je sodišče prve stopnje pravilno, v skladu s takrat veljavnim 2. odstavkom 141. člena ZPP, štelo, da je bila tožencu zamudna sodba vročena 26.5.2007. Rok je torej začel teči 27.5.2007, spričo česar se je rok za vložitev predloga za obnovo iztekel 11.7.2007.
 VSL sodba II Cp 2593/2010
 STANOVANJSKO PRAVO – OBLIGACIJSKO PRAVO – POGODBENO PRAVO – CIVILNO PROCESNO PRAVO
 VSL0057664
 ZOR člen 567. ZPP člen 339, 339/2, 339/2-14.
 stanovanje – bivalni prostor – stanovanjsko razmerje – samski dom– zakupna (najemna) pogodba – nasprotje med izrekom in razlogi – nepravočasna dopolnitev pritožbe
 Prostora, ki ga mora toženec izročiti tožeči stranki, ni opredeliti kot stanovanja v smislu predpisov, ki oziroma so urejali stanovanjska razmerja, posledično je temu za tu obravnavano pogodbeno razmerje med pravdnima strankama glede obravnavanega prostora uporabiti določbe ZOR o zakupni (najemni) pogodbi.
 VSL sklep I Ip 4164/2010
 VSL0061014
 URS člen 33, 66. ZIZ člen 76, 76/2, 189, 189/3, 189/6.
 sklep o domiku – domik - pričakovalna pravica kupca – umik predloga za izvršbo po domiku - plačilo terjatve po razglasitvi sklepa o domiku
 Plačilo terjatve in umik predloga za izvršbo po opravljeni pisni odločbi in razglasitvi sklepa o domiku, ni razlog za razveljavitev sklepa o domiku. Sklep o domiku je možno razveljaviti zgolj iz razlogov nepravilnosti pri opravi javne dražbe, ni pa ga možno razveljaviti iz razloga, ker je upnik umaknil predlog za izvršbo po razglasitvi sklepa o domiku nepremičnine.
 VSL sklep I Cp 2152/2010
 VSL0062445
 separatni pravdni stroški – uspeh strank – potrebni pravdni stroški
 Kot je razvidno iz povratnice v spisu, je toženka obvestilo o preklicu prejela pred narokom 11.3.2010, njen pooblaščenec, odvetnik, pa je preklic res prejel šele na dan naroka. Pravilna je zato odločitev sodišča prve stopnje, da ne gre za potrebne stroške.
 VSL sodba in sklep II Cp 3824/2010
 OBLIGACIJSKO PRAVO – POGODBENO PRAVO – STVARNO PRAVO – NEPRAVDNO PRAVO
 VSL0057691
 SPZ člen 110. OZ člen 533. ZD člen 59. ZNP člen 118.
 solastna nepremičnina – etažna lastnina – ustanovitev etažne lastnine – pogodba o ustanovitvi etažne lastnine – oporoka – darilna pogodba – dogovor o uživanju in uporabi nepremičnine
 Dejanska posest in dejanski obseg uporabe solastne nepremičnine, ki ni razdeljena, nima pravnih posledic, ki bi povzročila spremembo solastniškega deleža solastnikov na nepremičnini. Zahtevek na sklenitev pogodbe o ustanovitvi etažne lastnine materialnopravno ni utemeljen. Solastnik nima zahtevka na sklenitev pogodbe o ustanovitvi etažne lastnine, lahko pa zahteva, da se solastnino na nepremičnini v nepravdnem postopku razdeli v etažno lastnino.
 VSL sodba I Cp 3486/2010
 VSL0057650
 ZPP člen 82, 154, 458, 458/1. OZ 419.
 pravdni stroški – stroški začasnega zastopnika – pasivna legitimacija – kreditna pogodba – obvestilo dolžniku – spor majhne vrednosti
 Stroški začasnega zastopnika so pravdni stroški in je zato tožeča stranka upravičena do povrnitve založenih stroškov.
 VSL sklep I Cp 3259/2010
 VSL0057642
 ZPP člen 105, 108.
 predlog za izvršbo na podlagi verodostojne listine – popolna tožba – poziv na dopolnitev tožbe – napačen poziv sodišča
 Tožeča stranka je še v fazi izvršilnega postopka svoj izvršilni predlog na podlagi verodostojne listine dopolnila tako, da je navedla dejstva, na katera opira svoj zahtevek in predlagala tudi dokaze za ugotavljanje teh dejstev. Res je, da tožeča stranka ni tožbe ponovno dopolnjevala v skladu s pozivom, ki pa je bil očitno glede nje izdan pomotoma, ker je bila tožba tožene stranke že popolna.
 VSL sodba II Cp 4829/2010
 VSL0062466
 OZ člen 9, 9/1.
 spor majhne vrednosti – ugotovitev dejanskega stanja – dokazna ocena – ugovor pasivne legitimacije – dogovor o plačilu zdravstvenih storitev
 Zapis v predračunu, da je tožnik plačnik računa, ne dokazuje, da se je toženec zavezal plačati stroške zdravljenja F. A., temveč le, da ga je tožeča stranka obravnavala kot plačnika računa. Tudi račun, izstavljen 10.10.2005, na katerem so obračunani zdravstveni stroški za F.A. in toženca skupaj, za katerega tožnik ni dokazal, da bi bil tožencu poslan (toženec ga je dobil skupaj s tožbo 25.4.2008), ne dokazuje zaveze toženca za plačilo računa.
 VSL sklep I Cpg 1484/2010
 VSL0064299
 umik tožbe – stroški postopka – uspeh v pravdi – doplačilo sodne takse za redni postopek
 Ker tožeča stranka po pozivu sodišča ni doplačala sodne takse za redni postopek in je sodišče prve stopnje posledično njeno tožbo štelo za umaknjeno, je skladno s prvim odstavkom 158. člena ZPP dolžna toženi stranki povrniti njene pravdne stroške.
 VDSS sodba in sklep Pdp 900/2010
 VDS0006274
 ZDR člen 184, 184/1. OZ člen 131, 149, 150, 179. ZVZD člen 36.
 nesreča pri delu – odškodninska odgovornost – objektivna odgovornost – nevarna dejavnost – nevarna stvar – krivdna odgovornost – nepremoženjska škoda
 Ker montaža nabrušenih nožev na kosilnico predstavlja nevarno opravilo in ker nabrušeni noži že sami po sebi predstavljajo nevarno stvar, možnost poškodbe pa je še toliko večja, če delo opravlja nekdo, ki ni usposobljen (kot tožnik), je tožena stranka za škodo, ki je nastala pri delu objektivno odgovorna.
 VSL sodba I Cpg 1342/2010
 VSL0064280
 OZ člen 311, 319. ZPP člen 452, 453.
 verižna kompenzacija – pobot – odpust dolga – izpodbijanje pravnih dejanj
 Bistvo verižne kompenzacije v součinkovanju večih pravnih dejanj, t.j. v medsebojno povezanih odpustih dolga, ki učinkujejo le, če so vsi realizirani. Namen verižnega pobota je namreč doseči ugasnitev in prenehanje terjatev vseh udeležencev kompenzacije z medsebojnim (vendar ne vzajemnim) odpustom dolga. Predpostavka za veljavnost tega posla tako je, da ga morajo skleniti prav vse stranke posla, saj gre za ekonomsko in pravno enoten posel. S tem, ko je sodišče prve stopnje ugotovilo, da izpodbijanih verižnih kompenzacij niso podpisali vsi na njej navedeni udeleženci/stranke, je napravilo pravilen zaključek o neizkazanosti obstoja pravnega dejanja in s tem neutemeljenosti njenega izpodbijanja.
 VDSS sklep Pdp 1420/2010
 VDS0005958
 ZDSS-1 člen 43, 43/2. ZIZ člen 270.271.
 začasna odredba – predlog za začasno odredbo
 Sodišče prve stopnje ni ravnalo v nasprotju z določbami ZPP, ko je pri odločanju o predlogu za izdajo začasne odredbe upoštevalo tudi navedbe tožene stranke v odgovoru na tožbo, saj je bil predlog za izdajo začasne odredbe podan po tem, ko je bil odgovor na tožbo že vložen. Za odločanje o predlogu za izdajo začasne odredbe sodišče prve stopnje tudi ni bilo dolžno razpisati naroka, saj je bilo dolžno odločitev sprejeti v roku 3 dni.
 VDSS sodba Psp 509/2010
 VDS0006920
 ZPIZ-1 člen 44, 44/2. Zakon o delovnih razmerjih (1977) člen 74, 219.
 pokojninska osnova – dopolnilno delo
 Ker je tožnik delo pri drugem delodajalcu za največ tretjino polnega delovnega časa v obdobju od 1979 do 1988 opravljal skladno s takrat veljavnimi delovnopravnimi predpisi (šlo je za delo v izobraževalni dejavnosti, kjer je smotrno sodelovanje strokovnjakov, dano je bilo soglasje obeh delodajalcev), in ker so bili plačani tudi prispevki za obvezno pokojninsko in invalidsko zavarovanje, se plače, prejete za to delo, vštejejo v pokojninsko osnovo.


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 14.1.2009
 ES
 Diario Oficial de la Unión Europea
 L 9/43
 DECISIÓN N
 o 1/2008 DEL CONSEJO DE ASOCIACIÓN UE-MARRUECOS
 de 26 de noviembre de 2008
 por la que se crea un Comité de cooperación aduanera y se adopta el reglamento interno del Grupo del Diálogo Económico y por el que se modifica el reglamento interno de determinados subcomités del Comité de asociación
 (2009/21/CE)
 EL CONSEJO DE ASOCIACIÓN,
 Visto el Acuerdo euromediterráneo por el que se crea una asociación entre las Comunidades Europeas y sus Estados miembros, por una parte, y el Reino de Marruecos, por otra (1) (denominado en lo sucesivo «el Acuerdo de asociación»),
 Vista la Decisión no 1/2003 del Consejo de Asociación UE-Marruecos, de 24 de febrero de 2003, por la que se crean subcomités del Comité de asociación (2) y, en particular, su artículo único, párrafo 4,
 Vista la Recomendación no 1/2005 del Consejo de asociación UE-Marruecos, de 24 de octubre de 2005, relativa a la aplicación del Plan de Acción UE-Marruecos (3),
 Considerando lo siguiente:
 (1)
 Las relaciones de la UE con Marruecos son cada vez más amplias, a raíz de la aplicación del Acuerdo de asociación y del Plan de acción UE-Marruecos adoptado en el marco de la política europea de vecindad.
 (2)
 La determinación de la dos Partes a reforzar aún más sus relaciones y a abrirles nuevas perspectivas.
 (3)
 La realización de las prioridades de asociación y la aproximación de las legislaciones han de ser objeto de seguimiento. Las competencias de la UE establecen un marco que permite el desarrollo de las relaciones y la cooperación con los países mediterráneos teniendo presente la necesidad de coherencia y equilibrio del Proceso de Barcelona en su conjunto.
 (4)
 La Decisión no 2/2005 del Consejo de asociación UE-Marruecos, de 18 de noviembre de 2005, por la que se modifica el Protocolo 4 del Acuerdo euromediterráneo, relativo a la definición de la noción de «productos originarios» y a los métodos de cooperación administrativa (4), suprimió la referencia al Comité de cooperación aduanera. Así pues, procede establecer otra base jurídica para la actuación de dicho Comité.
 (5)
 El artículo 84 del Acuerdo de asociación prevé la constitución de aquellos grupos de trabajo u órganos necesarios para la aplicación del Acuerdo.
 (6)
 El artículo 44, letra a), del Acuerdo de asociación contempla la instauración de un diálogo económico entre la UE y Marruecos. Es preciso adoptar el reglamento interno del Grupo del Diálogo Económico.
 (7)
 A raíz del acuerdo sobre el Plan de acción UE-Marruecos surgieron ámbitos nuevos de diálogo y cooperación. Solo algunos de ellos están cubiertos por los subcomités creados en virtud de la Decisión no 1/2003 del Consejo de asociación.
 (8)
 Procede garantizar que todos los temas del Acuerdo de asociación y del Plan de acción UE-Marruecos sean objeto de seguimiento por los subcomités competentes.
 DECIDE:
 Artículo 1
 Queda instituido ante el Comité de asociación un Comité de cooperación aduanera UE-Marruecos encargado de analizar la aplicación del Acuerdo de asociación y del Plan de acción UE-Marruecos acordado en el marco de la política europea de vecindad, de garantizar la cooperación administrativa a efectos de la aplicación del Protocolo no 4 del Acuerdo de asociación y de realizar cualquier otra tarea que pudiera encomendársele en el ámbito aduanero.
 El reglamento interno del Comité de cooperación aduanera figura en el anexo I.
 El Comité de cooperación aduanera trabajará bajo la autoridad del Comité de asociación, al que informará después de cada reunión. El Comité de cooperación aduanera carecerá de poder de decisión, si bien podrá formular recomendaciones con el fin de facilitar la correcta aplicación del Acuerdo de asociación y presentar propuestas al Comité de asociación. Tales recomendaciones y propuestas se aprobarán de común acuerdo.
 El Comité de asociación adoptará todas las medidas necesarias para garantizar el buen funcionamiento del Comité de cooperación aduanera y mantendrá informado al Consejo de asociación.
 Artículo 2
 Queda adoptado el reglamento interno del Grupo del Diálogo Económico instituido en virtud del artículo 44, letra a), del Acuerdo de asociación, que figura en el anexo II.
 El Grupo del Diálogo Económico trabajará bajo la autoridad del Comité de asociación, al que informará después de cada reunión. El Grupo carecerá de poder de decisión, si bien podrá presentar propuestas al Comité de asociación.
 El Comité de asociación adoptará todas las medidas necesarias para garantizar el buen funcionamiento del Grupo del Diálogo Económico y mantendrá informado al Consejo de asociación.
 Artículo 3
 Quedan modificadas conforme a lo dispuesto en el anexo III de la presente Decisión las listas de los temas tratados por los subcomités no 1 «Mercado interior», no 2 «Industria, comercio y servicios», no 3 «Transporte, medio ambiente y energía», no 5 «Agricultura y pesca» y no 6 «Justicia y seguridad», del Comité de asociación, recogidas en el anexo II, punto 3, de los reglamentos internos de los subcomités adoptados mediante la Decisión no 1/2003 del Consejo de asociación.
 Artículo 4
 La presente Decisión entrará en vigor el día de su adopción.
 Hecho en Bruselas, el 26 de noviembre de 2008.
 Por el Consejo de Asociación
 El Presidente
 M. NICOLAIDIS
 (1) DO L 70 de 18.3.2000, p. 2.
 (2) DO L 79 de 26.3.2003, p. 14.
 (3) DO L 285 de 28.10.2005, p. 49.
 (4) DO L 336 de 21.12.2005, p. 1.
 ANEXO I
 REGLAMENTO INTERNO DEL COMITÉ DE COOPERACIÓN ADUANERA UE-MARRUECOS
 1. Composición y presidencia
 El Comité de cooperación aduanera UE-Marruecos, denominado en lo sucesivo «el Comité» estará formado por representantes de la Comisión Europea, asistidos por expertos en aduanas de los Estados miembros y por representantes de aduanas (u otros representantes del Gobierno) de Marruecos. Un representante de aduanas de Marruecos y un representante de la Comunidad Europea ejercerán alternativamente la Presidencia del Comité.
 2. Función
 El Comité desarrollará su labor bajo la autoridad del Comité de asociación, al que informará tras cada reunión. Carecerá de poder de decisión, pero tendrá poder de propuesta en relación con el Comité de asociación.
 3. Temas
 El Comité examinará la aplicación del Acuerdo de asociación y del Plan de acción UE-Marruecos acordado en el marco de la política europea de vecindad, por lo que se refiere a todas las cuestiones de aduanas. En particular, evaluará los progresos realizados en la aproximación, la aplicación y el cumplimiento de la normativa y, en su caso, analizará la cooperación en el ámbito de la administración pública. El Comité estudiará cualquier problema que pudiera plantearse en materia aduanera (en particular, las normas de origen, los procedimientos aduaneros generales, la nomenclatura aduanera, el valor en aduana, los regímenes arancelarios y la cooperación aduanera) y propondrá las medidas que cabría adoptar. El Comité podrá analizar otros temas, incluso de carácter horizontal, a petición del Comité de asociación.
 En las reuniones del Comité se podrán abordar las cuestiones relativas a una, varias o todas las cuestiones aduaneras.
 4. Secretaría
 Un funcionario de la Comisión Europea y un funcionario del Gobierno de Marruecos actuarán conjuntamente como secretarios permanentes del Comité.
 Todas las comunicaciones relativas al Comité se transmitirán a sus secretarios.
 5. Reuniones
 El Comité se reunirá cada vez que las circunstancias lo exijan y, al menos, una vez al año. Las reuniones podrán convocarse a petición de cualquiera de las Partes, a través de su secretario respectivo, que transmitirá la solicitud a la otra Parte. El Secretario de esta deberá responder a la petición en el plazo de 15 días hábiles desde su recepción.
 En casos de especial urgencia podrá convocarse una reunión del Comité con menor antelación, previo acuerdo de ambas Partes. Todas las solicitudes de reuniones se realizarán por escrito.
 Cada reunión del Comité se celebrará en la fecha y el lugar acordados por las dos Partes.
 En cada Parte, las reuniones serán convocadas por el secretario correspondiente de acuerdo con el Presidente. Antes de cada reunión se informará al Presidente de la composición prevista de la delegación de cada Parte.
 Si ambas Partes están de acuerdo, el Comité podrá invitar a sus reuniones a otros representantes de los departamentos técnicos de las Partes interesadas o asociadas para cuestiones horizontales, así como a expertos para que aporten información específica.
 6. Orden del día de las reuniones
 Todas las solicitudes de inclusión de puntos en el orden del día se remitirán a los secretarios del Comité.
 El Presidente elaborará un orden del día provisional para cada reunión, que el secretario del Comité enviará a la otra Parte como mínimo 10 días antes del comienzo de la reunión.
 El orden del día provisional incluirá los puntos cuya inscripción en el mismo se solicite a los secretarios como mínimo 15 días antes del comienzo de la reunión. Los documentos de referencia y los justificantes deberán obrar en poder de una y otra Parte al menos 7 días antes de la reunión. Con el acuerdo de las Partes, se podrán reducir los plazos mencionados a fin de tener en cuenta los casos especiales o urgentes.
 El Comité aprobará el orden del día al inicio de cada reunión.
 7. Acta
 Los dos secretarios redactarán y aprobarán el acta después de cada reunión. Los secretarios del Comité enviarán copia de la misma, incluidas las propuestas del Comité, a los secretarios y al Presidente del Comité de asociación.
 8. Publicidad
 A menos que se decida lo contrario, las reuniones del Comité no serán públicas.
 ANEXO II
 REGLAMENTO INTERNO DEL GRUPO DEL DIÁLOGO ECONÓMICO UE-MARRUECOS
 1. Composición y presidencia
 El Grupo del Diálogo Económico, denominado en lo sucesivo «el Grupo», estará formado por representantes de la Comisión Europea y representantes del Gobierno de Marruecos, y copresidido por las dos Partes. Los Estados miembros serán informados de las reuniones del Grupo e invitados a las mismas.
 2. Función
 El Grupo constituirá un foro de debate, consulta y seguimiento. Desarrollará su labor bajo la autoridad del Comité de asociación, al que informará después de cada reunión. Carecerá de poder de decisión, pero tendrá poder de propuesta ante el Comité de asociación.
 3. Temas
 El Grupo será un foro de debate sobre las cuestiones macroeconómicas. Analizará asimismo la aplicación del Acuerdo de asociación y del Plan de acción UE-Marruecos acordado en el marco de la política europea de vecindad, en particular en los sectores mencionados a continuación y por lo que se refiere a los progresos realizados en la aproximación, la aplicación y el cumplimiento de la normativa. En su caso, analizará la cooperación en el ámbito de la administración pública. El Grupo estudiará cualquier problema que pudiera plantearse en los sectores enumerados a continuación y propondrá las medidas que cabría adoptar:
 a)
 marco macroeconómico;
 b)
 reformas estructurales;
 c)
 sector financiero y mercados de capitales (aspectos macroeconómicos);
 d)
 circulación de capitales y pagos corrientes;
 e)
 gestión y control de la hacienda pública;
 f)
 fiscalidad;
 g)
 estadística.
 Esta lista no es exhaustiva; el Comité de asociación podrá añadir otros temas, incluso de carácter horizontal.
 En las reuniones del Grupo se podrán abordar las cuestiones relativas a uno, varios o todos los sectores mencionados anteriormente.
 4. Secretaría
 Un funcionario de la Comisión Europea y un funcionario del Gobierno de Marruecos asumirán conjuntamente las funciones de secretarios permanentes del Grupo.
 Todas las comunicaciones relativas al Grupo del Diálogo Económico se transmitirán a sus secretarios.
 5. Reuniones
 El Grupo se reunirá cada vez que las circunstancias lo exijan y, al menos, una vez al año. Las reuniones podrán convocarse a petición de cualquiera de las Partes, a través de su secretario respectivo, que transmitirá la solicitud a la otra Parte. El secretario de esta deberá responder a la petición en el plazo de 15 días hábiles desde su recepción.
 En casos de especial urgencia podrá convocarse una reunión del Grupo con menor antelación, previo acuerdo de ambas Partes. Todas las solicitudes de reuniones se realizarán por escrito.
 Las reuniones del Grupo se celebrarán alternativamente en Bruselas y Rabat en la fecha acordada por ambas Partes.
 En cada Parte, las reuniones serán convocadas por el secretario correspondiente de acuerdo con el Presidente. Antes de cada reunión se informará al Presidente de la composición prevista de la delegación de cada Parte.
 Si ambas Partes están de acuerdo, el Grupo podrá invitar a expertos a sus reuniones a fin de obtener información específica.
 6. Orden del día de las reuniones
 Todas las solicitudes de inclusión de puntos en el orden del día se remitirán a los secretarios del Grupo.
 Cada copresidente elaborará por turno el orden del día provisional de cada reunión. El Secretario del Grupo lo transmitirá a la otra Parte como mínimo 10 días antes del inicio de la reunión.
 El orden del día provisional incluirá los puntos cuya inscripción en el mismo se solicite a los secretarios como mínimo 15 días antes del comienzo de la reunión. Los justificantes deberán obrar en poder de una y otra Parte al menos 7 días antes de la reunión. Con el acuerdo de las Partes, se podrán reducir los plazos mencionados a fin de tener en cuenta los casos especiales o urgentes.
 El Grupo aprobará el orden del día al inicio de cada reunión.
 7. Acta
 Los dos secretarios del Grupo redactarán y aprobarán el acta después de cada reunión. Los secretarios del Grupo enviarán copia de la misma, incluidas las propuestas del Grupo, a los secretarios y al Presidente del Comité de asociación.
 8. Publicidad
 A menos que se decida lo contrario, las reuniones del Grupo no serán públicas.
 ANEXO III
 A. REGLAMENTO INTERNO DEL SUBCOMITÉ No 1 UE-MARRUECOS «MERCADO INTERIOR»
 En el anexo II, apartado 3, «Temas», de la Decisión no 1/2003 del Consejo de asociación, la lista de los sectores que abarca el subcomité se sustituye por el texto siguiente:
 «a)
 Normalización, certificación, evaluación de la conformidad y vigilancia del mercado (aspectos sin relación con los acuerdos comerciales en estos ámbitos)
 b)
 Competencia y ayudas de Estado
 c)
 Derechos de propiedad intelectual, industrial y comercial
 d)
 Contratos públicos
 e)
 Protección de los consumidores
 f)
 Servicios (aspectos reglamentarios), incluidos los servicios financieros y postales
 g)
 Derecho de sociedades y derecho de establecimiento.»
 B. REGLAMENTO INTERNO DEL SUBCOMITÉ No 2 UE-MARRUECOS «INDUSTRIA, COMERCIO Y SERVICIOS»
 En el anexo II, apartado 3, «Temas», de la Decisión no 1/2003 del Consejo de asociación, la lista de los sectores que abarca el subcomité se sustituye por el texto siguiente:
 «a)
 Cooperación industrial y política de empresa
 b)
 Cuestiones comerciales
 c)
 Comercio de servicios y derecho de establecimiento
 d)
 Turismo y artesanía
 e)
 Preparación de acuerdos comerciales sobre reglamentaciones técnicas, normalización, normas y evaluación de la conformidad
 f)
 Protección de datos
 g)
 Estadísticas comerciales.»
 C. REGLAMENTO INTERNO DEL SUBCOMITÉ No 3 UE-MARRUECOS «TRANSPORTE, MEDIO AMBIENTE Y ENERGÍA»
 En el anexo II, apartado 3, «Temas», de la Decisión no 1/2003 del Consejo de asociación, la lista de los sectores que abarca el subcomité se sustituye por el texto siguiente:
 «a)
 Transportes: en particular, la modernización y el desarrollo de las infraestructuras, el refuerzo de la seguridad física y operativa en todos los modos de transporte, el control y la gestión de los puertos y aeropuertos, y la mejora del sistema multimodal, integrando la dimensión de la interoperabilidad.
 b)
 Medio ambiente: en particular, el refuerzo de las capacidades en el ámbito de la gobernanza medioambiental, en sus vertientes institucional y jurídica, y de la lucha contra las distintas formas de contaminación; el apoyo a la integración de la dimensión medioambiental en los sectores prioritarios de la Asociación Euromediterránea en una perspectiva de desarrollo sostenible; la aplicación de los programas nacionales de protección del medio ambiente, en particular, los relativos al saneamiento de las aguas residuales y a la gestión de los residuos sólidos; el refuerzo de la cooperación regional e internacional, en particular, en lo relativo al cambio climático.
 c)
 Energía: en particular, la modernización y el desarrollo de las infraestructuras, la seguridad en sus diversos aspectos de las infraestructuras y el transporte de energía, la gestión de la demanda, el fomento de las energías renovables, la investigación y la cooperación en los intercambios de datos.»
 D. REGLAMENTO INTERNO DEL SUBCOMITÉ No 5 UE-MARRUECOS «AGRICULTURA Y PESCA»
 En el anexo II, apartado 3, «Temas», de la Decisión no 1/2003 del Consejo de asociación, la lista de los sectores que abarca el subcomité se sustituye por el texto siguiente:
 «a)
 Productos agrícolas y pesqueros
 b)
 Cooperación agrícola y desarrollo rural
 c)
 Productos agrícolas transformados
 d)
 Cuestiones veterinarias y fitosanitarias
 e)
 Legislación aplicable a los intercambios de esos productos»
 E. REGLAMENTO INTERNO DEL SUBCOMITÉ No 6 UE-MARRUECOS «JUSTICIA Y SEGURIDAD»
 En el anexo II, apartado 3, «Temas», de la Decisión no 1/2003 del Consejo de asociación, la lista de los sectores que abarca el subcomité se sustituye por el texto siguiente:
 «a)
 Cooperación en materia de justicia
 b)
 Cooperación judicial civil y penal
 c)
 Cooperación en la lucha contra la delincuencia organizada, incluidos el tráfico y la trata de seres humanos, el tráfico de drogas, el terrorismo, la corrupción y el blanqueo de dinero
 d)
 Cooperación en materia policial.»


type: legislation

text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 5.8.2020
 COM(2020) 357 final
 2020/0164(NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Výboru pro přidružení ve složení pro obchod zřízeném Dohodou o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Gruzií na straně druhé ve věci aktualizace přílohy XIII (Sbližování celních předpisů)
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.Předmět návrhu
 Tento návrh se týká rozhodnutí Rady, jímž se přijímají postoje, které má Unie zaujmout ve Výboru pro přidružení ve složení pro obchod v souvislosti s aktualizací přílohy XIII (Sbližování celních předpisů) týkající se kapitoly 5 (Cla a usnadnění obchodu) Dohody o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Gruzií na straně druhé.
 2.Souvislosti návrhu
 2.1.Dohoda o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Gruzií na straně druhé
 Cílem Dohody o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Gruzií na straně druhé (dále jen „dohoda“) je přispět k postupné hospodářské integraci a prohloubení politického přidružení mezi Gruzií a Evropskou unií (dále jen „smluvní strany“). Dohoda vstoupila v platnost dne 1. července 2016.
 2.2.Výbor pro přidružení
 Výbor pro přidružení je subjekt zřízený dohodou, který v souladu s čl. 408 odst. 3 dohody má pravomoc přijímat rozhodnutí v případech stanovených v této dohodě a v oblastech, ve kterých na něj Rada přidružení přenesla pravomoci. Uvedená rozhodnutí jsou pro strany závazná a strany přijmou vhodná opatření k jejich provedení.
 Podle čl. 408 odst. 4 dohody se Výbor pro přidružení schází ve složení pro obchod, aby se zabýval řešením veškerých otázek týkajících se obchodu a obchodních záležitostí podle hlavy IV dohody. Jak je uvedeno v čl. 1 odst. 4 jednacího řádu Výboru pro přidružení a podvýborů (dále jen „jednací řád“), skládá se Výbor pro přidružení ve složení pro obchod z vyšších úředníků Evropské komise a Gruzie příslušných pro obchod a obchodní záležitosti. Výboru pro přidružení ve složení pro obchod předsedá zástupce Evropské komise nebo Gruzie příslušný pro obchod a obchodní záležitosti v souladu s čl. 1 odst. 4 přílohy II rozhodnutí Rady přidružení EU-Gruzie č. 1/2014
 1
 . Zasedání se účastní rovněž zástupce Evropské služby pro vnější činnost.
 Podle čl. 408 odst. 3 dohody a čl. 11 odst. 1 jednacího řádu přijímá Výbor pro přidružení svá rozhodnutí vzájemnou dohodou mezi stranami a po dokončení příslušných vnitřních postupů. Veškerá rozhodnutí a doporučení podepisuje předseda Výboru pro přidružení a jejich správnost stvrzují tajemníci Výboru pro přidružení.
 3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie
 3.1.Zamýšlené akty Výboru pro přidružení
 Tento návrh rozhodnutí Rady stanoví postoj Unie k rozhodnutí, jež má být přijato dohodou zřízeným Výborem pro přidružení ve věci aktualizace přílohy XIII (Sbližování celních předpisů) týkající se kapitoly 5 (Cla a usnadnění obchodu).
 Akt, který má Výbor pro přidružení ve složení pro obchod přijmout, představuje akt s právními účinky. Zamýšlený akt bude závazný podle mezinárodního práva v souladu s čl. 408 odst. 3 Dohody o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Gruzií na straně druhé
 Přílohu XIII je zapotřebí aktualizovat, aby se zohlednil vývoj acquis Unie, který v oblasti cel nastal od ukončení jednání o dohodě v listopadu 2013. Návrh je v souladu s povinnostmi stran stanovenými v článcích 406 a 418 dohody.
 Tento návrh je v souladu s ostatními vnějšími politikami Unie, zejména s evropskou politikou sousedství a politikou rozvojové spolupráce ve vztahu ke Gruzii, a přispívá k provádění těchto politik.
 Ustanovení dohody týkající se obchodu a obchodních záležitostí byla v roce 2008 předmětem předběžného posouzení dopadů a poté posouzení dopadů na udržitelnost obchodu
 2
 , které v roce 2012 vypracovalo GŘ Komise pro obchod a které se stalo podkladem pro jednání o prohloubené a komplexní zóně volného obchodu. Tato studie o ekonomické proveditelnosti, obecném hospodářském dopadu a důsledcích dohody o volném obchodu mezi Evropskou unií a Gruzií z dubna 2008 potvrdila, že provádění ustanovení týkajících se obchodu a obchodních záležitostí by nemělo negativní dopad na Unii, její acquis ani politiky, a mělo by pozitivní dopad na hospodářský rozvoj Gruzie. Návrh nemá žádný negativní dopad na hospodářskou, sociální ani environmentální politiku Unie.
 Na dohodu se v této fázi nevztahují postupy programu REFIT, nevyplývají z ní žádné náklady pro malé a střední podniky Unie a ani nepředstavuje žádný problém z hlediska digitálního prostředí.
 4.Právní základ
 4.1.Procesněprávní základ
 4.1.1.Zásady
 Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (Smlouvy o fungování EU) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.
 Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty s právními účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterými se dotyčný orgán řídí. Tento pojem zahrnuje rovněž nástroje, jež podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie“.
 4.1.2.Uplatnění v tomto konkrétním případě
 Výbor pro přidružení je orgán zřízený dohodou, konkrétně Dohodou o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Gruzií na straně druhé. Podle čl. 408 odst. 4 dohody se Výbor pro přidružení schází ve složení pro obchod, aby se zabýval řešením veškerých otázek týkajících se obchodu a obchodních záležitostí podle hlavy IV dohody.
 V čl. 406 odst. 3 dohody se stanoví, že Rada přidružení je oprávněna aktualizovat nebo měnit přílohy dohody. Podle čl. 408 odst. 2 dohody může Rada přidružení na Výbor pro přidružení přenést kteroukoli ze svých pravomocí, včetně pravomoci přijímat závazná rozhodnutí. Rada přidružení prostřednictvím svého rozhodnutí č. 3/2014 ze dne 17. listopadu 2014 přenesla na Výbor pro přidružení ve složení pro obchod pravomoc aktualizovat nebo měnit určité přílohy týkající se obchodních záležitostí.
 Akt, který má Výbor pro přidružení přijmout, představuje akt s právními účinky. Zamýšlené akty budou pro strany závazné v souladu s čl. 408 odst. 3 dohody. Zamýšlený akt nedoplňuje ani nepozměňuje institucionální rámec dohody. Postoj, jejž má Unie zaujmout ve Výboru pro přidružení EU-Gruzie ve složení pro obchod, proto musí být stanoven v souladu s čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU.
 Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU.
 4.2. Hmotněprávní základ
 4.2.1.Zásady
 Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU závisí především na cíli a obsahu zamýšleného aktu, k němuž se zaujímá postoj jménem Unie. Sleduje‐li zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze‐li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek identifikovat jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté podle čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU založeno na jediném hmotněprávním základě, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.
 4.2.2.Uplatnění v tomto konkrétním případě
 Cílem a náplní zamýšlených aktů je především usnadnit obchod mezi smluvními stranami aktualizací přílohy XIII (Sbližování celních předpisů) týkající se kapitoly 5 (Cla a usnadnění obchodu) hlavy IV dohody, která se týká obchodu a obchodních záležitostí. V důsledku toho zamýšlený akt patří do působnosti společné obchodní politiky podle článku 207.
 Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí tudíž je čl. 207 odst. 4 první pododstavec Smlouvy o fungování EU.
 4.3.Závěr
 Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU.
 5.Zveřejnění zamýšleného aktu
 Vzhledem k tomu, že aktem Výboru pro přidružení ve složení pro obchod se změní dohoda, je vhodné jej po jeho přijetí zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie.
 2020/0164 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Výboru pro přidružení ve složení pro obchod zřízeném Dohodou o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Gruzií na straně druhé ve věci aktualizace přílohy XIII (Sbližování celních předpisů)
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Dohodu o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Gruzií na straně druhé (dále jen „dohoda“) uzavřela Unie rozhodnutím Rady 2014/494/EU a dohoda vstoupila v platnost dne 1. července 2016.
 (2)Podle čl. 406 odst. 3 dohody je Rada přidružení oprávněna aktualizovat nebo měnit přílohy dohody.
 (3)Podle čl. 408 odst. 2 dohody může Rada přidružení na Výbor pro přidružení přenést kteroukoli ze svých pravomocí, včetně pravomoci přijímat závazná rozhodnutí.
 (4)Podle článku 1 rozhodnutí Rady přidružení č. 3/2014 ze dne 17. listopadu 2014, přenesla Rada přidružení pravomoc aktualizovat nebo měnit přílohy dohody, jež se týkají mimo jiné kapitoly 5 (Cla a usnadnění obchodu) hlavy IV (Obchod a obchodní záležitosti) dohody, na Výbor pro přidružení ve složení pro obchod, pokud kapitola 5 neobsahuje zvláštní ustanovení o aktualizaci nebo změně zmíněné přílohy.
 (5)Výbor pro přidružení ve složení pro obchod má na svém příštím zasedání přijmout rozhodnutí o aktualizaci přílohy XIII (Sbližování celních předpisů) týkající se kapitoly 5 (Cla a usnadnění obchodu) dohody.
 (6)Je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie ve Výboru pro přidružení ve složení pro obchod, neboť zamýšlené rozhodnutí bude pro Unii závazné,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Postoj, který má být jménem Unie zaujat na zasedání Výboru pro přidružení EU–Gruzie ve složení pro obchod, týkající se aktualizace přílohy XIII (Sbližování celních předpisů) v oblasti cel a usnadnění obchodu, vychází z návrhu připojeného k tomuto rozhodnutí.
 Článek 2
 Po přijetí se rozhodnutí Výboru pro přidružení ve složení pro obchod zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí je určeno Komisi.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda/předsedkyně
 (1)
 Úř. věst. L 321, 5.12.2015, s. 60.
 (2)
 https://ec.europa.eu/trade/policy/policy-making/analysis/policy-evaluation/sustainability-impact-assessments/
 ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 5.8.2020
 COM(2020) 357 final
 PŘÍLOHA
 návrhu rozhodnutí Rady
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Výboru pro přidružení ve složení pro obchod zřízeném Dohodou o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Gruzií na straně druhé ve věci aktualizace přílohy XIII (Sbližování celních předpisů)
 DOPLNĚK
 Rozhodnutí Výboru EU-Gruzie pro přidružení ve složení pro obchod č. .../2020
 ze dne xx.xx.2020
 o změně přílohy XIII (Sbližování celních předpisů) kapitoly 5 Dohody o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Gruzií na straně druhé
 VÝBOR PRO PŘIDRUŽENÍ VE SLOŽENÍ PRO OBCHOD,
 s ohledem na Dohodu o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Gruzií na straně druhé, a zejména na článek 84 a čl. 465 odst. 3 uvedené dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Dohoda o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Gruzií na straně druhé (dále jen „dohoda“) byla podepsána dne 27. června 2014 a vstoupila v platnost v červenci 2016.
 (2)V preambuli dohody je uznáno přání stran pokračovat v procesu reforem a sbližování v Gruzii, a přispět tak k postupné hospodářské integraci a prohloubit politické přidružení, jakož i dosáhnout hospodářské integrace za pomoci rozsáhlého sbližování právních předpisů.
 (3)V souladu s článkem 75 dohody přijala Gruzie závazek ke sblížení s celními předpisy EU, jak je stanoveno v příloze XIII dohody.
 (4)Vzhledem k tomu, že acquis EU uvedené v příloze XIII (Sbližování celních předpisů) se od uzavření jednání o dohodě podstatně změnilo, měl by být tento vývoj zohledněn v příloze XIII dohody,
 PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Příloha XIII (Sbližování celních předpisů) dohody se nahrazuje přílohou tohoto rozhodnutí.
 Článek 2
 Toto rozhodnutí je vyhotoveno v jazyce anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, chorvatském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském, švédském a gruzínském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
 V ... dne ...
 Za Výbor pro přidružení
 ve složení pro obchod
 předseda/předsedkyně
 tajemníci
 PŘÍLOHA
 PŘÍLOHA XIII KAPITOLY 5
 Sbližování celních předpisů
 Celní kodex
 Nařízení Rady č. 952/2013 ze dne 9. října 2013, kterým se stanoví celní kodex Unie
 Harmonogram: sblížení s ustanoveními výše uvedeného nařízení, s výjimkou článků 1, 4, čl. 27 odst. 1 písm. b), článků 53, 81 a 82, čl. 87 odst. 4, čl. 89 odst. 2 písm. a), článků 155 až 157, čl. 211 odst. 4 písm. b), článku 227, čl. 233 odst. 1 písm. c) a článků 284 až 288, se provede do čtyř let od vstupu této dohody v platnost.
 Smluvní strany znovu otevřou otázku sblížení článku 210 celního kodexu Unie – Zvláštní postupy – před vypršením výše uvedené lhůty pro sblížení.
 Sblížení s článkem 247 probíhá na základě maximálního úsilí.
 Společný tranzitní režim a jednotný správní doklad
 Úmluva o zjednodušení formalit ve zbožovém styku ze dne 20. května 1987
 Úmluva o společném tranzitním režimu ze dne 20. května 1987
 Harmonogram: sblížení s ustanoveními výše uvedených úmluv, též prostřednictvím přistoupení Gruzie k těmto úmluvám, se provede do čtyř let od vstupu této dohody v platnost.
 Osvobození od cla
 Nařízení Rady (ES) č. 1186/2009 ze dne 16. listopadu 2009 o systému Společenství pro osvobození od cla
 Harmonogram: sblížení s hlavami I a II výše uvedeného nařízení se provede do čtyř let od vstupu této dohody v platnost.
 Ochrana práv duševního vlastnictví
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 608/2013 ze dne 12. června 2013 o vymáhání práv duševního vlastnictví celními orgány
 Harmonogram: sblížení s ustanoveními výše uvedeného nařízení, s výjimkou článku 26, se provede do tří let od vstupu této dohody v platnost. Povinnost sblížení s nařízením č. 608/2013 sama o sobě nezakládá pro Gruzii povinnost uplatnit opatření v případech, kdy práva duševního vlastnictví nejsou chráněna jejími hmotnými právními předpisy týkajícími se duševního vlastnictví.


type: wikipedia

text:
Leena-Kaisa Harkimo (o.s. Alamäki, s. 28. maaliskuuta 1963 Pori) on suomalainen entinen kokoomuksen kansanedustaja. Hän oli Jokeri-Liiga-Hockey ry:n (vuodesta 1997 Jokerit HC Oyj:n) toimitusjohtaja 1991–1999. Hän luopui tehtävästä tultuaan valituksi kansanedustajaksi 1999 Uudenmaan vaalipiiristä. Harkimo on koulutukseltaan yo-merkonomi. Hän on työskennellyt myös mallina.
 Harkimo toimi kansanedustajana vuosina 1999–2015. Hän ei asettunut enää ehdolle vuonna 2015. Helmikuussa 2016 Harkimo aloitti työn Suomen Turkiseläinten Kasvattajain Liiton eli Profurin edunvalvontatehtävissä. Työn myötä hän erosi luonnonsuojelujärjestö WWF:n hallintoneuvostosta, jossa hän oli ollut vuodesta 2010.
 Perhe
 Leena Harkimo oli naimisissa vuosina 1989–2003 liikemies Hjallis Harkimon kanssa ja heillä on kaksi lasta, Joel Harkimo (s. 1990) ja Leo Harkimo (s. 2001). Hänen isoveljensä Matti Alamäki on moninkertainen rallicrossin Euroopan mestari. Harkimo seurustelee Timo Kousan kanssa.
 Televisiossa
 Leena Harkimo kilpaili Strictly Come Dancing -sarjan suomalaisversion Tanssii tähtien kanssa ensimmäisellä tuotantokaudella vuonna 2006 parinaan ammattitanssija Erik Hento. Harkimo ja Hento olivat ensimmäinen kisasta pudonnut pari.
 Syksyllä 2010 Harkimo tuomaroi Diili-ohjelman kolmatta tuotantokautta yhdessä ex-miehensä Hjallis Harkimon ja Antti Seppisen kanssa.
 Keväällä 2016 Harkimo osallistui Huippujengi-ohjelmaan, jossa kilpailtiin siitä, kuka pääsee 6030 metriä korkean Tocllaraju-vuoren huipulle. Mm. huonon sään vuoksi kukaan osallistujilta ei päässyt huipulle saakka, mutta Harkimo pääsi pisimmälle.
 Vaalimenestys
 1999: 11 904 ääntä (Uudenmaan vaalipiiri, valittiin)
 2003: 6 690 ääntä (Helsingin vaalipiiri, valittiin)
 2007: 4 074 ääntä (Uudenmaan vaalipiiri, valittiin)
 2011: 4 782 ääntä (Uudenmaan vaalipiiri, valittiin)
 Lähteet
 Aiheesta muualla
 Leena Harkimon kotisivu
 Iltalehden Julkkislista: Leena Harkimo
 Kansanedustajat
 Kansallisen Kokoomuksen poliitikot
 Uudenmaan vaalipiiri
 Helsingin vaalipiiri
 Suomalaiset jääkiekkovaikuttajat
 Vuonna 1963 syntyneet
 Elävät henkilöt