text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 18.2.2016.
 COM(2016) 70 final
 2016/0042(NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o potpisivanju, u ime Europske unije i njezinih država članica, Protokola uz Sporazum o partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Turkmenistana, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Bugarske, Češke Republike, Republike Estonije, Republike Hrvatske, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Mađarske, Republike Malte, Republike Poljske, Rumunjske, Republike Slovenije i Slovačke Republike Europskoj uniji
 OBRAZLOŽENJE
 Priloženi prijedlog predstavlja pravni instrument za potpisivanje Protokola uz Sporazum o partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Turkmenistana, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Bugarske, Češke Republike, Republike Estonije, Republike Hrvatske, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Mađarske, Republike Malte, Republike Poljske, Rumunjske, Republike Slovenije i Slovačke Republike Europskoj uniji (dalje u tekstu „Protokol”).
 U skladu s aktima o pristupanju iz 2003., 2005. i 2011., Republika Estonija, Republika Cipar, Republika Latvija, Republika Litva, Mađarska, Republika Malta, Republika Poljska, Republika Slovenija i Slovačka Republika, Republika Bugarska, Rumunjska i Republika Hrvatska pristupaju međunarodnim sporazumima koje su potpisale ili sklopile Europska unija i njezine države članice putem protokola uz te sporazume.
 Sporazum o partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Turkmenistana, s druge strane, dalje u tekstu „Sporazum”, potpisan je u Bruxellesu 25. svibnja 1998. (Sporazum je trenutačno u postupku ratifikacije i još nije stupio na snagu).
 Odlukom Vijeća od 14. rujna 2012.
 1
 Komisija je ovlaštena otvoriti pregovore s dotičnim trećim zemljama kako bi se sklopili odgovarajući protokoli. Pregovori s Turkmenistanom uspješno su zaključeni parafiranjem Protokola.
 Predloženim Protokolom Republika Bugarska, Češka Republika, Republika Estonija, Republika Hrvatska, Republika Cipar, Republika Latvija, Republika Litva, Mađarska, Republika Malta, Republika Poljska, Rumunjska, Republika Slovenija i Slovačka Republika uključuju se kao ugovorne stranke Sporazuma, a EU se obvezuje osigurati vjerodostojnu inačicu Sporazuma na bugarskom, češkom, estonskom, hrvatskom, latvijskom, litavskom, mađarskom, malteškom, poljskom, rumunjskom, slovačkom i slovenskom jeziku.
 Komisija smatra ishod pregovora zadovoljavajućim i zahtijeva od Vijeća da odobri potpisivanje Protokola u ime Europske unije i njezinih država članica.
 2016/0042 (NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o potpisivanju, u ime Europske unije i njezinih država članica, Protokola uz Sporazum o partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Turkmenistana, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Bugarske, Češke Republike, Republike Estonije, Republike Hrvatske, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Mađarske, Republike Malte, Republike Poljske, Rumunjske, Republike Slovenije i Slovačke Republike Europskoj uniji
 VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 207. i 209., u vezi s člankom 218. stavkom 5.,
 uzimajući u obzir Akt o pristupanju Češke Republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Mađarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije i Slovačke Republike iz 2003., a posebno njegov članak 6. stavak 2.,
 uzimajući u obzir Akt o pristupanju Republike Bugarske i Rumunjske iz 2005., a posebno njegov članak 6. stavak 2.,
 uzimajući u obzir Akt o pristupanju Republike Hrvatske iz 2011., a posebno njegov članak 6. stavak 2.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 budući da:
 (1)U skladu s člankom 6. stavkom 2. Akta o pristupanju Češke Republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Mađarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije i Slovačke Republike iz 2003., člankom 6. stavkom 2. Akta o pristupanju Republike Bugarske i Rumunjske iz 2005., člankom 6. stavkom 2. Akta o pristupanju Republike Hrvatske iz 2011., pristupanje Sporazumu o partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Turkmenistana, s druge strane (dalje u tekstu „Sporazum”), treba se dogovoriti putem protokola uz Sporazum. U skladu s člankom 6. stavkom 2. akata o pristupanju iz 2003., 2005. i 2011., u slučaju takvog pristupanja primjenjuje se pojednostavnjeni postupak u kojem Vijeće, jednoglasnom odlukom u ime država članica, sklapa protokol s trećim dotičnim zemljama.
 (2)Vijeće je 8. prosinca 2003. ovlastilo Komisiju, u ime Zajednice i njezinih država članica, za pregovore s Turkmenistanom o protokolu uz Sporazum o partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Turkmenistana, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Češke Republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Mađarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije i Slovačke Republike Europskoj uniji.
 (3)Vijeće je 23. listopada 2006. ovlastilo Komisiju, u ime Zajednice i njezinih država članica, za pregovore s Turkmenistanom o protokolu uz Sporazum o partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Turkmenistana, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Bugarske i Rumunjske Europskoj uniji.
 (4)Vijeće je 14. rujna 2012. ovlastilo Komisiju da pokrene pregovore s određenim trećim zemljama
 2
 o prilagodbi sporazuma koji se potpisuju ili sklapaju između Europske unije, ili Europske unije i njezinih država članica, u vezi s pristupanjem Republike Hrvatske Europskoj uniji.
 (5)Protokol bi trebalo potpisati u ime Unije i njezinih država članica, podložno njegovu kasnijem sklapanju,
 DONIJELO JE OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 Ovime se odobrava potpisivanje u ime Unije i njezinih država članica Protokola uz Sporazum o partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Turkmenistana, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Bugarske, Češke Republike, Republike Estonije, Republike Hrvatske, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Mađarske, Republike Malte, Republike Poljske, Rumunjske, Republike Slovenije i Slovačke Republike Europskoj uniji, podložno sklapanju navedenog Protokola.
 Tekst Protokola bit će objavljen zajedno s odlukom o njegovu sklapanju.
 Članak 2.
 Ovime se ovlašćuje predsjednika Vijeća da odredi osobu ili osobe koje će biti ovlaštene za potpisivanje Protokola u ime Unije i njezinih država članica.
 Članak 3.
 Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.
 Sastavljeno u Bruxellesu
 Za Vijeće
 Predsjednik
 (1)
 Odluka Vijeća o odobrenju otvaranja pregovora za prilagodbu sporazuma potpisanih ili sklopljenih između Europske unije, ili Europske unije i njezinih država članica, s jednom ili više trećih zemalja ili međunarodnih organizacija zbog pristupanja Republike Hrvatske Europskoj uniji (dok. Vijeća 13351/12 LIMITED).
 (2)
 Odluka Vijeća o odobrenju otvaranja pregovora za prilagodbu sporazuma potpisanih ili sklopljenih između Europske unije, ili Europske unije i njezinih država članica, s jednom ili više trećih zemalja ili međunarodnih organizacija radi pristupanja Republike Hrvatske Europskoj uniji (dok. Vijeća 13351/12 LIMITED)
 ---documentbreak---
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 18.2.2016.
 COM(2016) 70 final
 PRILOG
 prijedlogu Odluke Vijeća
 o potpisivanju, u ime Europske unije i njezinih država članica, Protokola uz Sporazum o partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Turkmenistana, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Bugarske, Češke Republike, Republike Estonije, Republike Hrvatske, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Mađarske, Republike Malte, Republike Poljske, Rumunjske, Republike Slovenije i Slovačke Republike Europskoj uniji
 PRILOG
 prijedlogu Odluke Vijeća
 o potpisivanju, u ime Europske unije i njezinih država članica, Protokola uz Sporazum o partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Turkmenistana, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Bugarske, Češke Republike, Republike Estonije, Republike Hrvatske, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Mađarske, Republike Malte, Republike Poljske, Rumunjske, Republike Slovenije i Slovačke Republike Europskoj uniji
 PROTOKOL
 UZ SPORAZUM O PARTNERSTVU I SURADNJI
 IZMEĐU EUROPSKIH ZAJEDNICA
 I NJIHOVIH DRŽAVA ČLANICA, S JEDNE STRANE,
 I TURKMENISTANA, S DRUGE STRANE,
 KAKO BI SE UZELO U OBZIR PRISTUPANJE
 REPUBLIKE BUGARSKE, ČEŠKE REPUBLIKE,
 REPUBLIKE ESTONIJE, REPUBLIKE HRVATSKE,
 REPUBLIKE CIPRA, REPUBLIKE LATVIJE,
 REPUBLIKE LITVE, MAĐARSKE, REPUBLIKE MALTE,
 REPUBLIKE POLJSKE, RUMUNJSKE, REPUBLIKE SLOVENIJE
 I SLOVAČKE REPUBLIKE
 EUROPSKOJ UNIJI
 KRALJEVINA BELGIJA,
 REPUBLIKA BUGARSKA,
 ČEŠKA REPUBLIKA,
 KRALJEVINA DANSKA,
 SAVEZNA REPUBLIKA NJEMAČKA,
 REPUBLIKA ESTONIJA,
 IRSKA,
 HELENSKA REPUBLIKA,
 KRALJEVINA ŠPANJOLSKA,
 FRANCUSKA REPUBLIKA,
 REPUBLIKA HRVATSKA,
 TALIJANSKA REPUBLIKA,
 REPUBLIKA CIPAR,
 REPUBLIKA LATVIJA,
 REPUBLIKA LITVA,
 VELIKO VOJVODSTVO LUKSEMBURG,
 MAĐARSKA,
 REPUBLIKA MALTA,
 KRALJEVINA NIZOZEMSKA,
 REPUBLIKA AUSTRIJA,
 REPUBLIKA POLJSKA,
 PORTUGALSKA REPUBLIKA,
 RUMUNJSKA,
 REPUBLIKA SLOVENIJA,
 SLOVAČKA REPUBLIKA,
 REPUBLIKA FINSKA,
 KRALJEVINA ŠVEDSKA,
 UJEDINJENA KRALJEVINA VELIKE BRITANIJE I SJEVERNE IRSKE,
 ugovorne stranke Ugovora o Europskoj uniji, Ugovora o funkcioniranju Europske unije i Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, dalje u tekstu „države članice”,
 EUROPSKA UNIJA, dalje u tekstu „Unija”
 i
 EUROPSKA ZAJEDNICA ZA ATOMSKU ENERGIJU, dalje u tekstu „Euratom”,
 s jedne strane,
 i
 TURKMENISTAN,
 s druge strane,
 dalje u tekstu pod zajedničkim nazivom „ugovorne stranke”,
 BUDUĆI DA je Sporazum o partnerstvu i suradnji o uspostavljanju partnerstva između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Turkmenistana, s druge strane, potpisan u Bruxellesu 25. svibnja 1998.;
 UZIMAJUĆI U OBZIR pristupanje Češke Republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Mađarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije i Slovačke Republike Europskoj uniji 1. svibnja 2004., pristupanje Republike Bugarske i Rumunjske Europskoj uniji 1. siječnja 2007. i pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji 1. srpnja 2013.;
 BUDUĆI DA se, u skladu s člankom 6. stavkom 2. Akta o uvjetima pristupanja Češke Republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Mađarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije i Slovačke Republike i prilagodbama ugovora na kojima se temelji Europska unija (dalje u tekstu „Akt o pristupanju iz 2003.”), o njihovu pristupanju Sporazumu treba dogovoriti sklapanjem Protokola uz Sporazum;
 BUDUĆI DA se, u skladu s člankom 6. stavkom 2. Akta o uvjetima pristupanja Republike Bugarske i Rumunjske i prilagodbama ugovora na kojima se temelji Europska unija (dalje u tekstu „Akt o pristupanju iz 2005.”), o njihovu pristupanju Sporazumu treba dogovoriti sklapanjem Protokola uz Sporazum;
 BUDUĆI DA se, u skladu s člankom 6. stavkom 2. Akta o uvjetima pristupanja Republike Hrvatske i prilagodbama Ugovora o Europskoj uniji, Ugovora o funkcioniranju Europske unije i Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju (dalje u tekstu „Akt o pristupanju iz 2011.”), o njezinu pristupanju Sporazumu treba dogovoriti sklapanjem Protokola uz Sporazum,
 SPORAZUMJELE su se kako slijedi:
 ČLANAK 1.
 Republika Bugarska, Češka Republika, Republika Estonija, Republika Hrvatska, Republika Cipar, Republika Latvija, Republika Litva, Mađarska, Republika Malta, Republika Poljska, Rumunjska, Republika Slovenija i Slovačka Republika ovime pristupaju kao stranke Sporazumu o partnerstvu i suradnji o uspostavi partnerstva između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Turkmenistana, s druge strane (dalje u tekstu „Sporazum”), te prihvaćaju i primaju na znanje, na isti način kao i ostale države članice, tekstove Sporazuma, kao i zajedničkih izjava, razmjena pisama i izjavu Turkmenistana u prilogu Završnom aktu koji je potpisan istog dana.
 ČLANAK 2.
 Nakon potpisivanja ovog Protokola Unija svojim državama članicama i Turkmenistanu dostavlja bugarsku, hrvatsku, češku, estonsku, mađarsku, latvijsku, litavsku, maltešku, poljsku, rumunjsku, slovačku i slovensku jezičnu inačicu Sporazuma. Od dana stupanja na snagu ovog Protokola jezične inačice iz prve rečenice ovog članka postaju vjerodostojne pod istim uvjetima kao i jezične inačice Sporazuma na danskom, engleskom, finskom, francuskom, grčkom, nizozemskom, njemačkom, portugalskom, španjolskom, švedskom, talijanskom i turkmenskom jeziku.
 ČLANAK 3.
 Ovaj Protokol sastavni je dio Sporazuma.
 ČLANAK 4.
 1.
 Ugovorne stranke odobravaju ovaj Protokol u skladu s vlastitim postupcima. Ugovorne stranke međusobno se obavješćuju o završetku postupaka potrebnih u tu svrhu. Isprave o odobrenju polažu se kod Glavnog tajništva Vijeća Europske unije.
 2.
 Podložno stupanju na snagu Sporazuma ovaj Protokol stupa na snagu prvog dana prvog mjeseca koji slijedi nakon dana polaganja zadnje isprave o odobrenju.
 ČLANAK 5.
 Ovaj Protokol sastavljen je u po dva primjerka na bugarskom, češkom, danskom, engleskom, estonskom, finskom, francuskom, grčkom, hrvatskom, latvijskom, litavskom, mađarskom, malteškom, nizozemskom, njemačkom, poljskom, portugalskom, rumunjskom, slovačkom, slovenskom, španjolskom, švedskom, talijanskom i turkmenskom jeziku, pri čemu je svaki od tih tekstova jednako vjerodostojan.
 U POTVRDU TOGA, u nastavku potpisani opunomoćenici, propisno ovlašteni u tu svrhu,
 potpisali su ovaj Protokol.
 Sastavljeno u ... ... ... ...
 ZA EUROPSKU UNIJU, NJEZINE DRŽAVE ČLANICE I EUROPSKU ZAJEDNICU ZA ATOMSKU ENERGIJU
 ZA TURKMENISTAN


type: wikipedia

text:
La Casa de los Tiros es un museo e inmueble situado en la ciudad española de Granada, comunidad autónoma de Andalucía. Se encuentra ubicada en el barrio del Realejo, en la calle Pavaneras. Su nombre se debe a las piezas de artillería que hay en sus almenas. Actualmente es la sede del Museo Casa de los Tiros de Granada; durante algunos años, fue sede asimismo del Ateneo de Granada.
 Historia
 Fue construida en el siglo XVI a similitud de los palacios granadinos de la época y adquirida por Gil Vázquez de Rengifo, comendador de Montiel y uno de los caballeros que participaron en la Conquista de Granada junto a los Reyes Católicos. La casa formó parte de la muralla del barrio de los Alfareros, de ahí su aspecto de fortaleza militar. Del edificio original solo se conserva el Torreón, en torno al cual se ha ido construyendo posteriormente.
 Los primeros propietarios de la casa fueron los Granada Venegas, linaje que comienza con Pedro de Granada (Cidi Yahya) noble descendiente de Yusuf IV e hijo del infante del Almería y Alcaide de Baza, se reconvirtió al cristianismo. Se casó con su prima Cetti Meriem, que cambió su nombre por el de María Venegas una vez reconvertida junto a su marido, comenzando con esta unión el linaje de los Granada-Venegas.
 La casa ha pertenecido hasta 1921 a los marqueses de Campotejar, título que le fue otorgado a la familia Granada Venegas en reconocimiento a los servicios prestados a la corona. Tras un largo pleito mantenido con ellos (desde el siglo XVIII al XX), pasó a manos del Estado.
 El Edificio
 La Fachada
 La fachada de la torre, pues tal es la forma del edificio, de sillería y decorada por cinco esculturas sobre consolas, que representan a Hércules, Teseo, Mercurio, Jasón y Héctor. Los héroes están representados en actitud de disposición a entrar en batalla en cualquier momento. Tienen los pies separados para alcanzar mayor estabilidad, los hombros enderezados y la vista enfocada fijamente a la lejanía. Las figuras son en tamaño natural y dado que la fachada del estrecho edificio de tres pisos carece de otros elementos decorativos, su virilidad y belicosidad causan una gran impresión.
 En la fachada se abre una gran puerta adintelada del siglo XVII y sobre ésta hay tallada una espada que perfora un corazón. Se puede leer el siguiente lema: "El (corazón) manda".
 Encontramos dos balcones y tres aldabas de bronce, sujetas por corazones a modo de clavos que las sujetan, donde puede leerse:
 El interior
 El zaguán, de gran altura, ocupa la parte baja de la torre, cubierto por un techo de madera plano con grandes vigas apoyadas en zapatas góticas. Entre las vigas, pinturas policromadas de animales mitológicos y fieras luchando.
 El patio de formas sencillas, con paredes encaladas, y al estilo musulmán con una pequeña fuente en medio y columnas nazaríes.
 La escalera principal moderna, datada del siglo XVIII y culminada con bóveda con ventanas, da paso a la planta superior, y decorada con una colección procedente del Generalife de retratos de los reyes españoles de la Casa de Austria realizados por los retratistas de la Corte, copias efectuadas durante los siglos XVI y XVII.
 La escalera principal en el siglo XVI, contiene decoración pictórica mural, representando a las virtudes: Caridad, Esperanza, Justicia y una Inmaculada.
 En la parte trasera del edificio se encuentra el pequeño jardín, tan típico de las construcciones granadinas, donde se encuentran cipreses, parterres de boj, granados, naranjos y arrayanes. Cuenta con una fuente y un estanque, así como con bustos y esculturas. Algunos de sus arbustos tienen nombres, al haber sido plantados por intelectuales de la época, como es el caso de un laurel que plantó Elena Martín Vivaldi.
 La Cuadra Dorada, la sala más emblemática del edificio, con armadura renacentista que decora su techo y pinturas murales. Su nombre hace referencia a la abundancia de reflejos dorados de su alfarje o artesonado. Formado por grandes tablones con bajorrelieves y textos, apoyados en grandes vigas y zapatas con formas de personajes históricos, representando un tablero de ajedrez, siendo una muestra de aquellos que lucharon por conseguir la unidad de España, describiendo bajo cada uno las hazañas que los hicieron famosos. Se encuentra Alarico, Hermenegildo, Recaredo, Alfonso V, López de Mendoza, así como los Reyes Católicos artífices de dicha unidad y Carlos I, que la elevó a categoría de Imperio, e Isabel de Portugal . Los frescos ubicados en las paredes representan a héroes y guerreros, y hay cuatro tondos con las figuras en relieve de heroínas de la Antigüedad.
 El Museo
 Fondos
 El museo fue creciendo con obras como dibujos, grabados, litografías, fotografías, planos, piezas de artesanía local como barros, faroles, tejidos, fondos bibliográficos de temática granadina, de viajes, publicaciones seriadas, folletos, carteles o periódicos, donados por particulares que conforman los fondos de este museo.
 Las Salas
 Sala I. El paisaje: muestra de diferentes representaciones tanto gráficas como literarias de la ciudad de Granada.
 Sala II. El Orientalismo (I): Tema predilecto del Romanticismo.
 Sala III. El Orientalismo (II): Representación del concepto de lo oriental, que alcanzaría su mayor auge en el siglo XIX. Libros de viajes que difunden el gusto por lo exótico y la Edad Media, convirtiendo a la ciudad de Granada en la meta y búsqueda de esos valores, al ser una ciudad en donde confluyen lo oriental con lo occidental, siendo referente para poetas, pintores, músicos y escritores de la talla de José Zorrilla que convirtió su poema Granada en uno de los más importantes poemas orientalistas referentes del Romanticismo. Otro factor mostrado es el nacimiento de los estudios orientalistas, con figuras como Francisco Javier Simonet, Leopoldo Eguilaz, Gaspar Remiro, Miguel Lafuente Alcántara, Antonio Almagro Cárdenas y la creación de la Sociedad Histórica y Filológica de Amigos del Oriente y la recuperación de La Alhambra, incorporándose las primeras teorías sobre conservación.
 Sala IV. Los viajeros: Gracias a su rico pasado cultural y a su proximidad geográfica, por su aspecto de otro tiempo y por su pasado islámico, la ciudad de Granada se convierte un lugar a visitar a finales del siglo XIX, pues La Alhambra y el resto de la ciudad, que aún conservaba su antiguo urbanismo, se convirtieron en uno de los grandes mitos del Romanticismo. Algunos de estos viajeros eran escritores o pintores, divulgadores de Granada por toda Europa a través de sus relatos, sus grabados o litografías. Se recrea el ambiente que dichos viajeros podían encontrar al llegar a la ciudad.
 Sala V-VI. Artes industriales: Muestras de la cerámica de Fajalauza, producida en el barrio del Albaycín, y pequeñas esculturas, popularmente llamadas "barros" destinadas a los viajeros y a la burguesía granadina.
 Sala VII. El costumbrismo: El costumbrismo del siglo XIX se centró en tipos populares como bandoleros, vendedores, y, sobre todo, gitanos del Sacromonte, puesto que era un barrio que resultaba especialmente atractivo a los viajeros y escritores de la época. Granada era una zona periférica y muy poco modernizada y debido a que se convirtió en un destino ineludible, sus gentes también se hicieron famosas en libros, pinturas, fotografías y grabados, aunque la imagen transmitida no era una visión de la realidad, sino una visión mucho más romántica.
 Sala VIII. De tránsito: Se presentan algunas de las figuras granadinas claves del siglo XIX.
 Sala IX. Sala Isabelina: una recreación ambiental del periodo isabelino, incorporando sillones, alfombras o mobiliario isabelino, convirtiéndola en una sala de época.
 Sala X. Mujer granadina: la presencia femenina a través de una colección de óleos, básicamente retratos de mujer, de los que destacan el tratamiento dado a la indumentaria de sus protagonistas. Destacan "Mujer con loro", de Joaquín de la Rosa, fechado de 1839, o "Mujer del traje verde" de José González de 1851. También cuenta con una colección literaria de tradiciones en donde la mujer granadina es la protagonista, destacando la revista de la burguesía "Madre de Familia", las biografías de Eugenia de Montijo o de Mariana Pineda o fotografías como la de Emilia Llanos. También se muestran asociaciones artístico-literarias, como "El Liceo" o " La Cuerda Granadina"
 Sala XI. Grandes acontecimientos: el periodismo fue el eje de la comunicación del siglo XIX. Los periódicos son el patrimonio más rico de este museo, por lo que se convierte en esta sala en el principal protagonista. "El Defensor de Granada" o "El Loco Constitucional", son algunas de las muestras que se pueden encontrar. Los temas más importantes que denuncian son la pobreza, el analfabetismo o la mala situación sanitaria de la ciudad y se convierten en motores de las reivindicaciones de modernidad tan demandadas en esta época.
 Sala XII. Sala de las fiestas: Muestra de las fiestas grandes de Granada y de las de barrio. El fenómeno del "cartelismo" queda patente en esta sala. Corridas de toros, programas de manos, textos y grabados de la tradición de las fiestas de la ciudad y el creciente papel de la fotografía de reportaje. También se puede ver una pieza singular, eje de la fiesta grande del Corpus y que es conocida como la "Tarasca".
 Véase también
 Bienes de interés cultural de la provincia de Granada.
 Referencias
 Bibliografía
 Museo Casa de los Tiros de Granada: Guía oficial. Francisco González de la Oliva e Ignacio Hermoso Romero, Consejería de Cultura de Andalucía ISBN 978-4-8266-4778-6
 Guía de Granada, Manuel Gómez-Moreno. Ed. Universidad de Granada. ISBN 84-338-1889-9
 Enlaces externos
 Museo Casa de los Tiros en el Portal de Museos de Andalucía. Consejería de Cultura de la Junta de Andalucía.
 Amigos de la Casa de los Tiros
 Museo Casa de los Tiros en Facebook
 Arquitectura del Renacimiento en la provincia de Granada
 Monumentos de Granada
 Bienes de interés cultural de la provincia de Granada
 Realejo-San Matías
 Museos de Granada
 Ateneo de Granada
 Arquitectura en Andalucía en el siglo XVI
 Bienes protegidos de España declarados en 1919


type: legislation

jurisdiction: US

text:
 I
 112th CONGRESS
 1st Session
 H. R. 3762
 IN THE HOUSE OF REPRESENTATIVES
 December 20, 2011
 Mr. Tonko (for
 himself and Ms. Schakowsky) introduced
 the following bill; which was referred to the
 Committee on Energy and
 Commerce
 A BILL
 To amend the Public Health Service Act to include
 occupational therapists as behavioral and mental health professionals for
 purposes of the National Health Service Corps.
 1.Including occupational
 therapists as behavioral and mental health professionals for purposes of the
 National Health Service CorpsSection 331(a)(1)(E)(i) of the Public Health
 Service Act (42 U.S.C. 254d(a)(1)(E)(i)) is amended by inserting
 occupational therapists, after psychiatric nurse
 specialists,.


jurisdiction: EU

text:
 Tärkeä oikeudellinen huomautus
 |
 52004PC0829(01)
 Ehdotus: neuvoston päätös Euroopan yhteisön ja Chilen tasavallan välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta ja väliaikaisesta soveltamisesta /* KOM/2004/0829 lopull. - CNS 2004/0289 */
 Bryssel 23.12.2004KOM(2004)829 lopullinen2004/0289 (CNS)Ehdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖSEuroopan yhteisön ja Chilen tasavallan välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta ja väliaikaisesta soveltamisestaEhdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖSEuroopan yhteisön ja Chilen tasavallan välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen tekemisestä(komission esittämät)PERUSTELUTJäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisiä kansainvälisiä lentoliikennesuhteita on yleensä säännelty jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden kahdenvälisillä lentoliikennesopimuksilla, niiden liitteillä ja muilla kahdenvälisillä ja monenvälisillä järjestelyillä.Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asioissa C-466/98, C-467/98, C-468/98, C-471/98, C-472/98, C-475/98 ja C-476/98 antamien tuomioiden mukaan yhteisöllä on yksinomainen toimivalta ilmailualan ulkosuhteisiin liittyvien eri näkökohtien osalta. Tuomioistuin selvensi myös yhteisön lentoliikenteen harjoittajien oikeutta hyödyntää sijoittautumisoikeutta yhteisön alueella, myös oikeutta syrjimättömään markkinoille pääsyyn.Jäsenvaltioiden tekemiin kahdenvälisiin lentoliikennesopimuksiin sisältyvät perinteiset nimeämislausekkeet ovat yhteisön oikeuden vastaisia. Ne antavat kolmannelle maalle mahdollisuuden evätä tai peruuttaa kokonaan tai tilapäisesti liikennöintiluvat tai muut luvat sellaiselta lentoliikenteen harjoittajalta, jonka jokin jäsenvaltio on nimennyt, mutta joka ei ole kyseisen jäsenvaltion tai sen kansalaisten omistuksessa ja tosiasiallisessa määräysvallassa. Tämän on katsottu syrjivän sellaisia yhteisön lentoliikenteen harjoittajia, jotka ovat sijoittautuneet jonkin jäsenvaltion alueelle, mutta jotka ovat jonkin toisen jäsenvaltion kansalaisten omistuksessa tai määräysvallassa. Tämä on vastoin perustamissopimuksen 43 artiklaa, jossa sijoittautumisvapauttaan käyttäneille jäsenvaltioiden kansalaisille taataan sijoittautumisvaltiossa sama kohtelu kuin kyseisen jäsenvaltion kansalaisille.Tuomioistuimen antamien tuomioiden jälkeen neuvosto valtuutti kesäkuussa 2003 komission aloittamaan neuvottelut kolmansien maiden kanssa voimassa olevien kahdenvälisten sopimusten tiettyjen määräysten korvaamisesta yhteisön kanssa tehtävillä sopimuksilla.[1]Komission valtuuttamisesta aloittamaan neuvottelut kolmansien maiden kanssa voimassa olevien kahdenvälisten sopimusten tiettyjen määräysten korvaamisesta yhteisön kanssa tehtävillä sopimuksilla tehdyn neuvoston päätöksen liitteessä esitetään neuvotteluissa noudatettavat menettelyt ja neuvotteluohjeet. Komissio on näiden menettelyjen ja ohjeiden mukaisesti neuvotellut Chilen tasavallan kanssa sopimuksen, jolla korvataan jäsenvaltioiden ja Chilen tasavallan voimassa olevien kahdenvälisten lentoliikennesopimusten tietyt määräykset. Sopimuksen 2 artiklalla korvataan perinteiset nimeämislausekkeet yhteisön nimeämislausekkeella, minkä ansiosta kaikki yhteisön lentoliikenteen harjoittajat voivat hyödyntää sijoittautumisoikeutta. Sopimuksen 4 ja 5 artiklalla ratkaistaan yhteisön toimivallan rikkomisesta johtuvat oikeudelliset ristiriidat. Lentopolttoaineen verotusta koskevalla 4 artiklalla poistetaan ristiriitaisuudet voimassa olevien kahdenvälisten lentoliikennesopimusten ja energiatuotteiden ja sähkön verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistamisesta annetun neuvoston direktiivin 2003/96/EY ja erityisesti sen 14 artiklan 2 kohdan väliltä. Kuljetustariffeja koskevalla 5 artiklalla poistetaan ristiriitaisuudet voimassa olevien kahdenvälisten lentoliikennesopimusten ja lentoliikenteen kuljetus- ja rahtimaksuista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2409/92 väliltä. Asetuksessa kielletään kolmansien maiden lentoliikenteen harjoittajilta hintajohtajuus pelkästään yhteisön alueella tapahtuvissa lentokuljetuksissa.Ehdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖSEuroopan yhteisön ja Chilen tasavallan välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta ja väliaikaisesta soveltamisestaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 80 artiklan 2 kohdan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisen virkkeen kanssa,ottaa huomioon komission ehdotuksen[2],sekä katsoo seuraavaa:(1) Neuvosto valtuutti 5 päivänä kesäkuuta 2003 komission aloittamaan neuvottelut kolmansien maiden kanssa voimassa olevien kahdenvälisten sopimusten tiettyjen määräysten korvaamisesta yhteisön kanssa tehtävillä sopimuksilla.(2) Komissio on neuvotellut yhteisön puolesta Chilen tasavallan kanssa sopimuksen tietyistä lentoliikenteen näkökohdista. Näissä neuvotteluissa se on noudattanut menettelyjä ja ohjeita, jotka on esitetty komission valtuuttamisesta aloittamaan neuvottelut kolmansien maiden kanssa voimassa olevien kahdenvälisten sopimusten tiettyjen määräysten korvaamisesta yhteisön kanssa tehtävillä sopimuksilla tehdyn neuvoston päätöksen liitteessä.(3) Komission neuvottelema sopimus olisi allekirjoitettava ja sitä olisi sovellettava väliaikaisesti sillä varauksella, että sopimus tehdään lopullisesti myöhemmin,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artikla1. Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään henkilö tai henkilöt, joilla on valtuudet allekirjoittaa yhteisön puolesta Euroopan yhteisön ja Chilen tasavallan välinen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskeva sopimus sillä varauksella, että sopimus tehdään lopullisesti myöhemmin.2. Sopimusta sovelletaan sen voimaantuloon saakka väliaikaisesti sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisestä päivästä, jona sopimuspuolet ovat ilmoittaneet toisilleen tätä varten tarvittavien menettelyjen saattamisesta päätökseen. Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan antamaan sopimuksen 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu ilmoitus.3. Sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä.Tehty BrysselissäNeuvoston puolestaPuheenjohtaja2004/0289 (CNS)Ehdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖSEuroopan yhteisön ja Chilen tasavallan välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen tekemisestäEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 80 artiklan 2 kohdan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisen virkkeen ja 300 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa,ottaa huomioon komission ehdotuksen[3],ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon[4],sekä katsoo seuraavaa:(1) Neuvosto valtuutti 5 päivänä kesäkuuta 2003 komission aloittamaan neuvottelut kolmansien maiden kanssa voimassa olevien kahdenvälisten sopimusten tiettyjen määräysten korvaamisesta yhteisön kanssa tehtävillä sopimuksilla.(2) Komissio on neuvotellut yhteisön puolesta Chilen tasavallan kanssa sopimuksen tietyistä lentoliikenteen näkökohdista. Näissä neuvotteluissa se on noudattanut menettelyjä ja ohjeita, jotka on esitetty komission valtuuttamisesta aloittamaan neuvottelut kolmansien maiden kanssa voimassa olevien kahdenvälisten sopimusten tiettyjen määräysten korvaamisesta yhteisön kanssa tehtävillä sopimuksilla tehdyn neuvoston päätöksen liitteessä.(3) ...kuun ...päivänä ... tehdyn neuvoston päätöksen .../.../EY[5] mukaisesti sopimus allekirjoitettiin yhteisön puolesta ...päivänä ...kuuta ... sillä varauksella, että sopimus tehdään lopullisesti myöhemmin.(4) Sopimus olisi hyväksyttävä,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artikla1. Hyväksytään yhteisön puolesta Euroopan yhteisön ja Chilen tasavallan välinen sopimus tietyistä lentoliikenteen näkökohdista.2. Sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä.Article 2Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään henkilö, jolla on valtuudet antaa sopimuksen 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu ilmoitus.Tehty Brysselissä,Neuvoston puolestaPuheenjohtajaLIITEEuroopan yhteisön ja Chilen tasavallan välinen SOPIMUS tietyistä lentoliikenteen näkökohdistaEUROOPAN YHTEISÖjaCHILEN TASAVALTA(jäljempänä ’sopimuspuolet’),jotkaTOTEAVAT, että kymmenen Euroopan yhteisön jäsenvaltion ja Chilen tasavallan välillä on tehty kahdenvälisiä lentoliikennesopimuksia, joihin sisältyy Euroopan yhteisön oikeuden vastaisia määräyksiä,TOTEAVAT, että Euroopan yhteisöllä on yksinomainen toimivalta monissa näkökohdissa, jotka voivat sisältyä Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden kahdenvälisiin lentoliikennesopimuksiin,TOTEAVAT, että johonkin jäsenvaltioon sijoittautuneilla yhteisön lentoliikenteen harjoittajilla on Euroopan yhteisön oikeuden nojalla oikeus syrjimättömään pääsyyn Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisille lentoreiteille,OTTAVAT HUOMIOON, että Euroopan yhteisön ja tiettyjen kolmansien maiden välillä on tehty sopimuksia, joiden mukaan näiden kolmansien maiden kansalaiset voivat olla omistajina Euroopan yhteisön jäsenvaltioilta toimiluvan saaneissa lentoyhtiöissä,TUNNUSTAVAT, että ne Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja Chilen tasavallan kahdenvälisten lentoliikennesopimusten määräykset, jotka ovat Euroopan yhteisön oikeuden vastaisia, on saatettava täysin kyseisen oikeuden mukaisiksi, jotta Euroopan yhteisön ja Chilen tasavallan väliselle lentoliikenteelle voidaan luoda vankka oikeusperusta ja liikenteen jatkuvuus voidaan taata,TOTEAVAT, ettei niitä Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja Chilen tasavallan kahdenvälisten lentoliikennesopimusten määräyksiä, jotka eivät ole yhteisön oikeuden vastaisia, ole syytä muuttaa tai korvata,TOTEAVAT, että näiden neuvottelujen yhteydessä Euroopan yhteisön tarkoituksena ei ole lisätä Euroopan yhteisön ja Chilen tasavallan välisen lentoliikenteen kokonaismäärää, vaikuttaa yhteisön lentoliikenteen harjoittajien ja Chilen tasavallan lentoliikenteen harjoittajien väliseen tasapainoon eikä neuvotella muutoksia voimassa olevien kahdenvälisten lentoliikennesopimusten liikenneoikeuksia koskeviin määräyksiin,OVAT SOPINEET SEURAAVAA:1 A rtikla Yleiset määräyksetTämän sopimuksen soveltamiseksi ’jäsenvaltioilla’ tarkoitetaan Euroopan yhteisön jäsenvaltioita. ’CLAC:n jäsenvaltioilla’ tarkoitetaan Latinalaisen Amerikan siviili-ilmailukomission ( Comisión Latinoamericana de Aviación Civil ) jäsenvaltioita.Kun jossain liitteessä 1 mainitussa sopimuksessa viitataan kyseisen sopimuksen sopimuspuolena olevan jäsenvaltion kansalaisiin, tämä on katsottava viittaavan Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden kansalaisiin.Kun jossain liitteessä 1 mainitussa sopimuksessa viitataan kyseisen sopimuksen sopimuspuolena olevan jäsenvaltion lentoliikenteen harjoittajiin tai lentoyhtiöihin, tämän on katsottava viittaavan kyseisen jäsenvaltion nimeämiin lentoliikenteen harjoittajiin tai lentoyhtiöihin.2 Artikla ARTIKLA Nimeäminen, liikennöintiluvan myöntäminen ja luvan peruuttaminen1. Tämän artiklan 2 kohdan määräykset syrjäyttävät liitteessä 2 olevassa a kohdassa lueteltujen artiklojen vastaavat määräykset, jotka koskevat kyseisen jäsenvaltion tekemää lentoliikenteen harjoittajan nimeämistä ja Chilen tasavallan lentoliikenteen harjoittajalle myöntämiä liikennöintilupia ja muita lupia, ja tämän artiklan 3 kohdan määräykset syrjäyttävät liitteessä 2 olevassa b kohdassa lueteltujen artiklojen vastaavat määräykset, jotka koskevat lentoliikenteen harjoittajan liikennöintilupien tai muiden lupien epäämistä, peruuttamista, tilapäistä peruuttamista tai rajoittamista. Tämän artiklan 4 kohdan määräykset syrjäyttävät liitteessä 2 olevassa a kohdassa lueteltujen artiklojen vastaavat määräykset, jotka koskevat Chilen tasavallan tekemää lentoliikenteen harjoittajan nimeämistä ja jäsenvaltion lentoliikenteen harjoittajalle myöntämiä liikennöintilupia ja muita lupia, ja tämän artiklan 5 kohdan määräykset syrjäyttävät liitteessä 2 olevassa b kohdassa lueteltujen artiklojen vastaavat määräykset, jotka koskevat lentoliikenteen harjoittajan liikennöintilupien tai muiden lupien epäämistä, peruuttamista, tilapäistä peruuttamista tai rajoittamista.2. Saatuaan ilmoituksen jäsenvaltion tekemästä nimeämisestä Chilen tasavallan on myönnettävä asianmukaiset liikennöintiluvat ja muut luvat mahdollisimman pienellä menettelyihin liittyvällä viiveellä edellyttäen, ettäi. lentoliikenteen harjoittaja on sijoittautunut nimeävän jäsenvaltion alueelle Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti ja sillä on Euroopan yhteisön lainsäädännön mukainen voimassa oleva liikennelupa;ii. lentoliikenteen harjoittaja on ansiolentoluvan myöntämisestä vastaavan jäsenvaltion jatkuvan ja tehokkaan lakisääteisen valvonnan alainen ja asianomainen ilmailuviranomainen on mainittu selvästi nimeämisessä; jaiii. lentoliikenteen harjoittaja on pysyvästi jäsenvaltioiden ja/tai jäsenvaltioiden kansalaisten tai muiden liitteessä 3 lueteltujen valtioiden ja/tai niiden kansalaisten omistuksessa joko suoraan tai osake-enemmistön kautta ja on jatkuvasti näiden valtioiden ja/tai niiden kansalaisten tosiasiallisessa määräysvallassa.3. Chilen tasavalta voi evätä tai peruuttaa kokonaan tai tilapäisesti jäsenvaltion nimeämän lentoliikenteen harjoittajan liikennöintiluvat tai muut luvat tai rajoittaa niiden käyttöä, josi. lentoliikenteen harjoittaja ei ole sijoittautunut nimeävän jäsenvaltion alueelle Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti tai sillä ei ole Euroopan yhteisön lainsäädännön mukaista voimassa olevaa liikennelupaa; taiii. lentoliikenteen harjoittaja ei ole ansiolentoluvan myöntämisestä vastaavan jäsenvaltion jatkuvan ja tehokkaan lakisääteisen valvonnan alainen tai asianomaista ilmailuviranomaista ei ole mainittu selvästi nimeämisessä; taiiii. lentoliikenteen harjoittaja ei ole jäsenvaltioiden ja/tai jäsenvaltioiden kansalaisten tai muiden liitteessä 3 lueteltujen valtioiden ja/tai niiden kansalaisten omistuksessa ja tosiasiallisessa määräysvallassa joko suoraan tai osake-enemmistön kautta; taiiv. lentoliikenteen harjoittajalla on jo liikennöintilupa Chilen tasavallan ja jonkin toisen jäsenvaltion kahdenvälisen sopimuksen nojalla, ja Chilen tasavalta osoittaa, että käyttämällä tämän sopimuksen mukaisia liikenneoikeuksiaan reitillä, johon sisältyy piste kyseisessä toisessa jäsenvaltiossa, lentoliikenteen harjoittaja kiertäisi mainitussa toisessa sopimuksessa määrättyjä liikenneoikeuksiin kohdistuvia rajoituksia; taiv. lentoliikenteen harjoittajalla on jonkin jäsenvaltion myöntämä ansiolentolupa, eivätkä Chilen tasavalta ja kyseinen jäsenvaltio ole tehneet kahdenvälistä lentoliikennesopimusta, ja Chilen tasavallan nimeämältä lentoliikenteen harjoittajalta on evätty liikenneoikeudet kyseiseen jäsenvaltioon.Chilen tasavalta ei saa tämän kohdan mukaisia oikeuksia käyttäessään harjoittaa syrjintää yhteisön lentoliikenteen harjoittajien välillä niiden kansallisuuden perusteella.4. Saatuaan ilmoituksen Chilen tasavallan tekemästä nimeämisestä jäsenvaltion on myönnettävä asianmukaiset liikennöintiluvat ja muut luvat mahdollisimman pienellä menettelyihin liittyvällä viiveellä edellyttäen, ettäi. lentoliikenteen harjoittaja on sijoittautunut Chilen tasavaltaan; jaii. lentoliikenteen harjoittaja on Chilen tasavallan jatkuvan ja tehokkaan lakisääteisen valvonnan alainen, ja Chilen tasavalta on myöntänyt sen ansiolentoluvan; jaiii. lentoliikenteen harjoittaja on CLAC:n jäsenvaltioiden ja/tai CLAC:n jäsenvaltioiden kansalaisten omistuksessa ja tosiasiallisessa määräysvallassa joko suoraan tai osake-enemmistön kautta.5. Jäsenvaltio voi evätä tai peruuttaa kokonaan tai tilapäisesti Chilen tasavallan nimeämän lentoliikenteen harjoittajan liikennöintiluvat tai muut luvat tai rajoittaa niiden käyttöä, josi. lentoliikenteen harjoittaja ei ole sijoittautunut Chilen tasavaltaan; taiii. lentoliikenteen harjoittaja ei ole Chilen tasavallan jatkuvan ja tehokkaan lakisääteisen valvonnan alainen tai Chilen tasavalta ei ole myöntänyt sen ansiolentolupaa; taiiii. lentoliikenteen harjoittaja ei ole CLAC:n jäsenvaltioiden ja/tai CLAC:n jäsenvaltioiden kansalaisten omistuksessa ja tosiasiallisessa määräysvallassa joko suoraan tai osake-enemmistön kautta; taiiv. lentoliikenteen harjoittajalla on jo liikennöintilupa jäsenvaltion ja jonkin toisen CLAC:n jäsenvaltion kahdenvälisen sopimuksen nojalla, ja jäsenvaltio osoittaa, että käyttämällä tämän sopimuksen mukaisia liikenneoikeuksiaan reitillä, johon sisältyy piste kyseisessä toisessa CLAC:n jäsenvaltiossa, lentoliikenteen harjoittaja kiertäisi mainitussa toisessa sopimuksessa määrättyjä liikenneoikeuksiin kohdistuvia rajoituksia.3 Artikla ARTIKLA Lakisääteiseen valvontaan liittyvät oikeudet1. Tämän artiklan 2 kohdan määräyksillä täydennetään liitteessä 2 olevassa c kohdassa lueteltuja artikloja.2. Jos jäsenvaltio on nimennyt lentoliikenteen harjoittajan, jonka lakisääteisestä valvonnasta vastaa jokin toinen jäsenvaltio, lentoliikenteen harjoittajan nimenneen jäsenvaltion ja Chilen tasavallan välisen sopimuksen turvallisuusmääräysten nojalla Chilen tasavallalle kuuluvia oikeuksia sovelletaan myös turvallisuusvaatimusten hyväksymiseen, noudattamiseen tai ylläpitämiseen kyseisen toisen jäsenvaltion toimesta sekä kyseisen lentoliikenteen harjoittajan liikenneluvan myöntämiseen.4 Artikla ARTIKLA Lentopolttoaineen verotus1. Tämän artiklan 2 kohdan määräyksillä täydennetään liitteessä 2 olevassa d kohdassa lueteltujen artiklojen vastaavia määräyksiä.2. Mahdollisista päinvastaisista määräyksistä riippumatta mikään liitteessä 2 olevassa d kohdassa lueteltujen sopimusten kohta ei estä jäsenvaltioita määräämästä syrjimättömin perustein veroja, tulleja tai muita maksuja sen alueella toimitetulle polttoaineelle, jota käytetään Chilen tasavallan nimeämän lentoliikenteen harjoittajan ilma-aluksessa, joka liikennöi kyseisen jäsenvaltion alueella sijaitsevan pisteen ja toisen kyseisen jäsenvaltion alueella sijaitsevan pisteen tai jonkin toisen jäsenvaltion alueella sijaitsevan pisteen välillä.3. Mahdollisista päinvastaisista määräyksistä riippumatta mikään liitteessä 2 olevassa d kohdassa lueteltujen sopimusten kohta ei estä Chilen tasavaltaa määräämästä syrjimättömin perustein veroja, tulleja tai muita maksuja sen alueella toimitetulle polttoaineelle, jota käytetään jonkin jäsenvaltion nimeämän lentoliikenteen harjoittajan ilma-aluksessa, joka liikennöi Chilen tasavallan alueella sijaitsevan pisteen ja toisen Chilen tasavallan alueella sijaitsevan pisteen tai jonkin toisen CLAC:n jäsenvaltion alueella sijaitsevan pisteen välillä.5 Artikla ARTIKLA Kuljetustariffit1. Tämän artiklan 2 kohdan määräyksillä täydennetään liitteessä 2 olevassa e kohdassa lueteltuja artikloja.2. Tariffeihin, joita Chilen tasavallan nimeämät lentoliikenteen harjoittajat perivät kokonaan Euroopan yhteisön alueella tapahtuvasta kuljetuksesta sellaisen liitteessä 1 luetellun sopimuksen nojalla, johon sisältyy liitteessä 2 olevassa e kohdassa mainittu määräys, sovelletaan Euroopan yhteisön lainsäädäntöä. Euroopan yhteisön lainsäädäntöä sovelletaan ketään syrjimättä.3. Tariffeihin, joita jonkin jäsenvaltion nimeämät lentoliikenteen harjoittajat perivät Chilen tasavallan ja jonkin toisen CLAC:n jäsenvaltion välisestä kuljetuksesta sellaisen liitteessä 1 luetellun sopimuksen nojalla, johon sisältyy liitteessä 2 olevassa e kohdassa mainittu määräys, sovelletaan hintajohtajuutta koskevaa Chilen lainsäädäntöä, jota sovelletaan ketään syrjimättä.6 Artikla ARTIKLA Muiden määräysten soveltaminenNiitä liitteessä 1 mainittujen sopimusten määräyksiä, joihin tämän sopimuksen 1–5 artikla ei vaikuta, sovelletaan edelleen sillä edellytyksellä, etteivät ne ole ristiriidassa mainittujen artiklojen kanssa.7 Artikla ARTIKLA Sopimuksen liitteetLiitteet ovat erottamaton osa tätä sopimusta.8 Artikla ARTIKLA Tarkistaminen tai muuttaminenSopimuspuolet voivat milloin tahansa yhteisellä hyväksynnällä tarkistaa tai muuttaa tätä sopimusta.9 Artikla ARTIKLA Voimaantulo ja väliaikainen soveltaminen1. Tämä sopimus tulee voimaan päivänä, jona sopimuspuolet ovat ilmoittaneet kirjallisesti toisilleen, että sopimuksen voimaan saattamisen edellyttämät sisäiset menettelyt on saatettu päätökseen.2. Sen estämättä, mitä 1 kohdassa määrätään, sopimuspuolet sopivat soveltavansa sopimusta väliaikaisesti sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisestä päivästä, jona sopimuspuolet ovat ilmoittaneet toisilleen tätä varten tarvittavien menettelyjen saattamisesta päätökseen.3. Jäsenvaltioiden ja Chilen tasavallan väliset sopimukset ja muut järjestelyt, jotka eivät vielä ole tulleet voimaan tämän sopimuksen allekirjoituspäivänä ja joita ei sovelleta väliaikaisesti, luetellaan liitteessä 1 olevassa b kohdassa. Tätä sopimusta sovelletaan kaikkiin tällaisiin sopimuksiin ja järjestelyihin, kun ne tulevat voimaan tai kun niitä sovelletaan väliaikaisesti.10 Artikla ARTIKLA Voimassaolon päättyminen1. Jos jokin liitteessä 1 mainittu sopimus irtisanotaan, kaikkien tämän sopimuksen määräysten, jotka liittyvät kyseiseen liitteessä 1 mainittuun sopimukseen, voimassaolo päättyy samaan aikaan.2. Jos kaikki liitteessä 1 mainitut sopimukset irtisanotaan, tämän sopimuksen voimassaolo päättyy samaan aikaan.TÄMÄN VAKUUDEKSI alla mainitut asianmukaisesti valtuutetut edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen.Tämä sopimus on tehty [...]ssa [...] päivänä [...]kuuta [...] kahtena kappaleena englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, latvian, liettuan, portugalin, puolan, ranskan, ruotsin, saksan, slovakien, sloveenien, suomen, tanskan, tšekin, unkarin ja viron kielellä. Jos kielitoisintojen välillä on eroja, englanninkielinen toisinto on todistusvoimainen.Heti kun Euroopan unionin toimielimet ovat velvollisia julkaisemaan kaikki viralliset asiakirjat maltan kielellä Euroopan unionin virallisessa lehdessä , sopimus laaditaan kahtena kappaleena myös maltan kielellä.EUROOPAN YHTEISÖN PUOLESTA...............CHILEN TASAVALLAN PUOLESTA:Liite 1Luettelo tämän sopimuksen 1 artiklassa tarkoitetuista sopimuksistaa) Chilen tasavallan ja Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden väliset lentoliikennesopimukset, jotka on tehty, allekirjoitettu ja/tai joita sovelletaan väliaikaisesti tämän sopimuksen allekirjoituspäivänä- Chilen tasavallan hallituksen ja Belgian kuningaskunnan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, allekirjoitettu Brysselissä 13 päivänä syyskuuta 2001, jäljempänä ’Chile–Belgia-sopimus’- Tanskan kuningaskunnan hallituksen ja Chilen tasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, allekirjoitettu Kööpenhaminassa 27 päivänä kesäkuuta 2001, jäljempänä ’Chile–Tanska-sopimus’- Chilen tasavallan hallituksen ja Ranskan tasavallan hallituksen välinen sopimus lentoliikenteestä maiden alueiden välillä ja niiltä eteenpäin, allekirjoitettu Pariisissa 6 päivänä joulukuuta 1979, jäljempänä ’Chile–Ranska-sopimus'- Saksan liittotasavallan ja Chilen tasavallan välinen lentoliikennesopimus, allekirjoitettu Santiago de Chilessä 30 päivänä maaliskuuta 1964, sellaisena kuin se on muutettuna, jäljempänä ’Chile–Saksa-sopimus’- Chilen tasavallan hallituksen ja Italian tasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, allekirjoitettu Roomassa 27 päivänä helmikuuta 2002, jäljempänä ’Chile–Italia-sopimus’- Luxemburgin suurherttuakunnan hallituksen ja Chilen tasavallan hallituksen välinen sopimus lentoliikenteestä maiden alueiden välillä, allekirjoitettu Luxemburgissa 25 päivänä helmikuuta 2002, jäljempänä ’Chile–Luxemburg-sopimus’- Alankomaiden kuningaskunnan ja Chilen tasavallan välinen lentoliikennesopimus, allekirjoitettu Santiago de Chilessä 13 päivänä heinäkuuta 1962, jäljempänä ’Chile–Alankomaat-sopimus’- Chilen tasavallan ja Alankomaiden kuningaskunnan välinen sopimusluonnos lentoliikenteestä maiden alueiden välillä, parafoitu ja liitetty Santiago de Chilessä 12 päivänä huhtikuuta 2001 allekirjoitetun Alankomaiden ja Chilen välisen ilmailualan neuvottelukokouksen pöytäkirjan liitteeksi B, jäljempänä 'tarkistettu Chile–Alankomaat-sopimusluonnos’- Chilen hallituksen ja Espanjan hallituksen välinen sopimus kaupallisesta lentoliikenteestä, allekirjoitettu Santiago de Chilessä 17 päivänä joulukuuta 1974, jäljempänä ’Chile–Espanja-sopimus’- Chilen tasavallan hallituksen ja Ruotsin kuningaskunnan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, allekirjoitettu Kööpenhaminassa 27 päivänä kesäkuuta 2001, jäljempänä ’Chile–Ruotsi-sopimus’- Chilen tasavallan ja Iso-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välinen sopimus lentoliikenteestä, allekirjoitettu Santiago de Chilessä 16 päivänä syyskuuta 1947, jäljempänä ’Chile–Iso-Britannia-sopimus’- Iso-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen ja Chilen tasavallan hallituksen välinen sopimusluonnos lentoliikenteestä, parafoitu ja liitetty Santiago de Chilessä 31 päivänä toukokuuta 2001 allekirjoitetun Yhdistyneen kuningaskunnan ja Chilen ilmailuviranomaisten välisen yhteisymmärryspöytäkirjan liitteeksi B, jäljempänä ’tarkistettu Chile–Iso-Britannia-sopimusluonnos’b) Chilen tasavallan ja Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden välillä parafoidut tai allekirjoitetut lentoliikennesopimukset ja muut järjestelyt, jotka eivät ole vielä tulleet voimaan ja joita ei sovelleta väliaikaisesti tämän sopimuksen allekirjoituspäivänä[ Liitteen 1 kohta b on jätetty tarkoituksellisesti tyhjäksi ]Liite 2Luettelo liitteessä 1 lueteltujen sopimusten artikloista, joihin viitataan tämän sopimuksen 2-5 artiklassaa) Jäsenvaltion tekemä nimeäminen:- Chile–Belgia-sopimuksen 3 artikla- Chile–Tanska-sopimuksen 3 artikla- Chile–Ranska-sopimuksen 4 artikla- Chile–Saksa-sopimuksen 3 artikla- Chile–Italia-sopimuksen 3 artikla- Chile–Luxemburg-sopimuksen 3 artikla- tarkistetun Chile–Alankomaat-sopimusluonnoksen 3 artikla- Chile–Espanja-sopimuksen 3 artikla- Chile–Ruotsi-sopimuksen 3 artikla- tarkistetun Chile–Iso-Britannia-sopimusluonnoksen 4 artiklab) Liikennöintilupien tai muiden lupien epääminen, peruuttaminen kokonaan tai tilapäisesti tai rajoittaminen:- Chile–Belgia-sopimuksen 4 artikla- Chile–Tanska-sopimuksen 4 artikla- Chile–Ranska-sopimuksen 5 artikla- Chile–Saksa-sopimuksen 4 artikla- Chile–Italia-sopimuksen 4 artikla- Chile–Luxemburg-sopimuksen 4 artikla- Chile–Alankomaat-sopimuksen V artikla- tarkistetun Chile–Alankomaat-sopimusluonnoksen 4 artikla- Chile–Espanja-sopimuksen 4 artikla- Chile–Ruotsi-sopimuksen 4 artikla- Chile–Iso-Britannia-sopimuksen 4 artikla- tarkistetun Chile–Iso-Britannia-sopimusluonnoksen 5 artiklac) Lakisääteinen valvonta:- Chile–Belgia-sopimuksen 6 artikla- Chile–Tanska-sopimuksen 14 artikla- Berliinissä 2 päivänä huhtikuuta 1998 allekirjoitetun Saksan liittotasavallan ja Chilen tasavallan ilmailuviranomaisten välisen pöytäkirjan lisäys C, sellaisena kuin sitä sovelletaan väliaikaisesti Chile–Saksa-sopimuksen puitteissa- Chile–Italia-sopimuksen 6 artikla- Chile–Luxemburg-sopimuksen 6 artikla- tarkistetun Chile–Alankomaat-sopimusluonnoksen 6 artikla- Chile–Ruotsi-sopimuksen 14 artikla- tarkistetun Chile–Iso-Britannia-sopimusluonnoksen 14 artiklad) Lentopolttoaineen verotus:- Chile–Belgia-sopimuksen 9 artikla- Chile–Tanska-sopimuksen 6 artikla- Chile–Ranska-sopimuksen 10 artikla- Chile–Saksa-sopimuksen 6 artikla- Chile–Italia-sopimuksen 9 artikla- Chile–Luxemburg-sopimuksen 15 artikla- Chile–Alankomaat-sopimuksen III artikla- tarkistetun Chile–Alankomaat-sopimusluonnoksen 15 artikla- Chile–Espanja-sopimuksen 5 artikla- Chile–Ruotsi-sopimuksen 6 artikla- tarkistetun Chile–Iso-Britannia-sopimusluonnoksen 8 artiklae) Kuljetustariffit Euroopan yhteisön sisällä:- Chile–Belgia-sopimuksen 12 artikla- Chile–Tanska-sopimuksen 10 artikla- Chile–Ranska-sopimuksen 9 artikla- Chile–Saksa-sopimuksen 8 artikla- Chile–Italia-sopimuksen 12 artikla- Chile–Luxemburg-sopimuksen 14 artikla- tarkistetun Chile–Alankomaat-sopimusluonnoksen 14 artikla- Chile–Espanja-sopimuksen 8 artikla- Chile–Ruotsi-sopimuksen 10 artikla- Chile–Iso-Britannia-sopimuksen 9 artikla- tarkistetun Chile–Iso-Britannia-sopimusluonnoksen 7 artiklaLiite 3Luettelo tämän sopimuksen 2 artiklassa tarkoitetuista muista valtioistaIslannin tasavalta (Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen nojalla)Liechtensteinin ruhtinaskunta (Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen nojalla)Norjan kuningaskunta (Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen nojalla)Sveitsin valaliitto (Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen lentoliikennesopimuksen nojalla)[1] Neuvoston päätös 11323/03, tehty 5. kesäkuuta 2003 (luottamuksellinen asiakirja).[2] EUVL C , , s. .[3] EUVL C , , s. .[4] EUVL C , , s. .[5] EUVL C , , s. .


type: contracts

text:
 Avis juridique important
 |
 11994N/PRO/03
 Akt om villkoren för Konungariket Norges, Republiken Österrikes, Republiken Finlands och Konungariket Sveriges anslutning till de fördrag som ligger till grund för Europeiska unionen och om anpassning av fördragen - Protokoll 3 om det samiska folket
 Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 241 , 29/08/1994 s. 0352
 Protokoll 3 om det samiska folketDE HÖGA AVTALSSLUTANDE PARTERNASOM ERKÄNNER de förpliktelser och åtaganden som Norge, Sverige och Finland har gentemot det samiska folket enligt nationell och internationell rätt,SOM KONSTATERAR, framför allt, att Norge, Sverige och Finland är fast beslutna att bevara och utveckla det samiska folkets försörjningsmöjligheter, språk, kultur och levnadssätt,SOM BEAKTAR att den samiska kulturen och samernas försörjning är beroende av primära förvärvskällor som renskötsel i traditionella områden för samisk bosättning,HAR ENATS om följande:Artikel 1 Trots bestämmelserna i Romfördraget kan det samiska folket ges ensamrätt till renskötsel inom traditionella samiska områden.Artikel 2 Detta protokoll kan utvidgas så att det tar hänsyn till en fortsatt utveckling av sådana exklusiva rättigheter för samerna som är knutna till deras traditionella näringar. Rådet kan, på förslag från kommissionen och efter att ha hört Europaparlamentet och Regionkommittén, enhälligt besluta om nödvändiga ändringar av detta protokoll.(1) I dess lydelse enligt artikel 49 i beslut 95/1/EG, Euratom, EKSG.


type: caselaw

text:
 3.3.2012
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 C 65/7
 Odwołanie od wyroku Sądu (szósta izba) wydanego w dniu 6 października 2011 r. w sprawie T-176/10 Seven SpA przeciwko Urzędowi Harmonizacji w ramach Rynku Wewnętrznego (znaki towarowe i wzory),wniesione w dniu 20 grudnia 2011 r. przez Seven for all mankind LLC
 (Sprawa C-655/11 P)
 2012/C 65/14
 Język postępowania: angielski
 Strony
 Wnoszący odwołanie: Seven for all mankind LLC (przedstawiciel: A. Gautier-Sauvagnac, adwokat)
 Druga strona postępowania: Urząd Harmonizacji w ramach Rynku Wewnętrznego (znaki towarowe i wzory)
 Żądania wnoszącego odwołanie
 Wnoszący odwołanie wnosi do Trybunału o:
 —
 uchylenie wyroku Sądu Unii Europejskiej z dnia 6 października 2011 r., doręczonego dnia 7 października 2011 r. (sprawa T-176/10)
 —
 utrzymanie w mocy decyzji Drugiej Izby Odwoławczej OHIM z dnia 28 stycznia 2010 r., doręczonej dnia 15 lutego 2010 r. (sprawa R 1514/2008-2)
 —
 obciążenie Seven SpA własnymi kosztami oraz kosztami postępowania poniesionymi przez Seven for All Mankind w ramach niniejszego postępowania i postępowania przed OHIM.
 Zarzuty i główne argumenty
 Wnoszący odwołanie wnosi o uchylenie zaskarżonego wyroku na następujących podstawach:
 —
 po pierwsze, Sąd naruszył przepisy procedury, co doprowadziło do naruszenia interesów wnoszącego odwołanie przy badaniu charakteru odróżniającego słowa SEVEN;
 —
 po drugie, Sąd nie spełnił określonych w utrwalonym orzecznictwie wymogów przy badaniu pojęcia podobieństwa znaków towarowych, o którym mowa w art. 8 ust. 1 lit. b) rozporządzenia(WE) nr 207/2009 oraz nie uwzględnił wszystkich czynników istotnych w okolicznościach niniejszej sprawy.