text:
 15.3.2017
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 L 69/3
 TULKOJUMS
 PROTOKOLS (2015),
 ar ko groza Līguma par tirdzniecību ar civilajiem gaisa kuģiem pielikumu
 Līguma par tirdzniecību ar civilajiem gaisa kuģiem (turpmāk “Līgums”) parakstītāji,
 VEICOT sarunas ar nodomu Līguma pielikumā transponēt preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizētās sistēmas (turpmāk “harmonizētā sistēma”) 2007. gada versijā ieviestās izmaiņas,
 izmantojot savus pārstāvjus, IR vienojušies šādi.
 1.
 Šim protokolam pievienotais pielikums, tam stājoties spēkā saskaņā ar 3. punktu, aizstāj Līguma par tirdzniecību ar civilajiem gaisa kuģiem pielikumu.
 2.
 Šis protokols ir pieejams pieņemšanai Līguma parakstītājiem.
 3.
 Attiecībā uz parakstītājiem, kuri ir pieņēmuši šo protokolu, tas stājas spēkā 2016. gada 1. jūlijā. Pēc tam attiecībā uz katru citu parakstītāju tas stājas spēkā trīsdesmitajā dienā pēc tā pieņemšanas dienas.
 4.
 Šo protokolu deponē Pasaules Tirdzniecības organizācijas ģenerāldirektoram, kurš nekavējoties izsniedz katram parakstītājam un katram dalībniekam apstiprinātu eksemplāru un paziņojumu par tā pieņemšanu atbilstoši 2. punktam.
 5.
 Šo protokolu reģistrē saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu 102. panta noteikumiem.
 6.
 Šis protokols attiecas tikai uz muitas nodokļiem un nodevām, kas minētas Līguma 2. pantā. Izņemot beznodokļu režīma prasību attiecībā uz šajā protokolā ietvertajiem produktiem, nekas cits šajā protokolā vai ar to grozītajā Līgumā nemaina vai neietekmē parakstītāja tiesības un pienākumus, kas saskaņā ar jebkuru Marrākešas Līguma par Pasaules Tirdzniecības organizācijas izveidošanu II pantā minēto PTO nolīgumu pastāvēja iepriekšējā dienā pirms šā protokola stāšanās spēkā.
 Ženēvā 2015. gada 5. novembrī vienā eksemplārā angļu, franču un spāņu valodā, visi teksti ir autentiski.
 PIELIKUMS
 PRODUKTU SARAKSTS
 1.
 Produktu saraksts ir noteikts Līguma par tirdzniecību ar civilajiem gaisa kuģiem 1. pantā.
 2.
 Parakstītāji vienojas, ka produktiem, uz kuriem attiecas turpmākie apraksti un kuri ir pareizi klasificēti pēc līdztekus norādītajām harmonizētās sistēmas pozīcijām un apakšpozīcijām, piemēro muitas beznodokļu vai nodokļu izņēmuma režīmu, ja šādi produkti ir paredzēti izmantošanai civilajos gaisa kuģos vai lidotāju zemes trenažieros (*1) un iekļaušanai tajos, to ražošanas, remonta, apkopes, pārbūves, modificēšanas vai pārveidošanas laikā.
 3.
 Šie produkti neietver:
 —
 nepilnīgu vai nepabeigtu produktu, ja vien tam nav civila gaisa kuģa vai lidotāju zemes trenažiera (*1) aprīkojuma pilnīgas vai pabeigtas daļas, sastāvdaļas, mezgla vai priekšmeta raksturs (piemēram, izstrādājums, kam ir civilo gaisa kuģu ražotāja daļas numurs),
 —
 jebkādas formas materiālus (piemēram, loksnes, plāksnes, profila veidnes, sloksnes, stieņi, caurulītes, caurules vai citas veidnes), ja vien tie nav piegriezti pēc izmēra vai veidnes un/vai veidoti iekļaušanai civilajā gaisa kuģī vai lidotāju zemes trenažierī (*1) (piemēram, izstrādājums, kam ir civilo gaisa kuģu ražotāja daļas numurs),
 —
 izejmateriālus un patēriņa preces.
 4.
 Šajā pielikumā ir iekļauts “Ex”, lai norādītu, ka minētais produktu apraksts neattiecas uz pilnīgi visiem produktiem, kuri iekļauti turpmāk uzskaitītajās harmonizētās sistēmas pozīcijās un apakšpozīcijās.
 HS pozīcija Ex
 HS apakšpozīcija Ex
 Apraksts
 39.17
 3917.21
 Cietās caurulītes, caurules un šļūtenes no etilēna polimēriem, un to savienotājelementi
 .22
 Cietās caurulītes, caurules un šļūtenes no propilēna polimēriem, un to savienotājelementi
 .23
 Cietās caurulītes, caurules un šļūtenes no vinilhlorīda polimēriem, un to savienotājelementi
 .29
 Cietās caurulītes, caurules un šļūtenes no citādām plastmasām, un to savienotājelementi
 .31
 Elastīgas plastmasas caurulītes, caurules un šļūtenes, kam pārraušanas spiediens ir vismaz 27,6 MPa, un to savienotājelementi
 .33
 Elastīgas plastmasas caurulītes, caurules un šļūtenes, kas nav stiegrotas vai citādi savienotas ar citiem materiāliem, ar savienotājelementiem
 .39
 Elastīgas plastmasas caurulītes, caurules un šļūtenes, stiegrotas vai citādi savienotas ar citiem materiāliem, ar savienotājelementiem
 .40
 Cauruļu savienotājelementi no plastmasas
 39.26
 3926.90
 Citādi plastmasas izstrādājumi
 40.08
 4008.29
 Fasonprofili no vulkanizēta bezporu kaučuka, izņemot cieto kaučuku, sagriezti pēc izmēra
 40.09
 4009.12
 Caurules, caurulītes un šļūtenes no vulkanizēta kaučuka, izņemot cieto kaučuku, nestiegrotas un ar citiem materiāliem citādi nekombinētas, ar savienotājelementiem, piemērotas gāzu vai šķidrumu pārvadīšanai
 4009.22
 Caurules, caurulītes un šļūtenes no vulkanizēta kaučuka, izņemot cieto kaučuku, stiegrotas vai citādā veidā tikai ar metāliem kombinētas, ar savienotājelementiem, piemērotas gāzu vai šķidrumu pārvadīšanai
 4009.32
 Caurules, caurulītes un šļūtenes no vulkanizēta kaučuka, izņemot cieto kaučuku, stiegrotas vai citādā veidā tikai ar tekstilmateriāliem kombinētas, ar savienotājelementiem, piemērotas gāzu vai šķidrumu pārvadīšanai
 4009.42
 Caurules, caurulītes un šļūtenes no vulkanizēta kaučuka, izņemot cieto kaučuku, stiegrotas vai citādi kombinētas ar citiem materiāliem, ar savienotājelementiem, piemērotas gāzu vai šķidrumu pārvadīšanai
 40.11
 4011.30
 Jaunas gumijas pneimatiskās riepas, izmantojamas aviācijā
 40.12
 4012.13
 Atjaunotas gumijas pneimatiskās riepas, izmantojamas aviācijā
 .20
 Lietotas gumijas pneimatiskās riepas
 40.16
 4016.10
 Citādi poraina vulkanizēta kaučuka izstrādājumi, izņemot cietā kaučuka izstrādājumus
 .93
 Starplikas, paplākšņi un citādi blīvējumi no bezporu vulkanizēta kaučuka, izņemot cietā kaučuka izstrādājumus
 .99
 Citādi bezporu vulkanizēta kaučuka izstrādājumi, izņemot cietā kaučuka izstrādājumus
 40.17
 4017.00
 Caurules, caurulītes un šļūtenes no cietā kaučuka, ar savienotājelementiem, piemērotas gāzu vai šķidrumu pārvadīšanai
 45.04
 4504.90
 Starplikas, paplākšņi un citādi blīvējumi no aglomerēta korķa
 48.23
 4823.90
 Starplikas, paplākšņi un citādi blīvējumi no papīra vai kartona
 68.12
 6812.80
 Izstrādājumi no krosidolīta, izņemot apģērbu, apģērba piederumus, apavus un galvassegas, papīru, kartonu un papi, presētu azbesta šķiedru, loksnēs vai ruļļos
 .99
 Citi izstrādājumi no azbesta, izņemot apģērbu, apģērba piederumus, apavus un galvassegas, papīru, kartonu un papi, presētu azbesta šķiedru, loksnēs vai ruļļos
 68.13
 6813.20
 Bremžu uzlikas un kluči un citi izstrādājumi sajūgiem vai tamlīdzīgiem mehānismiem, nesamontēti, no berzes materiāliem uz azbesta bāzes
 .81
 Bremžu uzlikas un kluči, nesamontēti, no berzes materiāliem uz minerālvielu bāzes, nesatur azbestu
 .89
 Citi nesamontēti izstrādājumi sajūgiem vai tamlīdzīgiem mehānismiem, no berzes materiāliem uz minerālvielu bāzes, nesatur azbestu
 70.07
 7007.21
 Vējstikli no laminēta neplīstoša stikla
 73.04
 7304.31
 Dzelzs (izņemot čugunu) vai neleģētā tērauda bezšuvju caurules un caurulītes ar apaļu šķērsgriezumu, auksti stieptas vai auksti velmētas (presētas aukstā stāvoklī), ar savienotājelementiem, piemērotas gāzu vai šķidrumu pārvadīšanai
 .39
 Dzelzs (izņemot čugunu) vai neleģētā tērauda bezšuvju caurules un caurulītes ar apaļu šķērsgriezumu, izņemot auksti stieptas vai auksti velmētas (presētas aukstā stāvoklī), ar savienotājelementiem, piemērotas gāzu vai šķidrumu pārvadīšanai
 .41
 Nerūsējošā tērauda bezšuvju caurules un caurulītes ar apaļu šķērsgriezumu, auksti stieptas vai auksti velmētas (presētas aukstā stāvoklī), ar savienotājelementiem, piemērotas gāzu vai šķidrumu pārvadīšanai
 .49
 Nerūsējošā tērauda bezšuvju caurules un caurulītes ar apaļu šķērsgriezumu, izņemot auksti stieptas vai auksti velmētas (presētas aukstā stāvoklī), ar savienotājelementiem, piemērotas gāzu vai šķidrumu pārvadīšanai
 .51
 Leģētā tērauda, izņemot nerūsējošā tērauda, bezšuvju caurules un caurulītes ar apaļu šķērsgriezumu, auksti stieptas vai auksti velmētas (presētas aukstā stāvoklī), ar savienotājelementiem, piemērotas gāzu vai šķidrumu pārvadīšanai
 .59
 Leģētā tērauda, izņemot nerūsējošā tērauda, bezšuvju caurules un caurulītes ar apaļu šķērsgriezumu, izņemot auksti stieptas vai auksti velmētas (presētas aukstā stāvoklī), ar savienotājelementiem, piemērotas gāzu vai šķidrumu pārvadīšanai
 .90
 Dzelzs (izņemot čugunu) vai tērauda bezšuvju caurules un caurulītes ar neapaļu šķērsgriezumu, ar savienotājelementiem, piemērotas gāzu vai šķidrumu pārvadīšanai
 73.06
 7306.30
 Dzelzs vai neleģētā tērauda caurules un caurulītes, metinātas, ar apaļu šķērsgriezumu, ar savienotājelementiem, piemērotas gāzu vai šķidrumu pārvadīšanai
 .40
 Nerūsējošā tērauda caurules un caurulītes, metinātas, ar apaļu šķērsgriezumu, ar savienotājelementiem, piemērotas gāzu vai šķidrumu pārvadīšanai
 .50
 Leģētā tērauda, izņemot nerūsējošā tērauda, caurules un caurulītes, metinātas, ar apaļu šķērsgriezumu, ar savienotājelementiem, piemērotas gāzu vai šķidrumu pārvadīšanai
 .61
 Dzelzs vai tērauda caurules un caurulītes, metinātas, ar kvadrātveida vai taisnstūrveida šķērsgriezumu, ar savienotājelementiem, piemērotas gāzu vai šķidrumu pārvadīšanai
 .69
 Dzelzs vai tērauda caurules un caurulītes, metinātas, ar citādu neapaļu šķērsgriezumu, ar savienotājelementiem, piemērotas gāzu vai šķidrumu pārvadīšanai
 73.12
 7312.10
 Dzelzs vai tērauda stiepļu vijumi, tauvas un troses bez elektroizolācijas, ar savienotājelementiem
 .90
 Dzelzs vai tērauda pītas lentes un tamlīdzīgi izstrādājumi bez elektroizolācijas, ar savienotājelementiem
 73.22
 7322.90
 Dzelzs vai tērauda gaisa sildītāji un karstā gaisa sadalītāji, kuriem neizmanto elektrisko sildīšanu un kuros iestrādāts ar motoru darbināms ventilators, izņemot to daļas
 73.24
 7324.10
 Nerūsējošā tērauda izlietnes un mazgājamie galdi
 .90
 Citi dzelzs vai tērauda sanitārtehnikas izstrādājumi, izņemot nerūsējošā tērauda izlietnes un mazgājamos galdus un izņemot dzelzs vai tērauda vannas
 73.26
 7326.20
 Izstrādājumi no dzelzs vai tērauda stieplēm
 74.13
 7413.00
 vara stiepļu vijumi, troses, pītas lentes un tamlīdzīgi izstrādājumi bez elektroizolācijas, ar savienotājelementiem
 76.08
 7608.10
 Neleģētā alumīnija caurules un caurulītes, ar savienotājelementiem, piemērotas gāzu vai šķidrumu pārvadīšanai
 .20
 Caurules un caurulītes no alumīnija sakausējumiem, ar savienotājelementiem, piemērotas gāzu vai šķidrumu pārvadīšanai
 81.08
 8108.90
 Titāna caurules un caurulītes, ar savienotājelementiem, piemērotas gāzu vai šķidrumu pārvadīšanai
 83.02
 8302.10
 Parastā metāla viras
 .20
 Parastā metāla skrituļi ar stiprinājumiem
 .42
 Parastā metāla pierīces, stiprinājumi un tamlīdzīgas detaļas, izmantošanai mēbelēs
 .49
 Citādas parastā metāla pierīces, stiprinājumi un tamlīdzīgas detaļas
 .60
 Parastā metāla automātiskie durvju aizvērēji
 83.07
 8307.10
 Lokanas dzelzs vai tērauda caurules ar savienotājelementiem
 .90
 Lokanas caurules no metāla, kas nav dzelzs vai tērauds, ar savienotājelementiem
 84.07
 8407.10
 Dzirksteļaizdedzes iekšdedzes gaisa kuģu dzinēji ar divpusējiem vai rotējošiem virzuļiem
 84.08
 8408.90
 Kompresijaizdedzes iekšdedzes virzuļdzinēji (dīzeļi un pusdīzeļi), gaisa kuģu dzinējiem
 84.09
 8409.10
 Detaļas, kas paredzētas vienīgi vai galvenokārt gaisa kuģu dzinējiem, kas iekļauti pozīcijās 8407.10 vai 8408.90
 84.11
 8411.11
 Turboreaktīvie dzinēji, kuru vilces spēks nepārsniedz 25 kN
 .12
 Turboreaktīvie dzinēji, kuru vilces spēks pārsniedz 25 kN
 .21
 Turbopropelleru dzinēji, kuru jauda nepārsniedz 1 100 kW
 .22
 Turbopropelleru dzinēji, kuru jauda pārsniedz 1 100 kW
 .81
 Gāzturbīnas, izņemot turboreaktīvos vai turbopropelleru dzinējus, kuru jauda nepārsniedz 5 000 kW
 .82
 Gāzturbīnas, izņemot turboreaktīvos vai turbopropelleru dzinējus, kuru jauda pārsniedz 5 000 kW
 .91
 Turboreaktīvo vai turbopropelleru dzinēju daļas
 .99
 Gāzturbīnu daļas, izņemot turboreaktīvos vai turbopropelleru dzinējus
 84.12
 8412.10
 Reaktīvie dzinēji, kas nav turboreaktīvie dzinēji
 .21
 Hidrauliskās spēkiekārtas un hidrodzinēji, lineārās darbības (cilindri)
 .29
 Hidrauliskās spēkiekārtas un hidrodzinēji, izņemot lineārās darbības
 .31
 Pneimatiskās spēkiekārtas un pneimodzinēji, lineārās darbības (cilindri)
 .39
 Pneimatiskās spēkiekārtas un pneimodzinēji, izņemot lineārās darbības
 .80
 Neelektriski dzinēji un motori, kas nav reaktīvie dzinēji vai hidrauliskās spēkiekārtas un hidrodzinēji, vai pneimatiskās spēkiekārtas un pneimodzinēji
 .90
 Daļas reaktīvajiem dzinējiem vai hidrauliskām, pneimatiskām vai citām neelektriskām spēkiekārtām un dzinējiem
 84.13
 8413.19
 Šķidruma sūkņi, kas aprīkoti ar caurplūduma mērītāju vai tos iespējams aprīkot ar šādu mērītāju
 .20
 Rokas sūkņi šķidrumam, kas nav aprīkoti ar caurplūduma mērītāju vai tos nav iespējams aprīkot ar šādu mērītāju
 .30
 Iekšdedzes dzinēju degvielas, eļļas un dzesētājvielas sūkņi
 .50
 Abvirzienu darbības virzuļsūkņi šķidrumam, izņemot tos, kas minēti pozīcijās 8413.19 , 8413.20 vai 8413.30
 .60
 Šķidruma rotorsūkņi, izņemot tos, kas minēti pozīcijās 8413.19 , 8413.20 vai 8413.30
 .70
 Centrbēdzes sūkņi šķidrumam, izņemot tos, kas minēti pozīcijās 8413.19 , 8413.20 vai 8413.30
 .81
 Šķidruma sūkņi, izņemot tos, kas minēti pozīcijās 8413.19 , 8413.20 , 8413.30 , 8413.50 , 8413.60 vai 8413.70
 .91
 Šķidruma sūkņu daļas
 84.14
 8414.10
 Vakuumsūkņi
 .20
 Pneimatiskie rokas vai kājas sūkņi
 .30
 Saldētavu iekārtās izmantojamie gaisa vai citas gāzes kompresori
 .51
 galda, grīdas, sienas, loga, griestu vai jumta ventilatori, kuru elektromotora jauda nepārsniedz 125 W
 .59
 Ventilatori, izņemot tos, kas minēti pozīcijā 8414.51
 .80
 Citi gaisa sūkņi, gaisa vai gāzes kompresori
 .90
 Gaisa vai vakuumsūkņu, gaisa vai citas gāzes kompresoru un ventilatoru daļas
 84.15
 8415.81
 Gaisa kondicionēšanas iekārtas, kam ir ventilators ar motoru un ierīces gaisa mitruma un temperatūras mainīšanai; ieskaitot aparātus, kuros mitrumu atsevišķi neregulē, ar iebūvētu dzeses agregātu un ierīci režīma pārslēgšanai (reversīvie siltumsūkņi)
 .82
 Gaisa kondicionēšanas iekārtas, kam ir ventilators ar motoru un ierīces gaisa mitruma un temperatūras mainīšanai; ieskaitot aparātus, kuros mitrumu atsevišķi neregulē, ar iebūvētu dzeses agregātu, bet bez ierīces režīma pārslēgšanai
 .83
 Gaisa kondicionēšanas iekārtas, kam ir ventilators ar motoru un ierīces gaisa mitruma un temperatūras mainīšanai; ieskaitot aparātus, kuros mitrumu atsevišķi neregulē, bez dzeses agregāta
 .90
 Pozīcijās 8415.81 , 8415.82 vai 8415.83 minēto gaisa kondicionēšanas iekārtu daļas
 84.18
 8418.10
 Kombinētas dzesinātājsaldētavas ar atsevišķām ārdurvīm
 .30
 Skapjveida saldētavas ar ietilpību līdz 800 l
 .40
 Vertikālie saldētājskapji ar ietilpību līdz 900 l
 .61
 Kompresijas tipa dzesēšanas bloki, kuru kondensatori ir siltummaiņi
 .69
 Dzesēšanas vai saldēšanas iekārtas, izņemot mājsaimniecības ledusskapjus vai dzesēšanas vai saldēšanas iekārtas pozīcijās 8418.10 , 8418.30 , 8418.40 vai 8418.61
 84.19
 8419.50
 Siltummaiņi
 .81
 Mehānismi, iekārtas un ierīces karsto dzērienu gatavošanai, ēdiena gatavošanai vai uzsildīšanai
 .90
 Pozīcijā 8419.50 minēto siltummaiņu daļas
 84.21
 8421.19
 Centrifūgas
 .21
 Ierīces un aparāti ūdens filtrēšanai vai attīrīšanai
 .23
 Ierīces un aparāti eļļas vai degvielas filtrēšanai iekšdedzes dzinējos
 .29
 Ierīces un aparāti citu šķidrumu, kas nav ūdens vai dzērieni, filtrēšanai vai attīrīšanai, izņemot pozīcijā 8421.23 iekļautos
 .31
 Gaisa filtri iekšdedzes dzinējiem
 .39
 Gāzu filtrēšanas vai attīrīšanas ierīces un aparāti, izņemot gaisa filtrus iekšdedzes dzinējiem
 84.24
 8424.10
 Ugunsdzēšamie aparāti, uzpildīti vai neuzpildīti
 84.25
 8425.11
 Celšanas trīši un cēlāji, izņemot liftcēlājus, darbināmi ar elektromotoru
 .19
 Celšanas trīši un cēlāji, izņemot liftcēlājus, darbināmi ar motoru, kas nav elektromotors
 .31
 Vinčas vai kabestāni, darbināmi ar elektromotoru
 .39
 Vinčas vai kabestāni, darbināmi ar motoru, kas nav elektromotors
 .42
 Hidrauliskie domkrati
 .49
 Domkrati, izņemot hidrauliskos domkratus
 84.26
 8426.99
 Citi celtņi
 84.28
 8428.10
 Lifti un liftcēlāji
 .20
 Pneimatiskie elevatori un transportieri
 .33
 Nepārtrauktas darbības lentes tipa elevatori un transportieri precēm vai materiāliem, nav īpaši paredzēti pazemes darbiem
 .39
 Nepārtrauktas darbības kausa tipa vai lentes tipa elevatori un transportieri precēm vai materiāliem, izņemot tādus, kas ir īpaši paredzēti pazemes darbiem
 .90
 Citi pacelšanas, pārvietošanas, iekraušanas vai izkraušanas mehānismi
 84.43
 8443.31
 Mašīnas, kas veic divas vai vairākas printēšanas, kopēšanas vai faksa nosūtīšanas funkcijas, spējīgas pievienoties automātiskai datu apstrādes iekārtai vai tīklam
 .32
 Printeri, izņemot iespiedmašīnas, ko izmanto iespiešanai, izmantojot plates, cilindrus un citus tipogrāfijas komponentus, kuri minēti pozīcijā 8442 , spējīgi pievienoties automātiskai datu apstrādes iekārtai vai tīklam
 84.71
 8471.41
 Citas automātiskās datu apstrādes iekārtas, kurām vienā korpusā ir vismaz centrālais procesors un datu ievades un izvades iekārta, arī apvienotas
 .49
 Citas automātiskās datu apstrādes iekārtas, izņemot tās, kas iekļautas pozīcijā 8471.41 , sistēmu veidā
 .50
 Ciparapstrādes bloki, izņemot pozīcijās 8471.41 un 8471.49 minētos blokus, arī vienā korpusā ar vienu vai diviem šādiem blokiem: atmiņas bloku, datu ievadbloku, datu izvadbloku
 .60
 Datu ievadbloki un izvadbloki, arī vienā korpusā ar atmiņas bloku
 .70
 Atmiņas bloki
 84.79
 8479.89
 Speciāli mehānismi un mehāniskas ierīces, kas citur 84. nodaļā nav minētas vai iekļautas, proti: neelektriski motoru starteri, neelektriski propelleru regulatori, neelektriski servomehānismi, neelektriski vējstiklu tīrītāji, hidropneimatiskās baterijas, turboreaktīvo dzinēju, turbopropellerdzinēju vai citu gāzturbīnu pneimatiskie starteri, īpaši projektētas sekcijas tualetēm gaisa kuģos, vilkmes reverseru piedziņas mehānismi, gaisa mitrinātāji un mitruma aizvadītāji
 .90
 Pozīcijā 8479.89 iekļauto mehānismu un mehānisko ierīču daļas
 84.83
 8483.10
 Transmisijas vārpstas (ieskaitot sadales vārpstas un kloķvārpstas) un kloķi
 .30
 Gultņu korpusi bez lodīšu vai rullīšu gultņiem; slīdgultņi
 .40
 pārnesumi un sazobes, izņemot zobratus, ķēžrati un citādi transmisijas elementi; lodīšu gaitas skrūves vai rullīšu skrūves; pārnesumkārbas un citādi ātruma regulatori, tostarp hidrotransformatori
 .50
 Spararati un skriemeļi, ieskaitot polispastus
 .60
 Sajūgi un vārpstu sakabes (ieskaitot kardāna savienojumus)
 .90
 Zobrati, ķēžrati un citi transmisijas elementi atsevišķi; pozīcijās 8483.10 , 8483.30 , 8483.40 , 8483.50 vai 8483.60 iekļauto izstrādājumu daļas
 84.84
 8484.10
 Starplikas un blīves no lokšņu metāla savienojumā ar citu materiālu vai no divām un vairākām metāla kārtām
 .90
 Starpliku un tamlīdzīgu savienojumu komplekti vai sortimenti ar atšķirīgu sastāvu, kas iesaiņoti maisiņos, aploksnēs vai citā līdzīgā iesaiņojumā
 85.01
 8501.20
 Universālie maiņstrāvas/līdzstrāvas motori, kuru jauda pārsniedz 735 W, bet nepārsniedz 150 kW
 .31
 Līdzstrāvas motori, izņemot tos, kas iekļauti pozīcijā 8501.20 , kuru jauda pārsniedz 735 W, bet nepārsniedz 750 W; līdzstrāvas ģeneratori, kuru jauda nepārsniedz 750 W
 .32
 Līdzstrāvas motori un līdzstrāvas ģeneratori, izņemot tos, kas iekļauti pozīcijā 8501.20 , kuru jauda pārsniedz 750 W, bet nepārsniedz 75 kW
 .33
 Līdzstrāvas motori, izņemot tos, kas iekļauti pozīcijā 8501.20 , kuru jauda pārsniedz 75 kW, bet nepārsniedz 150 kW; līdzstrāvas ģeneratori, kuru jauda pārsniedz 75 kW, bet nepārsniedz 375 kW
 .34
 Līdzstrāvas ģeneratori, kuru jauda pārsniedz 375 kW
 .40
 Maiņstrāvas vienfāzes motori, izņemot tos, kas iekļauti pozīcijā 8501.20 , kuru jauda pārsniedz 735 W, bet nepārsniedz 150 kW
 .51
 Maiņstrāvas daudzfāzu motori, izņemot tos, kas iekļauti pozīcijā 8501.20 , kuru jauda pārsniedz 735 W, bet nepārsniedz 750 W
 .52
 Maiņstrāvas daudzfāzu motori, izņemot tos, kas iekļauti pozīcijā 8501.20 , kuru jauda pārsniedz 750 W, bet nepārsniedz 75 kW
 .53
 Maiņstrāvas daudzfāzu motori, izņemot tos, kas iekļauti pozīcijā 8501.20 , kuru jauda pārsniedz 75 kW, bet nepārsniedz 150 kW
 .61
 Maiņstrāvas ģeneratori (sinhroģeneratori), kuru jauda nepārsniedz 75 kVA
 .62
 Maiņstrāvas ģeneratori (sinhroģeneratori), kuru jauda pārsniedz 75 kVA, bet nepārsniedz 375 kVA
 .63
 Maiņstrāvas ģeneratori (sinhroģeneratori), kuru jauda pārsniedz 375 kVA, bet nepārsniedz 750 kVA
 85.02
 8502.11
 Elektroģeneratoru iekārtas ar kompresijas aizdedzes iekšdedzes virzuļdzinējiem (dīzeļu vai pusdīzeļu dzinējiem), kuru jauda nepārsniedz 75 kVA
 .12
 Elektroģeneratoru iekārtas ar kompresijas aizdedzes iekšdedzes virzuļdzinējiem (dīzeļu vai pusdīzeļu dzinējiem), kuru jauda pārsniedz 75 kVA, bet nepārsniedz 375 kVA
 .13
 Elektroģeneratoru iekārtas ar kompresijas aizdedzes iekšdedzes virzuļdzinējiem (dīzeļu vai pusdīzeļu dzinējiem), kuru jauda pārsniedz 375 kVA
 .20
 Elektroģeneratoru iekārtas ar dzirksteļaizdedzes iekšdedzes virzuļdzinējiem
 .31
 Citādas elektroģeneratoru iekārtas, ar vēju darbināmas
 .39
 Citādas elektroģeneratoru iekārtas, izņemot tās, kas iekļautas pozīcijā 8502.31
 .40
 Elektriskie rotējošie pārveidotāji
 85.04
 8504.10
 Balasti gāzizlādes spuldzēm
 .31
 Elektrības transformatori, izņemot transformatorus ar šķidru dielektriķi, kuru jauda nepārsniedz 1 kVA
 .32
 Elektrības transformatori, izņemot transformatorus ar šķidru dielektriķi, kuru jauda pārsniedz 1 kVA, bet nepārsniedz 16 kVA
 .33
 Elektrības transformatori, izņemot transformatorus ar šķidru dielektriķi, kuru jauda pārsniedz 16 kVA, bet nepārsniedz 500 kVA
 .40
 Elektrības statiskie pārveidotāji
 .50
 Elektrības indukcijas spoles, izņemot balastus gāzizlādes spuldzēm
 85.07
 8507.10
 Elektriskie svina–skābes akumulatori, izmantojami virzuļdzinēju iedarbināšanai
 .20
 Citi elektriskie svina–skābes akumulatori
 .30
 Elektriskie niķeļa–kadmija akumulatori
 .40
 Elektriskie dzelzs–niķeļa akumulatori
 .80
 Citādi elektriskie akumulatori
 .90
 Elektrisko akumulatoru daļas
 85.11
 8511.10
 Aizdedzes sveces
 .20
 Aizdedzes magneto; līdzstrāvas magnētelektriskie ģeneratori; magnētiskie spararati
 .30
 Sadalītāji; indukcijas spoles
 .40
 Motoru starteri un divfunkciju starterģeneratori
 .50
 Citādi elektriskie ģeneratori, kurus izmanto saistībā ar dzirksteļaizdedzes vai kompresijas aizdedzes iekšdedzes motoriem
 .80
 Citādas elektroierīces, ko izmanto dzirksteļaizdedzes vai kompresijas aizdedzes iekšdedzes motoru iedarbināšanai vai saistībā ar tiem, un automātiskie izslēdzēji, ko izmanto šādos motoros
 85.16
 8516.80
 Elektriskie sildierīču pretestību elementi, samontēti tikai vienkārša izolēta karkasa veidā ar elektriskiem savienojumiem, pret apledošanu vai atledošanai
 85.17
 8517.12
 Telefoni šūnu tīkliem vai citiem bezvadu tīkliem
 .61
 Bāzes stacijas radiotelegrāfam vai radiotelefonam
 .62
 Pārraides vai uztveršanas aparāti radiotelegrāfam vai radiotelefonam, izņemot tos, kas iekļauti pozīcijā 8517.61
 .69
 Radiotelegrāfa vai radiotelefona aparāti, izņemot tos, kas iekļauti pozīcijās 8517.61 un 8517.62
 .70
 Antenas un reflektori radiotelefona vai radiotelegrāfa aparātiem
 85.18
 8518.10
 Mikrofoni un to statīvi
 .21
 Atsevišķi korpusos iemontēti skaļruņi
 .22
 Vairāki vienā korpusā iemontēti skaļruņi
 .29
 Korpusos neiemontēti skaļruņi
 .30
 Galvas telefoni un austiņas, arī komplektā ar mikrofonu, un komplekti, kuros ir mikrofons un viens vai vairāki skaļruņi
 .40
 Audiofrekvences elektriskie pastiprinātāji
 .50
 Skaņas pastiprināšanas elektroierīces
 85.19
 8519.81
 Skaņas ierakstīšanas aparāti, kuros izmanto magnētiskos, optiskos vai pusvadītāju datu nesējus, bez iebūvētām skaņas atskaņošanas iekārtām
 .89
 Skaņas ierakstīšanas aparāti, kuros neizmanto magnētiskos, optiskos vai pusvadītāju datu nesējus, bez iebūvētām skaņas atskaņošanas iekārtām
 85.21
 8521.10
 Videoieraksta vai video reproducēšanas aparatūra, ar skaņotāju vai bez tā, magnētiskās lentes tipa
 85.22
 8522.90
 Savienoti vai sajūgti divu vai vairāku komponentu bloki un mezgli, kas paredzēti skaņas ierakstīšanas aparātiem, kuros izmanto magnētiskos, optiskos vai pusvadītāju datu nesējus, bez iebūvētām skaņas atskaņošanas iekārtām, un kuri iekļauti pozīcijā 8519.81 , un citādi ierakstīšanas aparāti bez iebūvētām skaņas atskaņošanas iekārtām
 85.26
 8526.10
 Radiolokācijas aparatūra
 .91
 Radionavigācijas aparatūra
 .92
 Radio tālvadības aparatūra
 85.28
 8528.41
 Katodstaru lampu monitori, kas izmantojami vienīgi vai galvenokārt automātiskās datu apstrādes iekārtā, kura minēta pozīcijā 8471
 .51
 Citādi monitori, kas izmantojami vienīgi vai galvenokārt automātiskās datu apstrādes iekārtā, kura minēta pozīcijā 8471
 .61
 Projektori, kas izmantojami vienīgi vai galvenokārt automātiskās datu apstrādes iekārtā, kura minēta pozīcijā 8471
 85.29
 8529.10
 Visu veidu antenas un reflektori, kas piemēroti lietošanai vienīgi vai galvenokārt kopā ar aparatūru pozīcijā 85.26
 .90
 Savienoti vai sajūgti divu vai vairāku komponentu bloki un mezgli, kas iebūvēti pozīcijā 8526 iekļautajā aparatūrā
 85.31
 8531.10
 Ielaušanās vai ugunsgrēka signalizācija un tamlīdzīgas iekārtas
 8531.20
 Indikatoru paneļi, kuros ietilpst šķidrā kristāla ierīces (LCD) vai gaismas diodes (LED)
 .80
 Skaņas vai vizuālās signalizācijas elektroiekārtas, izņemot tās, kas iekļautas pozīcijās 8531.10 vai 8531.20
 85.36
 8536.70
 Optisko šķiedru plastmasas uzmavas, optisko šķiedru kūļi vai kabeļi
 85.39
 8539.10
 Virzītas gaismas hermētiskās spuldzes
 85.43
 8543.70
 Lidojuma parametru reģistratori; elektriskie sinhronizatori un devēji; pretsarmas un pretsvīduma ierīces ar elektriskajiem rezistoriem, izmantošanai gaisa kuģos
 .90
 Savienoti vai sajūgti divu vai vairāku komponentu bloki un mezgli, kas iebūvēti lidojuma parametru reģistratoros
 85.44
 8544.30
 Aizdedzes sveču vadu komplekti un citādi vadu komplekti izmantošanai gaisa kuģos
 88.01
 8801.00
 Gaisa baloni un dirižabļi; planieri, deltaplāni un citi bezmotora gaisa kuģi
 88.02
 8802.11
 Helikopteri, kuru pašsvars nepārsniedz 2 000 kg
 .12
 Helikopteri, kuru pašsvars pārsniedz 2 000 kg
 .20
 Lidmašīnas un citi gaisa kuģi ar pašsvaru līdz 2 000 kg
 .30
 Lidmašīnas un citi gaisa kuģi, kuru pašsvars pārsniedz 2 000 kg, bet nepārsniedz 15 000 kg
 .40
 Lidmašīnas un citi gaisa kuģi, kuru pašsvars pārsniedz 15 000 kg
 88.03
 8803.10
 Propelleri, rotori un to daļas
 .20
 Šasijas un to daļas
 .30
 Lidmašīnu vai helikopteru daļas, kas nav iekļautas pozīcijās 8803.10 vai 8803.20
 .90
 Pozīcijās 88.01 vai 88.02 minēto izstrādājumu citādas daļas
 88.05
 8805.29
 Lidotāju zemes trenažieri un to daļas, izņemot pozīcijā 8805.21 iekļautos gaisa cīņu simulatorus un to daļas
 90.01
 9001.90
 Lēcas, prizmas, spoguļi un citi optiskie elementi no dažādiem materiāliem, nesamontēti, izņemot šādus elementus no optiski neapstrādāta stikla
 90.02
 9002.90
 Lēcas, prizmas, spoguļi un citi optiskie elementi no jebkura materiāla, iestiprināti, ja tie ir instrumentu vai ierīču daļas vai piederumi, izņemot šādus elementus no optiski neapstrādāta stikla
 90.14
 9014.10
 Kompasi virziena noteikšanai
 .20
 Aeronavigācijas ierīces un instrumenti (izņemot kompasus)
 .90
 Daļas un piederumi kompasiem virziena noteikšanai un aeronavigācijas ierīcēm un instrumentiem (izņemot kompasus)
 90.20
 9020.00
 Elpošanas aparāti un gāzmaskas, izņemot aizsargmaskas bez mehāniskām detaļām un maināmiem filtriem, un izņemot to daļas
 90.25
 9025.11
 Termometri un pirometri atsevišķi no citām ierīcēm, ar šķidrumu, tiešai nolasīšanai
 .19
 Citādi termometri un pirometri atsevišķi no citām ierīcēm
 .80
 Citādi instrumenti, kas iekļauti pozīcijā 90.25
 .90
 Pozīcijās 9025.11 , 9025.19 vai 9025.80 iekļauto izstrādājumu daļas un piederumi
 90.26
 9026.10
 Ierīces un aparatūra šķidrumu patēriņa vai līmeņa mērīšanai vai kontrolei
 .20
 Ierīces un aparatūra šķidrumu vai gāzu spiediena mērīšanai vai kontrolei
 .80
 Ierīces un aparatūra šķidrumu vai gāzu mainīgo lielumu mērīšanai vai kontrolei, izņemot pozīcijās 9026.10 vai 9026.20 iekļautās ierīces un aparatūru
 .90
 Pozīcijās 9026.10 , 9026.20 vai 9026.80 iekļauto ierīču un aparatūras daļas
 90.29
 9029.10
 Elektriskie vai elektroniskie apgriezienu mērītāji
 .20
 Spidometri un tahometri
 .90
 Apgriezienu mērītāju, spidometru un tahometru daļas un piederumi
 90.30
 9030.10
 Ierīces un aparatūra jonizējošā starojuma konstatēšanai vai mērīšanai
 .20
 Osciloskopi un oscilogrāfi
 .31
 Daudzfunkciju mēraparāti sprieguma, strāvas, pretestības vai jaudas mērīšanai vai kontrolei, bez reģistrācijas kontrolierīces
 .32
 Daudzfunkciju mēraparāti sprieguma, strāvas, pretestības vai jaudas mērīšanai vai kontrolei, ar reģistrācijas kontrolierīci
 .33
 Ierīces un aparatūra, izņemot pozīcijās 9030.10 , 9030.20 vai 9030.31 iekļautās ierīces un aparatūru, sprieguma, strāvas, pretestības vai jaudas mērīšanai vai kontrolei, bez reģistrācijas kontrolierīces
 .39
 Ierīces un aparatūra, izņemot pozīcijās 9030.10 , 9030.20 vai 9030.32 iekļautās ierīces un aparatūru, sprieguma, strāvas, pretestības vai jaudas mērīšanai vai kontrolei, ar reģistrācijas kontrolierīci
 .40
 Ierīces un aparatūra, izņemot pozīcijās 9030.10 , 9030.20 , 9030.32 , vai 9030.39 iekļautās ierīces un aparatūru, elektrisko lielumu mērīšanai vai kontrolei, ar reģistrācijas kontrolierīci, īpaši paredzēta elektrosakariem
 .84
 Ierīces un aparatūra, izņemot pozīcijās 9030.10 , 9030.20 , 9030.32 , 9030.39 vai 9030.40 iekļautās ierīces un aparatūru, elektrisko lielumu mērīšanai vai kontrolei, ar reģistrācijas kontrolierīci
 .89
 Ierīces un aparatūra, izņemot pozīcijās 9030.10 , 9030.20 , 9030.31 , 9030.32 , 9030.33 , 9030.39 , 9030.40 vai 9030.84 iekļautās ierīces un aparatūru, elektrisko lielumu mērīšanai vai kontrolei
 .90
 Pozīcijās 9030.10 , 9030.20 , 9030.31 , 9030.32 , 9030.33 , 9030.39 , 9030.40 , 9030.84 vai 9030.89 iekļauto ierīču un aparatūras daļas un piederumi
 90.31
 9031.80
 Mērīšanas vai kontroles ierīces un aparatūra, kas citur 90. nodaļā nav minētas vai iekļautas
 .90
 Pozīcijā 9031.80 iekļauto ierīču un aparatūras daļas un piederumi
 90.32
 9032.10
 Termostati
 .20
 Manostati
 .81
 Hidrauliskās vai pneimatiskās automātiskās regulēšanas vai vadības ierīces un aparatūra
 .89
 Citādas automātiskās regulēšanas vai vadības ierīces un aparatūra
 .90
 Pozīcijā 90.32 iekļauto automātiskās regulēšanas vai vadības ierīču un aparatūras daļas un piederumi
 91.04
 9104.00
 Paneļu pulksteņi un tamlīdzīgi pulksteņi gaisa kuģiem
 91.09
 9109.19
 Pulksteņu mehānismi, ar platumu vai diametru, kas nepārsniedz 50 mm, sakomplektēti un samontēti, ar baterijas vai akumulatora barošanu vai no energotīkla darbināmi, izņemot modinātājus
 .90
 Pulksteņu mehānismi, ar platumu vai diametru, kas nepārsniedz 50 mm, sakomplektēti un samontēti, kas nav ar baterijas vai akumulatora barošanu vai no energotīkla darbināmi, izņemot modinātājus
 94.01
 9401.10
 Sēdekļi, izņemot ar ādu pārvilktus sēdekļus
 94.03
 9403.20
 Metāla mēbeles, izņemot sēdekļus
 .70
 Plastmasas mēbeles, izņemot sēdekļus
 94.05
 9405.10
 Griestu vai sienu elektriskie apgaismes piederumi no parastā metāla vai plastmasas
 .60
 Izgaismotas izkārtnes, tablo un tamlīdzīgi izstrādājumi no parastā metāla vai plastmasas
 .92
 Pozīcijās 9405.10 vai 9405.60 iekļauto izstrādājumu daļas no plastmasas
 .99
 Pozīcijās 9405.10 vai 9405.60 iekļauto izstrādājumu daļas no parastā metāla
 (*1) Šā Līguma 1.1. panta izpratnē “lidotāju zemes simulatori” jāsaprot kā lidotāju zemes trenažieri, kā noteikts harmonizētās sistēmas 8805.29. pozīcijā.


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 21.7.2012
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 217/24
 Prasība, kas celta 2012. gada 16. maijā — Al Assad/Padome
 (Lieta T-202/12)
 2012/C 217/51
 Tiesvedības valoda — franču
 Lietas dalībnieki
 Prasītāja: Bouchra Al Assad (Damaska, Sīrija) (pārstāvis — G. Karouni, advokāts)
 Atbildētāja: Eiropas Savienības Padome
 Prasījumi
 Prasītājas prasījumi Vispārējai tiesai ir šādi:
 —
 atcelt Padomes 2012. gada 23. marta Īstenošanas lēmumu 2012/172/KĀDP, ar ko īsteno Lēmumu 2011/782/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Sīriju (OV L 87, 103. lpp.), ciktāl tas attiecas uz Bouchra (saukta Bushra) Al Assad;
 —
 piespriest Eiropas Savienības Padomei atlīdzināt tiesāšanās izdevumus saskaņā ar Vispārējās tiesas Reglamenta 87. un 91. pantu.
 Pamati un galvenie argumenti
 Prasības pamatošanai prasītāja izvirza septiņus pamatus, kas lielākoties ir identiski vai līdzīgi tiem, kas izvirzīti lietā T-383/11 Makhlouf/Padome (1).
 (1) OV 2011, C 282, 30. lpp.


type: legislation

jurisdiction: US

text:
 116 S968 IS: Protect Student Borrowers Act of 2019
 U.S. Senate
 2019-04-01
 text/xml
 EN
 Pursuant to Title 17 Section 105 of the United States Code, this file is not subject to copyright protection and is in the public domain.
 II116th CONGRESS1st SessionS. 968IN THE SENATE OF THE UNITED STATESApril 1, 2019Mr. Reed (for himself, Mr. Durbin, Ms. Warren, and Mr. Murphy) introduced the following bill; which was read twice and referred to the Committee on Health, Education, Labor, and PensionsA BILLTo provide for institutional risk-sharing in the Federal student loan programs.
 1.Short titleThis Act may be cited as the Protect Student Borrowers Act of 2019.
 2.PurposeThe purpose of this Act is to protect student borrowers by requiring institutions of higher education to assume some of the risk of default for student loans under part D of title IV of the Higher Education Act of 1965 (20 U.S.C. 1087a et seq.).
 3.Institutional rebates to the Department of Education for defaulted loansSection 454 of the Higher Education Act of 1964 (20 U.S.C. 1087d) is amended— (1)in subsection (a)—
 (A)in paragraph (5), by striking and after the semicolon; (B)in paragraph (6), by striking the period at the end and inserting ; and; and
 (C)by adding at the end the following: (7)provide that the institution accepts the institutional risk-sharing requirements under subsection (d), if applicable.; and
 (2)by adding at the end the following: (d)Institutional risk-Sharing for student loan defaults (1)In generalSubject to paragraph (3), each institution of higher education participating in the direct student loan program under this part for a fiscal year that has a rate of participation in such program for all students enrolled at that institution for such fiscal year that is 33 percent or higher shall remit, at such times as the Secretary may specify, a risk-sharing payment based on a percentage of the volume of student loans under this part that are in default, as determined under paragraph (2).
 (2)Determination of risk-sharing paymentsSubject to paragraph (3), with respect to each fiscal year, an institution of higher education described in paragraph (1) that has a cohort default rate (as defined in section 435(m))—
 (A)that is 30 percent or higher for the most recent fiscal year for which data are available, shall pay to the Secretary for the fiscal year an amount that is equal to 20 percent of the total amount (including interest and collection fees) of loans made under this part to students of such cohort that are in default;
 (B)that is lower than 30 percent but not lower than 25 percent for the most recent fiscal year for which data are available, shall pay to the Secretary for the fiscal year an amount that is equal to 15 percent of the total amount (including interest and collection fees) of loans made under this part to students of such cohort that are in default;
 (C)that is lower than 25 percent but not lower than 20 percent for the most recent fiscal year for which data are available, shall pay to the Secretary for the fiscal year an amount that is equal to 10 percent of the total amount (including interest and collection fees) of loans made under this part to students of such cohort that are in default; or
 (D)that is lower than 20 percent but not lower than 15 percent for the most recent fiscal year for which data are available, shall pay to the Secretary for the fiscal year an amount that is equal to 5 percent of the total amount (including interest and collection fees) of loans made under this part to students of such cohort that are in default.
 (3)Waiver and reduced risk-sharing payments
 (A)WaiverThe Secretary shall waive the risk-sharing payments described in paragraph (1) for an institution described in paragraph (2)(D) that meets the requirements of subparagraph (D).
 (B)Reduced risk-sharing paymentsIf an institution has in place a student loan management plan described in subparagraph (D) that is approved by the Secretary, the Secretary shall reduce the total annual amount of risk-sharing payments as follows:
 (i)With respect to an institution with a cohort default rate described in paragraph (2)(A), the risk-sharing payment shall be in an amount that is equal to 15 percent of the total amount (including interest and collection fees) of loans made under this part to students of such cohort that are in default.
 (ii)With respect to an institution with a cohort default rate described in paragraph (2)(B), the risk-sharing payment shall be in an amount that is equal to 10 percent of the total amount (including interest and collection fees) of loans made under this part to students of such cohort that are in default.
 (iii)With respect to an institution with a cohort default rate described in paragraph (2)(C), the risk-sharing payment shall be in an amount that is equal to 5 percent of the total amount (including interest and collection fees) of loans made under this part to students of such cohort that are in default.
 (C)Continuation of waiver or reduced paymentsAn institution that receives a waiver under subparagraph (A) or a reduced risk-sharing payment under subparagraph (B) may receive a waiver or reduced payment for a subsequent fiscal year only if the Secretary determines that the institution is making satisfactory progress in carrying out the student loan management plan described in subparagraph (D), including evidence of the effectiveness of the individualized financial aid counseling for students.
 (D)Student loan management planAn institution that seeks a waiver or reduction of its risk-sharing payment, shall develop and carry out a student loan management plan that shall include an analysis of the risk factors correlated with higher student loan defaults that are present at the institution and actions that the institution will take to address such factors. Such plan shall include individualized financial aid counseling for students and strategies to minimize student loan default and delinquency.
 (E)Waiver or reduction for certain institutionsIn addition to the other risk-sharing payment waivers and reductions described in this paragraph, the Secretary may waive or reduce risk-sharing payments if—
 (i)an institution is eligible under— (I)part A or part B of title III; or
 (II)title V; and (ii)the Secretary determines that—
 (I)the institution is making satisfactory progress in carrying out the institution’s student loan management plan described under subparagraph (D); and
 (II)granting a waiver or reduction of risk-sharing payments would be in the best interest of students at the institution.
 (4)ProhibitionAn institution of higher education shall not deny admission or financial aid to a student based on a perception that such student may be at risk for defaulting on a loan made under this part.
 (5)Fund for the deposit of risk-sharing payments
 (A)In generalThere is established in the Treasury of the United States a separate account for the deposit of risk-sharing payments collected under this subsection for the purpose of reducing student loan debt, delinquency, and default. The Secretary shall deposit any payments collected pursuant to this subsection into such fund.
 (B)Use of fundsOf the amounts in the fund described in subparagraph (A), for each fiscal year—
 (i)not more than 50 percent of such amounts shall be made available to the Secretary to enter into contracts or cooperative agreements for delinquency and default prevention or rehabilitation under section 456(c); and
 (ii)the Secretary shall reserve the remainder of such amounts for a Federal Pell Grant fund that shall be used to increase the maximum Federal Pell Grant award available to students who attend an institution—
 (I)that participates in the direct student loan program under this part; (II)in which not less than 33 percent of the students enrolled at the institution have received a Federal Pell Grant; and
 (III)that has a rate of participation in the direct student loan program under this part for all students enrolled at that institution for such fiscal year that is—
 (aa)33 percent or higher and such institution is not subject to the risk-sharing payments under this subsection; or
 (bb)less than 33 percent and such institution has a cohort default rate of less than 15 percent for the most recent fiscal year for which data are available.
 (6)ApplicabilityThe Secretary shall carry out this subsection beginning with the cohort default rate for the 2019 cohort. The 2019 cohort shall include current and former students who enter repayment in fiscal year 2019.
 (7)Report to congressThe Secretary shall report on an annual basis to the Committee on Health, Education, Labor, and Pensions of the Senate and the Committee on Education and Labor of the House of Representatives the following information:
 (A)A list of institutions that have been subject to risk-sharing payments in the previous year. (B)The required risk-sharing payment from such institutions.
 (C)The amount of risk-sharing payments collected from such institutions. (D)A list of the institutions that have received waivers from the risk-sharing payment and the reason for such waiver.
 (E)A list of the institutions that have received reductions in the required risk-sharing payment. (F)The use of funds deposited from risk-sharing payments, including—
 (i)the amount reserved for contracts or cooperative agreements for delinquency and default prevention or rehabilitation;
 (ii)a list of contracts or cooperative agreements entered into for delinquency and default prevention or rehabilitation;
 (iii)information on the performance of such contracts or cooperative agreements; (iv)the amount reserved for the Federal Pell Grant program; and
 (v)a list of institutions for which students in attendance at the institution are eligible for the increased maximum Federal Pell Grant under paragraph (5)(B)(ii) and the amount of such increase..
 4.Contracts and cooperative agreementsSection 456 of the Higher Education Act of 1965 (20 U.S.C. 1087f) is amended by adding at the end the following:
 (c)Contracts and cooperative agreements for delinquency and default prevention and for
 default rehabilitationThe Secretary may enter into contracts or cooperative agreements for— (1)statewide or institutionally based programs for the prevention of Federal student loan delinquency and default at institutions of higher education that—
 (A)have a high cohort default rate as defined under section 435(m); or (B)serve large numbers or percentages of student loan borrowers who have a risk factor associated with higher default rates on Federal student loans under this title, such as coming from a low-income family, being a first generation postsecondary education student, not having a secondary school diploma, or having previously defaulted on, and rehabilitated, a loan made under this title; and
 (2)increasing the number of borrowers who successfully rehabilitate defaulted loans.. 5.Financial responsibilitySection 498(c)(1) of the Higher Education Act of 1965 (20 U.S.C. 1099c(c)(1)) is amended by striking subparagraph (C) and inserting the following:
 (C)to meet all of its financial obligations, including institutional risk-sharing payments, refunds of institutional charges, and repayments to the Secretary for liabilities and debts incurred in programs administered by the Secretary..
 6.General accountability office studiesNot later than 12 months after the date of enactment of the Protect Student Borrowers Act of 2019, the Comptroller General of the United States shall report to the Committee on Health, Education, Labor, and Pensions of the Senate and the Committee on Education and Labor of the House of Representatives the results of a study that addresses the following:
 (1)How a repayment rate metric could be used in place of or in conjunction with the cohort default rate for institutional eligibility and risk-sharing.
 (2)The implications of using a cohort repayment rate versus other types of repayment rate. (3)The considerations that should be taken into account before transitioning from the current cohort default rate metric to a repayment rate metric.
 (4)The impact on risk-sharing payments and institutional eligibility if the cohort default rate were based on 5 years instead of 3 years.


text:
1.9.2014
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 C 292/13
 Anmodning om præjudiciel afgørelse indgivet af Curtea de Apel Alba Iulia (Rumænien) den 26. maj 2014 — Eugenia Florescu m.fl. mod Casa Judeţeană de Pensii Sibiu m.fl.
 (Sag C-258/14)
 2014/C 292/18
 Processprog: rumænsk
 Den forelæggende ret
 Curtea de Apel Alba Iulia
 Parter i hovedsagen
 Sagsøger: Ioan Poiană, Cosmina Diaconu (i egenskab af arving til Mircea Bădilă), Anca Vidrighin (i egenskab af arving til Mircea Bădilă) og Eugenia Elena Bădilă (i egenskab af arving til Mircea Bădilă)
 Sagsøgt: Casa Judeţeană de Pensii Sibiu, Casa Națională de Pensii și alte Drepturi de Asigurări Sociale, Ministerul Muncii, Familiei și Protecției Sociale, Statul român prin Ministerul Finanțelor Publice og Ministerul Finanțelor Publice prin D.G.F.P. Sibiu
 Præjudicielle spørgsmål
 1)
 Kan et memorandum såsom Aftalememorandum mellem Det Europæiske Fællesskab og Rumænien af 23. juni 2009, offentliggjort i Monitorul Oficial al României den 1. juli 2009, nr. 455, anses for at være en retsakt, en beslutning, en meddelelse osv., som ifølge Domstolens praksis (dom af 3.2.1976, 59/75, Flavia Manghera, og af 20.3.1997, C-57/95, Frankrig mod Kommissionen) har juridisk værdi og kan fortolkes af Den Europæiske Unions Domstol?
 2)
 I bekræftende fald, skal Aftalememorandum mellem Det Europæiske Fællesskab og Rumænien af 23. juni 2009, offentliggjort i Monitorul Oficial al României den 1. juli 2009, nr. 455, da fortolkes således, at Europa-Kommissionen — med henblik på at afbøde konsekvenserne af finanskrisen gennem reduktion af personaleomkostningerne — lovligt må pålægge vedtagelsen af en national lov, som fratager en person retten til bidragspligtig pension, der er optjent gennem mere end 30 år, og som er fastlagt lovligt og oppebåret inden lovens indførelse, fordi personen oppebærer løn for en anden aktivitet udøvet i kraft af en anden arbejdskontrakt end den, ifølge hvilken personen er pensioneret?
 3)
 Skal Aftalememorandum mellem Det Europæiske Fællesskab og Rumænien af 23. juni 2009 fortolkes således, at Europa-Kommissionen — med henblik på at afbøde konsekvenserne af finanskrisen — lovligt må pålægge vedtagelsen af en national lov, hvorefter en person fuldstændigt og tidsubegrænset fratages retten til bidragspligtig pension, der er optjent gennem mere end 30 år, og som er fastlagt lovligt og oppebåret inden lovens indførelse, fordi personen oppebærer løn for en anden aktivitet udøvet i kraft af en anden arbejdskontrakt end den, ifølge hvilken personen er pensioneret?
 4)
 Skal memorandummet in integrum, og især punkt 5, litra d), om omorganisering og forbedring af den offentlige forvaltnings effektivitet, fortolkes således, at Europa-Kommissionen — med henblik på at afbøde konsekvenserne af finanskrisen — lovligt har pålagt vedtagelsen af en national lov, hvorefter pensionerede offentlige funktionærer ikke må kumulere pension med løn?
 5)
 Kan artikel 17, 20, 21 og 47 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, artikel 6 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), artikel 110 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), retssikkerhedsprincippet som fastlagt i EU-retten og Den Europæiske Unions Domstols praksis fortolkes således, at de er til hinder for en bestemmelse, såsom artikel 21, stk. 2, i lov nr. 554/2004, ifølge hvilken alene nationale retsafgørelser på forvaltningsrettens område kan genoptages i tilfælde af tilsidesættelse af princippet om EU-rettens forrang, hvorimod nationale retsafgørelser på andre områder (det civil-, straffe- og handelsretlige område) i tilfælde af tilsidesættelse af samme princip om EU-rettens forrang ikke kan genoptages?
 6)
 Er artikel 6 TEU til hinder for en lovgivning i en medlemsstat, hvorefter udbetaling af pension til retsembedsmænd fastlagt på grundlag af deres indbetalinger gennem mere end 30 års ansættelse inden for retsvæsenet er betinget af ophøret af deres arbejdskontrakt som universitetslærer i jura?
 7)
 Er artikel 6 TEU, artikel 17, stk. 1, i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og Den Europæiske Unions Domstols praksis til hinder for bestemmelser, som fratager den berettigede retten til pension, selv om denne pension er fastlagt på grundlag af indbetalinger gennem mere end 30 år, mens retsembedsmændene for deres aktivitet som universitetslærer særskilt har indbetalt og fortsat indbetaler til pension?
 8)
 Er artikel 6 TEU, bestemmelserne i artikel 2, stk. 2, litra b), i direktiv 2000/78 (1) om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse og Den Europæiske Unions Domstols praksis til hinder for en dom afsagt af forfatningsdomstolen i en medlemsstat, som — i forbindelse med vurdering af, om en lov er forenelig med forfatningen — fastslår, at alene personer udnævnt i kraft af et mandat har ret til at kumulere pension med løn, hvorimod denne ret ikke tilkendes retsembedsmænd, der således ikke må oppebære pension fastlagt på grundlag af individuelle indbetalinger gennem mere end 30 år, fordi de sidstnævnte har fortsat deres undervisningsaktivitet som universitetslærer i jura?
 9)
 Er artikel 6 TEU og Den Europæiske Unions Domstols praksis til hinder for bestemmelser, hvorefter udbetaling af retsembedsmændenes pension fastlagt på grundlag af indbetalinger gennem mere end 30 år er tidsubegrænset betinget af ophøret som universitetslærer?
 10)
 Er artikel 6 TEU og Den Europæiske Unions Domstols praksis til hinder for bestemmelser, som påvirker den rimelige balance mellem beskyttelse af personers ejendom og det almene hensyn, idet kun en bestemt kategori af personer tvinges til at miste retten til retsembedsmændenes pension, fordi de er ansat som universitetslærere?
 (1) Rådets direktiv 2000/78/EF af 27.11.2000 om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv (EFT L 303, s. 16).


type: wikipedia

text:
Ascher Oszkár (Budapest, 1897. augusztus 20. – Budapest, 1965. október 25.) Kossuth-díjas magyar színész, előadóművész, színészpedagógus, színházigazgató, kiváló művész.
 Életpályája
 Ascher Mózes (1865–1942) magánhivatalnok és Frőschel Paulina (1869–1929) fia. Műszaki pályára készült, a József Műegyetem elvégzése után, 1923-tól mérnökként dolgozott az egyik budapesti gépgyárban. Azonban már egyetemi évei idején színészetet tanult Ódry Árpád magánnövendékeként. 1921-től tartott önálló esteket, 1926–28-ban a Teréz körúti Színpadon, Nagy Endre kabaréjában, 1931-ben pedig a Képeskönyv Kabaréban lépett színpadra versmondással. 1927-ben átvette a nyomdai- és építőmunkások szavalókórusának igazgatását is. 1933–1939 között az Országos Színészegyesület színészképző iskolájának tanára, közben 1938-ban fellépett a Városi Színházban is.
 1944-ben munkaszolgálatos lett, majd szabadulása után, 1945-ben a belépett a Pódium Kabaré tagjai közé, majd 1947–1949 között a társulat igazgatója volt. Közben a Magyar Rádió rendezője is volt. 1946–47-ben a Művészben, 1949-ben a Belvárosi Színházban is kapott szerepeket. 1950–51-ben az Úttörő művésze volt, 1951-ben a Faluszínházhoz szerződött, amelynek 1957-től haláláig igazgatója is volt.
 1957–59 között az Irodalmi Színpadon önálló esteket tartott, 1959-ben a Bartók Teremben is játszott. 1946–1950 között a Színház- és Filmművészeti Főiskolán tanított beszédművelést.
 Beszédtanára Szamosi Lajos hangpedagógus volt, aki speciális módszerével feljavította hangját és beszédét a másfél éves együttműködés nagy hatást gyakorolt rá. Ascher Oszkár az 1964-ben kiadott Minden versek titkai című emlékiratában részletesen leírta, hogy mit tanult Szamositól.
 Színészként elsősorban groteszk karaktereivel aratott sikert, míg önálló estjeivel és irodalmi műsoraival, versértelmezéseivel a patetikusságtól és deklamálástól mentes színészi stílus megteremtésében játszott fontos szerepet.
 Tagja volt a lengyel–magyar kapcsolatok ápolását célul tűző, elsősorban irodalommal foglalkozó Magyar Mickiewicz Társaságnak.
 Felesége Balázs Gabriella Mária volt.
 Fiai Ascher Tamás rendező, 2006-tól 2014-ig a Színház- és Filmművészeti Egyetem rektora és Ascher Zoltán.
 Színpadi szerepeiből
 A Színházi adattárban regisztrált bemutatóinak száma: színész-54 rendező-3.
 Színdarabok
 Hypokritos (Jean Giraudoux: Trójában nem lesz háború)
 Írnok (Jean Anouilh: Euridiké)
 Mr. Willerspoon (Joseph Kesselring: Arzén és levendula)
 Roger inas (Agatha Christie: Tíz kicsi néger)
 11. számú esküdt (Reginald Rose: Tizenkét dühös ember)
 Jégeső gróf (Gáli József: Erős János)
 Ahunbajev kapitány (Valentin Katajev: Az ezred fia)
 Öregecske (Babay József: Három szegény szabólegény)
 Müller (Szergej Mihalkov: Haza akarok menni)
 Horvai (Mándi Éva: Hétköznapok hősei)
 Karinthy Frigyes: Így írtok ti
 Krutyickij (Alekszandr Osztrovszkij: Karrier)
 Irodalmi Színpad
 Önálló estjei
 Ascher Oszkár Karinthy-estje (1957)
 Ascher Oszkár előadóestje (1958)
 Rendezései
 Viktor Tyipot: Nyugtalan boldogság
 Nagy Lajos: Tanyai történet
 Főbb művei
 Beszédművészet (1937)
 Láthatatlan színház (Mányai Lajossal és Simon Zsuzsával, 1941)
 A versmondás művészete és a színpadi beszéd (1953)
 Kis szavalókönyv (1956)
 Tiszta szívvel. Szép versek szavalókönyve; szerk. Ascher Oszkár, Réz Pál; Móra, Budapest, 1957
 Előadóművész különpróba; Móra, Budapest, 1960 (Úttörő különpróbafüzetek)
 Minden versek titkai. Életrajzi regény; Szépirodalmi, Budapest, 1964
 Filmszerepei
 Teljes gőzzel (1951)
 Rokonok (1954)
 Budapesti tavasz (1955)
 Ünnepi vacsora (1956)
 Hannibál tanár úr (1956)
 Keserű igazság (1956)
 Éjfélkor (1957)
 Micsoda éjszaka (1958)
 Don Juan legutolsó kalandja (1958)
 Felfelé a lejtőn (1959)
 Álmatlan évek (1959)
 Szerelem csütörtök (1959)
 Pár lépés a határ (1959)
 A megfelelő ember (1960)
 Merénylet (1960)
 Mindenki ártatlan? (1961)
 Isten őszi csillaga (1963)
 Meztelen diplomata (1963)
 Igen (1964)
 Új Gilgames (1964)
 A helység kalapácsa (1965) - tévéjáték
 Irodalom
 Horváth Ferenc: Mosoly a pont után. Ascher Oszkár emlékére (Új Írás, 1966. 1. sz.)
 Szécsi Ferenc: Költők tolmácsa (Film Színház Muzsika, 1966. 29. sz.)
 Emlékezete
 Ma egy budapesti amatőr színház viseli nevét.
 Molnár Gál Péter megemlékezése születésének 100. évfordulóján.
 Jegyzetek
 Források
 Színészkönyvtár - Ascher Oszkár
 További információk
 Magyar színészek
 Magyar egyetemi, főiskolai oktatók
 Magyar beszédtanárok
 Magyar színészpedagógusok
 Színigazgatók
 Az OMIKE Művészakció résztvevői
 Kossuth-díjasok
 Zsidó származású magyarok
 Munkaszolgálatosok
 1897-ben született személyek
 1965-ben elhunyt személyek
 A Magyar Népköztársaság Kiváló Művésze díjasok
 Budapesten született személyek


text:
10.3.2001 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 79/9
 BESCHLUSS DES GERICHTSHOFES BESCHLUSS DES GERICHTSHOFES
 (Dritte Kammer)
 (Vierte Kammer)
 vom 5. Oktober 2000
 in der Rechtssache C-3/98 (Vorabentscheidungsersuchen
 des Hof van Beroep Gent): Strafverfahren gegen Dany vom 6. Oktober 2000
 Schacht u. a. (1)
 (Artikel 104 § 3 der Verfahrensordnung — Frage, die mit in der Rechtssache C-49/99 P: Associazione Nazionale
 einer Frage übereinstimmt, über die der Gerichtshof bereits Bieticoltori (ANB) u. a. gegen Rat der Europäischen
 entschieden hat) Union (1)
 (2001/C 79/16)
 („Rechtsmittel — Beihilfen für Zuckerrübenerzeuger —
 (Verfahrenssprache: Niederländisch) Aufhebung Landwirtschaftsjahr 2001/2002 — Offensicht-
 lich unzulässiges und unbegründetes Rechtsmittel“)
 In der Rechtssache C-3/98 betreffend ein dem Gerichtshof
 nach Artikel 177 EG-Vertrag (jetzt Artikel 234 EG) vom Hof
 van Beroep Gent (Belgien) in dem bei ihm anhängigen
 Strafverfahren gegen Dany Schacht u. a. vorgelegtes Ersuchen (2001/C 79/17)
 um Vorabentscheidung über die Auslegung der Artikel 1
 Buchstabe a Ziffer i und 14a Nummer 1 Buchstabe a der
 Verordnung (EWG) Nr. 1408/71 des Rates vom 14. Juni 1971
 zur Anwendung der Systeme der sozialen Sicherheit auf
 Arbeitnehmer und Selbständige sowie deren Familienangehöri- (Verfahrenssprache: Italienisch)
 ge, die innerhalb der Gemeinschaft zu- und abwandern, in
 ihrer durch die Verordnung (EWG) Nr. 2001/83 des Rates
 vom 2. Juni 1983 (ABl. L 230, S. 6) und danach durch die In der Rechtssachen C-49/99 P, Associazione Nazionale Bieti-
 Verordnung (EWG) Nr. 3811/86 des Rates vom 11. Dezember coltori (ANB) mit Sitz in Rom (Italien), Francesco Coccia,
 1986 (ABl. L 355, S. 5) geänderten und aktualisierten Fassung wohnhaft in Manfredonia (Italien), und Vincenzo Di Giovine,
 hat der Gerichtshof (Dritte Kammer) unter Mitwirkung des wohnhaft in Lucera (Italien) (Prozessbevolmächtigte: Rechts-
 Kammerpräsidenten J. C. Moitinho de Almeida (Berichterstat- anwälte L. F. Paolucci und G. P. Galletti, Bologna; Zustellungs-
 ter) sowie der Richter C. Gulmann und J.-P. Puissochet — anschrift: Kanzlei des Rechtsanwalts A. Kronshagen, 22, rue
 Generalanwalt: S. Alber; Kanzler: R. Grass — am 5. Oktober Marie-AdéIaïde, Luxemburg), betreffend ein Rechtsmittel gegen
 2000 einen Beschluss mit folgendem Tenor erlassen: den Beschluss des Gerichts erster Instanz der Europäischen,
 Gemeinschaften (Vierte erweiterte Kammer) vom 8. Dezember
 1. Der Begriff Arbeit in Artikel 14a Nummer 1 Buchstabe a der 1998 in der Rechtssache T-38/98 (ANB u. a./Rat, SIg. 1998,
 Verordnung (EWG) Nr. 1408/71 des Rates vom 14. Juni II-4191) wegen Aufhebung dieses Beschlusses, anderer Verfah-
 1971 zur Anwendung der Systeme der sozialen Sicherheit auf rensbeteiligter: Rat der Europäischen Union (Bevollmächtigte:
 Arbeitnehmer und Selbständige sowie deren Familienangehöri- J. Carbery und I. Dı́ez Parra), hat der Gerichtshof (Vierte
 ge, die innerhalb der Gemeinschaft zu- und abwandern, in ihrer Kammer) unter Mitwirkung des Kammerpräsidenten
 durch die Verordnung (EWG) Nr. 2001/83 des Rates vom D. A. O. Edward sowie der Richter P. J. G. Kapteyn (Berichter-
 2. Juni 1983 und danach durch die Verordnung (EWG) statter) und A. La Pergola — Generalanwalt: G. Cosmas;
 Nr. 3811/86 des Rates vom 11. Dezember 1986 geänderten Kanzler: R. Grass am 6. Oktober 2000 einen Beschluss mit
 und aktualisierten Fassung erfasst jede — im Lohn- oder folgendem Tenor erlassen:
 Gehaltsverhältnis oder selbständig erbrachte — Arbeitsleistung.
 2. Die gemäß Artikel 11a der Verordnung (EWG) Nr. 574/72
 des Rates vom 21. März 1972 über die Durchführung der 1. Das Rechtsmittel wird zurückgewiesen.
 Verordnung Nr. 1408/71 in ihrer durch die Verordnung
 Nr. 2001/83 und danach durch die Verordnung Nr. 3811/86
 2. Die Associazione Nazionale Bieticoltori, Francesco Coccia und
 geänderten und aktualisierten Fassung ausgestellte E-101-
 Vincenzo Di Giovine tragen die Kosten des Verfahrens.
 Bescheinigung bindet, solange sie nicht zurückgezogen oder für
 ungültig erklärt worden ist, den zuständigen Träger des
 Mitgliedstaats, in den sich der Selbständige zur Ausführung
 einer Arbeit begibt, wie auch die Person, die Leistungen dieses
 (1) ABl. C 100 vom 10.4.1999.
 Selbständigen in Anspruch nimmt.
 (1) ABl. C 72 vom 7.3.1998.


text:
Ċiniż
 Il-Liebru Ċiniż magħruf xjentifikament bħala Lepus sinensis huwa speċi ta' mammiferu plaċentat tal-familja Leporidae (leporidu) fl-ordni Lagomorpha (lagomorfu) li jinsab mifrux ma' 3 pajjiżi fil-kontinent ta' l-Asja (Ċina, Tajwan il-gżira provinċa taċ-Ċina u Vjetnam).
 Klassifikazzjoni
 Dan il-liebru huwa l-unika speċi li qiegħda klassifikata fis-sottoġeneru Sinolagus u l-ispeċi maqsuma fi 3 sottospeċijiet.
 Ordni Lagomorpha
 Familja Leporidae
 Sottofamilja Leporinae
 Tribù Leporini
 Ġeneru Lepus
 Sottoġeneru Sinolagus
 Liebru Ċiniż Lepus sinensis
 Sottospeċi
 Lepus sinensis formosus (Thomas, 1908)
 Lepus sinensis sinensis (Gray, 1832)
 Lepus sinensis yuenshanensis (Shih, 1930)
 Referenzi
 Hoffmann, Robert S.; Andrew T. Smith (November 16, 2005). Wilson, D. E., and Reeder, D. M. (eds): Mammal Species of the World, 3rd edition, Johns Hopkins University Press. ISBN 0-801-88221-4.
 Lagomorph Specialist Group (1996).Lepus sinensis. 2006 IUCN Red List of Threatened Species.
 The Paleobiology Database.
 Tassonomija tal-Mammiferi.


text:
 |
 52013PC0611
 Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo iš dalies keičiamos 2002 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 91/2003 dėl geležinkelių transporto statistikos nuostatos dėl krovinių, keleivių ir eismo įvykių duomenų rinkimo /* COM/2013/0611 final - 2013/0297 (COD) */
 AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS
 Pagrindinis Europos Sąjungos transporto politikos tikslas –
 sukurti vidaus rinką nustatant bendras politikos kryptis , kad
 būtų skatinamas aukštas konkurencingumo lygis, o ekonominė
 veikla vystytųsi suderintai, subalansuotai ir tvariai. Norint atgaivinti
 geležinkelio sektorių labai svarbu sukurti tikrą vidaus rinką,
 padėsiančią krovininio ir keleivinio geležinkelio paslaugoms
 tapti konkurencingesnėmis ir patrauklesnėmis ir labiau įtraukti
 jas į įvairiarūšio vežimo sektorių.
 2011 m. Europos Komisija priėmė
 planą (baltąją knygą „Bendros Europos transporto
 erdvės kūrimo planas. Konkurencingos efektyviu išteklių
 naudojimu grindžiamos transporto sistemos kūrimas“), kuriame pateikta 40
 konkrečių iniciatyvų, kaip per ateinantį dešimtmetį
 sukurti konkurencingą transporto sistemą, padidinsiančią
 judumą, panaikinsiančią dideles svarbiausių
 sričių kliūtis ir paskatinsiančią augimą ir užimtumą.
 Kartu šie pasiūlymai padės pasiekti, kad Europa būtų mažiau
 priklausoma nuo importuojamos naftos, o transporto priemonių išmetamo
 anglies dioksido kiekis iki 2050 m. sumažėtų 60 proc.
 Baltojoje knygoje teigiama, kad norint sukurti bendrą Europos transporto
 erdvę, būtina sukurti bendrą Europos geležinkelių
 erdvę, o tai galima padaryti galutinai liberalizavus šią rinką
 ir suteikus Europos geležinkelių agentūrai daugiau funkcijų
 užtikrinant geležinkelių saugumą, visų pirma vykdyti
 nacionalinių saugumo priemonių priežiūrą ir palaipsniui jas
 derinti.
 Kadangi Komisija deda vis didesnes pastangas
 grįsti politiką faktiniais įrodymais, be to, reikia stebėti
 Baltojoje knygoje nustatytų tikslų pažangą, tampa vis svarbiau
 turėti išsamius ir savalaikius geležinkelių transporto statistinius
 duomenis.
 Eurostato geležinkelių transporto statistika daugiausia grindžiama
 2002 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB)
 Nr. 91/2003, Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1192/2003 ir Komisijos
 reglamentu (EB) Nr. 332/2007. Šie reglamentai taikomi keleivių ir krovinių
 vežimui geležinkeliais ir geležinkelių saugumui.
 Komisijai reikia krovinių ir keleivių vežimo geležinkeliais
 statistikos, kad ji galėtų stebėti ir plėtoti bendrą
 transporto politiką.
 Išsamūs statistiniai krovinių ir
 keleivių vežimo geležinkeliais duomenys ir informacija apie įvairiarūšiškumą
 būtini norint stebėti 2011 m. Komisijos baltojoje knygoje
 nustatytus tikslus.
 Supaprastintuose krovinių ir
 keleivių duomenyse pateikiami tik suvestiniai rodikliai (pervežtų
 krovinių kiekis (iš viso) pagal krovinių rūšį ir
 pervežtų keleivių skaičius (iš viso)). Šie
 duomenys nesmulkinami, pvz., pagal įlaipinimo / pakrovimo
 šalį ar išlaipinimo / iškrovimo šalį, įvairiarūšio
 transporto vienetuose pervežtus krovinius, vežimo rūšį ar transporto
 vieneto rūšį, pervežtus krovinius pagal pavojingų krovinių
 kategoriją, pakrautų ir pervežtų įvairiarūšio
 transporto vienetų skaičių pagal vežimo rūšį ir
 transporto vieneto rūšį.
 ES transporto politikoje pirmenybė teikiama eismo įvykių
 problemai ir kitam nepageidaujamam transporto poveikiui: spūstims, taršai,
 triukšmui ir išmetamam CO2. Todėl tapo svarbu rinkti ir skleisti visų
 transporto rūšių (kelių, geležinkelių, vidaus vandens
 kelių, jūros ir oro) eismo įvykių, žuvusiųjų,
 sunkių sužeidimų ir žalos aplinkai (pasklidus vežamiems pavojingiems
 kroviniams) duomenis.
 Geležinkelių eismo įvykių duomenys iki šiol buvo renkami
 pagal Reglamentą (EB) Nr. 91/2003 dėl geležinkelių
 transporto statistikos, be to, juos renka Europos geležinkelių
 agentūra (EGA) pagal Direktyvos 2009/149/EB geležinkelių saugumo
 statistinių duomenų priedą.
 Laikantis reikalavimo, kad oficialioji
 statistika turėtų būti aktuali, t. y. ji turėtų
 tenkinti esamus ir galimus naudotojų poreikius, pasiūlyme
 peržiūrimas galiojantis teisinis pagrindas ir dar labiau supaprastinami
 duomenų teikimo reikalavimai.
 Pasiūlymu taip pat deramai atsižvelgiama į būtinybę
 naudotojų poreikius derinti su našta respondentams ir nacionalinėms
 statistikos institucijoms.
 Techniniai pagal Europos teisės aktus dėl geležinkelių
 transporto statistikos renkamų duomenų aspektai ir duomenų
 sklaidos politika buvo išnagrinėti Europos lygmeniu, kad būtų
 galima pasiūlyti techninių sprendimų, kuriais būtų kuo
 labiau supaprastinama įvairi statistikos rengimo veikla, o galutinis
 rezultatas atitiktų esamus ir būsimus naudotojų poreikius.
 Tad šiuo pasiūlymu siekiama keisti
 Reglamento (EB) Nr. 91/2003 nuostatas, kad esama geležinkelių
 transporto Europos statistikos teisinė sistema būtų atnaujinta,
 supaprastinta, optimizuota ir suderinta su naujomis institucinėmis
 aplinkybėmis.
 2. KONSULTACIJŲ SU
 SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
 2010 m. pradžioje Geležinkelių transporto statistikos darbo
 grupei buvo pavesta išnagrinėti galiojančios duomenų rinkimo ir
 sklaidos politikos, nustatytos Europos teisės aktuose dėl
 geležinkelių transporto statistikos, techninius aspektus. Darbo grupė
 buvo sudaryta iš ekspertų, gerai išmanančių galiojančius
 teisės aktus, nacionalines geležinkelių transporto statistinių
 duomenų rinkimo ir rengimo sistemas ir naujas geležinkelių transporto
 vystymosi tendencijas.
 Darbo grupė parengė pasiūlymą supaprastinti
 Reglamentą (EB) Nr. 91/2003. Priėmus šį pasiūlymą
 valstybėms narėms ir respondentams teks mažesnė našta,
 krovininio ir keleivinio geležinkelių transporto duomenų kokybė
 nesuprastės, o keleivinio geležinkelių transporto duomenys bus
 skleidžiami savalaikiškiau.
 Pasiūlymo techniniai dalykai aptarti su duomenų
 rengėjais ir naudotojais, geležinkelių transporto statistikos darbo
 grupėse ir Transporto statistikos koordinavimo grupėje,
 priklausančioje Europos statistikos sistemai. Taip pat konsultuotasi
 Komisijoje (su Mobilumo ir transporto GD).
 Šis pasiūlymas – išsamių visų suinteresuotųjų
 šalių derybų rezultatas.
 3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
 Siūlomi toliau pateikti pakeitimai.
 (1)
 Keleivių vežimo duomenys
 Reglamento (EB) Nr. 91/2003 dėl
 geležinkelių transporto statistikos C ir D prieduose nustatyta, kad šiuo
 metu šalys turi teikti statistinius metinius keleivių vežimo duomenis
 (išsamias ir (arba) supaprastintas ataskaitas). Keleivių vežimo duomenys
 šiuo metu skleidžiami nevienareikšmiai ir nenuosekliai, nes supaprastintų
 ir išsamių duomenų lentelės gali būti perduodamos laikantis
 skirtingų terminų. Be to, kai kurie keleivių vežimo negalutiniai
 duomenys (C1 ir C2 lentelės) ir neprivalomi duomenys (C1 lentelė, keleivio / kilometrai)
 turi būti pateikti laikantis tų pačių terminų kaip ir
 supaprastinti duomenys – aštuoni mėnesiai po ataskaitinio laikotarpio
 pabaigos.
 Siūloma išbraukti D priedą
 (supaprastintos ataskaitos) ir C priedo negalutinių duomenų C1 ir C2
 lenteles, o galutinių keleivių vežimo duomenų teikimo
 terminą sutrumpinti nuo 14 iki aštuonių mėnesių po
 ataskaitinio laikotarpio pabaigos. Taip duomenys taps prieinami greičiau.
 (2)
 Krovinių vežimo duomenys
 Siekiant nuoseklumo taip pat siūloma
 išbraukti B priedą (supaprastintos ataskaitos).
 (3)
 Naujas priedas
 Kadangi siūloma nebevartoti
 supaprastintų ataskaitų sąvokos, mažiausių, nurodytų
 ribų nesiekiančių įmonių atžvilgiu valstybės
 narės turės pateikti apibendrintą L priedo suvestinių
 rodiklių rodiklį (t. y. iš viso).
 (4)
 Eismo įvykių duomenys
 Kadangi eismo įvykių duomenis taip pat
 renka Europos geležinkelių agentūra, siūloma išbraukti H
 priedą (statistiniai eismo įvykių duomenys).
 (5)
 I priedas
 Kadangi supaprastintų ataskaitų
 sąvoka nebebus vartojama, siūloma išbraukti šį priedą, nes
 jis šiuo metu naudojamas tik patikrinti, kaip supaprastintų ir
 išsamių ataskaitų aprėptis taikoma visai įmonių vežimo
 geležinkeliais veiklai.
 (6)
 Ribos
 Galiojančios ribos nustatytos
 tonkilometrių ir keleivio / kilometrų atžvilgiu, t. y.
 dauginant vežtas tonas / keleivius ir atstumą kilometrais.
 Kai kuriose valstybėse narėse svarbi
 vežimo geležinkeliais veikla vykdoma tik labai nedideliais atstumais,
 todėl siūloma sumažinti tiek keleivių, tiek krovinių
 vežimui taikomas ribas, kad nebūtų prarasta svarbių
 duomenų. Todėl taip pat siūloma taikyti du kartus didesnę
 ribą vežtomis tonomis ir tonkilometriais (kroviniams).
 (7)
 Vežimo tranzitu duomenys
 Siekiant darnumo siūloma, kad gaunant
 duomenis iš administracinių šaltinių būtų naudojama
 geležinkelių važtaraščio informacija (jei yra).
 (8)
 Priėmus 2011 m.
 vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES)
 Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos
 Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės
 mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai[1], Komisija įsipareigojo[2] persvarstyti
 teisėkūros procedūra priimtus aktus, kuriuose dabar yra nuorodos
 į reguliavimo procedūrą su tikrinimu, kad jie būtų
 pritaikyti prie Sutartyje nustatytų kriterijų.
 (9)
 Galiausiai, siūlomais Reglamento (EB)
 Nr. 91/2003 pakeitimais atsižvelgiama į būtiną
 derinimą su Sutartimi dėl Europos Sąjungos veikimo,
 susijusį su deleguotųjų ir įgyvendinimo
 įgaliojimų suteikimu Komisijai . Sutartyje dėl Europos
 Sąjungos veikimo skiriami Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti
 bendro pobūdžio ne teisėkūros procedūra priimamus aktus,
 skirtus neesminėms teisėkūros procedūra priimto akto
 nuostatoms papildyti ar iš dalies pakeisti, kaip nustatyta SESV 290 straipsnio
 1 dalyje (deleguotieji aktai), ir Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti
 vienodas teisiškai privalomų Sąjungos aktų įgyvendinimo
 sąlygas, kaip nustatyta SESV 291 straipsnio 2 dalyje (įgyvendinimo
 aktai).
 4. POVEIKIS BIUDŽETUI
 Pasiūlymas neturi poveikio Sąjungos
 biudžetui.
 5. PAPILDOMA INFORMACIJA
 Priėmus pasiūlymą galiojantys teisės aktai nebus
 panaikinti.
 2013/0297 (COD)
 Pasiūlymas
 EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
 kuriuo iš dalies keičiamos 2002 m.
 gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 91/2003
 dėl geležinkelių transporto statistikos nuostatos dėl
 krovinių, keleivių ir eismo įvykių duomenų rinkimo
 EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
 atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos
 veikimo, ypač į jos 338 straipsnio 1 dalį,
 atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
 teisėkūros procedūra priimamo akto projektą
 perdavus nacionaliniams parlamentams,
 laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,
 kadangi:
 (1) 2002 m. gruodžio
 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 91/2003
 dėl geležinkelių transporto statistikos[3] nustatoma bendra palyginamos
 geležinkelių transporto statistikos rengimo, perdavimo, vertinimo ir
 sklaidos Sąjungoje sistema;
 (2) kad Komisija galėtų
 stebėti ir vystyti bendrą transporto politiką ir su transportu
 susijusius regioninių ir transeuropinių tinklų politikos elementus,
 jai reikia krovinių ir keleivių vežimo geležinkeliais statistikos;
 (3) geležinkelių saugumo
 statistika taip pat būtina, kad Komisija galėtų rengti ir
 stebėti Sąjungos transporto saugumo veiksmus. Europos
 geležinkelių agentūra renka eismo įvykių (bendrų
 saugos rodiklių ir bendrų eismo įvykių išlaidų
 apskaičiavimo) duomenis pagal 2004 m. balandžio 29 d. Europos
 Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/49/EB dėl saugos Bendrijos
 geležinkeliuose statistinių duomenų priedą;
 (4) dauguma valstybių
 narių, kurios perduoda keleivių duomenis Komisijai (Eurostatui) pagal
 Reglamentą (EB) Nr. 91/2003, nuolat teikia tuos pačius duomenis
 tiek laikinų duomenų rinkiniuose, tiek galutinių duomenų
 rinkiniuose;
 (5) naudotojų poreikiai ir
 respondentų našta rengiant Europos statistiką turėtų
 būti subalansuoti;
 (6) Eurostatas geležinkelių
 transporto statistikos darbo grupėse išnagrinėjo techninius pagal
 Sąjungos teisės aktus renkamų geležinkelių statistinių
 duomenų ir sklaidos politikos aspektus, kad būtų galima kuo
 labiau supaprastinti įvairią statistikos rengimo veiklą, o
 galutinis rezultatas atitiktų esamus ir būsimus naudotojų
 poreikius;
 (7) Reglamento (EB)
 Nr. 91/2003 taikymo ataskaitoje Europos Parlamentui ir Tarybai Komisija
 minėjo, kad dėl būsimų pokyčių greičiausiai
 reikės sumažinti šiuo metu pagal tą reglamentą renkamų
 duomenų kiekį arba juos supaprastinti ir kad ketinama sutrumpinti
 geležinkelių keleivių metinių duomenų perdavimo
 laikotarpį;
 (8) Reglamentu (EB) Nr. 91/2003
 Komisija įgaliojama įgyvendinti kai kurias to reglamento nuostatas.
 Įsigaliojus Sutarčiai dėl Europos Sąjungos veikimo
 Komisijai tuo reglamentu suteiktus įgaliojimus reikėtų suderinti
 su Sutarties 290 ir 291 straipsniais;
 (9) norint neatsilikti nuo
 pokyčių valstybėse narėse, tačiau netrukdyti toliau
 suderintai rinkti geležinkelių duomenis Sąjungoje ir išlaikyti
 aukštą valstybių narių perduodamų duomenų kokybę,
 Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai pagal Sutarties
 290 straipsnį priimti teisės aktus dėl apibrėžčių
 ir duomenų teikimo ribų bei priedų turinio pritaikymo ir
 teiktinos informacijos nurodymo;
 (10) ypač svarbu, kad
 atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai
 konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais
 aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų
 tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai
 būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir
 Tarybai;
 (11) Komisija turėtų
 užtikrinti, kad tais deleguotaisiais aktais valstybėms narėms ir
 respondentams nebūtų nustatoma didelė papildoma
 administracinė našta;
 (12) norint užtikrinti vienodas
 Reglamento (EB) Nr. 91/2003 įgyvendinimo sąlygas, Komisijai
 turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai dėl
 informacijos, pateiktinos rezultatų kokybės ir palyginamumo
 ataskaitose, nurodymo. Šiais įgaliojimais turėtų būti
 naudojamasi pagal 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos
 reglamentą (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių
 narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais
 kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai[4];
 (13) konsultuotasi su Europos
 statistikos sistemos komitetu;
 (14) todėl Reglamentas (EB)
 Nr. 91/2003 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,
 PRIĖMĖ ŠĮ
 REGLAMENTĄ:
 1 straipsnis
 Reglamentas (EB) Nr. 91/2003 iš dalies keičiamas taip:
 (1)
 3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
 (a)
 1 dalies 24–30 punktai išbraukiami.
 (b)
 2 dalis pakeičiama taip:
 „2. Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 10
 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais pritaikomos 1 dalyje
 nurodytos techninės apibrėžtys ir nustatomos papildomos
 apibrėžtys, kurių reikia, kad būtų atsižvelgta į
 pokyčius, dėl kurių reikia apibrėžti tam tikrus techninius
 aspektus, siekiant užtikrinti, kad statistika derėtų.“
 (2)
 4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
 (a)
 1 dalies b, d ir h punktai išbraukiami.
 (b)
 2 dalis pakeičiama taip:
 „2. Pagal A ir C priedus valstybės narės
 teikia duomenis dėl įmonių:
 (a)
 kurių bendras pervežtų krovinių
 kiekis yra bent 200 mln. tonkilometrių arba bent 500 000 t;
 (b)
 kurių bendras pervežtų keleivių
 skaičius yra bent 100 mln. keleivio / kilometrų;
 (c)
 nesiekiant šių ribų ataskaitos pagal A ir
 C priedus neprivalomos.“
 (c)
 3 dalis pakeičiama taip:
 „3. Pagal L priedą valstybės narės
 teikia bendruosius 2 dalyje nustatytos ribos nesiekiančių įmonių
 duomenis, jei tie duomenys nepateikti pagal A ir C priedus, kaip nurodyta L
 priede.“
 (d)
 5 dalis pakeičiama taip:
 „5. Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 10
 straipsnį priimti deleguotuosius aktus dėl priedų turinio ir
 ataskaitų teikimo ribų, kaip nustatyta 1 ir 3 dalyse pritaikymo,
 atsižvelgiant į ekonominę ir techninę raidą.“
 (e)
 Straipsnis papildomas 6 dalimi:
 „6. Komisija, naudodamasi pagal šią dalį
 suteiktais įgaliojimais, užtikrina, kad priimtais deleguotaisiais aktais
 valstybėms narėms ir respondentams nebūtų užkraunama
 didelė papildoma administracinė našta.“
 (3)
 5 straipsnio 2 dalies b punktas pakeičiamas
 taip:
 „b) administraciniai duomenys, įskaitant
 reguliavimo institucijų surinktus duomenis, visų pirma
 geležinkelių važtaraščių, jei yra, duomenys;“.
 (4)
 7 straipsnis pakeičiamas taip:
 „7 straipsnis
 Sklaida
 Komisija (Eurostatas) skleidžia A, C, E, F, G ir L
 prieduose nurodytais duomenimis pagrįstą statistiką.“
 (5)
 8 straipsnis papildomas 3 ir 4 dalimis:
 „3. Taikant šį reglamentą perduotiniems
 duomenims taikomi Reglamento (EB) Nr. 223/2009 12 straipsnio 1 dalyje nurodyti
 kokybės kriterijai.
 4. Komisija įgyvendinimo aktais nustato
 standartinių kokybės ataskaitų teikimo sąlygas,
 struktūrą, periodiškumą ir palyginamumo aspektus. Šie
 įgyvendinimo aktai priimami pagal 11 straipsnyje nurodytą
 nagrinėjimo procedūrą.“
 (6)
 9 straipsnis išbraukiamas.
 (7)
 10 straipsnis pakeičiamas taip:
 „10 straipsnis
 Įgaliojimų delegavimas
 1. Įgaliojimai priimti deleguotuosius
 aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.
 2. 3 straipsnio 2 dalyje ir 4 straipsnio 5
 dalyje nurodyti įgaliojimai Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui
 nuo [Leidinių biuras: įrašyti tikslią reglamento, kuriuo iš
 dalies keičiamos nuostatos, įsigaliojimo datą].
 3. Europos Parlamentas arba Taryba gali bet
 kada atšaukti 3 straipsnio 2 dalyje ir 4 straipsnio 5 dalyje nurodytus
 deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų
 atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti
 deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo
 Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę
 jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių
 deleguotųjų aktų galiojimui.
 4. Apie priimtą deleguotąjį
 aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir
 Tarybai.
 5. Pagal 3 straipsnio 2 dalį ir 4
 straipsnio 5 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo
 atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai
 apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia
 prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos
 Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš.
 Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas
 dviem mėnesiais.“
 (8)
 11 straipsnis pakeičiamas taip:
 „11 straipsnis
 Komitetas
 1. Komisijai padeda 2009 m. kovo
 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 223/2009
 dėl Europos statistikos įsteigtas Europos statistikos sistemos
 komitetas. Tai komitetas, kaip nustatyta 2011 m. vasario 16 d.
 Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 182/2011, kuriuo
 nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi
 įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų
 taisyklės ir bendrieji principai.
 2. Kai daroma nuoroda į šią
 dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.“
 (9)
 12 straipsnis išbraukiamas.
 (10)
 B, D, H ir I priedai išbraukiami.
 (11)
 C priedas pakeičiamas, kaip nurodyta šio
 reglamento priede.
 (12)
 Reglamentas papildomas L priedu, kaip nurodyta šio
 reglamento priede.
 2 straipsnis
 Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo
 paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
 Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose
 valstybėse narėse.
 Priimta Briuselyje
 Europos Parlamento vardu Tarybos
 vardu
 Pirmininkas Pirmininkas
 PRIEDAS
 „C PRIEDAS“
 METINIAI KELEIVIŲ VEŽIMO STATISTINIAI DUOMENYS. IŠSAMIOS ATASKAITOS
 Kintamųjų sąrašas ir matavimo vienetai || Vežta keleivių: – keleivių skaičius; – keleivio / kilometrų; Keleivinių traukinių judėjimas: – traukinio / kilometrų.
 Ataskaitinis laikotarpis || Metai
 Dažnis || Kasmet
 Lentelių sąrašas ir kiekvienos lentelės duomenų skirstymas || C3 lentelė: vežta keleivių pagal vežimo rūšį. C4 lentelė: tarptautinis keleivių vežimas pagal įlaipinimo ir išlaipinimo šalis. C5 lentelė: keleivinių traukinių judėjimas.
 Galutinis duomenų perdavimo terminas || Aštuoni mėnesiai po ataskaitinio laikotarpio pabaigos
 Pirmasis ataskaitinis laikotarpis || 2012 m.
 Pastabos || 1. Vežimo rūšis skirstoma taip: – vidaus; – tarptautinis. 2. C3 ir C4 lentelėse valstybės narės pateikia duomenis, įskaitant informaciją apie bilietų pardavimą kitoje nei duomenis teikiančioje šalyje. Ši informacija gali būti gauta tiesiogiai iš kitų šalių nacionalinių institucijų arba pagal tarptautinių mokėjimų už bilietus duomenis.
 „L priedas“
 L.1 lentelė
 KROVINIŲ VEŽIMO VEIKLOS LYGIS
 Kintamųjų sąrašas ir matavimo vienetai || Vežta krovinių: - tonų iš viso - tonkilometrių iš viso Krovininių traukinių judėjimas: - traukinio / kilometrų iš viso.
 Ataskaitinis laikotarpis || Vieni metai
 Dažnis || Kasmet
 Galutinis duomenų perdavimo terminas || Penki mėnesiai po ataskaitinio laikotarpio pabaigos
 Pirmasis ataskaitinis laikotarpis || 201X m.
 Pastabos || Tik įmonėms, kurių bendrasis vežtų krovinių kiekis mažesnis nei 200 mln. tonkilometrių ir 500 000 tonų, neteikiančioms duomenų pagal A priedą (išsamios ataskaitos).
 L.2 lentelė
 KELEIVIŲ VEŽIMO VEIKLOS LYGIS
 Kintamųjų sąrašas ir matavimo vienetai || Vežta keleivių: - tonų iš viso - keleivio / kilometrų iš viso Keleivinių traukinių judėjimas: - traukinio / kilometrų iš viso.
 Ataskaitinis laikotarpis || Vieni metai
 Dažnis || Kasmet
 Galutinis duomenų perdavimo terminas || Aštuoni mėnesiai po ataskaitinio laikotarpio pabaigos
 Pirmasis ataskaitinis laikotarpis || 201X m.
 Pastabos || Tik įmonėms, kurių bendrasis vežtų keleivių skaičius mažesnis nei 100 mln. keleivio / kilometrų, neteikiančioms duomenų pagal C priedą (išsamios ataskaitos).
 [1] OL L 55,
 2011 2 28, p. 13.
 [2] OL L 55, 2011 2 28, p. 19.
 [3] 2002 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir
 Tarybos reglamentas (EB) Nr. 91/2003 dėl geležinkelių transporto
 statistikos, OL L 14, 2003 1 21, p. 1.
 [4] OL L 55, 2011 2 28, p. 13.


text:
 26.1.2015
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 C 26/14
 Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Tribunal Superior de Justicia de la Comunidad Autónoma del País Vasco, Sala de lo Social (Španielsko) 13. novembra 2014 – Administrador de Infraestructuras Ferroviarias (ADIF)/Luis Aira Pascual a iní
 (Vec C-509/14)
 (2015/C 026/18)
 Jazyk konania: španielčina
 Vnútroštátny súd, ktorý podal návrh na začatie prejudiciálneho konania
 Tribunal Superior de Justicia de la Comunidad Autónoma del País Vasco
 Účastníci konania pred vnútroštátnym súdom
 Odvolateľ: Administrador de Infraestructuras Ferroviarias (ADIF)
 Odporcovia v odvolacom konaní: Luis Aira Pascual, Algeposa Terminales Ferroviarios S.L. a FOGASA
 Prejudiciálna otázka
 Bráni článok 1 písm. b) smernice Rady 2001/23/ES (1) z 12. marca 2001 v spojení s článkom 4 ods. 1 tejto smernice takému výkladu španielskych právnych predpisov určených na zabezpečenie jej účinnosti, ktorý vylučuje povinnosť prevziať práva a povinnosti v prípade, ak verejnoprávny podnik, ktorý je poverený poskytovaním služby vyplývajúcej z jeho vlastnej činnosti, ktorá si vyžaduje potrebné hmotné prostriedky, a ktorú uskutočňoval prostredníctvom zákazky, pričom dodávateľovi uložil povinnosť používať tieto prostriedky, ktoré vlastní, sa rozhodne nepredĺžiť platnosť zákazky a priamo prevziať jej uskutočňovanie s využitím vlastných zamestnancov a vylúčením zamestnancov, ktorých zamestnával dodávateľ, takže služba sa naďalej poskytuje s jedinou zmenou, ktorá vyplýva z nahradenia zamestnancov vykonávajúcich túto činnosť a ich podriadenia inému zamestnávateľovi?
 (1) Smernica Rady 2001/23/ES z 12. marca 2001 o aproximácii zákonov členských štátov týkajúcich sa zachovania práv zamestnancov pri prevodoch podnikov, závodov alebo častí podnikov alebo závodov (Ú. v. ES L 82, s. 16; Mim. vyd. 05/004, s. 98).


text:
Kromołów – dzielnica Zawiercia, położona na wschód od centrum miasta, do 1977 roku oddzielna miejscowość (prawa miejskie do 1870 roku).
 Położenie geograficzne
 Kromołów położony w jurze na Wyżynie Krakowsko-Częstochowskiej u źródeł rzeki Warty, z których jedno bije przy samym rynku.
 Nazwa
 Miejscowość ma metrykę średniowieczną i istniała już w XII wieku. Wymieniona w 1193 Cromolau, 1250 Cromolou z kopii z XV i XVI wieku, 1326 Chromow, 1327 Chromolow, 1440 Cromelow, 1454 Cromolowo.
 Nazwa wywodzi się od nazwy osobowej Kromoła.
 Historia
 Osada Kromołów powstała w XII wieku, a pierwszymi właścicielami tych ziem byli Kromołowscy herbu Gryf. Po raz pierwszy wymieniona została w spisanej w języku łacińskim bulli papieża Celestyna III z 1193 roku adresowanej do księcia polskiego Kazimierza Sprawiedliwego, według której karczma znajdująca się w miejscowości „thaberna in Cromolau” należała do klasztoru kanoników regularnych na Piasku we Wrocławiu.
 Kromołów otrzymał prawa miejskie w XIV wieku. Nastąpiło to przed 1388, ale konkretna data nie jest znana ponieważ nie zachował się do czasów dzisiejszych akt lokacyjny. W czasach Jana Długosza klasztor miał w Kromołowie 1 łan ziemi, 1 zagrodnika i prawo patronatu nad kościołem parafialnym, a sam Kromołów był uważany za miasto.
 W 1425 roku miejscowość wymieniona została jako suburbium czyli przedmieście Zawiercia. Właścicielem miasta był wówczas Stanisław Kromołowski, będący również rajcą lelowskim. On i jego syn Stanisław przyczynili się do znacznego ożywienia gospodarczego miasta, kiedy to Kromołów zyskał rangę kupiecką i handlową; po śmierci ojca syn zwrócił się również do króla polskiego Zygmunta I Starego z prośbą o wyrażenie zgody na urządzenie targów w Kromołowie. Król wydał przywilej targowy 24 lutego 1519 roku. Następnie Kromołów przeszedł w ręce Bonerów. W XVI wieku miasto położone było w powiecie lelowskim województwa krakowskiego w Koronie Królestwa Polskiego i było własnością wojewody krakowskiego Mikołaja Firleja. W okresie Reformacji duża część katolików przeszła na kalwinizm, a ok. 1583 kościół był w rękach arian.
 Po unii lubelskiej zawartej w 1569 miejscowość leżała w województwie krakowskim w Rzeczypospolitej Obojga Narodów. W 1629 roku właścicielem miasta był Mikołaj Firlej.
 W XVII i XVIII wieku przebiegał tędy szlak przemarszu wojsk idących na wojnę, tędy przejeżdżał król Jan Kazimierz i jego następca Michał Korybut Wiśniowiecki. U Stanisława Warszyckiego (kolejnego dziedzica Kromołowa) przez dwa miesiące gościła wdowa po Jeremim Wiśniowieckim. W 1651 kościół został zamieniony na zbór ariański. Wspomniany Stanisław w 1699 obwarował Kromołów umocnieniami obronnymi oraz fosą, a także postawił nowy murowany dworek, spełniający rolę fortyfikacji. Wydarzenia z lat 1655-1660 znane jako „potop szwedzki” przyniosły mieszkańcom znaczne straty. Dwa dni załoga odpierała bezskutecznie atak. Miasto zostało spalone. Drugi atak miał miejsce w 1702, kiedy kromołowianie odczuli skutki pobytu w miejscowości oddziału generała Dancera. Przez miejscowość przeciągały również oddziały hetmana Jana Sobieskiego, skierowane przeciw rokoszanom Jana Lubomirskiego. Powtórnie mieli okazję zobaczyć hetmana już jako króla Jana III Sobieskiego, kiedy po odpoczynku we Włodowicach 26 lipca 1683 wiódł swe rycerstwo na odsiecz Wiednia. Z okresu wojen szwedzkich miasto wyszło zubożałe oraz wyludnione, o czym świadczą spisy poborowe dla województwa krakowskiego: 83 rodziny mieszczańskie, 5 zagród chłopskich, 2 młyny i 6 rzemieślników. W 1790 r. miasto zniszczył kolejny pożar.
 Jednym z większych zaszczytów był pochówek w kościele. Nie każdy mógł go dostąpić, tylko najbardziej zasłużeni dla wiary katolickiej. Należał do nich Albert Woysza (prepozyt chełmiński, kanonik płocki i sekretarz króla Władysława IV). Kromołowianie uczestniczyli we wszystkich powstaniach w okresie zaboru rosyjskiego, dlatego za pomoc w sprzyjanie powstańcom odebrano miastu prawa miejskie (1867 – 1870), oznaczało to zarazem straty gospodarcze i finansowe.
 W 1925 roku parafia kromołowska i dekanat zawierciański zostały włączone do diecezji częstochowskiej.
 Podczas II wojny światowej w Kromołowie drukowano tajną gazetkę „Płomień”. W lipcu 1941 r. hitlerowcy postawili na rynku szubienicę, na której stracili 5 osób w odwecie za zabicie niemieckiego żandarma.
 W okresie powojennym miejscowość była siedzibą gromady i liczyła 26 km2 powierzchni. Zamieszkiwało ją 3000 mieszkańców i miała charakter rolniczy. 86% ludności utrzymywało się z produkcji rolnej.
 W latach 1973-1977 miejscowość była siedzibą gminy Kromołów. 1 lutego 1977 wieś Kromołów została włączona do miasta Zawiercie jako jedna z jego dzielnic.
 Gospodarka
 Historycznie Kromołów słynął z tkactwa i sukiennictwa, których tradycje sięgały jeszcze czasów Firlejów i Warszyckich, a także garncarstwa. W 1838 w mieście pracowało 55 tkaczy, 72 sukienników oraz 19 garncarzy. Później powstały niewielkie manufaktury siwego sukna. Około roku 1860 w miejscowości funkcjonowało 12 małych fabryk produkujących tkaniny bawełniane.
 Obiekty zabytkowe i sakralne
 Kościół parafialny z XVI wieku pod wezwaniem św. Mikołaja, rozbudowany w 1867
 Kaplica z 1803 pod wezwaniem św. Jana Nepomucena postawiona nad wypływającym w tym miejscu głównym źródłem Warty. Drugie z głównych źródeł wypływa 300 m dalej w pobliżu szkoły.
 średniowieczny czworoboczny rynek oraz charakterystyczny dla tamtych czasów układ ulic
 Cmentarz żydowski z macewami z XVIII i XIX w.
 Inne zabytkowe cmentarze
 Liczne drewniane domy z końca XIX wieku
 Kapliczki z XIX wieku
 Edukacja
 Już od XV wieku notowano w miejscowości istnienie szkoły parafialnej. W 1422 zanotowano Piotra rektora szkoły kromołowskiej. Kolejne notatki o miejscowych nauczycielach pochodzą z lat 1513, 1529 kiedy wspomniano bakałarza Wojciecha z Bydgoszczy. Kolejny nauczyciel odnotowany został w roku 1539.
 Obecnie na terenie dzielnicy działa Szkoła Podstawowa nr 13 w Zawierciu (ul. Filaretów).
 Sport
 W Kromołowie od 1946 działa klub piłkarski LKS Źródło Kromołów, który w sezonie 2017/2018 rozgrywa swoje mecze w Klasie A, grupa: Sosnowiec. Największym sukcesem klubu, było zajęcie 3. miejsca w IV lidze, grupa: śląska I (2004/2005).
 Zobacz też
 Bzów
 Przypisy
 Bibliografia
 Linki zewnętrzne
 Kromołów w Słowniku historyczno-geograficznym województwa krakowskiego w średniowieczu (online)
 Oficjalna strona internetowa Źródła Kromołów
 Dawne miasta w województwie śląskim
 Kromołów
 Dzielnice i osiedla Zawiercia
 Prywatne miasta Firlejów herbu Lewart
 Prywatne miasta szlacheckie I Rzeczypospolitej (województwo krakowskie)
 Miasta w Polsce lokowane w XIV wieku