text:
 |
 52013PC0040
 Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EL) nr 912/2010, millega luuakse Euroopa GNSSi Agentuur /* COM/2013/040 final - 2013/0022 (COD) */
 SELETUSKIRI
 1. ETTEPANEKU TAUST
 Turvalisusnõuded
 on Galileo ja EGNOS programmide alusel loodud taristute kavandamisel, rajamisel
 ja kasutamisel väga olulised. Nende kasutamine võib mõjutada liidu ja
 liikmesriikide julgeolekut. Peale selle on satelliitnavigatsioonisüsteemid oma
 strateegilisuse tõttu tundlikud taristud, mida võidakse kasutada pahatahtlikel
 eesmärkidel. Arvestades ka satelliitnavigatsiooni üha suuremat kasutamist
 paljudes tegevusvaldkondades, võib teenuste katkemine tuua tänapäeva ühiskonnas
 kaasa olulisi kahjusid.
 Euroopa
 Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ)
 nr 683/2008 Euroopa satelliitnavigatsiooni programmide (EGNOS ja Galileo)[1] rakendamise jätkamise kohta on
 ette nähtud, et komisjon haldab programmide Galileo ja EGNOS alusel loodud kahe
 süsteemi kõiki julgeolekuga seonduvaid küsimusi. Samal ajal tuleb ka süsteemide
 turvalisust akrediteerida. Selleks kontrollitakse süsteemide vastavust
 julgeoleku kohta kehtestatud nõuetele ning tehakse kindlaks, et järgitakse
 nõukogu ja komisjoni suhtes kohaldatavaid asjakohaseid julgeolekueeskirju.
 Sarnaselt muu akrediteerimistegevusega peab kahe Euroopa navigatsioonisüsteemi
 turvalisuse akrediteerimine olema sõltumatu ja seda eelkõige muudest nende
 kavandamise, rajamise ja kasutamisega seotud osalistest.
 Määruse
 (EÜ) nr 683/2008 kohaselt ning koosmõjus Euroopa Parlamendi ja nõukogu
 määrusega (EL) nr 912/2010, millega luuakse Euroopa GNSSi Agentuur,
 tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1321/2004 Euroopa
 satelliit-raadionavigatsiooniprogrammide juhtimisstruktuuride loomise kohta ja
 muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 683/2008,[2] on nimetatud akrediteerimine
 tehtud ülesandeks Euroopa GNSSi Agentuurile. Selles viimases on täpsustatud
 agentuurile usaldatud akrediteerimise tingimused ja on eelkõige sätestatud, et
 turvalisuse akrediteerimise otsused tehakse komisjonist ja muudest programmide
 rakendamise eest vastutavatest üksustest sõltumatult. Sõltumatuse nõue peab
 kehtima ka agentuurile usaldatud muude ülesannete suhtes.
 Selleks
 et tagada turvalisuse akrediteerimise sõltumatus, sealhulgas suures osas
 Euroopa GNSSi Agentuurile usaldatud muust tegevusest, on määrusega (EL)
 nr 912/2010 loodud agentuurile iseseisev organ – turvalisuse
 akrediteerimise nõukogu –, mis on tegevdirektori ja haldusnõukogu kõrval
 agentuuri üks kolmest organist. Turvalisuse akrediteerimise nõukogu on sama
 tasandi organ kui haldusnõukogu ning on ainsana pädev tegema
 akrediteerimisalaseid otsuseid. Ta teeb need otsused sarnaselt haldusnõukoguga
 agentuuri nimel ning need on agentuuri jaoks siduvad, sest õiguslikus plaanis
 on agentuuril ainsana juriidilise isiku staatus.
 Seega
 on Euroopa GNSSi Agentuur asutus, millel on eriline struktuur, sest olles küll
 agentuuri organ, on tema süsteemide turvalisuse akrediteerimisega seotud
 tegevus eraldatud agentuuri muust tegevusest, nagu turvakeskuse juhtimine,
 panustamine süsteemide turustamisse ja kõik muud ülesanded, mida komisjon saab
 agentuurile delegeerida.
 Komisjon
 võttis 30. novembril 2011 vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (Euroopa
 satelliitnavigatsioonisüsteemide rajamise ja kasutamise kohta) ettepaneku[3]. See tulevane GNSSi määrus
 asendab alates 1. jaanuarist 2014 määruse (EÜ) nr 683/2008 ning
 selles on kehtestatud programmide avaliku haldamise raamistik ajavahemikuks
 2014–2020. Sellega on eelkõige ette nähtud, et enamik kahe süsteemi Galileo et
 EGNOS kasutamisega seotud ülesannetest usaldatakse Euroopa GNSSi Agentuurile.
 Komisjon väljendas oma ettepanekus tahet delegeerida need ülesanded agentuurile.
 Euroopa Parlament ja nõukogu, kes menetlevad seda teksti alates 2012. aasta
 algusest, jagavad seda seisukohta. 7. juunil 2012 võttis nõukogu vastu
 osalise üldise lähenemisviisi (11. juuni 2012. aasta dokument 11105/12), milles
 kinnitatakse seda käsitust.
 Asjaolu,
 et Euroopa GNSSi Agentuur hakkab pärast 2013. aastat korraldama kahe
 süsteemi kasutamist, tekitab samal ajal küsimuse akrediteerimise tulevikust
 agentuuris. Turvalisuse akrediteerimise otsuste sõltumatus näib olevat
 vastuolus seigaga, et neid otsuseid tehakse üksuses, kes vastutab samal ajal ka
 nende süsteemide kasutamise eest: sellega võib kaasneda huvide konflikt, sest
 samal ajal ei saa olla nii hindaja kui ka hinnatav. Ja seda isegi siis, kui
 määrusega (EL) nr 912/2010 on ette nähtud tingimused turvalisuse
 akrediteerimise nõukogu teatava sõltumatuse tagamiseks, nagu eespool
 selgitatud. Komisjon on sellest probleemist teadlik ja on oma ettepanekus
 tulevase GNSSi määruse kohta näinud ette, et süsteemide turvalisuse
 akrediteerimine jääb üheks agentuuri ülesandeks „kõige kauem kuni 30. juunini
 2016”, mil süsteemide kasutus on käivitunud täiel määral. Seega on
 akrediteerimise tegevuse saatus pärast seda kuupäeva jäetud lahtiseks ja selle
 kohta tuleb esitada ettepanek hiljem.
 Parlamendikomisjonides,
 kus teksti arutati, leidis komisjoni ettepanek 30. juuni 2016 kuupäeva kohta
 saadikute seas laia toetuse. Nõukogus rõhutasid liikmesriigid vajadust tagada
 akrediteerimise sõltumatus ning soovisid, et süsteemide turvalisuse
 akrediteerimise saatus pärast 1. jaanuari 2014 otsustataks võimalikult
 kiiresti. Nõukogu võttis 7. juunil 2012 vastu avalduse (dokument 11279/12 ADD
 1), milles ta sedastab, et akrediteerimist tuleb teostada Euroopa GNSSi
 Agentuuri muudest ülesannetest rangelt lahus, et hiljemalt 1. jaanuariks 2014
 tuleb korraldada nimetatud tegevuste funktsiooni- ja struktuuripõhine lahusus
 ning turvalisuse akrediteerimise nõukogu esimees peaks olema Euroopa GNSSi
 Agentuuris ainus isik, kes vastutab turvalisuse akrediteerimise eest. Sellest
 johtuvalt kutsus nõukogu komisjoni üles esitama õigeaegselt ettepaneku määruse
 (EL) nr 912/2010 muutmiseks.
 Leida
 tuleb vastus küsimusele, milline saab olema Euroopa navigatsioonilisasüsteemi
 turvalisuse akrediteerimine finantsraamistikus aastatel 2014–2020. See eeldab
 määruse (EL) nr 912/2010 muutmist.
 Määruse
 (EL) nr 912/2010 muutmise käigus oleks võimalus sinna lisada ka
 muudatused, mis võimaldaksid viia määruse (EL) nr 912/2010 kooskõlla
 põhimõtetega, mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühises
 lähenemisviisis detsentraliseeritud ametite kohta, mille komisjon kiitis heaks
 12. juunil 2012.
 Lõpuks
 on eespool nimetatud ja komisjoni poolt 30. novembril 2011 vastu võetud
 ettepanekus tulevase GNSSi määruse kohta kehtestatud, et Euroopa GNSSi Agentuuri
 ülesandeid võidakse laiendada ja talle usaldatakse käitamisega seotud
 ülesandeid, mis aga mõjutab oluliselt tema personalivajadusi ning eelarvet
 tulevikus. Seepärast tuleb muuta määrusega (EL) nr 912/2010 seotud
 finantsselgitust.
 2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA
 MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
 Komisjoni
 ettepaneku kohta ei ole tehtud mõjuhinnangut ega selle üle ei ole ametlikult
 konsulteeritud huvitatud isikutega.
 Kuna
 nende muudatustega püütakse ühtlustada määrust (EL) nr 912/2010
 institutsioonidevahelise lähenemisviisiga detsentraliseeritud ametite kohta,
 siis ei olnud alust mõjuhinnangu tegemiseks ega ametlikuks konsulteerimiseks
 huvitatud isikutega, sest nimetatud lähenemisviis on juba ise komisjoni,
 nõukogu ja Euroopa Parlamendi vaheliste konsulteerimiste vili.
 Euroopa
 satelliitnavigatsioonisüsteemi turvalisuse akrediteerimist käsitlevate
 muudatuste puhul tuleb märkida, et liikmesriigid, kes on tihedalt kaasatud
 kõikidesse julgeolekuga seotud küsimustesse, on käesoleval juhul liidu
 institutsioonide ja Euroopa GNSSi Agentuuri kõrval peamised, kui mitte ainsad
 huvitatud isikud. Liikmesriikidega aga konsulteeriti selles küsimuses arutelude
 käigus, mis toimusid nõukogus tulevase GNSSi määruse üle, ja nõukogu tegi oma
 seisukoha teatavaks eespool nimetatud 7. juuni 2012. aasta avalduses. Lisaks
 arutati seisukohti, mille juurde lõpuks pidama jäädi, põhjalikult Euroopa GNSSi
 Agentuuriga peetud arutelude raames. Euroopa Parlamendile on ettepanek tulevase
 GNSSi määruse kohta edastatud, kuid praeguseni ei ole ta selle kohta eraldi
 arvamust avaldanud.
 Samal
 ajal kaaluti ka muid lahendusi, mida võiks teoreetiliselt kasutada süsteemide
 turvalisuse akrediteerimisel pärast 2013. aastat. Neid variante oli kuus.
 1) Usaldada akrediteerimine erasektorile
 Euroopa
 satelliitnavigatsioonisüsteemide turvalisuse akrediteerimine mõjutab otse liidu
 ja selle liikmesriikide julgeolekut. Seepärast soovivad liikmesriigid olla
 akrediteerimise tegevusse ja otsustesse tihedalt kaasatud. Sel põhjusel ei saa
 akrediteerimise usaldamist erasektorile tõsiselt kaaluda.
 2) Luua akrediteerimisega tegelemiseks uus
 reguleerimisamet
 Uue
 reguleerimisameti loomine Euroopa GNSSi süsteemide akrediteerimisega
 tegelemiseks võib näida hea lahendusena, kuid põrkub kokku seisukohaga, milles
 liidu institutsioonid on üht meelt juba aastaid, et enam ei loodaks uusi
 reguleerimisameteid. Lisaks tooks selline lahendus kaasa suured, kui mitte
 ebaproportsionaalselt suured kulud võrreldes reaalsete vajadustega selles
 valdkonnas. Süsteemide turvalisuse akrediteerimisega tegeleb alaliselt
 ligikaudu kümmekond inimest.
 3) Usaldada akrediteerimine muule olemasolevale reguleerimisametile
 Uue
 ameti loomisele alternatiivne lahendus seisneks turvalisuse akrediteerimise
 usaldamine muule olemasolevale reguleerimisametile. Liidu eri ametitest
 suudaksid põhimõtteliselt selliste keeruliste süsteemide nagu Galileo ja EGNOS
 turvalisust akrediteerida ainuüksi Euroopa Lennundusohutusamet (EASA) ja
 vähemal määral Euroopa Kaitseagentuur.
 Samal
 ajal tuleb märkida, et sedasorti akrediteerimisülesanne ei kuulu praegu
 nimetatud ametite ülesannete hulka. Lisaks peaks EASA tegelema EGNOSe
 sertifitseerimisega, mis tähendab olulist huvide konflikti selle tulevase
 sertifitseerimisülesande ja võimaliku turvalisuse akrediteerimisülesande vahel.
 Euroopa Kaitseagentuur tegeleb aga peamiselt koostöö edendamisega
 liikmesriikide vahel relva- ja kaitsetööstuse valdkonnas. Galileo ja EGNOSe
 turvalisuse akrediteerimise usaldamine talle võib näida vastuolus arusaamaga,
 et need kaks süsteemi on tsiviilhalduses olevad tsiviilsüsteemid.
 4) Usaldada
 akrediteerimine komisjonile
 Euroopa
 kahe satelliitnavigatsioonisüsteemi turvalisuse akrediteerimise usaldamist
 komisjonile kaaluti 2007. aastal määruse (EÜ) nr 683/2008
 ettevalmistustööde käigus. Nimetatud määrusega reformiti programmide haldust.
 Sellest lahendusest aga loobuti, sest see näis olevat vastuolus sõltumatuse
 nõudega, kuna selle määruse kohaselt haldab komisjon „süsteemide kõiki
 julgeolekuga seonduvaid küsimusi”. Sama probleemiga oleme silmitsi praegu, sest
 ka tulevase GNSSi määrusega, millega asendatakse alates 1. jaanuarist 2014
 määrus (EÜ) nr 683/2008, nähakse ette, et komisjon tagab programmide
 julgeoleku, sealhulgas süsteemide turvalisuse. Lisaks on liikmesriigid väga
 kiindunud akrediteerimise nõukogu struktuuri selle praegusel kujul Euroopa
 GNSSi Agentuuris ja halduslikust küljest oleks sellist organit komisjoni
 talituste juurde raske integreerida.
 5) Usaldada akrediteerimine nõukogule
 Euroopa
 GNSSi süsteemide turvalisuse akrediteerimise usaldamine nõukogule kätkeb endas
 mitmeid eeliseid. Esiteks ei ole nõukogu kaasatud programmide haldamisse ja
 tema sõltumatust ei saaks seada kahtluse alla. Pealegi on tal keeruliste
 süsteemide akrediteerimisel teatav kogemus, sest ta on juba oma tarbeks
 akrediteerinud ligikaudu viiskümmend süsteemi. Lisaks sobib ta kõige paremini
 kandma akrediteerimise valdkonnas tehtud otsuste poliitilisi tagajärgi. Need
 otsused võivad oluliselt mõjutada programme nii maksumuse kui ka ajakava
 seisukohast. Liikmesriigid, kes soovivad olla akrediteerimisprotsessi tihedalt
 kaasatud, on nõukogus loomulikult palju paremini esindatud kui mis tahes muus
 liidu organis.
 Ometi
 kaaluvad selle lahenduse negatiivsed küljed need eelised üle. Nõukogu ei ole
 korraldusasutus. Isegi kui tal on olemas kogemus mitme süsteemi
 akrediteerimisel, on nende näol praeguseni olnud tegemist üksnes nõukogu
 siseste süsteemidega, mis on mõeldud nõukogu toimimise tagamiseks. Lisaks
 kujutab akrediteerimise nõukogu, selle allorganite ja nende koosseisuliste
 töötajate üleviimine ja integreerimine nende praegusel kujul otse nõukogu
 peasekretariaadi haldusküsimuste peadirektoraati, halduslikust küljest samu
 probleeme kui üleviimine komisjoni.
 6) Euroopa GNSSi
 Agentuuri ülesannete selgem eraldatus
 Tegemist
 on agentuuri sisekorralduse muutmisega selliselt, et ei tekiks kahtlust
 akrediteerimise tegevuse sõltumatuses muust agentuuri tegevusest.
 Selline
 lahendus, mille kaudu eraldatakse Euroopa GNSSi Agentuuri ülesanded üksteisest
 paremini ning tugevdatakse ühe ja sama juriidilise ja institutsiooni katuse all
 tegutseva kahe erineva üksuse sõltumatust, võimaldab tagada akrediteerimise
 ülesannete täitmiseks piisava sõltumatuse. Selline lahendus osutub kokkuvõttes
 kõige odavamaks, lihtsamaks ja kergemini elluviidavaks. Sellist lahendust on
 soovitanud ka nõukogu oma 7. juuni 2012. aasta avalduses.
 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
 Süsteemide
 turvalisuse akrediteerimisega seotud ülesannete iseseisvuse tagamiseks tuleks
 nimetatud ülesanded eraldada Euroopa GNSSi Agentuuri muudest ülesannetest. Sel
 eesmärgil suurendatakse ettepanekuga peamiselt turvalisuse akrediteerimise
 nõukogu ja selle esimehe volitusi, ühtlustades need osaliselt vastavalt
 haldusnõukogu ja tegevdirektori volitustega.
 Seepärast
 nähakse ette, et turvalisuse akrediteerimise nõukogu valmistab ette ja kiidab
 heaks turvalisuse akrediteerimise nõukogu tööprogrammi selle osa, mis käsitleb
 süsteemide turvalisuse akrediteerimisega seotud operatiivtegevust, ja
 aastaaruande selle osa, mis käsitleb agentuuri süsteemide turvalisuse
 akrediteerimisega seotud tegevust ja tulevikuväljavaateid, ning edastab need
 õigeaegselt haldusnõukogule nende integreerimiseks agentuuri tööprogrammi ja
 aastaaruandesse. Ta teostab oma esimehe üle ka distsiplinaarjärelevalvet.
 Turvalisuse
 akrediteerimise nõukogu esimehele antakse turvalisuse akrediteerimise
 ülesannete täitmisel roll, mis on võrreldav tegevdirektori omaga agentuuri
 muude ülesannete täitmisel. Lisaks agentuuri esindamisele, mis on juba ette
 nähtud määrusega (EL) nr 912/2010 selle praeguses sõnastuses, juhib
 turvalisuse akrediteerimise nõukogu esimees turvalisuse akrediteerimise nõukogu
 järelevalve all turvalisuse akrediteerimist ja tagab agentuuri tööprogrammi
 akrediteerimisega seotud osa elluviimise. Samuti esitab ta Euroopa Parlamendi
 või nõukogu nõudel aruande oma ülesannete täitmise kohta ja esineb nende
 institutsioonide ees.
 Ühtlustamine
 institutsioonide vahelises lähenemisviisis detsentraliseeritud ametite kohta
 kindlaks määratud põhimõtetega hõlmab eelkõige eeskirju, mis käsitlevad
 haldusnõukogu otsustamisprotsessi, haldusnõukogu ja turvalisuse akrediteerimise
 nõukogu liikmete ja nende esimeeste ametiaega, mitmeaastase tööprogrammi
 olemasolu, haldusnõukogu volitusi personalijuhtimise valdkonnas, määruse
 hindamist ja läbivaatamist, huvide konfliktide ärahoidmist ning tundliku
 salastamata teabe töötlemist.
 4. MÕJU EELARVELE
 Eespool
 punktis 3 nimetatud ettepaneku õiguslikul küljel iseenesest mingit mõju
 eelarvele ei ole.
 Samal
 ajal kajastuvad need määrusega (EL) nr 912/2010 kaasaskäivas ja
 ettepanekule lisatud finantsselgituses, kus on võetud arvesse agentuurile
 usaldatud uute ülesannetega, nagu Euroopa GNSSi Agentuuri süsteemide
 kasutamisega kaasnevaid uusi personalivajadusi. Eelarve seisukohast on
 komisjoni ettepanekus vajalike summadega järgmises finantsraamistikus aastateks
 2014–2020 juba arvestatud. Sarnaselt 2013. aasta lisavajadustega rahastatakse
 neid GNSSi programmide eelarveridadel summade ümberpaigutamise teel. Tuleb
 märkida, et agentuuri uute personalivajadustega seotud kulud kompenseeritakse osaliselt
 komisjoni ametikohtade loetelus 30 ametikoha vähendamise arvelt samas
 ajavahemikus (2014−2020). Eelarvet käsitlevad üksikasjad on lisas
 esitatud finantsselgituses.
 Igal
 juhul tuleb meelde tuletada, et ühelt poolt peab aastate 2014–2020
 finantsraamistiku eelarvepädev asutus finantsselgituses nimetatud summad
 kõigepealt vastu võtma ja teiseks tuleb vastu võtta ka uus GNSSi määrus.
 2013/0022 (COD)
 Ettepanek:
 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
 millega muudetakse määrust (EL)
 nr 912/2010, millega luuakse Euroopa GNSSi Agentuur
 EUROOPA PARLAMENT JA NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
 lepingut, eriti selle artiklit 172,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
 olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
 riikide parlamentidele,
 võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
 Sotsiaalkomitee arvamust[4],
 võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[5],
 toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
 ning arvestades järgmist:
 (1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu
 9. juuli 2008. aasta määruse (EÜ) nr 638/2008 (Euroopa
 satelliitnavigatsiooni programmide (EGNOS ja Galileo) rakendamise jätkamise
 kohta)[6]
 artiklist 16 koostoimes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL)
 nr 912/2010 (millega luuakse Euroopa GNSSi Agentuur, tunnistatakse
 kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1321/2004 Euroopa
 satelliit-raadionavigatsiooniprogrammide juhtimisstruktuuride loomise kohta ja
 muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 683/2008)[7] artikliga 2 tuleneb, et Euroopa
 GNSSi Agentuur (edaspidi „agentuur”) tagab Euroopa
 satelliitnavigatsioonisüsteemide (edaspidi „süsteemid”) turvalisuse
 akrediteerimise ning sel eesmärgil algatab ta turvamenetluste rakendamise,
 jälgib seda ning viib läbi turbeauditeid.
 (2) Määruses (EL)
 nr 912/2010, eelkõige selle III peatükis on sätestatud, millistes
 tingimustes agentuur täidab süsteemide turvalisuse akrediteerimise ülesannet.
 Nimetatud sätetega on eelkõige ette nähtud põhimõte, et turvalisuse
 akrediteerimise otsused tehakse komisjonist ja Euroopa satelliitnavigatsiooni
 programmide (edaspidi „programmid”) rakendamise eest vastutavatest üksustest
 sõltumatult ning seega moodustab Euroopa GNSSi süsteemide turvalisuse
 akrediteerimise asutus agentuuri sees tegutseva iseseisva üksuse, kes teeb oma
 otsused sõltumatult.
 (3) Sellest põhimõttest lähtuvalt
 loodi määrusega (EL) nr 912/2010 Euroopa GNSSi süsteemide turvalisuse
 akrediteerimise nõukogu (edaspidi „turvalisuse akrediteerimise nõukogu”), kes
 on haldusnõukogu ja tegevdirektori kõrval agentuuri üks kolmest organist.
 Nimetatud organ täidab agentuurile usaldatud turvalisuse akrediteerimisega
 seotud ülesandeid ning võtab agentuuri nimel vastu turvalisuse akrediteerimise
 otsused. Ta kehtestab oma kodukorra ja nimetab ametisse esimehe.
 (4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu
 määruses (EL) nr xxx/2013 Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemide
 rajamise ja kasutamise kohta,[8]
 millega asendatakse määrus (EÜ) nr 683/2008 ja mis jõustub 1. jaanuaril
 2014, on kindlaks määratud programmide halduskord ajavahemikul 2014–2020.
 Selles laiendatakse agentuurile pandud ülesandeid ja nähakse eelkõige ette
 agentuuri keskne roll süsteemide kasutamisel.
 (5) Selles uues olukorras tuleb
 tagada, et turvalisuse akrediteerimise nõukogu saaks täita oma ülesandeid
 täiesti sõltumatult, eelkõige teistest agentuuri organitest või muust
 tegevusest. Seepärast on äärmiselt oluline selgemini eristada agentuuri sees
 akrediteerimisega seotud tegevus muust tegevusest, nagu turvakeskuse juhtimine,
 panustamine süsteemide turuleviimisse ja kõik muud ülesanded, mida komisjon
 saab agentuurile delegeerida, eelkõige süsteemide kasutamisega seotud
 ülesanded. Selleks tuleb agentuuri eri ülesannete vahel kehtestada selge ja
 tõhus struktuuripõhine lahusus hiljemalt 1. jaanuariks 2014.
 (6) Sel eesmärgil tuleb muuta
 määrust (EL) nr 912/2010 peamiselt selleks, et suurendada turvalisuse
 akrediteerimise nõukogu ja selle esimehe sõltumatust ja volitusi ning
 ühtlustada suures osas tema volitused haldusnõukogu ja agentuuri tegevdirektori
 volitustega, nähes samal ajal ette kohustuse teha koostööd agentuuri eri
 organitega.
 (7) Tuleks ette näha, et
 tööprogrammi selle osa, mis käsitleb süsteemide turvalisuse akrediteerimisega
 seotud operatiivtoiminguid, ja aastaaruande selle osa, mis käsitleb süsteemide
 turvalisuse akrediteerimisega seotud tegevust ja agentuuri
 tulevikuväljavaateid, valmistab ette ja kiidab heaks haldusnõukogu asemel
 turvalisuse akrediteerimise nõukogu ning edastab need õigeaegselt
 haldusnõukogule, et need integreerida agentuuri tööprogrammi ja
 aastaaruandesse. Ta peaks oma esimehe üle teostama ka
 distsiplinaarjärelevalvet.
 (8) Turvalisuse akrediteerimise
 nõukogu esimehele tuleks anda turvalisuse akrediteerimise ülesannete täitmiseks
 roll, mis on võrreldav tegevdirektori rolliga agentuuri muude ülesannete
 täitmisel. Seega lisaks agentuuri esindamisele, mis on juba ette nähtud
 määrusega (EL) nr 912/2010 selle 22. septembri 2010. aasta sõnastuses,
 peaks turvalisuse akrediteerimise nõukogu esimees juhtima turvalisuse
 akrediteerimise nõukogu järelevalve all turvalisuse akrediteerimise tegevust ja
 tagama agentuuri tööprogrammi selle osa elluviimise, mis on seotud
 akrediteerimisega. Samuti peaks ta Euroopa Parlamendi või nõukogu nõudel
 esitama aruande ülesannete täitmise kohta ja esinema nende institutsioonid ees.
 (9) Lisaks oleks turvalisuse
 akrediteerimise nõukogu autonoomsuse huvides ja huvide konflikti vältimiseks ka
 kasulik, et ühelt poolt turvalisuse akrediteerimise nõukogu ja selle alluvuses
 töötav agentuuri personal töötaks kohas, mis tagaks nende autonoomsuse ja
 sõltumatuse agentuuri muust tegevusest, eelkõige süsteemide kasutamisega seotud
 operatiivtegevusest, ning et teiselt poolt personali suhtes kohaldatavad
 agentuuri sise-eeskirjad tagaksid turvalisuse akrediteerimist teostava
 personali autonoomsuse ja sõltumatuse agentuuri muu tegevusega seotud
 personalist.
 (10) Arvestades ka, et Euroopa
 GNSSi programmidesse, sealhulgas turvalisuse valdkonnas, on kaasatud ka
 teatavad kolmandad riigid, tuleks sõnaselgelt ette näha, et kolmandate riikide
 esindajad võivad turvalisuse akrediteerimise nõukogu töös osaleda teatavatel
 tingimustel, mis tuleb kindlaks määrata.
 (11) Lisaks tuleb määrus (EL)
 nr 912/2010 viia kooskõlla põhimõtetega, mis on kehtestatud parlamendi,
 nõukogu ja komisjoni ühises lähenemisviisis detsentraliseeritud ametite kohta,
 mille kolm institutsiooni võtsid vastu vastavalt 5. juulil, 26. juunil ja 12.
 juunil 2012, eelkõige haldusnõukogu otsuste vastuvõtmise eeskirjad,
 haldusnõukogu ja turvalisuse akrediteerimise nõukogu liikmete ja nende
 esimeeste mandaadi kestus, mitmeaastane tööprogramm, haldusnõukogu volitused
 personalijuhtimisel, määruse hindamine ja läbivaatamine, huvide konfliktid ning
 tundliku salastamata teabe töötlemine.
 (12) Liidu finantshuvid peavad
 olema kogu kulutsükli vältel kaitstud proportsionaalsete meetmetega, eelkõige rikkumisjuhtude
 ennetamise ja avastamisega, juurdluste korraldamisega, kaotatud, alusetult
 välja makstud või valesti kasutatud rahaliste vahendite sissenõudmisega ning
 vajaduse korral karistuste rakendamisega.
 (13) Niipea kui määruse (EL)
 nr xxx/2013 [uus GNSSi määrus] artikliga [8] nähakse liikmesriikidele ette
 võimalus rahastada täiendavalt teatavaid programmide osasid, tuleks agentuurile
 anda võimalus sõlmida koos liikmesriikidega ühiseid lepinguid, kui see osutub
 ülesannete täitmiseks vajalikuks.
 (14) Seepärast tuleks määrust (EL)
 nr 912/2010 vastavalt muuta,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
 Artikkel 1
 Määrust (EL) nr 912/2010 muudetakse
 järgmiselt.
 (1)
 Artikkel 3 asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 3
 Organid
 1. Agentuuri organid on
 a)
 haldusnõukogu;
 b)
 tegevdirektor,
 c)
 Euroopa GNSSi süsteemide turvalisuse
 akrediteerimise nõukogu.
 2. Agentuuri organid täidavad
 oma ülesandeid, mis on sätestatud vastavalt artiklites 6, 8 ja 11, kooskõlas
 komisjoni sõnastatud suunistega, nagu ette nähtud määruse (EÜ) nr 683/2008
 artikliga 16.
 3. Ühelt poolt haldusnõukogu ja
 tegevdirektor ning teiselt poolt Euroopa GNSSi süsteemide turvalisuse
 akrediteerimise nõukogu ja selle esimees teevad koostööd, et tagada agentuuri
 toimimine vastavalt nõuetele, mis on kehtestatud agentuuri sise-eeskirjades,
 nagu haldusnõukogu kodukord, turvalisuse akrediteerimise nõukogu kodukord,
 agentuuri suhtes kohaldatavad finantseeskirjad, personalieeskirjade
 rakenduseeskirjad ja dokumentidele juurdepääsu käsitlevad eeskirjad.”
 (2)
 Artikkel 4 asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 4
 Õiguslik seisund, kohalikud esindused
 1. GNSSi agentuur on liidu
 asutus. Ta on juriidiline isik.
 2. GNSSi agentuuril on igas
 liikmesriigis kõige ulatuslikum õigusvõime, mis vastavalt selle liikmesriigi
 õigusaktidele antakse juriidilistele isikutele. Eelkõige võib ta omandada ja
 võõrandada vallas- ja kinnisvara ning olla kohtus menetlusosaliseks.
 3. GNSSi agentuur võib teha
 otsuse asutada liikmesriikides (nende nõusolekul) või GNSSi agentuuri töös
 osalevates kolmandates riikides kohalikke esindusi vastavalt artiklile 23.
 Vastuvõtvates liikmesriikides ja kolmandates
 riikides agentuuri sisseseadmist ja toimimist käsitlevad sätted, samuti nende
 liikmesriikide ja kolmandate riikide poolt haldusnõukogu liikmetele, agentuuri
 töötajatele ja nende pereliikmetele antavad soodustused määratakse kindlaks
 agentuuri ning liikmesriikide või kolmandate riikide vaheliste erikokkulepetega.
 Haldusnõukogu kinnitab erikokkulepped.
 Vastuvõtvad liikmesriigid ja kolmandad riigid
 pakuvad agentuuri tegevuse heaks toimimiseks sobiva raamistiku, eelkõige
 järgmiste aspektide osas:
 a) juurdepääsetavus tegevuskohtadele,
 b) sobiva haridusalase infrastruktuuri
 olemasolu töötajate ja riikide lähetatud ekspertide lastele,
 c) töötajate pereliikmete ja riikide
 lähetatud ekspertide juurdepääs tööturule, sotsiaalkindlustussüsteemile ja
 tervishoiuteenustele.
 4. GNSSi agentuuri esindab
 tegevdirektor, kui artikli 11a lõike 1 punktist d ei tulene teisiti.”
 (3)
 Artiklit 5 muudetakse järgmiselt.
 a)
 Lõige 2 asendatakse järgmisega:
 „ 2. Haldusnõukogu koosneb
 a) igast liikmesriigist nimetatud ühest
 esindajast,
 b) komisjoni nimetatud viiest esindajast,
 c) Euroopa Parlamendi nimetatud ühest
 hääleõiguseta esindajast.
 Haldusnõukogu liikmete ametiaeg on neli aastat ja
 seda saab pikendada.
 Üks Euroopa GNSSi süsteemide turvalisuse
 akrediteerimise nõukogu esindaja, üks liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika
 kõrge esindaja ning üks Euroopa Kosmoseagentuuri (edaspidi „ESA”) esindaja
 kutsutakse haldusnõukogu koosolekutele osalema vaatlejana.”
 b)
 Lõige 4 asendatakse järgmisega:
 „ 4. Haldusnõukogu liikmed valivad enda
 hulgast esimehe ja aseesimehe. Aseesimees asub automaatselt täitma esimehe
 kohustusi, kui esimees ei saa neid ise täita. Esimehe ja aseesimehe ametiaeg on
 kaks aastat, seda võib ühe korra pikendada ning see lõpeb koos nende liikmesuse
 lõppemisega haldusnõukogus.”
 c)
 Lõige 6 asendatakse järgmisega:
 „ 6. Kui käesolevas määruses ei ole
 sätestatud teisiti, teeb haldusnõukogu otsused oma hääleõiguslike liikmete
 absoluutse häälteenamusega.
 Haldusnõukogu esimehe ja aseesimehe valimiseks
 ning eelarve ja tööprogrammi vastuvõtmiseks on vaja liikmete kahekolmandikulist
 häälteenamust.”
 (4)
 Artikkel 6 asendatakse järgmisega.
 „Artikkel 6
 Haldusnõukogu ülesanded
 1. Haldusnõukogu tagab, et GNSSi
 agentuur täidab talle usaldatud ülesandeid käesoleva määrusega kehtestatud
 tingimustel ning võtab vastu kõik selleks vajalikud otsused, ilma et see
 piiraks pädevust, mis on turvalisuse akrediteerimise nõukogule antud III
 peatüki kohastes ülesannetes.
 2. Peale selle täidab
 haldusnõukogu järgmiseid ülesandeid:
 a)
 võtab hiljemalt Euroopa Liidu toimimise lepingu
 artikliga 312 ettenähtud mitmeaastase finantsraamistiku esimese aasta 30.
 juuniks vastu agentuuri mitmeaastase tööprogrammi mitmeaastase
 finantsraamistikuga hõlmatud ajavahemiku kohta, olles sellesse integreerinud
 turvalisuse akrediteerimise nõukogu artikli 11 lõike 3 punkti b kohaselt
 koostatud osa ja saanud komisjoni arvamuse;
 b)
 võtab hiljemalt iga aasta 15. novembriks vastu
 agentuuri tööprogrammi eesseisvateks aastateks, olles sinna integreerinud
 turvalisuse akrediteerimise nõukogu vastavalt artikli 11 lõike 3 punktile c
 koostatud osa ja saanud komisjoni arvamuse;
 c)
 täidab artikli 13 lõigetes 5, 6, 10 ja 11 ning
 artikli 14 lõikes 5 ette nähtud eelarvega seotud ülesandeid;
 d)
 teostab järelevalvet määruse (EÜ) nr 683/2008
 artikli 16 punkti a alapunktis ii osutatud Galileo turvakeskuse üle
 (edaspidi „Galileo turvaseirekeskus”);
 e)
 võtab vastavalt artiklile 21 vastu Euroopa
 Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse
 juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (*))
 rakenduseeskirjad;
 f)
 võtab vastu aastaaruande agentuuri tegevuse ja
 tulevikuväljavaadete kohta, olles sinna integreerinud turvalisuse
 akrediteerimise nõukogu artikli 11 lõike 3 punkti d kohaselt koostatud osa,
 ning edastab selle 1. juuliks Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja
 kontrollikojale;
 g)
 tagab artiklis 26 osutatud järelduste ja
 soovituste, Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste ning kõigi sise-
 või välisauditite aruannete asjakohase järgimise ning edastab eelarvepädevatele
 asutustele kogu hindamismenetluse tulemuse seisukohalt asjakohase teabe;
 h)
 tegevdirektor konsulteerib haldusnõukoguga
 komisjoni ja agentuuri vahel vastavalt määruse [tulevase GNSSi määruse]
 artikli [15 lõike 1 punktile d] sõlmitavate delegeerimiskokkulepete osas enne
 nende allkirjastamist;
 i)
 võtab vastu oma kodukorra.
 3. Agentuuri personali
 küsimustes on haldusnõukogul ametisse nimetava asutuse volitused ja lepinguid
 sõlmiva asutuse volitused, mis on sätestatud vastavalt liidu ametnike
 personalieeskirjades ning liidu muude teenistujate teenistustingimustes
 („ametisse nimetava asutuse volitused”).
 Haldusnõukogu võtab kooskõlas ametnike
 personalieeskirjade artiklis 110 sätestatud menetlusega vastu otsuse, mis
 põhineb kõnealuste personalieeskirjade artikli 2 lõikel 1 või muude
 teenistujate teenistustingimuste artiklil 6 ning millega delegeeritakse
 asjakohased ametisse nimetamise volitused tegevdirektorile ja määratakse
 kindlaks tingimused, mille alusel volituste delegeerimise võib peatada. Tegevdirektoril
 on õigus need volitused edasi delegeerida.
 Eelmise lõigu kohaldamisel võib haldusnõukogu
 erandlike asjaolude korral teha otsuse ajutiselt peatada ametisse määrava
 asutuse volituste delegeerimise tegevdirektorile ja tegevdirektori poolt nende
 volituste edasidelegeerimise ning täita kõnealuseid volitusi ise või
 delegeerida need ühele oma liikmetest või töötajale, v.a tegevdirektor.
 Erandina teisest lõigust peab haldusnõukogu
 delegeerima turvalisuse akrediteerimise nõukogu esimehele esimeses lõigus
 osutatud volitused, mis hõlmavad III peatüki kohaste ülesannetega seotud personali
 värbamist, hindamist ja ümberklassifitseerimist ning nimetatud personali suhtes
 võetavaid distsiplinaarmeetmeid.
 Haldusnõukogu võtab vastavalt personalieeskirjade
 artiklis 110 sätestatud menetlusele vastu liidu ametnike ning liidu muude
 teenistujate teenistustingimuste rakenduseeskirjad. III peatüki kohaste
 ülesannetega seotud personali värbamisel, hindamisel ja
 ümberklassifitseerimisel ning nimetatud personali suhtes distsiplinaarmeetmete
 võtmisel konsulteerib haldusnõukogu eelnevalt turvalisuse akrediteerimise
 nõukoguga ja võtab nõuetekohaselt arvesse tema tähelepanekuid.
 Samuti määrab haldusnõukogu pärast turvalisuse
 akrediteerimise nõukoguga konsulteerimist, võttes nõuetekohaselt arvesse tema
 tähelepanekuid, kindlaks artiklis 15c osutatud riiklike ekspertide lähetamisega
 seotud üksikasjalikud eeskirjad.
 4. Haldusnõukogu nimetab
 ametisse tegevdirektori ja võib pikendada või lõpetada tema ametiaja vastavalt
 artikli 15b lõikele 4. Ta teostab tegevdirektori üle distsiplinaarjärelevalvet.
 _________________
 (*) EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.”
 (5)
 Artikkel 7 asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 7
 Tegevdirektor
 Agentuuri tööd juhib tegevdirektor, kes täidab
 oma ülesandeid haldusnõukogu järelevalve all, ilma et see piiraks vastavalt
 artiklis 11 ja 11a osutatud turvalisuse akrediteerimise nõukogu ja turvalisuse
 akrediteerimise nõukogu esimehele antud volitusi.
 (6)
 Artiklit 8 muudetakse järgmiselt.
 „Artikkel 8
 Tegevdirektori
 ülesanded
 Tegevdirektor täidab järgmisi ülesandeid:
 (1)
 vastutab agentuuri esindamise (välja arvatud II ja III
 peatüki kohaselt tehtavad toimingud ja otsused) ja juhtimise eest; allkirjastab
 komisjoni ja agentuuri vahel sõlmitavad delegeerimiskokkulepped vastavalt
 määruse [tulevase GNSSi määruse] artikli [15 lõike 1 punktile d];
 (2)
 valmistab ette haldusnõukogu töö ja võtab
 haldusnõukogu tööst osa ilma hääleõiguseta;
 (3)
 vastutab agentuuri iga-aastase tööprogrammi
 rakendamise eest haldusnõukogu kontrolli all, välja arvatud programmide III
 peatüki kohased osad;
 (4)
 võtab kõik vajalikud meetmed, sealhulgas
 sisekorraeeskirjade vastuvõtmine ja teadete avaldamine, et tagada GNSSi
 agentuuri toimimine vastavalt käesolevale määrusele;
 (5)
 koostab artikli 13 kohaselt GNSSi agentuuri tulude
 ja kulude eelarvestuse projekti ning vastutab artikli 14 kohaselt eelarve
 täitmise eest;
 (6)
 koostab igal aastal üldaruande projekti, võttes
 nõuetekohaselt arvesse turvalisuse akrediteerimise nõukogu esimehe tehtud
 tähelepanekuid III peatüki kohaste ülesannete kohta, ning esitab selle
 haldusnõukogule;
 (7)
 tagab, et GNSSi agentuur suudab Galileo
 turvaseirekeskuse käitajana järgida ühismeetme 2004/552/ÜVJP alusel antud
 juhiseid;
 (8)
 määrab kindlaks GNSSi agentuuri organisatsioonilise
 struktuuri ja esitab selle haldusnõukogule heakskiitmiseks;
 (9)
 kasutab agentuuri personali suhtes artikli 6 lõike
 3 esimeses lõigus osutatud volitusi, kui need volitused on talle delegeeritud
 vastavalt nimetatud lõike teisele lõigule;
 (10)
 võib pärast haldusnõukogult heakskiidu saamist
 võtta vajalikke meetmeid kohalike esinduste asutamiseks liikmesriikides
 vastavalt artiklile 4;
 (11)
 tagab, et turvalisuse akrediteerimise nõukogu ja
 artikli 11 lõikes 11 sätestatud organite nõuetekohaseks toimimiseks on olemas
 sekretariaat ja kõik vajalikud vahendid;
 (12)
 koostab tegevuskava hindamiste järelduste ja
 soovituste järelevalve tagamiseks ning esitab komisjonile saavutatud tulemusi
 käsitleva poolaastaaruande;
 (13)
 võtab liidu finantshuvide kaitsmiseks järgmised
 meetmed:
 i) võtab pettust, korruptsiooni ja muud
 ebaseaduslikku tegevust ennetavaid meetmeid ja tõhusaid kontrollimeetmeid;
 ii) eeskirjade eiramise avastamise korral nõuab
 sisse alusetult väljamakstud summad ning vajaduse korral kohaldab tõhusaid,
 proportsionaalseid ja hoiatavaid haldus- ja rahalisi karistusi;
 (14)
 koostab agentuuri pettusevastase strateegia ja
 esitab selle haldusnõukogule kinnitamiseks.”
 (7)
 Lisatakse artikkel 8a:
 „Artikkel 8a
 Tööprogrammid ja
 aastaaruanne
 1. Artikli 6 lõike 2 punkti a
 kohase agentuuri mitmeaastase programmiga on ette nähtud meetmed, mida agentuur
 täidab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 312 ettenähtud mitmeaastase
 finantsraamistikuga hõlmatud ajavahemikul, sealhulgas meetmed, mis on seotud
 rahvusvaheliste suhete ja teabevahetusega tema vastutusalasse kuuluvates
 valdkondades. Selles programmis määratakse kindlaks iga meetme jaoks eraldatud
 inimressursid ja rahalised vahendid. Selles võetakse arvesse artiklis 26
 osutatud hindamiste tulemusi.
 2. Mitmeaastase tööprogrammi
 põhjal nähakse artikli 6 lõike 2 punktis b osutatud tööprogrammiga ette
 meetmed, mida agentuur viib ellu eesseisval aastal, sealhulgas meetmed, mis on
 seotud rahvusvaheliste suhete ja teabevahetusega tema vastutusalasse kuuluvates
 valdkondades. Selles programmis määratakse kindlaks iga meetme jaoks eraldatud
 inimressursid ja rahalised vahendid. See hõlmab teabe eesmärgil ülesandeid,
 mille komisjon on vajaduse korral andnud määruse (tulevase GNSSi määruse)
 artikli [15 lõike 1 punkti d] kohaselt agentuurile täitmiseks.
 3. Artikli 8 punktis f osutatud
 iga-aastases üldaruandes antakse ülevaade agentuuri tööprogrammi täitmisest.”
 (8)
 Artikli 10 punkt g asendatakse järgmisega:
 „g) Euroopa GNSSi süsteemide turvalisuse
 akrediteerimise asutus moodustab GNSSi agentuuri raames iseseisvalt tegutseva
 üksuse, kes võtab oma otsused vastu täiesti sõltumatult, sealhulgas sõltumatult
 komisjonist ja muudest programmide rakendamise eest vastutavatest üksustest
 ning agentuuri tegevdirektorist ja haldusnõukogust;”
 (9)
 Artiklit 11 muudetakse järgmiselt.
 a)
 Lõige 3 asendatakse järgmisega:
 « 3. Turvalisuse akrediteerimise nõukogu
 täidab järgmisi ülesandeid:
 a) süsteemide turvalisuse akrediteerimine,
 mis seisneb süsteemide vastavusse viimises määruse (EÜ) nr 683/2008 artiklis 13
 osutatud julgeolekunõuetega ning kooskõlas vastavate nõukogu ja komisjoni
 suhtes kohaldatavate julgeolekualaste õigusnormidega.
 b) valmistab ette ja kiidab heaks artiklis
 8a lõikes 1 osutatud mitmeaastase tööprogrammi käesoleva peatüki kohaste
 operatiivülesannete ja nende täitmiseks vajalike inimressursside ja rahaliste
 vahendite kohta ning edastab selle õigeaegselt haldusnõukogule, et see
 integreerida nimetatud mitmeaastasesse tööprogrammi;
 c) valmistab ette ja kiidab heaks artikli
 8a lõikes 2 osutatud iga-aastase tööprogrammi käesoleva peatüki kohaste
 operatiivülesannete ja nende täitmiseks vajalike inimressursside ja rahaliste
 vahendite kohta ning edastab selle õigeaegselt haldusnõukogule, et see
 integreerida nimetatud mitmeaastasesse tööprogrammi;
 d) valmistab ette ja kiidab heaks artikli 6
 lõike 2 punktis f osutatud aruande osa, mis käsitleb käesoleva peatüki kohaseid
 agentuuri tegevust ja tulevikuväljavaateid ning nende täitmiseks vajalike
 inimressursse ja rahalisi vahendeid, ning edastab selle õigeaegselt
 haldusnõukogule, et integreerida see nimetatud aruandesse;
 e) teostab esimehe üle
 distsiplinaarjärelevalvet;
 f) kehtestab oma kodukorra.”
 b)
 lõiked 7 ja 8 asendatakse järgmistega:
 „ 7. Turvalisuse akrediteerimise nõukokku
 kuulub üks esindaja igast liikmesriigist, üks komisjonist ja üks kõrge esindaja
 juurest. Turvalisuse akrediteerimise nõukogu liikmete ametiaeg on neli aastat
 ja seda saab pikendada. ESA esindaja kutsutakse turvalisuse akrediteerimise
 nõukogu koosolekutele osalema vaatlejana. Vajaduse korral nähakse artiklis 23
 osutatud korras ette kolmandate riikide esindajate osavõtt ning selle
 tingimused.
 8. Turvalisuse akrediteerimise nõukogu liikmed
 valivad enda hulgast esimehe ja aseesimehe kõigi liikmete kahekolmandikulise
 häälteenamusega. Aseesimees asub automaatselt täitma esimehe kohustusi, kui
 esimees ei saa neid ise täita.
 Turvalisuse akrediteerimise nõukogul on õigus
 esimees ja aseesimees ametist vabastada. Ametist vabastamise otsus tehakse
 kahekolmandikulise häälteenamusega.
 Turvalisuse akrediteerimise nõukogu esimehe ja
 aseesimehe ametiaeg on kaks aastat ja seda võib ühe korra pikendada. Ametiaeg
 lõpeb, kui esimees või aseesimees lakkab olemast turvalisuse akrediteerimise nõukogu
 liige.”
 c)
 Lõige 9 jäetakse välja;
 d)
 Lõige 10 asendatakse järgmisega:
 „ 10. Turvalisuse akrediteerimise nõukogul on
 juurdepääs kõigile inimressurssidele ja materiaalsetele vahenditele, mis on
 vajalikud asjaomase haldustoe andmiseks ja selleks, et võimaldada tal koos
 lõikes 11 osutatud organitega täita sõltumatult oma ülesandeid, eelkõige
 toimikute menetlemisel, turvamenetluste algatamisel ja nende rakendamise
 jälgimisel ning süsteemi turbeauditite läbiviimisel, otsuste ettevalmistamisel
 ja koosolekute korraldamisel. Samuti on tal juurdepääs kogu teabele, mis on tal
 vajalik oma ülesannete täitmiseks ja mis on agentuuri käsutuses, ilma et see
 piiraks artikli 10 punktis g osutatud iseseisvuse ja sõltumatuse põhimõtete
 kohaldamist.”
 e)
 Lisatakse lõige 17:
 „ 17. Turvalisuse akrediteerimise nõukogu ja
 tema alluvuses töötav agentuuri personal töötab viisil, mis tagab iseseisvuse
 ja sõltumatuse muust agentuuri tegevusest, eelkõige süsteemide kasutamisega
 seotud operatiivtegevusest.”
 (10)
 Artikli 11 järele lisatakse artikkel 11a:
 „Artikkel 11a
 Turvalisuse
 akrediteerimise nõukogu esimehe ülesanded
 1. Turvalisuse akrediteerimise
 nõukogu esimees täidab järgmiseid ülesandeid:
 a) korraldab turvalisuse akrediteerimise
 nõukogu järelevalve all turvalisuse akrediteerimist;
 b) hoolitseb turvalisuse akrediteerimise
 nõukogu kontrolli all agentuuri tööprogrammi käesoleva peatüki kohase osa
 elluviimise eest;
 c) teeb koostööd tegevdirektoriga, et
 aidata tal koostada artikli 13 lõikes 3 osutatud ametikohtade loetelu kava;
 d) esindab agentuuri käesoleva peatüki
 kohastes toimingutes ja otsustes;
 e) kasutab käesoleva peatüki kohaste
 ülesannetega seotud agentuuri personali suhtes artikli 6 lõike 3 esimeses
 lõigus osutatud volitusi vastavalt nimetatud lõike neljandale lõigule.
 2. Euroopa Parlament ja nõukogu
 võivad turvalisuse akrediteerimise nõukogult nõuda, et ta esitaks aruande oma
 ülesannete täitmise kohta ja esineks nende institutsioonide ees.”
 (11)
 Artiklit 13 muudetakse järgmiselt.
 a)
 Lõige 3 asendatakse järgmisega:
 « 3. Tegevdirektor koostab tihedas koostöös
 turvalisuse akrediteerimise nõukogu esimehega agentuuri järgmise aasta tulude
 ja kulude esialgse eelarvestuse III peatüki kohastes tegevusvaldkondades ning
 edastab selle koos ametikohtade loetelu kavaga haldusnõukogule ja turvalisuse
 akrediteerimise nõukogule.”
 b)
 Lõige 5 asendatakse järgmisega:
 « 5. Haldusnõukogu koostab igal aastal
 tihedas koostöös turvalisuse akrediteerimise nõukoguga tulude ja kulude
 esialgse eelarvestuse põhjal agentuuri järgmise eelarveaasta tulude ja kulude
 eelarvestuse aruande III peatüki kohastes tegevusvaldkondades.”
 (12)
 Artikli 14 lõige 10 asendatakse järgmisega:
 „Kvalifitseeritud häälteenamusega otsustava
 nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament enne N + 2 aasta 30. aprilli
 tegevdirektorile kinnituse aasta N eelarve täitmise kohta välja arvatud eelarve
 täitmise see osa, kuhu kuuluvad vajaduse korral agentuurile vastavalt määruse [tulevase
 GNSSi määruse] artikli [15 lõike 1 punktile d] antud ülesanded, mille
 suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012 määruse
 (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes
 kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu
 määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) artiklites 164 ja 165 sätestatud menetlust.
 _________________
 (*) ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.”
 (13)
 IV peatüki järele lisatakse peatükk IVa:
 «PEATÜKK IVa
 INIMRESSURSID
 Artikkel 15a
 Töötajad
 1. Agentuuri töötajate suhtes
 kohaldatakse liidu ametnike personalieeskirju, liidu muude teenistujate
 teenistustingimusi ja liidu institutsioonide poolt nende personalieeskirjade ja
 teenistustingimuste kohaldamise eesmärgil ühiselt vastuvõetud eeskirju.
 2. Agentuuri sise-eeskirjadega,
 nagu haldusnõukogu kodukord, turvalisuse akrediteerimise nõukogu kodukord,
 agentuuri suhtes kohaldatavad finantseeskirjad, personalieeskirjade
 rakenduseeskirjad ja dokumentidele juurdepääsu käsitlevad tingimused, tagavad
 turvalisuse akrediteerimise ülesandeid täitva personali iseseisvuse ja
 sõltumatuse agentuuri muust tegevusest kooskõlas artikli 10 punktiga g.
 Artikkel 15b
 Tegevdirektori
 ametissenimetamine ja ametiaeg
 1. Tegevdirektor võetakse
 agentuuri tööle ajutise teenistujana kooskõlas muude teenistujate
 teenistustingimuste artikli 2 punktiga a.
 2. Haldusnõukogu nimetab
 tegevdirektori ametisse tema teeneid, dokumenteeritud haldamis- ja
 juhtimisoskust ning asjaomaseid teadmisi ja kogemusi silmas pidades komisjoni
 esitatud kandidaatide nimekirjast, mis koostatakse Euroopa Liidu Teatajas
 ja mujal avaldatud osalemiskutsete põhjal korraldatud avaliku konkursi alusel.
 Tegevdirektoriga lepingu allakirjutamisel esindab
 agentuuri haldusnõukogu esimees.
 Haldusnõukogu teeb otsuse tegevdirektori ametisse
 nimetamise kohta oma liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega.
 3. Tegevdirektori ametiaeg on
 viis aastat. Tema ametiaja lõpus koostab komisjon hinnangu, milles võetakse
 arvesse tegevdirektori töö tulemuslikkust ning agentuuri tulevasi ülesandeid ja
 lahendamist vajavaid küsimusi.
 Võttes arvesse esimeses lõigus osutatud hinnangut
 võib haldusnõukogu komisjoni ettepanekul pikendada tegevdirektori ametiaega ühe
 korra kuni viieks aastaks.
 Ametiaja pikendamist käsitlev otsus võetakse vastu
 liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega.
 Tegevdirektor, kelle ametiaega pikendati, ei saa
 pikendatud ametiaja lõppedes osaleda sama ametikoha täitmise valikumenetluses.
 4. Komisjoni ettepanekul on
 haldusnõukogul õigus tegevdirektor ametist vabastada otsusega, mis võetakse
 vastu tema liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega.
 5. Euroopa Parlament või nõukogu
 võib tegevdirektorilt nõuda aruannet tema ülesannete täitmise kohta ja
 esinemist nimetatud institutsioonide ees.
 Artikkel 15c
 Riikide lähetatud
 eksperdid
 Agentuur võib kasutada ka riikide lähetatud
 eksperte. Eksperdid on läbinud asjakohase julgeolekukontrolli.”
 (14)
 Artiklit 16 muudetakse järgmiselt:
 „Artikkel 16
 Pettustevastane
 võitlus
 1. Pettuste, korruptsiooni ja
 muu õigusvastase tegevusega võitlemiseks kohaldatakse piiranguteta Euroopa
 Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1073/1999 (*). Sel eesmärgil ühineb
 agentuur Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ühenduste
 Komisjoni vahelise 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega
 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) (**) sisejuurdluse kohta ning võtab vastu
 asjakohased agentuuri personalile ja riikide lähetatud ekspertidele kohalduvad
 sätted, kasutades nimetatud kokkuleppele lisatud näidisotsust.
 2. Kontrollikojal on õigus
 kontrollida agentuuri rahaliste vahendite saajaid ning agentuuri kaudu liidu
 rahalisi vahendeid saanud töövõtjaid või alltöövõtjaid kontrollikojale esitatud
 dokumentide või kohapeal läbiviidud kontrollide alusel.
 3. Vastavalt määrusele (EÜ) nr
 1073/1999 ja nõukogu määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (***) võib OLAF
 pettuste, korruptsiooni ja liidu finantshuve kahjustava muu ebaseadusliku tegevuse
 vastu võitlemise eesmärgil viia läbi juurdlusi, sealhulgas kohapealseid
 kontrolle ja inspekteerimisi seoses agentuuri rahastatavate toetuste ja
 sõlmitud lepingutega.
 4. Ilma et see piiraks käesoleva
 artikli lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamist, nähakse agentuuri ning kolmandate
 riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide vahel sõlmitud koostöölepingutes,
 agentuuri ja kolmandate pooltega sõlmitud lepingutes ja toetuslepingutes ning
 agentuuri tehtud rahastamisotsustes sõnaselgelt ette kontrollikoja ja OLAFi
 õigus teostada kontrolle ja juurdlusi vastavalt oma pädevustele.
 _________________
 (*) ELT L 136, 31.5.1999, lk 1.
 (**) ELT L 136, 31.5.1999, lk 15.
 (***) EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.”
 (15)
 Artikkel 17 asendatakse järgmisega.
 „Artikkel 17
 Eesõigused ja
 puutumatus
 Agentuuri ja selle personali suhtes
 kohaldatakse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7.”
 (16)
 Artikkel 18 jäetakse välja.
 (17)
 Artikkel 22 asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 22
 Salastatud või
 tundliku teabe kaitsmist käsitlevad turvaeeskirjad
 Liidu salastatud teabe kaitsmisel kohaldab
 agentuur komisjoni 29. novembri 2001. aasta otsuse 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom
 (millega muudetakse komisjoni kodukorda) lisas sätestatud komisjoni
 turvaeeskirju (*). Agentuur kohaldab neid eeskirju ka salastamata tundliku
 teabe suhtes. See hõlmab eelkõige sellise teabe vahetamist, töötlemist ja
 säilitamist käsitlevaid sätteid.
 _________________
 (*) EÜT L 317, 3.12.2001, lk 1.”
 (18)
 Artikli 22 järele lisatakse artikkel 22a:
 „Artikkel 22a
 Huvide konflikt
 1. Tegevdirektor ning
 liikmesriikide ja komisjoni poolt ajutiselt lähetatud ametnikud esitavad
 kohustuste ja huvide deklaratsiooni, milles kinnitavad, et neil puuduvad
 otsesed või kaudsed huvid, mida võib pidada nende sõltumatust kahjustavaks.
 Need deklaratsioonid esitatakse ametisse astumisel kirjalikult ja kui isiklik
 olukord peaks muutuma, siis esitatakse need uuesti.
 2. Ajutistes töörühmades
 osalevad väliseksperdid deklareerivad kirjalikult enne igat koosolekut, kus nad
 osalevad, huvid, mida võib pidada nende sõltumatust kahjustavateks, võttes
 arvesse päevakorda kantud punkte.
 3. Haldusnõukogu ja turvalisuse
 akrediteerimise nõukogu kehtestavad poliitika, mis aitab huvide konfliktid ära
 hoida.”
 (19)
 Artikli 23 järele lisatakse artikkel 23a:
 „Artikkel 23a
 Ühiste
 hankelepingute sõlmimine liikmesriikidega
 Oma ülesannete täitmiseks on agentuuril
 lubatud sõlmida liikmesriikidega ühiseid lepinguid vastavalt komisjoni 29.
 oktoobri 2012. aasta delegeeritud määruses (EL) nr 1268/2012 (*) (mis käsitleb
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb
 liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) kohaldamise eeskirju)
 sätestatud tingimustele.
 _________________
 (*) ELT L 362, 31.12.2012, lk 1.”
 (20)
 Artikkel 26 asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 26
 Käesoleva määruse
 hindamine ja läbivaatamine
 1. Komisjon hindab agentuuri,
 eelkõige selle mõju, tõhusust, head toimimist, töömeetodeid, vajadusi ja talle
 eraldatud ressursside kasutust hiljemalt 2016. aastal ja seejärel iga viie
 aasta tagant. See hindamine hõlmab eelkõige agentuuri ülesannete võimalikku
 muutmist ja sellise muutmise finantsmõju.
 2. Komisjon edastab
 hindamisaruande ja oma järeldused selle aruande sisu kohta Euroopa
 Parlamendile, nõukogule, agentuuri haldusnõukogule ja turvalisuse
 akrediteerimise nõukogule. Hindamistulemused avalikustatakse.
 3. Igas teises aruandes
 hinnatakse agentuuri tegevust, võttes arvesse selle eesmärke ja ülesandeid. Kui
 komisjon leiab, et agentuurile pandud eesmärkidest ja ülesannetest lähtudes ei
 ole agentuuri säilitamine enam põhjendatud, võib komisjon teha ettepaneku
 käesoleva määruse tühistamiseks.”
 Artikkel 2
 Käesolev määrus jõustub [kahekümnendal] päeval
 pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
 Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
 vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
 Brüssel,
 Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu
 nimel
 eesistuja eesistuja
 FINANTSSELGITUS
 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus
 1.2. Asjaomased
 poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB)
 struktuurile
 1.3. Ettepaneku/algatuse
 liik
 1.4. Eesmärgid
 1.5. Ettepaneku/algatuse
 põhjendus
 1.6. Meetme
 kestus ja finantsmõju
 1.7. Ettenähtud
 eelarve täitmise viisid
 2. HALDUSMEETMED
 2.1. Järelevalve
 ja aruandluse eeskirjad
 2.2. Haldus-
 ja kontrollisüsteemid
 2.3. Pettuse
 ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE
 FINANTSMÕJU
 3.1. Mitmeaastase
 finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
 3.2. Hinnanguline
 mõju kuludele
 3.2.1. Üldine hinnanguline
 mõju kuludele
 3.2.2. Hinnanguline mõju
 [asutuse] assigneeringutele
 3.2.3. Hinnanguline mõju
 [asutuse] inimressurssidele
 3.2.4. Kooskõla kehtiva
 mitmeaastase finantsraamistikuga
 3.2.5. Kolmandate isikute
 rahaline osalus
 3.3. Hinnanguline mõju tuludele
 3.4. Hinnanguline mõju komisjoni
 inimressurssidele
 FINANTSSELGITUS
 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus
 Euroopa
 Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse 22. septembri
 2010. aasta määrust (EL) nr 912/2010, millega luuakse Euroopa GNSSi
 Agentuur – Finantsselgituse muutmine
 1.2. Asjaomased
 poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
 (ABM/ABB)[9] struktuurile
 Asjaomased
 poliitikavaldkonnad: Ettevõtlus ja tööstus
 Peatükk
 02 05: EUROOPA Satelliitnavigatsiooni
 programmid (Galileo ja EGNOS)
 1.3. Ettepaneku/algatuse liik
 ̈ Ettepanek/algatus
 käsitleb uut meedet
 ̈ Ettepanek/algatus
 käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[10]
 ̈ Ettepanek/algatus
 käsitleb olemasoleva meetme pikendamist
 þ Ettepanek/algatus
 käsitleb ümbersuunatud meedet
 1.4. Eesmärgid
 1.4.1. Komisjoni mitmeaastased
 strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse
 Toetada
 Euroopa kosmoseprogrammi ning satelliitsideteenuste arengut
 Satelliitnavigatsiooni
 programmid (edaspidi „programmid”) on liidu juhtprogrammid. Nende eesmärk on
 osutada raadionavigatsiooniteenuseid ja need aitavad oluliselt arendada mitmeid
 tegevusvaldkondi, aitavad kaasa tehnoloogilisele innovatsioonile ja Euroopa
 majanduse konkurentsivõime kasvule, luua töökohti, äritulusid ja
 sotsiaal-majanduslikku kasu. Seepärast on nad osa strateegiast „Euroopa 2020”
 ja säästva arengu poliitikast.
 Täpsemalt
 on programmi Galileo eesmärk rajada Euroopa ülemaailmne satelliitnavigatsioonisüsteem
 (edaspidi „GNSS”). See võimaldab pakkuda kasutajatele kogu maailmas
 positsioneerimis-, sünkroniseerimis- ja navigatsiooniteenuseid paljudes
 erinevates valdkondades, mis ulatuvad transpordist väärtpaberite müügini ning
 hõlmavad elektrivarustust, ilmaennustusi ja teemakse.
 EGNOS
 on Euroopa süsteem, mille eesmärk on parandada USA GPS-süsteemi toimimist
 Euroopa piirkonnas. See võimaldab kasutada olemasolevaid
 satelliitnavigatsiooniteenuseid ohutuse seisukohalt elutähtsate rakenduste jaoks.
 Mõne näitena lennu- ja meretranspordi valdkonnast võib tuua lennukite juhtimise
 ja maandamise või laevade juhtimise läbi kitsaste kanalite.
 Võttes
 aluseks komisjoni ettepanekus Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemide rajamise
 ja kasutamise kohta[11]
 kirjeldatud ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juunil 2012 vastu võetud
 osalises üldises lähenemisviisis toetatud haldusstruktuuri, on Euroopa GNSSi
 Agentuuril (edaspidi „agentuur”) süsteemide kasutusetapis keskne roll.
 Kuna
 aga kaasseadusandjad alles menetlevad määrust Euroopa
 satelliitnavigatsioonisüsteemide rajamise ja kasutamise kohta (edaspidi „GNSSi
 määrus”) ja seda ei ole veel vastu võetud ning ära tuleb oodata ka järgmist
 mitmeaastast finantsraamistikku käsitlev lõplik otsus, võivad teatavad käesoleva
 finantsselgituse koostamisel aluseks võetud eeldused muutuda.
 1.4.2. Erieesmärgid ning asjaomased
 tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile
 Arvestades,
 et agentuuri kaasatus programmide kasutusetapis suureneb, tahetakse käesoleva
 ettepanekuga tugevdada turvalisuse akrediteerimise nõukogu (agentuuri üks
 kolmest organist) sõltumatust ja tagada, et agentuuril oleks oma ülesannete
 täitmiseks vajalikud inimressursid ja rahalised vahendid.
 1. Turvalisuse akrediteerimine
 Kuna
 Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemid on strateegiliselt olulised, on nende
 näol tegemist elutähtsate infrastruktuuridega. Neid võidakse kuritarvitada, mis
 võib seada ohtu liidu ja selle liikmesriikide julgeoleku. Pealegi sõltub
 järjest rohkem majandussektoreid satelliitnavigatsioonist ja seega võib nende
 teenuste katkemine põhjustada Euroopa majandusele olulist kahju.
 Süsteemide
 turvalisuse tagamiseks peab turvalisuse akrediteerimine olema sõltumatu. See on
 süsteemide jaoks esmatähtsusega. Sellise akrediteerimisega tagatakse, et
 turvameetmed kaitsevad süsteemi piisavalt ohtude ja haavatavuse eest, et
 süsteem ise ei kätke endas elutsükli kestel vastuvõetamatuid riske ning et ta
 on suuteline töötlema, salvestama ja edastama tundlikku või salastatud teavet
 ilma vastuvõetamatu riskita kooskõlas konkreetselt kindlaks määratud
 tingimustega.
 Kuna
 agentuur osaleb uue haldusstruktuuri raames programmide rajamises rohkem, tuleb
 paremini eristada turvalisuse akrediteerimisega seotud toimingud muudest
 toimingutest, et hoida ära huvide konflikt nende kahte tüüpi tegevuse vahel ja
 säilitada turvalisuse akrediteerimise sõltumatus.
 2. Turu ja rakenduste arendamine
 Agentuur
 peaks aitama kaasa Galileo ja EGNOS teenuste turustamisele ja edendama seeläbi
 nende turulejõudmist. Teenuste turustamise seisukohast on see viimane äärmiselt
 oluline, et süsteemidelt oodatav sotsiaal-majanduslik kasu oleks võimalikult
 suur.
 3. Galileo turvaseire keskuste käitamine ja avaliku reguleeritud
 teenuse rakenduste väljatöötamine
 Agentuur
 vastutab Galileo turvaseire keskuste tegevuse eest.
 Turvaseirekeskus
 on turvalisuse seisukohast süsteemi Galileo aju. Tegemist on süsteemi elutähtsa
 operatiivkeskusega. Ta on suuteline analüüsima ja reageerima eri ohtudele ja
 rünnakutele. Seega peab see olema toimimisvalmis enne kui seda on Galileo
 teenused. See peab toimima kvalifitseeritud ekspertide najal 24 tundi ööpäevas
 ja 7 päeva nädalas. Keskus asub geograafiliselt kahes kohas:
 Saint-Germain-en-Laye (Prantsusmaa) ja Swanwick (Ühendkuningriik).
 4. Süsteemide kasutamine
 Süsteemide
 kasutamise eesmärk on pakkuda kvaliteetseid teenuseid, et rahuldada kasutajate
 vajadused ja võtta kõik meetmed, et nimetatud teenuseid hakatakse kasutama
 võimalikult laialt ja võimalikult kiiresti. Selleks et tagada süsteemide
 toimimine pikaajalises perspektiivis ja maksimeerida sotsiaal-majanduslikku
 kasu, peab kasutamiseks olema kindlasti olemas asjakohane struktuur.
 Haldusraamistik
 peab olema eri programmide (Galileo ja EGNOS) jaoks kohandatud, kuna nad on eri
 arenguetappides. Selleks et vältida teenuste pakkumise katkemist, tuleb seda
 kohandada ka vastavalt programmide eri etappidele. EGNOS on juba toimiv ja
 kasutusetapis ning Galileo astub peagi teenuste pakkumisega oma arengus
 äärmiselt olulisesse etappi, mis tähistab selle kasutusetapi algust.
 EGNOS
 −
 kasutusetapp algas 2009. aasta oktoobris ;
 −
 EGNOSe käitamise haldamise eest vastutab praegu komisjon. 1. jaanuariks 2014
 antakse see ülesanne üle agentuurile. Üleandmist alustatakse järk-järgult
 alates 2012. aastast;
 −
 kavandatud uue (alates 2014 kehtiva) haldusraamistiku raames haldab agentuur
 kogu EGNOSe kasutamisega seotud tegevust ning kasutab teatavate
 operatiivülesannete täitmiseks allhanget teistelt üksustelt, eelkõige süsteemi
 EGNOS operaatorilt.
 Galileo
 −
 eesseisvatel aastatel langevad programmi mitmed etapid omavahel kokku;
 −
 praegu pooleli olevas kasutuselevõtu etapis jääb alles praegune korraldus, et
 tagada selle etapi katkematus ja ühtsus. Seega vastutab komisjon edasi
 programmi Galileo taristu valmimise eest;
 −
 kasutusetapis, mis peaks algama esimeste teenuste pakkumisega 2014. aastal,
 delegeeritakse agentuurile komisjoniga sõlmitava delegeerimiskokkuleppega
 järk-järgult selle kasutusetapiga seotud haldustegevus. Agentuur vastutab siis
 kõigi süsteemi kasutamisega seotud ülesannete koordineerimise eest, nagu
 hooldamine, süsteemi hea toimimise tagamiseks vajalikud ülesanded, teenuste
 pakkumine ja uue põlvkonna süsteemide rajamine. Ta peab ka aitama määrata
 kindlaks uutele süsteemidele esitatavad nõuded, andes tagasisidet
 operatiivvajaduste muutumise ja kasutajate vajaduste kohta. Kasutusetapp on
 programmi jaoks uus etapp ning seda hallatakse delegeerimiskokkuleppega, mille
 komisjon sõlmib programmi haldamiseks agentuuriga.
 Süsteemide
 kasutamisega seotud ülesannete täitmiseks peab agentuuril olema piisavalt
 inimesi. Teenuste katkematuse tagamiseks ja Galileo kasutusetapi sujuvaks
 käivitamiseks 2014. aastal on esmatähtis kohaldada enne 2014. aastat
 üleminekuperioode.
 Erieesmärk
 Arendada
 satelliitnavigatsioonil (Galileo) põhinevaid teenuseid ja infrastruktuuri ja
 tagada nende toimimine
 Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja
 eelarvestamise süsteemile
 02
 05 EUROOPA SATELIITNAVIGATSIOONIPROGRAMMID (GALILEO JA EGNOS)
 1.4.3. Oodatavad tulemused ja mõju
 Täpsustage, milline
 peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.
 Euroopa
 satelliitnavigatsiooni programmid käivitati rohkem kui kümme aastat tagasi ning
 nende poliitiline eesmärk oli töötada välja ja võtta kasutusele kogu maailma
 kattev süsteem, mis võimaldaks Euroopa Liidul saada strateegilist ja
 majanduslikku kasu ning osutada täielikult tsiviilkasutuseks kohandatud
 satelliitnavigatsiooniteenuseid.
 Galileo
 ja EGNOS toovad Euroopa Liidule olulist sotsiaal-majanduslikku kasu järgmisel
 viisil:
 i)
 GNSSi järgneva turu (vastuvõtjad ja rakendused) kasvamisest tulenev otsene
 kasu. Näiteks kui rohkem lennukeid varustatakse GNSSi vastuvõtjatega, saavad
 nende vastuvõtjate tootjad suuremat tulu;
 ii)
 uutest loodavatest rakendustest tulenev kaudne kasu. Kui lennuaeg tänu paremale
 navigatsioonile lüheneb, saastavad lennukid vähem ja reisijad säästavad aega.
 Samuti võimaldavad turvalisem transport ja tõhusamad hädaabiteenused rohkem
 elusid päästa;
 iii)
 otsene kasu, mis tuleneb tehnoloogilisest mõjust teistele valdkondadele ja eelneva
 turu kasvust. Investeeringud GNSSi eelnevasse sektorisse toovad kasu
 tööstusele. Kuid kosmosevaldkonna arengust saavad kasu ka teised sektorid.
 Näiteks seadmeid, mis on välja töötatud kanderakettide või paakide
 vastupidavuse hindamiseks ja jälgimiseks, saab kasutada ka mootorsõiduki-,
 ehitus- ja energiasektori ettevõtetes ning avalikku teenust pakkuvates
 ettevõtetes.
 Ehkki
 programmiga Galileo luuakse autonoomne süsteem, optimeeritakse selle teenuseid
 tänu koostalitlusvõimele teiste süsteemidega, nagu USA GPS ja Venemaa GLONASS.
 Seega võimaldab koostöö teiste satelliitnavigatsiooniteenuseid pakkuvate
 riikidega tuua suuremat kasu kasutajatele, kodanikele ja majandusele üldiselt.
 Agentuuril
 on teenuste osutamisel keskne koht, sest ta haldab süsteemide kasutamist ja
 turvalisuse akrediteerimist. Samuti on tal oluline roll järgneva turu arengu
 soodustamisel. Seetõttu on agentuuri tegevuse tulemuslikkusel otsene mõju
 nendest süsteemidest tulenevale sotsiaal-majanduslikule kasule.
 1.4.4. Tulemus- ja mõjunäitajad
 Täpsustage, milliste
 näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.
 Agentuuri
 tegevuse tulemuslikkuse näitajad määratakse kindlaks lähtuvalt
 tegevusvaldkonnast ning need näitajad on järgmised:
 1. Turvalisuse akrediteerimine
 Agentuur
 peab tagama, et turvalisuse akrediteerimine toimub Galileo programmi iga etapi
 puhul õigeaegselt (näiteks iga satelliidi orbiidileviimiseks). Ülesande
 täitmise hindamisel lähtutakse agentuuri panusest infrastruktuuri edukasse
 kasutuselevõtmisesse ning igal aastal tehtavatest turvalisuse auditite ja
 kontrollide arvust.
 Nimetatud
 auditid ja kontrollid hõlmavad süsteemide turvalisuse kõikide tahkude ning
 turvalisusega seotud krüptograafia- ja infotehnoloogiatoodete üksikasjalikku
 tehnilist läbivaatamist. Hindamine kinnitab nõutavate turbefunktsioonide
 olemasolu ja hindab selle toimimiskindlust. Hindamisel tehakse kindlaks
 süsteemi turbenõuetele vastavuse tase ja määratakse süsteemi usaldusväärsuse
 tase.
 Auditite
 ja kontrollide arv on seotud maajaamade kasutuselevõtu ja toimimisega.
 Hinnanguliselt
 peaks aastatel 2013 kuni 2015 korraldama igal aastal ligikaudu 10 auditit ja
 kontrolli ning seejärel aastatel 2016 kuni 2020 igal aastal ligikaudu 5 auditit
 ja kontrolli.
 2. Turu ja rakenduste arendamine
 Agentuuri
 teenuste turustamisega seotud tegevuse hindamisel võetakse arvesse EGNOSe ja
 Galileoga seotud teenuste turulejõudmist ning teenuste jaoks töötatakse pärast
 nende toimima hakkamist välja konkreetsed näitajad (näiteks lennujaamade arv,
 kus kasutatakse EGNOSel põhinevat lähenemise protseduuri, EGNOSe vastuvõtjatega
 varustatud traktorite arv või süsteemidest tulenev sotsiaal-majanduslik
 kogukasum).
 Praeguseks
 on EGNOSel põhineva lähenemise protseduuri arendanud välja 82 lennujaama.
 Eesmärk on saavutada, et 2020. aastaks oleks kõnealuse protseduuri välja
 arendanud 50 % lennujaamadest, kus EGNOSe kasutamine on võimalik ja
 asjakohane.
 3. Galileo turvaseire keskuste käitamine ja avaliku reguleeritud
 teenuse rakenduste väljatöötamine
 Nimetatud
 tegevuste tõhusust saab mõõta toimivate protseduuride arvuga. Eesmärk on jõuda
 2016. aastaks 500 protseduurini. Kuna keskused veel ei toimi, siis on
 protseduuride kord praegu veel kinnitamata.
 4. Süsteemide kasutamine
 Euroopa
 satelliitnavigatsioonisüsteemide rajamist ja kasutamist käsitleva määruse
 ettepaneku kohaselt põhineb süsteemide kasutamisega seotud tegevus komisjoni ja
 agentuuri vahelisel delegeerimiskokkuleppel. Nagu see praegu toimub EGNOSe
 puhul, sätestatakse kõnealuses delegeerimiskokkuleppes üksikasjalikud näitajad
 nimetatud tegevuse rakendamise jälgimiseks.
 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus
 1.5.1. Lühi- või pikaajalises
 perspektiivis täidetavad vajadused
 Arvestades
 praeguseid agentuuri arengut kajastavaid näitajaid, ei ole võimalik täita
 Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemide rajamist ja kasutamist käsitleva
 määruse ettepanekuga ette nähtud uusi ülesandeid, eelkõige kasutamisega seotud
 ülesandeid. Seepärast tuleks esialgset finantsselgitust muuta, et kohandada
 seda vastavalt agentuuri tegelikule personalivajadusele.
 Lisaks
 tuleb märkida, et kavandatud juhtimismudeli rakendamine eeldab, et agentuuril
 on vajalikud tehnilised ja operatiivtöötajad, kellel on kõrgetasemelised
 teadmised väga spetsiifilises valdkonnas. Agentuuri organisatsiooniline
 struktuur peaks samuti lähtuma kavandatud ülesannete eripärast.
 Isegi
 siis, kui agentuur ei täida kõiki ülesandeid ise, vaid kasutab teenuste
 osutamisel, tähtsate muudatuste väljatöötamisel ja süsteemide uue põlvkonna
 arendamisel allhanget, peavad agentuuril olema tehnilised eksperdid, kes
 haldavad vajalikke hankelepinguid, kontrollivad allhanke korras osutatavaid
 teenuseid ja koostavad komisjonile kvaliteetseid aruandeid. Programmide
 keerukust silmas pidades on lisaks oluline vältida mis tahes
 intellektuaalomandiga seotud riske, mis võivad takistada edukaks tegevuseks
 olulise teabe hankimist, edastamist, kasutamist ja rakendamist ning seavad
 seega ohtu programmide sujuva, ratsionaalse ja tõhusa toimimise.
 Täiendava
 personali rahastamine tagatakse vahendite ümberpaigutamise teel GNSSi programme
 käsitlevatel eelarveridadel.
 1.5.2. Euroopa Liidu meetme
 lisaväärtus
 Euroopa
 Liit toetub oma tegevuses Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 172 ja
 GNSSi käsitlevale määrusele.
 Euroopa
 satelliitnavigatsiooni programmide raames loodud süsteemid on üleeuroopaliste
 võrkudena loodud infrastruktuurid, mille kasutus ulatub liikmesriikide
 piiridest palju kaugemale. Peale selle aitavad kõnealuste süsteemide kaudu
 osutatavad teenused kaasa üleeuroopaliste võrkude arendamisele transpordi,
 telekommunikatsiooni ja energeetika infrastruktuuri valdkonnas.
 Ükski
 liikmesriik ei suuda üksi rajada satelliitnavigatsioonisüsteemi, sest see
 ületab tema rahalised ja tehnilised võimalused. Seetõttu saab seda teha üksnes
 Euroopa Liidu tasandil.
 1.5.3. Samalaadsetest kogemustest
 saadud õppetunnid
 Ei
 kohaldata.
 1.5.4. Kooskõla ja võimalik koostoime
 muude asjaomaste meetmetega
 Koostoime
 on võimalik teiste olemasolevate või loodavate kosmoseprogrammidega, näiteks
 kasutajasegmentide laiendamisel (järgnevale turule suunatud rakendused).
 Samuti
 tuleb otsida koostoimet Euroopa Komisjoni teiste tegevussuundadega
 teadusuuringute ja innovatsiooni vallas. Satelliitnavigatsioonisüsteemide
 rakendused ja tehnoloogiad võivad avaldada mõju erinevatele majandussektoritele
 ja ühiskonnaelu valdkondadele, nagu transport ja energeetika, asukoha määramise
 teenuse ja pangateenuste osutamine, põllumajandus jne. On tähtis, et komisjon
 koordineeriks teadusuuringute ja innovatsiooni programme, et maksimeerida
 kõnealustes valdkondades kohaldatavate programmide eeldatavat
 sotsiaal-majandusliku kasu.
 Lisaks
 sellele peaks tugevdama koostööd Teadusuuringute Ühiskeskusega. GNSS-süsteemide
 turvalisuse ja GNSS rakenduste arendamisega seotud tegevuse puhul oleks
 programmidel abi keskuse teaduslikest ja tehnilistest teadmistest ning
 kaasaegsetest katse- ja mõõteseadmetest.
 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju
 ̈ Piiratud kestusega
 ettepanek/algatus
 –
 ̈ Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku [PP/KK]AAAA–[PP/KK]AAAA
 –
 ̈ Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA – AAAA
 þ Piiramatu kestusega
 ettepanek/algatus
 –
 Rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku
 2014–2016,
 –
 millele järgneb täieulatuslik rakendamine.
 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise
 viisid[12]
 þ Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on
 delegeeritud:
 –
 ̈ rakendusametitele
 –
 þ Euroopa Liidu asutatud asutustele[13]
 –
 ̈ riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid
 osutavatele asutustele
 –
 ̈ isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine
 Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases
 alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses
 ̈ Haldamine ühiselt
 rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage)
 Mitme eelarve täitmise
 viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”.
 Märkused
 Praegune
 halduskord loodi Galileo kavandamis- ja kasutuselevõtuetapi ning EGNOSe
 esialgse kasutamise tarbeks ehk ajavahemikuks 2008–2013. Seda raamistikku tuleb
 muuta, sest Galileo kasutuselevõtuetapp kestab ka pärast 2013. aastat ning 2014.
 aastal algab programmi uus etapp esimeste teenuste pakkumise näol. Samuti tuleb
 otsustada EGNOSe halduskord, sest süsteem on jõudnud toimimisetappi. Praegu
 Euroopa Parlamendis ja nõukogus arutlusel oleva GNSSi käsitleva määruse
 ettepaneku eesmärk on kehtestada programmide halduskord, milles võetakse
 arvesse uut olukorda.
 GNSSi
 käsitleva määruse ettepaneku kohaselt tuleks kehtestada püsiv, kestev ja
 pikaajaline halduskord. Kõnealune halduskord kasutab otstarbekamalt ja
 optimaalsemalt olemasolevaid struktuure ja võimaldab järkjärguliselt üle minna
 kasutuselevõtuetapist kasutusetappi, tagades teenuse katkematuse.
 2. HALDUSMEETMED
 2.1. Järelevalve ja aruandluse
 eeskirjad
 Täpsustage tingimused
 ja sagedus.
 Oma
 ülesannete täitmisel järgib agentuur järelevalve ja aruandluse eeskirju, mis on
 sätestatud komisjoni, Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt vastu võetud ühises
 lähenemisviisis detsentraliseeritud ametite kohta. Seepärast teeb agentuur
 ettepanekud järgmiste dokumentide kohta:
 −
 strateegiline raamistik (mitmeaastane tööprogramm), mis hõlmab peamisi
 toiminguid, eelarveprognoosi ja ajakava eesmärkide saavutamiseks hiljemalt
 30. juuniks 2014;
 −
 iga-aastane tööprogramm, milles esitatakse strateegiline raamistik
 üksikasjalike meetmete ja näitajatena, mille kohta esitatakse ettepanek
 hiljemalt eelneva aasta 15. detsembriks;
 −
 iga-aastane aruanne, milles antakse hinnang iga-aastase tööprogrammi
 rakendamise kohta.
 Agentuuri
 eesmärkide ja ülesannete täitmisel saavutatud tulemusi hinnatakse iga viie
 aasta järel. Agentuuri õiguspärasust hinnatakse iga kümne aasta järel.
 Lisaks
 komisjoni poolt talle delegeeritud ülesannetega seotud tavapärastele meetmetele
 peab agentuur kindlustama, et kõikide Galileo ja EGNOS programmide raames
 sõlmitud kokkulepetega nähakse ette järelevalve ja finantskontroll. Kõikide
 järelevalve- ja hindamismehhanismide raames on kesksel kohal programmikulude
 kontrolli all hoidmine, tagades samal ajal teenuste osutamise vastavalt
 koostatud ajakavale.
 Lisaks
 tugevdab komisjon, kasutades oma poliitilise järelevalve volitusi programmide
 Galileo ja EGNOS puhul, järelevalve- ja hindamismehhanisme, nõudes iga-aastast
 üksikasjalikku halduskava ja rakendamisaruandeid, korraldades korrapäraseid
 koosolekuid programmide edenemise kohta ning teostades finants- ja tehnoloogilisi
 auditeid.
 Lõpuks
 võtab agentuur igapäevases halduses kasutusele riskijuhtimismehhanismi ja
 kasutab haldusvahendeid, et hoida kulude parema prognoosimise kaudu programmide
 kulud kontrolli all, kasutades varasemaid kogemusi ning võttes arvesse süsteemi
 tegelikku rakendamist.
 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid
 2.2.1. Tuvastatud ohud
 Agentuur
 vastutab tegevuse eest, mis on oluline süsteemide toimimise ja nende
 turvalisuse tagamiseks ning vajalik nende turulejõudmiseks.
 Kui
 agentuuril puudub tegevuse jaoks vajalik organisatsiooniline struktuur ja
 personal, seatakse programmide täitmine tervikuna kahtluse alla.
 Peamised
 tuvastatud ohud on järgmised:
 Tururisk.
 Euroopa satelliitnavigatsiooni süsteemi pakutavate teenuste turulejõudmine
 sõltub kahest peamisest tegurist: pakutavate teenuste kvaliteedist ja turu
 valmisolekust nende uute teenuste kasutamiseks. Kui tehniline tase on lubatust
 madalam ning teenuse osutamine on katkendlik, mõjutab see negatiivselt
 kasutajaid kogu maailmas ja infrastruktuur jääks seetõttu kasutusele võtmata.
 Seetõttu on ülioluline, et süsteemide kasutamine oleks tõhus. Lisaks sellele
 tuleb tagada kvaliteetsete vastuvõtjate kättesaadavus kõikide Galileo projekti
 raames pakutavate teenuste, eriti avalike reguleeritud teenuste jaoks, ning
 teavitada kasutajaid Galileo ja EGNOSe poolt pakutavatest teenustest, et
 maksimeerida nende turulejõudumist ja saavutada süsteemide suhtes kavandatud
 sotsiaal-majanduslik kasu.
 •
 Tehnoloogilised riskid: Satelliitnavigatsioon tugineb tipptehnoloogiale, mis
 alles ootab valideerimist ja mille tehnilised nõuded pidevalt muutuvad. Tuleb
 kehtestada tõhusad menetlused, et arendamisel ja uue põlvkonna süsteemide
 loomisel võetaks arvesse kasutajate kõige uuemaid vajadusi ja kasutataks
 tõhusaimat tehnoloogiat. Agentuuril peavad olema asjakohased vahendid nende
 menetluste rakendamiseks ja ta peab esitama komisjonile vajaliku teabe, et
 komisjon saaks määrata kindlaks edasise tegevuse prioriteedid.
 •
 Tööstusriskid: infrastruktuuride rajamisest võtavad osa mitmed erinevate
 riikide tööstusettevõtjad, kelle tööd tuleb tõhusalt koordineerida, et valminud
 süsteemid oleksid usaldusväärsed ja täielikult integreeritud, eeskätt
 turvalisuse seisukohast. Programmide tõhusa koordineerimise puudumine ja
 agentuuri ressursside puudulikkus võivad põhjustada viivitusi ja täiendavaid
 kulutusi.
 •
 Julgeolekurisk. Agentuuri ülesanne on tagada tõhusal viisil süsteemide
 turvalisus, et tagatud oleks Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide julgeolek.
 •
 Juhtimisrisk: Programmide juhtimisel peavad erinevad üksused tegema omavahel
 koostööd, mistõttu on oluline tagada sobiv töökorraldus ja stabiilsus. Agentuuril
 on oluline roll programmide käitamisel ning seega kätkeb tema suutmatus
 tõhusalt tegutseda olulist juhtimisriski.
 2.2.2. Ettenähtud kontrollimeetod(id)
 Agentuuri
 raamatupidamisdokumendid esitatakse Euroopa Kontrollikojale heakskiitmiseks ja
 nende suhtes kohaldatakse heakskiidu andmise menetlust. Agentuuri
 siseaudiitoriks on komisjoni siseauditi talitus. Lisaks koostab agentuur oma
 põhimenetluste kvaliteedi ja ohutuse tagamiseks sertifitseerimise korra, mida
 tuleb kohaldada alates 2014. aastast.
 2.3. Pettuse ja eeskirjade
 eiramise ärahoidmise meetmed
 Täpsustage
 rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.
 Agentuuri
 kontrollib Euroopa Pettustevastane Amet.
 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE
 FINANTSMÕJU
 3.1. Mitmeaastase
 finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
 · Olemasolevad eelarveread
 Järjestage
 mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees
 eelarveridade kaupa.
 Mitmeaastase finantsraam istiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 Number [Nimetus.........] || Liigendatud/ liigendamata[14]) || EFTA riigid[15] || Kandidaatriigid[16] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 1 || 02.0502.01 Euroopa GNSSi Agentuur – Jaotised 1 ja 2 02.0502.02 Euroopa GNSSi Agentuur (GSA) – Jaotis 3 || CD || JAH || EI || EI || EI
 · Uued eelarveread, mille loomist taotletakse
 Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide
 kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.
 Mitmeaastase finantsraam istiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 Number [Nimetus.........] || Liigendatud/ liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 || Uute eelarveridade loomist ei taotleta. || || || || ||
 3.2. Hinnanguline mõju kuludele
 Enne käesoleva ettepaneku eeldatava mõju
 üksikasjalikku kirjeldamist on oluline täpsustada, et käesolev hinnang on
 esialgne, sest sõltub järgmise mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020[17] vastuvõtmisest eelarvepädeva
 institutsiooni poolt.
 Lisaks võivad muutuda teatavad eeldused,
 millest käesoleva finantsselgituse koostamisel lähtuti. Programmide juhtimise
 raamistik ja agentuuri sellest tulenevad ülesanded ei ole määratletud mitte
 käesoleva õigusakti ettepanekuga, vaid Euroopa Parlamendis ja nõukogus
 arutlusel oleva GNSSi käsitleva määrusega. Agentuuri täiendava personali
 vajadus on seotud uute ülesannetega, mis talle GNSSi käsitleva määruse
 ettepaneku kohaselt antakse.
 Seega jätab komisjon endale õiguse muuta oma
 ettepanekut, kui rahastamises või halduskorras tehakse GNSSi käsitleva määruse
 ettepanekus olulisi muudatusi. Kui eelarvepädev institutsioon otsustab
 vähendada oluliselt programmidele eraldatud eelarvet, tuleb ümber hinnata
 agentuuri ülesanded ja talle määratud personal. Kui eelarvepädev institutsioon
 otsustab anda agentuurile täiendavaid ülesandeid, tuleb agentuuri
 personalivajadust uuesti hinnata. Näiteks koostas Euroopa Parlament raporti
 projekti (raportöör hr. Marinescu) ettepaneku kohta, mis käsitles määrust
 Euroopa satelliitnavigatsiooni süsteemide rajamise ja kasutamise kohta.[18] Sellega nähakse ette, et
 lisaks GNSSi käsitleva määruse ettepanekus agentuurile määratud ülesannetele
 tehakse talle ülesandeks ka nende tippkeskuste haldamine, kelle eesmärk on
 edendada GNSSi rakenduste väljatöötamist ja kasutuselevõttu.
 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju
 kuludele
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Number || Rubriik 1 – Arukas ja kaasav majanduskasv
 [Asutus] <.......> || || || 2013[19][20] || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU 2014-2020
 Eelarverida 02 05 02 01 „Euroopa GNSSi Agentuur” – Jaotised 1 ja 2 || Kulukohustused || (1) || 11,087[21] || 18,632 || 21,495 || 22,710 || 22,272 || 24,623 || 24,497 || 25,239 || 159,468
 Maksed || (2) || 11,087 || 18,632 || 21,495 || 22,710 || 22,272 || 24,623 || 24,497 || 25,239 || 159,468
 Eelarverida nr 02 05 02 02 „Euroopa GNSSi Agentuur” – Jaotis 3 || Kulukohustused || (1a) || 2,363 || 6,550 || 6,150 || 6,100 || 6,150 || 6,800 || 6,800 || 6,300 || 44,85
 Maksed || (2a) || 2,363 || 6,550 || 6,150 || 6,100 || 6,150 || 6,800 || 6,800 || 6,300 || 44,85
 || || || || || || || || || || ||
 || || || || || || || || || || ||
 Euroopa GNSSi Agentuurile ettenähtud assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a -3a || 13,450 || 25,182 || 27,645 || 28,810 || 28,422 || 31,423 || 31,297 || 31,539 || 204,318
 Maksed || =2+2a -3b || 13,450 || 25,182 || 27,645 || 28,810 || 28,422 || 31,423 || 31,297 || 31,539 || 204,318
 Komisjoni ettepanek uue mitmeaastase
 finantsraamistiku (2014–2020) kohta hõlmab juba agentuuri eelarvet
 ajavahemikuks 2014–2020. Uued ülesanded ja nendega seotud kulud kaetakse
 vahendite ümberpaigutamisega GNSSi programmi raames, lähtudes algselt
 ajavahemikuks 2013–2020 kavandatust. Mõju ulatub 117,1 miljoni euroni ja
 väljendub järgmiselt:
 Eelarverida nr 02 05 01 Euroopa satelliitnavigatsiooni programmid (EGNOS ja Galileo) || Kulukohustused || (3a) || -1,750 || -13,482 || -15,645 || -16,610 || -16,022 || -18,723 || -18,297 || -18,339 || -117,118
 || Maksed || (3b) || -1,750 || -13,482 || -15,645 || -16,610 || -16,022 || -18,723 || -18,297 || -18,339 || -117,118
 TOTAL des crédits pour la GSA dans le CFP actuel || Kulukohustused || =1+1a +3a || || 11,700 || 12,000 || 12,200 || 12,400 || 12,700 || 13,000 || 13,200 || 87,200
 Maksed || =2+2a +3b || || 11,700 || 12,000 || 12,200 || 12,400 || 12,700 || 13,000 || 13,200 || 87,200
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 5 || Halduskulud
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma
 || || || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU
 <....> peadirektoraat ||
  Inimressursid || || || || || || || || 0
  Muud halduskulud || || || || || || || || 0
 <....> peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || || || || || || || || 0
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || || || || || || || ||
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma
 || || || Aasta N[22] || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || || || || || || || || 0
 Maksed || || || || || || || || 0
 3.2.2. Hinnanguline mõju GNSSi
 agentuuri assigneeringutele – jaotus eesmärgi ja jaotise kaupa
 Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm
 kohta pärast koma)
 || Täpsustada eesmärgid ja väljundid ò || || || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || || Aasta 2020
 || VÄLJUNDID
 || Arv || Kulud kokku || Väljundite arv || Kulud kokku || Väljundite arv || Kulud kokku || Väljundite arv || Kulud kokku || Väljundite arv || Kulud kokku || Väljundite arv || Kulud kokku || Väljundite arv || Kulud kokku || Väljundite arv || Kulud kokku || Väljundite arv || Kulud kokku
 || Eesmärk nr 1 – GNSSi turvalisuse akrediteerimine || ||
 Jaotised 1 ja 2 || || || || 2,123 || || 2,749 || || 2,804 || || 2,762 || || 2,637 || || 2,878 || || 2,845 || || 2,912 ||
 Jaotis 3 || || || || 1,043 || || 1,400 || || 1,400 || || 1,400 || || 1,400 || || 1,400 || || 1,400 || || 1,400 ||
 Erieesmärk nr 1 kokku || || 3,166 || || 4,149 || || 4,204 || || 4,162 || || 4,037 || || 4,278 || || 4,245 || || 4,312 ||
 Eesmärk nr 2 - Turu ja rakenduste arendamine, sh kvaliteedi tõendamine ja GNSSist teavitamine || ||
 Jaotised 1 ja 2 || || || || 1,415 || || 1,833 || || 1,869 || || 1,688 || || 1,612 || || 1,759 || || 1,739 || || 1,780 ||
 Jaotis 3 || || || || 664 || || 3,750 || || 3,250 || || 3,200 || || 3,250 || || 3,750 || || 3,750 || || 3,250 ||
 Erieesmärk nr 2 kokku || || 2,079 || || 5,583 || || 5,119 || || 4,888 || || 4,862 || || 5,509 || || 5,489 || || 5,030 ||
 Eesmärk nr 3 – Galileo turvaseire keskuste käitamine ja avaliku reguleeritud teenuse rakenduste väljatöötamine || ||
 Jaotised 1 ja 2 || || 3,303 || || 5,193 || || 5,763 || || 6,138 || || 5,861 || || 6,396 || || 6,322 || || 6,472 ||
 Jaotis 3 || || 656 || || 1,400 || || 1,500 || || 1,500 || || 1,500 || || 1,650 || || 1,650 || || 1,650 ||
 Erieesmärk nr 3 kokku || || 3,959 || || 6,593 || || 7,263 || || 7,638 || || 7,361 || || 8,046 || || 7,972 || || 8,122 ||
 Eesmärk nr 4 - GNSSi kasutamine || ||
 Jaotised 1 ja 2 || || 1,750 || || 6,567 || || 8,878 || || 9,974 || || 10,110 || || 11,352 || || 11,379 || || 11,811 ||
 Tugi (avalikud hanked, rahastamine, personalihaldus, projektide haldamine ja kontroll, juriidilised küsimused, kommunikatsioon) || ||
 Jaotised 1 ja 2 || || 2,496 || || 2,291 || || 2,181 || || 2,148 || || 2,051 || || 2,238 || || 2,213 || || 2,265 ||
 Euroopa GNSSi Agentuuri KULUD KOKKU || || 13,450 || || 25,182 || || 27,645 || || 28,810 || || 28,422 || || 31,423 || || 31,297 || || 31,539 ||
 Agentuuri eelarve koostamisel ajavahemikuks
 2013−2020 lähtuti järgmisest eeldustest:
 –
 GNSSi käsitlev uus määrus, mida Euroopa Parlament
 ja nõukogu praegu arutavad, tuleks võtta vastu komisjoni kavandatud
 tingimustel. Sel juhul tehakse agentuurile ülesandeks EGNOSe kasutusetapi juhtimine
 ja Galileo programmi kasutusetapi juhtimine delegeeritakse agentuurile alates
 1. jaanuarist 2014. Selleks et agentuur suudaks neid olulisi ülesandeid täita,
 tuleb talle eraldada programmi eri etappide juhtimiseks vajalik personal ja
 eelarvevahendid. GNSSi programmide ja nende arenemisega seotud nõuded tingivad
 agentuuri laienemise, mis peaks kuni 2016. aastani olema eriti kiire ja
 seejärel rahulikum;
 –
 Galileo turvaseire keskuste loomine Prantsusmaal ja
 Ühendkuningriigis on ettevalmistamisel. Täielikult võetakse need kasutusse
 2013. ja 2014. aastal ning peatselt algavad 24 kuud kestvad toimimisega seotud
 valideerimiskatsed, mistõttu on 2014. aastal vaja tagada täiendav personal ja
 teatavate ühekordsete kulude katmine. Keskuse vajalikkus ilmnes eelkõige
 teenuste üksikasjalikus ettevalmistusetapis. Keskusesse tuleb palgata pädevad
 töötajad, kes omavad põhjalikke teadmisi kasutatava tarkvara ja seadmete
 süsteemi turvaaspektidest ning keda tuleb koolitada teenuste kasutuselevõtu ja
 teenuste järkjärgulise pakkumise etapis. Nad peavad eelkõige vastama nõuetele,
 mis on esitatud PRS-teenuse (avalikule reguleeritud teenus) kasutajatele
 PRS-teenusele juurdepääsuks. Samuti on nende ülesandeks toimimismenetluste
 koostamine ning turvaintsidentide jälgimine ja haldamine kogu süsteemis;
 –
 kuni 2017. aasta juunini ei kaasne agentuuri
 sisseseadmisega Prahas mingeid üürikulusid. Pärast seda kuupäeva maksab
 agentuur Tšehhi ametiasutustele renti summas, mis moodustab 25% kasutatavate
 ruumide üüri kaubanduslikust väärtusest. Prognooside koostamisel lähtuti Prahas
 kehtivatest hindadest. Lisaks peab agentuur tasuma ka muude tegevuskohtadega
 seotud üürikulud Prantsusmaal (Saint-Germain en Laye, Toulouse),
 Ühendkuningriigis (Swanwick) ja Madalmaades (Euroopa Kosmoseuuringute ja -tehnoloogia
 keskus, Euroopa Kosmoseagentuur);
 –
 Agentuuri personalikulude arvutamisel on lähtutud
 komisjoni keskmistest kuludest. Arvestatud on tööjõu suhteliselt väikese
 rotatsiooniga ja sellega, et uued töötajad asuvad igal aastal tööle keskmiselt
 aprillis. Paranduskoefitsientide puhul on arvesse võetud ka elukalliduse kasvu
 (Prahas on see 15 % väiksem kui Brüsselis, kus see on omakorda 16 %
 väiksem kui Prantsusmaal);
 –
 töötasu, üürikulude, infotehnoloogiaga ja komisjoni
 poolt osutatavate teenustega seotud kulude ning posti- ja
 telekommunikatsiooniteenustega seotud kulude suhtes kohaldatakse hinnanguliselt
 3 % iga-aastast inflatsioonimäära. Muid arvestuslikke kulusid inflatsioon
 ei mõjuta, mis vähendab agentuuri jaoks nende tegelikku maksumust;
 –
 halduskulude arvestamisel on lähtutud 2011. ja
 2012. aasta tegelikest kuludest inflatsioonist tingitud kasvu arvestamata;
 –
 seoses agentuuri peakorteri kolimisega Prahasse
 2012. aasta septembris uuendatakse 2012. ja 2013. aasta jooksul täielikult
 agentuuri IT-võrk ja -seadmed. Võttes arvesse nende amortiseerumist ja
 kasutamist, tuleks seadmed nii agentuuris kui ka Galileo turvaseire keskustes
 2018. aastal välja vahetada;
 –
 ajavahemikul 2014–2020 on ellu viia kõige
 olulisemad teavituskampaaniaid: Galileo esimeste teenuste pakkumisega
 (2014–2015) alustamine ja Galileo täiemahulise kasutamise etapi (2018–2019)
 käivitamine. Nende oluliste meetmete puhul on vaja hõlmata agentuuri üldise
 teavituskampaaniaga rohkem turusegmente, korrastada olemasolevaid veebisaite ja
 teabevahendeid (sealhulgas reaalajas pakutavate sisuteenuste parandamine);
 –
 kulude arvestamisel on lähtutud eeldusest, et
 turvalisuse akrediteerimise eraldamisega agentuuri muust tegevusest ei kaasne
 kesksete haldusteenuste dubleerimist.
 Järgnevas tabelis on esitatud agentuuri
 üksikasjalik eelarve ajavahemikuks 2013–2020.
 3.2.3. Hinnanguline mõju agentuuri
 inimressurssidele ja eelarvele
 3.2.3.1. Ülevaade
 –
 ̈ Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
 –
 þ Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub
 järgmiselt:
 miljonites eurodes
 (kolm kohta pärast koma)
 || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU
 Ametnikud (AD palgaastmed) || || || || || || || || ||
 Ametnikud (AST palgaastmed) || || || || || || || || ||
 Lepingulised töötajad || || 1,125 || 1,276 || 1,376 || 1,393 || 1,435 || 1,478 || 1,522 || 9,606
 Ajutised töötajad || || 9,768 || 11,081 || 13,071 || 12,960 || 13,550 || 14,061 || 14,599 || 89,090
 Riikide lähetatud eksperdid || || || || || || || || ||
 KOKKU || || 10,893 || 12,357 || 14,447 || 14,353 || 14,985 || 15,539 || 16,122 || 98,696
 Personalikulude arvestamisel on lähtutud
 järgmistest eeldustest:
 − ajutine töötaja = komisjoni
 keskmine töötasu määr (95 000 eurot + inflatsioon);
 − lepinguline
 töötaja = komisjoni keskmine töötasu määr (40 000 eurot
 + inflatsioon);
 − inflatsioon 3 % aastas;
 − personalikulude vähenemine 3 %
 seoses rotatsiooniga ;
 − uute töötajate värbamisega seotud
 kulude vähenemine 25 % (arvestuslikult on keskmine tööleasumise kuupäev
 1. aprill);
 − sisseseadmiskulud vastavalt
 personalieeskirjadele : sisseseadmistoetus, päevaraha (ainult kolme kuu
 jooksul), kolimiskulud, reisikulud.
 Agentuurile ajavahemikuks 2013–2020 vajalik
 personal (töötajate arv)
 || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 Ajutised töötajad || 77 || 97 || 109 || 117 || 121 || 123 || 124 || 125
 Riikide lähetatud eksperdid/lepingulised töötajad || 17 || 25 || 29 || 31 || 31 || 31 || 31 || 31
 KOKKU || 94 || 122 || 138 || 148 || 152 || 154 || 155 || 156
 Agentuuri personal valdkondade kaupa
 (töötajate arv)
 || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 Otseselt GNSSi süsteemide käitamisega seotud töötajate arv || 20 || 43 || 57 || 65 || 69 || 71 || 72 || 73
 Galileo turvaseire keskuse töötajate arv || 28 || 34 || 37 || 40 || 40 || 40 || 40 || 40
 Euroopa GNSSi Agentuuri (olemasolevate) tavaülesannete täitmisega seotud töötajate arv || 46 || 45 || 44 || 43 || 43 || 43 || 43 || 43
 KOKKU || 94 || 122 || 138 || 148 || 152 || 154 || 155 || 156
 Agentuuri personal valdkondade kaupa (protsent
 kogu töötajaskonnast)
 || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 Käitamisega seotud Euroopa GNSSi Agentuuri töötajate osatähtsus || 21 % || 35 % || 41 % || 44 % || 45 % || 46 % || 46 % || 47 %
 Galileo turvaseire keskusesse määratud GNSSi Agentuuri personali osatähtsus || 30 % || 29 % || 27 % || 26 % || 26 % || 26 % || 26 % || 26 %
 GNSSi Agentuuri (olemasolevate) tavaülesannete täitmisega seotud GNSSi Agentuuri personali osatähtsus || 49 % || 36 % || 32 % || 30 % || 29 % || 28 % || 28 % || 27 %
 KOKKU || 100% || 100% || 100% || 100% || 100% || 100% || 100% || 100%
 Nagu varem märgitud, vastutab agentuur
 mitmesuguste ülesannete täitmise eest, millest mõned on uued ja mõned seotud
 agentuuri praeguse tegevuse jätkamisega. Agentuuri praeguste ülesannetega
 seotud personali vähendamisega 5 % võrra on juba alustatud, sellega
 kaasnes 3 täistööajale taandatud ametikoha kaotamine ning 2014., 2015. ja
 2016. aastal kaotatakse veel 1 täistööajale taandatud ametikoht.
 Komisjon hindas agentuuri personalivajadust
 pärast agentuuriga konsulteerimist ja lähtudes uuringust, mis hõlmas
 üksikasjalikult kõiki programmide käitamisega seotud ülesandeid[23].
 Täitmist vajavate ülesannete kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad || 1. GNSSi süsteemide turvalisuse akrediteerimine (agentuuri tavaülesanne) 2. Galileo turvaseire keskuste juhtimine (agentuuri tavaülesanne, mida tõhustatakse veelgi peamiselt 2014. aastal pärast esimeste ametikohtade loomist 2012. ja 2013. aastal) 3. GNSSi rakenduste, sh avaliku reguleeritud teenuse kasutajatele suunatud uute tehnoloogiate ja turu edendamine (agentuuri tavaülesanne, vajaduse korral delegeeritakse agentuurile täiendavaid ülesandeid) 4. GNSSi käsitlev teavitustegevus (agentuuri tavaülesanne) 5. GNSSi süsteemide käitamine (komisjoni delegeeritud uus ülesanne – EGNOSe käitamine on komisjoni pädevuse üleandmine agentuurile, samal ajal kui Galileo programmi alusel loodud süsteemi käitamine kujutab endast programmi juhtimise delegeerimist komisjonilt agentuurile) Programmide kasutusetapiga seotud tegevused on määratletud ja struktureeritud ülesannete strukturaalse osadeks jaotamise kavas. Agentuurile delegeeritakse vastutus kõikide käitamisega seotud ülesannete ja nende koordineerimise tagamise, aga mitte tingimata nende täitmise eest. Tuleb märkida, et enamik neist tegevustest on seotud vajadusega tagada teenuste osutamine ning programmide praegune ülesehitus neid tegevusi ei hõlma. Ülesannete strukturaalse osadeks jaotamise kavas on kõnealused tegevused jagatud järgmise viie valdkonna vahel: - Programmide rakendamise juhtimine, mis hõlmab peamiselt: o komisjoni poolt ning rahvusvaheliste ja valitsustevaheliste lepingutega sätestatud kõrgetasemeliste eesmärkide ning süsteemi turvanõuete üksikasjalik selgitamine dokumendis „Mission Requirement Document” (agentuuri tegevusega seotud nõudeid käsitlev dokument); o programmide kavandamise ja nendega seotud kulude ja riskide kontrollimine; o programmide käitamiseks vajalike kokkulepete ja lepingute sõlmimine ja nende täitmise järelevalve; - programmide ülesehituse väljatöötamine, mis hõlmab edasise arengu kujundamist vastavalt agentuuri tegevusega seotud nõudeid käsitlevale dokumendile, süsteemi standardimise koordineerimist, uute infrastruktuuride (sh tarkvara) väljaarendamist ja valideerimist, tegevuse terviklikkuse tagamist ja süsteemi tõhususe hindamist; - infrastruktuuriga seotud tegevus, mis hõlmab infrastruktuuriprojekti juhtimist, süsteemi tehnilist projekteerimist, kosmose- ja maapealsete infrastruktuuride loomist ning süsteemi ajakohastamise korraldamist; - teenuste kasutamise ja osutamisega seotud tegevus, mis hõlmab teenuste osutamise, infrastruktuuri kasutamise ja toimingute nõuetekohase läbiviimise kontrolli juhtimist; - teenuste kasutamine tänu kindlaksmääratud ja ajakohastatud äristrateegiale, teenuste kasutuselevõtu ja kasutamise edendamisele ning uute rakenduste ettevalmistamise ja arendamise toetamisele.
 Koosseisuvälised töötajad || Peamiselt tugi- ja haldusteenused, mille eesmärk on toimingute nõuetekohase läbiviimise tagamine. Alates 2015. aastast moodustab tugipersonal agentuuri töötajaskonnast 16 % ning on sellega liidu ja ametite standardeid silmas pidades tagasihoidlik (täielikult toimivate ELi ametite puhul on kõnealune määr 25 % ja komisjoni puhul veelgi kõrgem).
 Järgnevas
 tabelis on esitatud agentuuri personali üksikasjalik loetelu ajavahemikuks
 2013–2020.
 Süsteemide käitamiseks vajalik täiendav
 personal asub tööle peamiselt AD kategooria ametikohtadele ning
 juhtimisülesannetega tegeleb neist vähem kui 10 % (palgaastmed AD10 ja
 AD12). Suurem osa muudest ametikohtadest täidetakse AD6 kuni AD9 palgaastme
 töötajatega, sest kogenud ja kõrgetasemelise tehnikaalase pädevusega töötajate värbamine
 on keeruline.
 3.2.3.2. Haldusala peadirektoraadi
 hinnanguline personalivajadus
 –
 þ Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist
 Ettepanek ei hõlma täiendava personali kasutamist
 komisjonis. Kavas on hoopis personali vähendamine, nii nagu seda kirjeldatakse
 ka punktis 3.4.
 –
 ̈ Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:
 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase
 finantsraamistikuga
 –
 þ Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase
 finantsraamistikuga aastaks 2013 ning järgmiste aastate puhul komisjoni
 finantsraamistiku ettepanekuga aastateks 2014−2020.
 –
 ̈ Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku
 asjaomase rubriigi ümberplaneerimine.
 –
 ̈ Ettepanekuga/algatusega seoses võib olla vajalik
 paindlikkusinstrumendi kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku
 läbivaatamine[24]
 Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele
 rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.
 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline
 osalus
 –
 þ Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist
 –
 Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille
 hinnanguline summa on järgmine:
 3.3. Hinnanguline mõju tuludele
 –
 þ Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele
 –
 ̈ Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:
 –
 ̈ omavahenditele
 –
 ̈ mitmesugustele tuludele
 3.4. Hinnanguline mõju komisjoni
 inimressurssidele
 Kuigi käesolevas finantsselgituses vaadeldakse
 peamiselt GNSSi programmide operatiivjuhtimisega seotud uute ülesannete
 delegeerimise mõju agentuurile, on siiski kasulik uurida ka, milline võiks olla
 tulevikus GNSSi programmide juhtimisega seotud mõju komisjoni
 inimressurssidele.
 Nagu eespool selgitatud, on agentuurile
 hiljuti delegeeritud ülesannete puhul enamasti tegemist uute ülesannetega,
 millele sarnaseid GNSSi programmide praeguses korralduses ei ole. Kui komisjon
 annab EGNOSE kasutamisega seotud ülesanded üle agentuurile, siis on programmil
 Galileo põhineva süsteemi kasutamisega seotud delegeeritud ülesannete näol
 tegemist uute ülesannetega, sest süsteem veel ei toimi. See on põhjus, miks
 Galileo programmi raames ei pakuta praegu veel teenuseid ning miks komisjoni ja
 agentuuri meeskonnad teevad jõupingutusi infrastruktuuri kasutuselevõtuks.
 Selleks et infrastruktuur kasutusele võtta ja alustada elutähtsate teenuste
 osutamist, on vaja täiesti uut töökorraldust ja täiendavat personali.
 Ajavahemikel 2007–2013 ja 2014–2020 suureneb komisjoni ja agentuuri töötajate
 koguarv 31 %, ning keskmine aastaeelarve 103 % .
 Paari aasta jooksul, kuni asjakohase etapi
 lõpuni, vastutab komisjon jätkuvalt Galileo infrastruktuuri kasutuselevõtu eest
 ning säilitab selle tegevuse järelevalve eest vastutava personali ametikohad. Seejärel
 piirdub komisjoni roll ainult programmide poliitilise järelevalvega, mistõttu
 pakkus komisjon GNSSi käsitleva määruse ettepanekule lisatud finantsselgituses,
 et ajavahemikus 2014–2020 vähendataks komisjoni tehnilist meeskonda kokku 30
 töötaja võrra. Kõnealune vähendamine on seotud järgmiste asjaoludega:
 2)
 EGNOSe käitamisega (Galileo programmi
 kasutusetapiga kaasnevad uued ülesanded) seotud tegevuste üleandmise käigus
 agentuurile vähendatakse komisjoni GNSSi personali 3 täistööajale taandatud
 ametikoha võrra (3,3 %);
 3)
 komisjoni otsusega vähendada olemasolevat personali
 kaotatakse täiendavalt 12 täistööajale taandatud ametikohta (13 %).
 4)
 15 täistööajale taandatud ametikoha täiendav
 vähendamine komisjonisiseste ümberpaigutuste kaudu.
 Komisjoni GNSSi teenuseid osutavate töötajate
 arv muutub seega järgmiselt:
 GNSSi ülesannete täitmisega seotud komisjoni personal || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Vähendamine kokku
 Vähendamine || 0 || -3 || || || -3 || -4 || -5 || 0 || -15
 KOKKU || 92 || 89 || 89 || 89 || 86 || 82 || 77 || 77 ||
 Eespool punktis 3 nimetatud ametikohtade
 täiendav vähendamine toimub mittelineaarselt seitsme aasta jooksul. 30
 ametikoha vähendamine on eraldiseisev ning lisandub seega komisjoni personali
 5%-lisele horisontaalsele vähendamisele aastatel 2013−2017. Need
 ametikohad jäetakse komisjoni ametikohtade loetelust välja.
 Komisjoni personali täiendav vähendamine
 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Vähendamine kokku
 Komisjoni personali täiendav vähendamine KOKKU || -2 || -3 || -3 || -2 || -2 || -2 || -1 || -15
 Personalivajadused kaetakse juba meedet
 haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel
 peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada
 iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate
 eelarvepiirangutega.
 Vähendamist rakendatakse vaatamata sellele, et
 komisjon kannab üldist vastutust GNSSi programmide eest ning vaatamata nõukogu
 ja Euroopa Parlamendi poolt komisjonile usaldatud paljudele uutele ülesannetele
 (nagu selgus GNSSi käsitleva uue määrusega seotud läbirääkimiste käigus), nagu
 näiteks uue poliitika väljatöötamine seoses intellektuaalomandi õigustega, uue
 tegevuskava väljatöötamine ning ranged aruandlusnõudeid GNSSi komitee, nõukogu
 ja Euroopa Parlamendi jaoks. Komisjon püüab uute ülesannetega toime tulla
 sisemiste ümberkorralduste abil.
 Komisjoni tulevase rolli saab kokku võtta
 järgmise kuue tegevusvaldkonna lõikes:
 –
 aidata kaasa Euroopa Liidu üldiste strateegiliste
 eesmärkide saavutamisele. Eesmärk on edendada GNSSi tehnoloogia kaasamist
 mitmesugustesse teadusuuringute valdkondadesse ja nende tehnoloogiate arvesse
 võtmist sektorikesksetes poliitikaalgatustes, mis on seotud näiteks
 transpordivahendite, põllumajanduse, isikute liikuvuse, ajastamise või
 energeetikaga, et tagada Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemi
 innovatsioonipotentsiaali ja lisaväärtuse parim kasutamine kõnealustes ELi
 poliitikavaldkondades;
 –
 määratleda ja edendada programmide kõrgetasemelisi
 eesmärke, et need vastaksid poliitilistele nõuetele ning muude sidusrühmade ja
 kasutajate vajadustele ning võtta neid nõudeid arvesse programmide strateegia
 ja tehniliste nõuete koostamisel;
 –
 määratleda ja kohandada rakendamise tingimusi.
 Komisjoni programmidega seotud strateegiliste eesmärkide kohaselt tuleb
 määratleda nende rakendamiseks vajalikud meetmed (nt delegeerimiskokkulepped),
 koostada maajaamade paiknemist käsitlevad lepingud ja töötada välja asjakohased
 standardid. Lisaks sellele vastutab komisjon ka edaspidi süsteemide turvalisuse
 eest. Seega peab komisjon kehtestama turvanõuded ja tagama turvalisusküsimuste
 koordineerimise;
 –
 määratleda ja arendada GNSSiga seotud
 poliitikavaldkondi, luua õiguslik ja rahvusvaheline raamistik, mis toetaks
 GNSSi programmide eesmärkide saavutamist. GNSSi programmide õigusraamistiku
 väljatöötamise käigus pöörab komisjon tähelepanu GNSSi kasutajate ohutuse ja
 turvalisuse küsimusele, hindab satelliitnavigeerimise seadmete ja süsteemide
 haavatavust ja teeb ettepaneku tasakaalustavate meetmete võtmiseks, tagab
 Euroopa satelliitnavigatsiooniteenuste ühtlustamise, suurendab süsteemi
 stabiilsust, et võimaldada tööstusel kavandada tulevasi investeeringuid ja
 suurendab ohutust ja turvalisust (nt võtab meetmeid, et vähendada sõltuvust
 GPSist). Rahvusvahelises plaanis koostab komisjon rahvusvahelisi kokkuleppeid
 ja peab läbirääkimisi nende sõlmimiseks, koordineerib oma tegevust
 rahvusvaheliste organisatsioonidega, et tagada kokkusobivus ja
 koostalitlusvõime GNSSi muude süsteemidega.
 –
 jälgida programmide rakendamist. Kuigi komisjon ei
 vastuta programmide operatiivjuhtimise eest, jääb tema kanda üldine vastutus
 programmide nõuetekohase toimimise eest. Samuti on ta vastutav kõikide
 lisakulude ja hilinemiste eest. Seepärast on oluline, et komisjon kontrolliks
 tähelepanelikult programmide rakendamist Euroopa Kosmoseagentuuri
 (kasutuselevõtuetapi lõpetamine) ning Euroopa GNSSi agentuuri (kasutusperioodi
 rakendamine) poolt. Liikmesriigid ja Euroopa Parlament esitasid praegu
 kaasotsustamismenetluses oleva GNSSi käsitleva määruse eelnõu raames aruannete
 edastamise kohta väga ranged nõuded. Komisjon kontrollib kõnealuste aruannete
 koostamist, tutvustamist ja esitamist GNSSi komiteele ja eelkõige
 eelarvepädevatele asutustele;
 –
 korraldada suhteid sidusrühmadega; esitada neile
 ajakohastatud, positiivset, sidusat ja kasulikku teavet programmide EGNOS ja
 Galileo edusammude kohta; koostada korrapäraselt eksperdiarvamusi sisemiste ja
 väliste sihtrühmade jaoks.
 [1] ELT L 196, 24.7.2008, lk 1.
 [2] ELT L 276, 20.10.2010, lk 11.
 [3] KOM(2011) 814 (lõplik).
 [4] ELT C, , lk .
 [5] ELT C , , lk .
 [6] ELT L 196, 24.7.2008, lk 1.
 [7] ELT L 276, 20.10.2010, lk 11.
 [8] ELT L ..., ...2013, lk ...[Seni kuni
 ei ole seda määrust ega tulevast mitmeaastast finantsraamistikku kehtestavat
 määrust vastu võetud, ei saa käsitada ei Euroopa GNSSi Agentuurile usaldatud
 ülesannete ulatust ega sellest johtuvalt eraldatud eelarvevahendeid lõplikena.]
 [9] ABM −
 tegevuspõhine juhtimine; ABB − tegevuspõhine eelarvestamine.
 [10] Vastavalt finantsmääruse
 artikli 49 lõike 6 punktile a või b.
 [11] KOM(2011) 814 (lõplik).
 [12] Eelarve täitmise viise
 selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
 [13] Määratletud finantsmääruse
 artiklis 185.
 [14] Liigendatud assigneeringud /
 liigendamata assigneeringud.
 [15] EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
 [16] Kandidaatriigid ja vajaduse korral
 Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.
 [17] Euroopa 2020. aasta strateegia
 aluseks olev eelarve, KOM(2011) 500.
 [18] PE489.561v02-00
 [19] See summa erineb agentuurile 2013. aastaks
 eraldatud eelarvest, sest selles võetakse arvesse GNSSi programmidega seotud
 ümberpaigutamiste tõttu 20 täiendava ametikoha rahastamist 2013. aastal. Komisjon esitab eelarvepädevale asutusele
 ettepaneku 2013. aasta jooksul.
 [20] Sellele summale lisanduvad eelarve
 täitumise ülevaate saldo (0,709) ülekanded ja kolmandate riikide osamaksed (0,325). Sega on 2013. aastaks assigneeringute
 kogusumma 14,484 miljonit eurot.
 [21] See summa hõlmab 1,75 miljonit
 eurot 20 täiendava ametikoha rahastamiseks 2013. aastal. Kasutatud prognoosis sisaldub kuue kuu palk aastaks 2013 , võttes
 arvesse 20 uue ametikoha täitmiseks vajaminevat aega.
 [22] Aasta, mil alustatakse
 ettepaneku/algatuse rakendamist.
 [23] Konsultatsioonifirma Roland Berger
 korraldatud uuring hõlmas 2011. aastal EGNOSt ja 2012. aastal
 Galileod. Selle tulemusena koostati
 süsteemide käitamise tagamiseks vajalike ülesannete strukturaalse osadeks
 jaotamise kava (sh nende ülesannete täitmiseks vajalik personal). Kokkuvõte nendest ülesannetest on esitatud
 täitmist vajavate ülesannete kirjelduste tabelis.
 [24] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.