type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
C 174/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19.6.1999
 Grunder och huvudargument Sökanden yrkar att förstainstansrätten skall
 Sökandena gör gällande att de är berörda av vissa regler i
 Förenade kungarikets VAT Act 1994 som antagits med — ogiltigförklara kommissionens beslut av den 5 januari
 avseende på ett bemyndigande enligt artikel 4.4 i rådets sjätte 1999 att avslå sökandens klagomål som ingetts med stöd
 direktiv 77/388/EEG, med ändringar (nedan kallat det sjätte av artikel 90.2 i tjänsteföreskrifterna mot tillsättningsmyn-
 mervärdesskattedirektivet), vilket föreskriver bland annat att dighetens beslut att inte bevilja sökanden tillstånd att
 ”varje medlemsstat [kan] anse såsom en enda skattskyldig publicera en skriftlig version av det föredrag som han höll
 sådana personer som är etablerade inom landets territorium den 30 oktober 1997 i Cordoue med temat ”The need for
 och som, trots att de är rättsligt oberoende, är nära förbundna economic fine-tuning at the local and regional level in the
 med varandra genom finansiella, ekonomiska och organisato- Monotary Union of the European Union”,
 riska band”. Inga medlemsstater kan emellertid förbehållslöst
 stödja sig på detta bemyndigande eftersom artikel 4.4 klart — fastställa att sökandens begäran om att få tillstånd att
 uttalar att tillämpningen av artikeln skall ske [m]ed förbehåll publicera föredraget kan prövas i sak och skall bifallas,
 för sådant samråd som föreskrivs i artikel 29. Genom artikel 29
 i det sjätte mervärdesskattedirektivet inrättas en ”rådgivande
 kommitté för mervärdeskatt”. — förplikta svaranden att ersätta rättegångskostnaderna.
 Sökandena är av den uppfattningen att om Förenade kungari-
 ket inte samrått med kommittén, vilket det var skyldigt att
 göra, eller om inget direkt bevis i form av en samrådsrapport, Grunder och huvudargument
 som utarbetats vid den relevante tidpunkten och som har
 tillräckligt bevisvärde, kan läggas fram, är de ovannämnda
 bestämmelserna i Förenade kungariket ogiltiga på den grunden Sökanden uppger att han privat deltog i ett seminarium och
 att de överträder en väsentlig formföreskrift och kan inte att han vid detta tillfälle höll ett föredrag. Han hade begärt och
 tillämpas gentemot sökanden. fått tillstånd av sin överordnade att hålla föredraget sedan han
 presenterat en sammanfattning och utkast med de huvudsakli-
 Sökandena har frågat myndigheterna i Förenade kungariket ga punkter han hade tänkt ta upp. Senare ombads han av
 om närmare upplysningar om samrådet, men förfrågningarna seminariets arrangör att sammanställa en skriftlig version av
 avslogs på den grunden att de ifrågavarande upplysningarna föredraget som skulle finnas med i en publikation som
 inte var offentligt tillgängliga. Sökandena lämnade följaktligen arrangören hade för avsikt att ge ut. Sökandens begäran enligt
 in en begäran om aktinsyn hos kommissionen. Kommissionen artikel 17.2 i tjänsteföreskrifterna om att få tillstånd att
 svarade inte på denna begäran inom en månad från det publicera föredraget i fråga avslogs av den behöriga myndighe-
 den lämnades in eller inom en månad från begäran om ten dels med motiveringen att den åsikt som sökanden gav
 omprövning. uttryck för riskerade att äventyra institutionens intressen
 eftersom den minskade dess manöverutrymme, dels med
 Sökandena gör gällande att kommissionen, genom att inte motiveringen att det förelåg betydande skillnader mellan
 svara inom en månad från det att begäran om omprövning sammanfattningen av föredraget (som hade legat till grund för
 lämnades in, får anses ha avslagit begäran med stöd av beslutet att tillåta honom att hålla föredraget) och den
 artikel 2.4 i beslutet om aktinsyn. Detta avslag är olagligt per omtvistade texten.
 se, men även eftersom det inte har motiverats. Det strider
 således mot artikel 190 i EG-fördraget som är en tvingande
 bestämmelse. Tidsfristen på en månad för varje begäran som Sökanden bestrider denna motivering och anser att kommis-
 nämnts ovan innebär ett krav på nödvändig disciplin, avsett sionen, genom att vägra honom rätt att publicera sin artikel,
 att skydda de rättigheter som sådana personer som sökandena har gjort en uppenbart felaktig bedömning och gjort sig skyldig
 har, som begär att få ta del av handlingar, mot undvikande till maktmissbruk samt åsidosatt principen om berättigade
 svar, genom att kräva att kommissionen vidtar alla nödvändiga förväntningar och omsorgsplikten.
 åtgärder — vilket inbegriper ett genomförande av interna
 samråd och inhämtande av alla nödvändiga samtycken —
 inom tidsfristen och bör betraktas som tvingande och bindande
 i alla avseenden.
 Talan mot Europeiskt centrum för utveckling av yrkesut-
 bildning väckt den 13 april 1999 av Michel Hendrickx
 Talan mot Europeiska gemenskapernas kommission väckt
 den 12 april 1999 av Michael Cwik
 (Mål T-87/99)
 (Mål T-82/99)
 (1999/C 174/24) (1999/C 174/25)
 (Rättegångsspråk: franska)
 (Rättegångsspråk: franska)
 Michael Cwik har den 12 april 1999 väckt talan vid Europeiska
 gemenskapernas förstainstansrätt mot Europeiska gemenska-
 pernas kommission. Sökanden företräds av advocaten Nicolas Michel Hendrickx, bosatt i Ambelokipon, Grekland, har den
 Lhöest, Bryssel , delgivningsadress: fiduciaire Myson SARL, 30, 13 april 1999 väckt talan vid Europeiska gemenskapernas
 rue de Cessange, Luxemburg. förstainstansrätt mot Europeiskt centrum för utveckling av


type: wikipedia

text:
Pierre Cienter Curie (Párizs, 1859. május 15. – Párizs, 1906. április 19.) fizikai Nobel-díjas (1903) francia fizikus, kémikus.
 Élete
 Családja atyai ágon Elzászból származott. Apja tudós orvos volt, bátyja, Jacques Curie pedig fizikus.
 A fiatal Pierre nehezen tűrte az iskolai fegyelmet, ezért eleinte édesapja oktatta, majd magántanárt fogadott mellé. Az érettségit 16 évesen tette le, majd bátyját követve fizikusnak tanult a Sorbonne-on. Még húsz éves sem volt, amikor az egyetem fizika laboratóriumának asszisztense lett; itt érte el első tudományos felfedezéseit.
 Az egyetem elvégzése után sokáig a párizsi L'École de Physique et Chimie tanára volt; kutatásaihoz az intézmény szegényes fizika laboratóriumát használta. 1895 nyarán feleségül vette Maria Skłodowska varsói diáklányt. Ettől kezdve közösen dolgoztak; Curie azt ajánlotta feleségének, hogy doktori disszertációját a frissen felfedezett Becquerel-féle sugárzásról írja.
 Miután feleségével (és Becquerellel) közösen megkapta a Nobel-díjat, kinevezték a Sorbonne tanszékvezetőjévé, de a Francia Akadémia csak 1905-ben választotta tagjai közé. A Becsületrendet visszautasította. A rádium előállítását és gyógyászati alkalmazását feleségével nem voltak hajlandóak szabadalmaztatni, amivel nagy bevételtől estek el.
 Utcai balesetben hunyt el; egy lovaskocsi gázolta halálra, ahogy átment a fején.
 Munkássága
 1880-ban bátyjával felfedezte a piezoelektromosságot.
 A L'École de Physique et Chimie-ben eleinte korábbi munkáját folytatva a kristályok fizikáját tanulmányozta, majd érdeklődése mind inkább a mágnesesség, a mágneses anyagok tulajdonságainak vizsgálata felé fordult. Megállapította, hogy a paramágneses anyagok mágneses szuszceptibilitása hogyan függ a hőmérséklettől — ez a róla elnevezett Curie-törvény. Vizsgálta a ferromágneses anyagok mágnesezését és azt, hogyan változik ezek mágneses momentuma a hőmérséklettel. Felismerte, hogy a ferromágneses rend az adott anyagra jellemző hőmérsékleten — ez a róla elnevezett Curie-pont — felbomlik, és a ferromágneses anyag paramágnesessé alakul. Az általa megfogalmazott tapasztalati törvények elméletét honfitársa, Pierre Weiss alkotta meg. A mágnesességről szerzett ismereteit — kora kísérleti fizikájának csúcsteljesítményeit — doktori értekezésében foglalta össze.
 Elméleti általánosításokkal eljutott a modern fizika egyik sarkkövének számító szimmetriaelv kimondásához. Ez az elv kimondja, hogy az olyan okozatban, ami kettő vagy több ok következménye, csak az a szimmetria marad meg, amelyet mindkét ok tartalmaz. Ez azt jelenti, hogy a szimmetriák lecsökkenthetők.
 Külföldön ünnepelt eredményeit a francia tudományos közélet érdektelen közönnyel fogadta. Mivel Curie nem volt hajlandó megalázkodni, illetve elvtelen alkukba bonyolódni, rendkívüli anyagi nehézségek és méltatlanul mostoha körülmények között kellett dolgoznia feleségével.
 1897-ben egy, a Sorbonne udvarán álló, világítatlan és fűtetlen deszkabódéban (aminek egyetlen felszerelése egy egykori boncasztal volt) kezdték tanulmányozni az urán radioaktivitását. Ennek eredményeként 1898-ban felfedezték a polóniumot, majd a rádiumot is.
 Pierre Curie főként a korpuszkuláris sugárzások hatásait tanulmányozta, beleértve a fény- és vegyi hatásokat is. Vizsgálta, hogyan hatnak a mágneses terek a rádium által kibocsátott sugárzásra, majd bebizonyította, hogy ebben a sugárzásban vannak pozitív és negatív töltésű részecskék is; ezeket később Ernest Rutherford alfa-, illetve béta-sugaraknak nevezte el. A kémiai hatásokat kalorimetriás módszerekkel mutatta ki.
 1903-ban (Ernest Rutherforddal párhuzamosan) asszisztensével, Albert Laborde-dal megmérte, mennyi hőt termel a környezetétől teljesen elszigetelt rádium. Kiderült, hogy 1 g tiszta rádiummal 1,3 g víz hőmérséklete 0-ról 100 °C-ra növelhető. Ez az eredmény nagy nyugtalanságot keltett, mivel úgy tűnt, hogy sérti az energiamegmaradás elvét. Különböző fantasztikus elképzelések után a radioaktivitás energiájának forrását Albert Einstein tisztázta.
 A rádium élettani hatásainak megfigyelésével megteremtette a rádiumkezelés alapjait. Felismerte a radioaktív sugárzás közvetlen károsító hatását is, hosszú távú élettani veszélyeivel azonban nem volt tisztában. Ernest Rutherford, aki feleségével 1903 nyarán látogatta meg Curie-éket, ezt szemléletesen érzékelteti:
 „...tizenegy óra tájt kivonultunk a kertbe, ahol Curie professzor elővett egy részben cink-szulfiddal bevont csövet, amelyben jókora adag oldott rádium volt. Káprázatos fényt árasztott a sötétben:egy nagyszerű nap feledhetetlen lezárása volt.” Eközben jól látta, hogy Curie keze „...a rádiumsugaraktól egészen gyulladt; igen fájdalmas állapotban van”.
 Művei
 Összegyűjtött műveit 1908-ban adták ki.
 Jegyzetek
 Források
 Képek, rövid életrajzi leírás
 A Nobelprize.org hivatalos oldalán
 Fehér György: Curie, Pierre. In: Vészits Ferencné (szerk.): A Nobel-díjasok kislexikona. Gondolat, Budapest, 1974. pp. 139–141.
 További információk
 Két emberpár, négy tudós, három Nobel-díj. Pierre Curie, Marie Sklodowska, Irène Curie, Frédéric Joliot-Curie; vál., ford., bev., utószó Dezső Ervin; Kriterion, Bukarest, 1970 (Téka)
 1859-ben született személyek
 1906-ban elhunyt személyek
 Francia fizikusok
 Francia Nobel-díjasok
 Nobel-díjas fizikusok
 Közúti balesetben elhunyt személyek
 A Francia Természettudományi Akadémia tagjai
 Párizsiak
 A párizsi Panthéonban eltemetett személyek


text:
25.1.2016
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 C 27/64
 Sag anlagt den 26. oktober 2015 — British Aggregates mod Kommissionen
 (Sag T-610/15)
 (2016/C 027/82)
 Processprog: engelsk
 Parter
 Sagsøger: British Aggregates Association (Lanark, Det Forenede Kongerige) (ved advokat L. Van den Hende og solicitor A. White)
 Sagsøgt: Europa-Kommissionen
 Sagsøgerens påstande
 —
 Kommissionens afgørelse af 27. marts 2015 C(2015) 2141 final i statsstøttesag SA.34775 (2013/C) (ex 2012/NN) — afgift på granulater (»Aggregates Levy«) annulleres i henhold til artikel 263 TEUF.
 —
 Europa-Kommissionen tilpligtes at betale sagens omkostninger.
 Søgsmålsgrunde og væsentligste argumenter
 Til støtte for søgsmålet har sagsøgeren fremsat tre anbringender.
 1.
 Første anbringende, hvorved det gøres gældende, at Kommissionen har anlagt et fejlagtigt skøn ved afgørelsen af, at otte fritagelser fra afgiften på granulater i henhold til Finance Act 2001 ikke indebar selektivitet, og derfor ikke udgjorde statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, TEUF, og ved fastlæggelsen af det normale beskatningsprincip for afgiften på granulater og formålet med denne i forbindelse med anvendelsen af selektivitetskriteriet.
 2.
 Andet anbringende, hvorved det gøres gældende, at Kommissionen undlod at foretage en reelt omhyggelig og upartisk undersøgelse af, hvorvidt de otte omhandlede undtagelser indebar selektivitet og dermed udgjorde statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, TEUF.
 3.
 Tredje anbringende, hvorved det gøres gældende, at Kommissionen undlod at give en begrundelse for den anfægtede afgørelse som påkrævet i henhold til artikel 296 TEUF, fordi Kommissionens anvendelse af det normale beskatningsprincip for afgiften på granulater og formålet med denne ved forklaringen af, hvorfor de otte omhandlede undtagelser ikke indebærer selektivitet, er åbenlyst selvmodsigende i den anfægtede afgørelse.


text:
 9.11.2013
 SL
 Uradni list Evropske unije
 C 325/20
 Sodba Splošnega sodišča z dne 16. septembra 2013 – British Telecommunications in BT Pension Scheme Trustees proti Komisiji
 (Združeni zadevi T-226/09 in T-230/09) (1)
 (Državne pomoči - Delna oprostitev plačila prispevkov v pokojninski zaščitni sklad - Odločba o razglasitvi pomoči za nezdružljivo z notranjim trgom - Pojem državna pomoč - Državna sredstva - Prednost - Selektivnost - Oviranje konkurence - Vpliv na trgovino med državami članicami - Enako obravnavanje - Sorazmernost - Zaupanje v pravo - Obveznost obrazložitve - Izvajanje pomoči)
 2013/C 325/33
 Jezik postopka: angleščina
 Stranke
 Tožeči stranki: British Telecommunications (London, Združeno kraljestvo) (zastopniki: G. Robert, M. Newhouse, T. Castorina, solicitors, J. Holmes, barrister, in H. Legge, QC) (zadeva T-226/09); in BT Pension Scheme Trustees Ltd (London) (zastopnika: J. Derenne in A. Müller-Rappard, odvetnika) (zadeva T-230/09)
 Tožena stranka: Evropska komisija (zastopnika: L. Flynn in N. Khan, zastopnika)
 Predmet
 Predlog za razglasitev ničnosti Odločbe Komisije 2009/703/CE z dne 11. februarja 2009 o državni pomoči C 55/07 (ex NN 63/07, CP 106/06), ki jo je izvajalo Združeno kraljestva Velika Britanija in Severna Irska – Poroštvo države za družbo B[ritish T[elecommunications] (UL L 242, str. 21)
 Izrek
 1.
 Tožbi se zavrneta.
 2.
 V zadevi T-226/09 se družbi British Telecommunications plc naloži plačilo stroškov.
 3.
 V zadevi T-230/09 se družbi BT Pension Scheme Trustees Ltd naloži plačilo stroškov.
 (1) UL C 193, 15.8.2009.


type: contracts

text:
 2.7.2020
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea
 L 210/5
 DEĊIŻJONI TAL-KUMITAT KONĠUNT TAŻ-ŻEE Nru 48/2019
 tad-29 ta’ Marzu 2019
 li temenda l-Anness I (Kwistjonijiet veterinarji u fitosanitarji) tal-Ftehim ŻEE [2020/802
 IL-KUMITAT KONĠUNT TAŻ-ŻEE,
 Wara li kkunsidra l-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea (“il-Ftehim ŻEE”), u b’mod partikolari l-Artikolu 98 tiegħu,
 Billi:
 (1)
 Regolament ta’ Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) 2018/1079 tat-30 ta’ Lulju 2018 dwar l-awtorizzazzjoni ta’ preparat ta’ Bacillus subtilis DSM 28343 bħala addittiv fl-għalf għall-qżieqeż miftumin (detentur tal-awtorizzazzjoni Lactosan GmbH & Co. KG) (1)għandu jiġi inkorporat fil-Ftehim taż-ZEE.
 (2)
 Ir-Regolament ta’ Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) 2018/1080 tat-30 ta’ Lulju 2018 li jikkonċerna l-awtorizzazzjoni ta’ preparazzjoni ta’ Bacillus subtilis DSM 29784 bħala addittiv fl-għalf tat-tiġieġ għas-simna u tat-tiġieġ imkabbra għall-bajd (detentur ta’ awtorizzazzjoni Adisseo France SAS) (2)għandu jiġi inkorporat fil-Ftehim ŻEE.
 (3)
 Ir-Regolament ta’ Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) 2018/1081 tat-30 ta’ Lulju 2018 li jikkonċerna l-awtorizzazzjoni tal-preparazzjoni ta’ Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544) bħala addittiv tal-għalf għall-ħnieżer tas-simna (detentur tal-awtorizzazzjoni, Asahi Calpis Wellness Co. Ltd, irrappreżentat minn Asahi Calpis Wellness Co. Ltd Europe Representative Office) (3)għandu jiġi inkorporat fil-Ftehim ŻEE.
 (4)
 Ir-Regolament ta’ Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) 2018/1090 tat-31 ta’ Lulju 2018 li jikkonċerna l-awtorizzazzjoni ta’ preparazzjoni ta’ endo-1,4-beta-ksilanażi u endo-1,3 (4) -beta-glukanażi prodotta minn Komagataella pastoris (CBS 25376) u Komagataella pastoris (CBS 26469) bħala addittiv fl-għalf għat-tiġieġ tas-simna, għat-tiġieġ imrobbija għall-bajd, għad-dundjani għat-tismin, għall-ispeċijiet tat-tjur kollha mrobbija għall-bajd jew għat-tgħammir, għall-qżieqeż miftumin u għall-ispeċijiet minuri tal-porċini (miftumin) (detentur tal-awtorizzazzjoni Kaesler Nutrition GmbH) (4) għandu jiġi inkorporat fil-Ftehim ŻEE.
 (5)
 Din id-Deċiżjoni tikkonċerna l-leġiżlazzjoni dwar l-għalf. Il-leġiżlazzjoni dwar l-għalf ma tapplikax għal-Liechtenstein dment li l-applikazzjoni tal-Ftehim bejn il-Komunità Ewropea u l-Konfederazzjoni Żvizzera dwar il-kummerċ fil-prodotti agrikoli tkun estiża għal-Liechtenstein, kif speċifikat fl-adattamenti settorjali fl-Anness I tal-Ftehim ŻEE. Għaldaqstant, din id-Deċiżjoni ma tapplikax għal-Liechtenstein.
 (6)
 Għaldaqstant, l-Anness I tal-Ftehim ŻEE jenħtieġ li jiġi emendat skont dan,
 ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
 Artikolu 1
 Il-punti li ġejjin jiddaħħlu wara l-punt 263 (ir-Regolament ta’ Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) 2018/1550) tal-Kapitolu II tal-Anness I tal-Ftehim ŻEE:
 ‘264.
 32018 R 1079: Ir-Regolament ta’ Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) 2018/1079 tat-30 ta’ Lulju 2018 dwar l-awtorizzazzjoni ta’ preparat ta’ Bacillus subtilis DSM 28343 bħala addittiv għall-qżieqeż miftumin (detentur tal-awtorizzazzjoni Lactosan GmbH & Co. KG) (ĠU L 194, 31.7.2018, p. 131).
 265.
 32018 R 1080: Ir-Regolament ta’ Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) 2018/1080 tat-30 ta’ Lulju 2018 li jikkonċerna l-awtorizzazzjoni ta’ preparazzjoni ta’ Bacillus subtilis DSM 29784 bħala addittiv fl-għalf għal speċi minuri ta’ pollam għas-simna u tat-tiġieġ imkabbra għall-bajd (detentur ta’ awtorizzazzjoni Adisseo France SAS) (ĠU L 194, 31.7.2018, p. 134).
 266.
 32018 R 1081: Ir-Regolament ta’ Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) 2018/1081 tat-30 ta’ Lulju 2018 li jikkonċerna l-awtorizzazzjoni tal-preparazzjoni ta’ Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544) bħala addittiv tal-għalf għall-ħnieżer tas-simna (detentur tal-awtorizzazzjoni, Asahi Calpis Wellness Co. Ltd, irrappreżentat minn Asahi Calpis Wellness Co. Ltd Europe Representative Office) (ĠU L 194, 31.7.2018, p. 137).
 267.
 32018 R 1090: Ir-Regolament ta’ Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) 2018/1090 tal-31 ta’ Lulju 2018 li jikkonċerna l-awtorizzazzjoni ta’ preparazzjoni ta’ endo-1,4-beta-ksilanażi u endo-1,3 (4) -beta-glukanażi prodotta minn Komagataella pastoris (CBS 25376) u Komagataella pastoris (CBS 26469) bħala addittiv fl-għalf għat-tiġieġ tas-simna, għat-tiġieġ imrobbija għall-bajd, għad-dundjani għat-tismin, għall-ispeċijiet tat-tjur kollha mrobbija għall-bajd jew għat-tgħammir, għall-qżieqeż miftumin u għall-ispeċijiet minuri tal-porċini (miftumin) (detentur tal-awtorizzazzjoni Kaesler Nutrition GmbH) (ĠU L 195, 1.8.2018, p. 23).’
 Artikolu 2
 It-testi tar-Regolamenti ta’ Implimentazzjoni (UE) 2018/1079, (UE) 2018/1080, (UE) 2018/1081 u (UE) 2018/1090 bil-lingwa Iżlandiża u b’dik Norveġiża, li għandhom jiġu ppubblikati fis-Suppliment taż-ŻEE ta’ Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea, għandhom ikunu awtentiċi.
 Artikolu 3
 Din id-Deċiżjoni tidħol fis-seħħ fit-30 ta’ Marzu 2019, bil-kundizzjoni li jkunu saru n-notifiki kollha skont l-Artikolu 103(1) tal-Ftehim ŻEE (*1).
 Artikolu 4
 Din id-Deċiżjoni għandha tiġi ppubblikata fit-Taqsima taż-ŻEE ta’ Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea u fis-Suppliment tiegħu dwar iż-ŻEE.
 Magħmul fi Brussell, id-29 ta’ Marzu 2019.
 Għall-Kumitat Konġunt taż-ŻEE
 Il-President
 Claude MAERTEN
 (1) ĠU L 194, 31.7.2018, p. 131.
 (2) ĠU L 194, 31.7.2018, p. 134.
 (3) ĠU L 194, 31.7.2018, p. 137.
 (4) ĠU L 195, 1.8.2018, p. 23.
 (*1) Ma huwa indikat l-ebda rekwiżit kostituzzjonali.


text:
Ethernet (nazvaný podľa fyzikálneho konceptu éteru ()) je rámcová (z angl. frame-based) technológia počítačových sietí pre lokálne siete (LAN). Dáta sú vysielané v blokoch (rámcoch).
 Ešte pred rokom 2000 sa Ethernet stal dominantnou technológiou pre drôtové alebo káblové lokálne siete a prakticky synonymom pre lokálnu sieť (LAN).
 Dejiny
 Počiatky Ethernetu siahajú do roku 1973, kedy vo výskumnom stredisku PARC (Palo Alto Research Center) firmy Xerox skupina odborníkov okolo Roberta Metcalfa pracovala na vývoji prenosovej technológie vhodnej pre potreby lokálnych počítačových sieti.
 V roku 1976 Metcalfe a jeho asistent David Boggs publikovali článok s názvom Ethernet: Distributed Packet-Switching For Local Computer Networks (Ethernet: Distribuované prepínanie paketov pre lokálne počítačové siete).
 Prvá verzia Ethernetu prilákala pozornosť firiem DEC a Intel a v roku 1979 ďalší vývoj pokračoval v ich spoločnom projekte spolu s firmou Xerox.
 V roku 1980 bola koncepcia Ethernetu predložená spoločnosti IEEE a jej pracovnej skupine IEEE 802.3802.3. Tá ju s drobnými úpravami prevzala a vydala ako svoj štandard.
 Zároveň však vývoj pokračoval aj v stredisku PARC, a v roku 1982 vyústil do novej verzie označovanej ako Ethernet II či DIX Ethernet (Digital-Intel-Xerox), ktorá nie je celkom zhodná s verziou IEEE 802.3.
 Všeobecný opis
 Ethernet je založený na nápade, že počítače v sieti budú posielať správy spôsobom, ktorý pripomína rádio, ale prostredníctvom spoločného kábla alebo kanála, niekedy označovaného ako éter (ether).
 Každý počítač má globálne jedinečnú 48-bitovú MAC adresu, ktorú má každá karta pridelenú od výroby, aby bolo zabezpečené, že všetky systémy v spoločnom Ethernete majú rozdielne adresy. Vďaka dnešnej všadeprítomnosti Ethernetu zabudovali mnohí výrobcovia ethernetové karty priamo do matičných dosiek počítačov.
 Pozorovaním sa zistilo, že zaťaženie prevádzky v sieťach Ethernet má sebepodobné (fraktálne) vlastnosti, čo má dôležité dôsledky v prenosovej technike v telekomunikáciach.
 V závislosti od použitého kábla sa v praxi rozlišujú tri základné druhy Ethernet: hrubý ethernet 10base5, tenký ethernet 10Base2, UTP 10baseT.
 Výhody
 Poskytuje rozsiahly sortiment softvérových a hardvérových produktov pre prepojovanie rôznych počítačových prostredí
 Umožňuje voľbu prenosových médií, ktoré možno v sieti pomerne jednoducho kombinovať
 Prenosová rýchlosť do 100Gb/s
 Dáva možnosť zbernicovej i hviezdicovej topológie
 Ponúka priaznivý pomer cena/výkon
 Je štandardom IEEE 802.3
 Nevýhody
 Výkon siete klesá s rastúcim počtom staníc a vzrastajúcim počtom žiadostí o komunikáciu
 Detekcia kolízií limituje dĺžku segmentu
 Referencie
 Iné projekty
 Externé odkazy
 Ethernet
 Schéma zapojenIA RJ45
 Počítačové siete


text:
 13.9.2012
 PT
 Jornal Oficial da União Europeia
 L 248/37
 DECISÃO DO COMITÉ MISTO DO EEE
 N.o 99/2012
 de 30 de abril de 2012
 que altera o Anexo XXII (Direito das sociedades) do Acordo EEE
 O COMITÉ MISTO DO EEE,
 Tendo em conta o Acordo sobre o Espaço Económico Europeu, com a redação que lhe foi dada pelo Protocolo que adapta o Acordo sobre o Espaço Económico Europeu, a seguir designado por «Acordo», nomeadamente o artigo 98.o,
 Considerando o seguinte:
 (1)
 O Anexo XXII do Acordo foi alterado pela Decisão do Comité Misto do EEE n.o 32/2012, de 10 de fevereiro de 2012 (1).
 (2)
 A Diretiva 2011/35/UE do Parlamento Europeu e do Conselho, de 5 de abril de 2011, relativa à fusão das sociedades anónimas (2), deve ser incorporada no Acordo,
 ADOTOU A PRESENTE DECISÃO:
 Artigo 1.o
 No Anexo XXII do Acordo, o texto do ponto 3 (Diretiva 78/855/CEE do Conselho, de 9 de outubro de 1978) passa a ter a seguinte redação:
 «32011 L 0035: Diretiva 2011/35/UE do Parlamento Europeu e do Conselho, de 5 de abril de 2011, relativa à fusão das sociedades anónimas (JO L 110 de 29.4.2011, p. 1).
 Para efeitos do presente Acordo, as disposições da diretiva são adaptadas da seguinte forma:
 Ao artigo 1.o, n.o 1, é aditado o seguinte:
 —
 Islândia:
 Hlutafélag,
 —
 Liechtenstein:
 die Aktiengesellschaft;
 —
 Noruega:
 allmennaksjeselskap.».
 Artigo 2.o
 Fazem fé os textos da Diretiva 2011/35/UE nas línguas islandesa e norueguesa, que serão publicados no Suplemento EEE do Jornal Oficial da União Europeia.
 Artigo 3.o
 A presente decisão entra em vigor em 1 de maio de 2012, desde que tenham sido efetuadas ao Comité Misto do EEE todas as notificações previstas no artigo 103.o, n.o 1, do Acordo (3).
 Artigo 4.o
 A presente decisão é publicada na Secção EEE e no Suplemento EEE do Jornal Oficial da União Europeia.
 Feito em Bruxelas, em 30 de abril de 2012.
 Pelo Comité Misto do EEE
 O Presidente em exercício
 Gianluca GRIPPA
 (1) JO L 161 de 21.6.2012, p. 39.
 (2) JO L 110 de 29.4.2011, p. 1.
 (3) Não foram indicados requisitos constitucionais.


type: other

text:
⭐Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-3395/2012. számú ügyben
 Download "Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-3395/2012. számú ügyben"
 1 Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-3395/2012. számú ügyben Előadó: Dr. Szajbély Katalin Az eljárás megindítása 2012 márciusában a Magyarországon élő nemzetiségek jogainak védelmét ellátó biztos-helyettes hívta fel a figyelmemet arra, hogy a Pesty Fekete Doboz címen újraindult műsorfolyamának március 7-i adása álláspontja szerint előítéletes, sértő és megalázó a cigányság számára, valamint alkalmas arra, hogy a társadalom egyes tagjaiban növelje az előítéletet a roma nemzetiség tagjai, illetve a mélyszegénységben élő emberek iránt. Az alapvető jogok biztosáról szóló évi CXI. törvény (Ajbt.) 1. (2) bekezdése értelmében tevékenységem során különösen hivatalból indított eljárások lefolytatásával megkülönböztetett figyelmet fordítok a Magyarországon élő nemzetiségek jogainak a védelmére. Az Ajbt. 18. (4) értelmében hivatalból eljárást folytathatok, amely természetes személyek pontosan meg nem határozható, nagyobb csoportját érintő visszásság kivizsgálására vagy egy alapvető jog érvényesülésének átfogó vizsgálatára irányulhat. Tekintettel arra, hogy a cigány-magyar együttélés című műsorszám felvetette az emberi méltósághoz való jognak, valamint a hátrányos megkülönböztetés tilalmának sérelmét, emellett felmerült a demokratikus közvélemény kialakulásához szükséges szabad tájékoztatás feltételeinek sérelme is, hivatalból vizsgálatot indítottam. A vizsgálat eredményes lefolytatása érdekében megkerestem a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának (a továbbiakban: Médiatanács) elnökét valamint a Médiaszolgáltatás-Támogató és Vagyonkezelő Alap (a továbbiakban: MTVA) vezérigazgatóját. A megállapított tényállás 1. A Pesty Fekete Doboz A cigány-magyar együttélés című műsorszámát a Magyar Televízió Nonprofit Zrt. M1 állandó megnevezésű csatornáján, március 7-én, 21 óra 35 perckor, és ismétlésként az M2-es csatornán március 14-én 22 óra 08 perces kezdettel sugározta. A műsorszámmal összefüggésben tájékoztatást kértem a Médiatanács elnökétől valamint az MTVA vezérigazgatójától. A kapott válaszok értelmében mind a Médiatanácshoz, mind az MTVA-hoz érkeztek az adással összefüggésben beadványok civil szervezetek, illetve magánszemélyek részéről. A műsorszámmal kapcsolatos tiltakozás és viták jelentős sajtóérdeklődést váltottak ki. 2. A Médiatanácshoz a műsorszámmal kapcsolatban két beadvány érkezett. Egy civil szervezet március 22-én postára adott beadványában a sajtószabadságról és a médiatartalmak alapvető szabályairól szóló évi CIV. törvény (a továbbiakban: Smtv.) 13. -ában foglalt kiegyensúlyozott tájékoztatás követelményének, a 16. -ában foglalt, az emberi jogok tiszteletben tartása kötelezettségének, valamint a 17. -ában rögzített, a gyűlöletkeltésre alkalmas, valamint kirekesztő médiatartalmak közzétételének tilalma megsértése miatt hatósági eljárás megindítását kezdeményezte a Médiatanácsnál. A Hatóság a beadványt tartalmára tekintettel két iktatószámon kezelte a következő indokok miatt: Az Smtv ára való hivatkozás okán a kifogás kiegyensúlyozottsági kérelemnek minősült, mely kérelem alapján az eljárás megindult. A kérelem alapján indult eljárást a Médiatanács végzésben megszüntette, tekintettel arra a tényre, hogy a műsorszámmal kapcsolatos kérelem előterjesztésére nyitva álló, a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló évi CLXXXV. törvény (a2 továbbiakban: Mttv.) 181. (3) bekezdésében meghatározott tíz napos határidő március 17-én lejárt, így a kérelem elkésettnek minősült. 1 A Médiatanács a beadványnak az Smtv. 16. és 17. -ait érintő kifogását bejelentésnek minősítette.egy másik civil szervezet március 20-án érkezett beadványában a műsor szélsőséges egyoldalúságára és az abban közzétett tájékoztatás kiegyensúlyozatlanságára hivatkozva, majd az Smtv ának (az emberi méltóság tiszteletben tartása valamint a megalázó, kiszolgáltatott helyzetben lévő személyek médiatartalomban történő, öncélú és sérelmes bemutatásának tilalma) megsértése miatt indítványozta hatósági eljárás megindítását. (a kiegyensúlyozottsági indítványt a kérelmező utóbb visszavonta.) A Médiatanács, tekintettel a hozzá érkező bejelentések tartalmára és arra a tényre, hogy a műsorszám tartalma miatt számos közéleti szereplő és magánember adott hangot a műsorszámmal kapcsolatos azon kifogásának, miszerint a műsorszámban elhangzottak alkalmasak a roma kisebbség elleni előítéletek erősítésére, a kisebbséghez tartozó személyek emberi méltóságának, az alapvető emberi jogok megsértésére, március 22-én az Mttv (1) bekezdésében biztosított jogkörében elrendelte a műsorszám hatósági ellenőrzését. A hatósági ellenőrzés eredménye és fentiekben vázolt tartalmú bejelentések alapján a Médiatanács a 925/2012. (V. 23.) számú határozatában úgy döntött, hogy nem indít hatósági eljárást a Médiaszolgáltatóval szemben az emberi méltóság tiszteletben tartására és a kirekesztés, gyűlöletkeltés tilalmára vonatkozó törvényi előírások megsértése miatt. Válaszlevelében a Médiatanács elnöke az alábbiakkal indokolta a határozatot. Az Alkotmánybíróság határozataiban megállapított iránymutatások szerint a hatóságnak azt kell szem előtt tartania vizsgálatakor, hogy a médiaszolgáltató az emberi jogok tiszteletben tartásával működik-e, és az egyes műsorainak témája, jellege, nézőpontja nem sérti-e az emberi jogokban megjelenő alapvető értéket. A médiaszolgáltatónak tevékenysége során fokozottan ügyelni kell arra, hogy egy adott műsorszám által közvetített üzenet szem előtt tartsa, hogy születésénél fogva minden embert megillet a tisztelet és elismerés, azaz az emberi méltóság. A Médiatanács elnöke levelében leszögezte, hogy a műsorszám kapcsán több okból sem állapítható meg az emberi jogok, illetve az emberi méltóság sérelme. A műsor szerkesztési módja elősegítette a műsor által közvetített üzenetnek a közönség részéről történő tényszerű feldolgozását. Az elnök hangsúlyozta, hogy a műsorral kapcsolatosan leszögezhető, hogy annak nem volt célja a téma elfogult, egyoldalú bemutatása, hiszen azokat szólaltatta meg, akik leginkább érintettjei a kérdésnek. A műsorban látottak azt bizonyítják, hogy nem általános, az adott kisebbséget jellemző vélemény kialakítására irányult a műsor, hanem azt erősítette meg, hogy függetlenítve az ember hovatartozásától, minden ember kizárólag tettei alapján kerüljön megítélésre. A Médiatanács elnökének álláspontja szerint igaz ugyan, hogy a műsor elsősorban a roma közösség egy részében tapasztalható problémákra reagált, és szót ejtett romák által elkövetett bűncselekményekről, egyéb elitélendő magatartásformákról, de ez legfeljebb a roma közösség egy részével, egyes tagjaival szemben volt alkalmas a nézők véleményének negatív irányba terelésére. Azaz, megítélése szerint a műsor nem általánosított, nem bélyegzett meg egy teljes társadalmi csoportot, hanem annak egyes elemeiről nyilatkozott. A Médiatanács elnöke levelében hangsúlyozta: a műsorszám azt az üzenetet közvetíti, hogy a probléma nem a romák és nem romák közti együttélés során merül fel, hanem a társadalmi együttélés normáit tiszteletben nem tartó romák, illetőleg mindenki más között húzódik. Ennek alátámasztására azzal érvel, hogy a műsorban szinte kizárólag roma származású embereket szólaltattak meg, akik jellemzően a pozitív mintákat képviselték, így nem állítható,3 hogy a műsor általánosítva azt a képet festette volna, hogy a roma emberek a társadalmi együttélésre alkalmatlan közösséget képeznének. A fentiek alapján a Médiatanács álláspontja szerint jól látható, hogy a műsorszám nem egységesen tünteti fel antiszociális, összeférhetetlen, bűnözői életvitelű közösségként a cigányságot. Megítélése szerint az emberi méltóság sérelméről az ehhez hasonló műsorokban akkor lehetne szó, ha a műsor egy teljes társadalmi csoport (a teljes roma közösség) másodrendűségére, egyenlő emberi méltóságától való megfosztására, annak hiányára vonatkozó tartalommal bírt volna. A válaszban azt is hangsúlyozta, hogy a nézőket nem lehet elzárni a vitás, feszült közéleti kérdésekkel kapcsolatos véleményektől. A dokumentumfilm így a Médiatanács megítélése szerint nem közvetített olyan tartalmat, amely miatt indokolt lehetne a hatósági fellépés a minden embert egyenlő mértékben és módon megillető emberi méltóság intézményes védelme érdekében. Az Smtv. 17. (2) bekezdésében foglalt kirekesztés tilalma vonatkozásában a Médiatanács megállapította, hogy a vizsgált műsorszám az alkalmazott szerkesztési elvek, módszerek felhasználásával nem irányult a roma kisebbség társadalmi normákat elvető csoportként való bemutatására. Álláspontja szerint a műsorban arra is bőven találhatunk példákat, hogy a sztereotip vélemények alapjául szolgáló tényekkel szemben milyen ellentétes minták léteznek a roma kisebbség tagjai között. Ezzel pedig annak elérésében segédkezett, hogy a társadalom egy részében meglévő, az együttélést megnehezítő negatív előítéleteket eloszlassa, a cigány kisebbséget sokszínűnek, problémákkal küzdő, de a békés társadalmi együttélésre alkalmas mintákat is felmutató közösségként mutassa be. Mindezen túl, a Médiatanács megítélése szerint a dokumentumfilm által közvetített üzenet éppen a harmonikus együttélés megteremtésének lehetséges eszközeit igyekezett feltárni, emellett azon példákat bemutatni, ahol ez már meg is valósult, mintaként szolgálva a közösség, illetve az egész társadalom számára. Álláspontja szerint a hatósági fellépés azért sem tekinthető indokoltnak, mert a műsor magát a társadalmi problémát, annak okait igyekezett körüljárni lehetséges megoldásokat keresve, és nem pedig a problémák elmélyítésére alkalmas, a roma kisebbség többségi társadalom általi elszigeteltségének megerősítésére alkalmas tartalmakat közvetített. A Médiatanács elnöke hangsúlyozta, hogy egy adott médiatartalom jogszerűségének megítélésekor különös súlya van annak, ha a tartalom fontos, vitatott közéleti kérdéssel kapcsolatos. Egy ilyen témában született megnyilvánulás az alkotmányos és a hatósági, valamint a bírósági gyakorlat szerint is kevésbé korlátozható, mint más tartalmak. Összességében a Médiatanács megállapította, hogy a műsorszám az emberi méltóság megsértése mellett nemcsak gyűlöletkeltésre, hanem kirekesztésre sem volt alkalmas a roma közösséggel szemben, hiszen eleve nem annak egészét, hanem csak egy részét állította be negatív színben, az elitélendő jelenségeket pedig nem faji alapon ítélte meg, illetve nem a közösség kulturális beállítottságának tudta be (tekintettel a jelentős számban felmutatott pozitív példákra is). Nem vitás, hogy a műsor provokatív, vitára ingerlő volt, többek érzékenységét sérthette, és egy régóta vitatott közéleti-politikai kérdéssel foglalkozott, de a sajtószabadság joga elsősorban éppen az ehhez hasonló vélemények számára biztosít védelmet. Arra a kérdésemre, hogy a műsorszám mennyiben egyeztethető össze a közszolgálati médiaszolgáltatás az Mttv ban kifejtett céljaival, a Médiatanács elnöke azt válaszolta, hogy az Mttv. hatásköri szabályainak megfelelően a közszolgálati médiaszolgáltatók vonatkozásában kizárólag a céloknak alárendelten előírt, konkrét kötelezettség teljesítése kapcsán indítható eljárás, a célok teljesülése tekintetében nem, melynek értelmében, hatáskör4 hiányában hatósági eljárás megindítására nincs törvényes lehetőség. Ez alól kivételt képez az Mttv. 90. (1) bekezdés b) pontja alapján, a Közszolgálati Közalapítvány kuratóriuma által indított eljárás, amely azonban szintén nem egyedi ügyek tekintetében, hanem a közszolgálati célok elérését sértő, vagy veszélyeztető, rendszeresen előforduló, intézményes problémák észlelése alapján történhet. A Médiatanácsnak az Mttv ában rögzített célok teljesülése ellen ható médiatartalmak észlelése esetén hatáskör hiányában nincs lehetősége eljárni. Abban a kérdésben tehát, hogy a Pesty Fekete Doboz érintett adása mennyiben felel meg a közszolgálatiság elvének, a Médiatanács érdemben nem foglalt állást. 3. Az MTVA vezérigazgatója megkeresésemre arról tájékoztatott, hogy a műsorszámmal kapcsolatosan három panasz érkezett az MTVA-hoz: két magánszemély és egy civil szervezet részéről. A megkeresésekre válaszul az MTVA sajtóközleményt tette közzé, amelynek értelmében a Cigány út [ ] nagy vitákat váltott ki, az elismerő szavak mellett több olvasói levél hívta fel a közmédia figyelmét az alkotás nem elég árnyalt látásmódjára. Az MTVA vezetése mérlegelte a véleményeket, s a társadalmi érzékenységre való tekintettel az ismétléstől eltekint. Az MTVA tájékoztatása szerint a műsor a főszereplő sokat emlegetett írására épül, amelyre a műsor alkotói elsősorban olyan roma embereket akartak reagáltatni, akik helyben élnek és feltételezhetően ismerik és megélik az adott településen fennálló problémákat. Bevallottan alkotói koncepció volt, hogy ne szólaltassanak meg sem roma vagy nem roma politikust, vagy ismert jogvédőt sem. A szerkesztői cél az volt, hogy a helyi lakosokat kérdezzék meg és igyekezzenek pozitív példákat is felvonultatni. Az MTVA vezérigazgatója hangsúlyozta, hogy a főszereplő véleménye egy olyan vitán felül új megközelítés, amely a műsor alkotóinak a véleménye alapján megérdemelt annyit, hogy az ország keleti felétől a nyugatiig a helyi roma emberek maguk nyilvánítsanak véleményt róla. Ennek adott helyt a kérdéses műsorszám, amelyet az alkotók nem tudtak és nem is akartak befolyásolni. A panaszokkal ellentétben a műsor alkotói nem gondolták azt, hogy a válaszok homogének lennének. A szereplők egy részénél más-más megoldási alternatíva kap hangsúlyt, másik részük pedig egyszerűen tanácstalan volt. A végeredménytaz alkotók vitaindítónak szánták. Az MTVA vezérigazgatója leírta, hogy a műsor alkotói kifejezetten a roma megszólalóknak szándékoztak prioritást adni, megkeresve azokat a roma embereket is, akik a forgatás előtt nyilvánosan (például az interneten) kritikával illették a főszereplő meglátásait. Ők azonban valamennyien visszautasították a felkérést, amely egy kamerák előtti vitáról szólt volna. Álláspontja szerint a filmmel kapcsolatban megfogalmazott véleményekkel ellentétben sehol, senki sem állítja, hogy a roma emberek kollektíve önhibásak, felelősek, bűnösök vagy bűnözők. Még csak nem is sugallja, hiszen két szereplő is expressis verbis fogalmaz, azaz megjelentek olyan álláspontok is, mely szerint helytelen az általánosító megfogalmazás. Az MTVA megítélése szerint a filmben nincsenek homogén megoldási alternatívák, vélemények vagy előre meghatározott koncepciók. Ezért a kiegyensúlyozatlanság vádja sem áll meg. A filmben csak és kizárólag annak a kisebbségnek a tagjai mondják el a véleményüket, akikről az említett írás szól. A műsor készítői a filmet nagyrészt az ország két, a kérdés szempontjából legproblematikusabb megyéjében, Szabolcs megyében (Uszka) és Borsod megyében (Bőcs, Köröm) forgatták. A helyszínek kiválasztása véletlenszerűen történt, Uszka kivételével, ahol a cél kifejezetten a pozitív példa bemutatása volt. Az MTVA álláspontja szerint a dokumentumfilm pozitív példákat állít közvetlenül is: például az uszkai közösség vagy a főszereplő szüleinek életútja; de álláspontja szerint közvetetten akkor is, amikor a Győztes leszel! című uszkai éneket hosszasan mutatja,5 kimondatlanul is a remélt végkifejletre utalva. A válaszban kitért arra is, hogy a film készítői soha nem állították vagy utaltak arra, hogy a filmben megszólalók a roma társadalom többségének a véleményét képviselik. Minden szereplőtől megkérdezték ugyanakkor, hogy magánemberként milyen megoldási javaslata van a helyben és az országban tapasztalt konfliktusokra. Mindemellett a kisebbséggel kapcsolatos sztereotípiák bemutatását is igyekeztek az alkotók árnyalni: ami a magas gyermeklétszám kérdését illeti, a kiegyensúlyozottság jegyében bemutattak egy családot, ahol tíz gyermeket nevelnek, és kerestek olyat is, ahol csupán kettőt. A vezérigazgató megjegyezte, hogy a műsorszámban feltüntetésre került (headline-okban), hogy a film egyik legfontosabb mondanivalója az, hogy elsősorban munkahelyhez kell a romákat segíteni. A kiegyensúlyozott tájékoztatás követelményével összefüggésben az MTVA vezérigazgatója arról tájékoztatott, hogy a film alkotói a roma közösség tagjait arra kérték, mondják el a véleményüket a többségi társadalommal való együttélés aktuális problémáiról, ezen belül is a főszereplő megközelítéséről. Az MTVA teljesen helyénvalónak tekinti, ha egy műsorsorozaton belül egy-egy műsor egy bizonyos nézőpontot tükröz, egészen addig, amíg a teljes sorozat kiegyensúlyozott, méltányos és alkalmas arra, hogy a néző-hallgató kialakítsa a saját, jól informált álláspontját. Ebben az esetben a szakmai szabályok azt követelik meg, hogy a néző-hallgató mindig tudja, hogy az adott műsorszám csak egy álláspontot jelenít meg, s azt is, hogy mikor természetesen azonosan frekventált idősávban sugározzák a más szempontokat tükröző műsorokat. Az MTVA elnöke kiemelte, hogy ennek a követelménynek megfelelt a műsorszám, különös tekintettel arra, hogy a műsor készítői az adást megelőző és az azt követő interjúkban, beszélgetésekben és kommunikációban is hangsúlyozták, hogy vitaindítónak szánják a műsort. Az a tény, hogy a filmben megszólalók nem osztják a panaszosok meglátását, meggyőződésünk szerint egyáltalán nem jelenti a tájékoztatás kiegyensúlyozatlanságát. A közszolgálatiság követelményével összefüggésben az MTVA hangsúlyozta: megítélése szerint a műsor megfelel az Mttv ában rögzített céloknak és sem az Smtv a szerinti gyűlöletkeltést, sem kirekesztést nem valósít meg. Az érintett alkotmányos jogok és követelmények - a jogállamiság és jogbiztonság követelménye [Alaptörvény B) cikk (1) bekezdés Magyarország független, demokratikus jogállam. ]; - az emberi méltósághoz való jog [Alaptörvény II. cikk Az emberi méltóság sérthetetlen. ]; - a demokratikus közvélemény kialakításához szükséges szabad tájékoztatás feltételeinek biztosítása [Alaptörvény IX. cikk (2) bekezdés: Magyarország elismeri és védi a sajtó szabadságát és sokszínűségét, biztosítja a demokratikus közvélemény kialakulásához szükséges szabad tájékoztatás feltételeit. ] - a hátrányos megkülönböztetés tilalma [Alaptörvény XV. cikk (2) bekezdés: Magyarország az alapvető jogokat mindenkinek bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, fogyatékosság, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül biztosítja. ] Alkalmazott jogszabályok 1) a sajtószabadságról és a médiatartalmak alapvető szabályairól szóló évi CIV.6 törvény (Smtv.); 2) a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló évi CLXXXV. törvény (Mttv.) Az alkalmazott jogszabályok tekintetében utalni szükséges arra, hogy a Médiatanács határozatának kiadását követően módosult az Smtv. emberi méltóság védelmét biztosító 14. -a valamint az emberi jogok védelmét deklaráló Az ügy megítélésére irányadó rendelkezés értelmében a 14. előírta, hogy a médiatartalom-szolgáltatónak az általa közzétett médiatartalmakban, illetve azok készítése során tiszteletben kell tartania az emberi méltóságot. Az utóbb elfogadott módosítás értelmében a médiaszolgáltatónak az általa közzétett médiatartalomban tiszteletben kell tartania az emberi méltóságot. Az emberi jogok értelmében az Smtv. a Médiatanács határozatakor hatályos 16. értelmében a médiatartalom-szolgáltató köteles tiszteletben tartani az alkotmányos rendet, tevékenysége során nem sértheti az emberi jogokat. Az Smtv június 19-től hatályos módosítása értelmében a médiatartalom nem sértheti az alkotmányos rendet. Jelentésemben értelemszerűen a műsorszám közzététele, illetve a Médiatanács határozatának meghozatala időpontjában hatályos rendelkezéseket tekintem irányadónak. Megállapításaim I. A hatáskör tekintetében Az alapvető jogok biztosának feladat- és hatáskörét, valamint ennek ellátásához szükséges vizsgálati jogosultságokat az Ajbt. határozza meg. Az Ajbt. 1. (2) bekezdése értelmében az alapvető jogok biztosa tevékenysége során különösen hivatalból indított eljárások lefolytatásával megkülönböztetett figyelmet fordít az Alaptörvény XXIX. cikkében meghatározott jogoknak (a továbbiakban: a Magyarországon élő nemzetiségek jogai), valamint a leginkább veszélyeztetett társadalmi csoportok jogainak a védelmére. Az Ajbt. 18. (4) bekezdése szerint az alapvető jogok biztosa a hatóságok tevékenysége során felmerült, az alapvető jogokkal kapcsolatos visszásság megszüntetése érdekében hivatalból eljárást folytathat. A hivatalból indított eljárás természetes személyek pontosan meg nem határozható, nagyobb csoportját érintő visszásság kivizsgálására vagy egy alapvető jog érvényesülésének átfogó vizsgálatára irányulhat. A Nemzeti Média és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa az NMHH önálló jogi személyiségű szerveként ellátja az Mttv.-ben előírt médiahatósági feladatokat, az Ajbt. 18. (1) bekezdés a) pontja alapján közigazgatási szervként hatóságnak minősül. Az Ajbt. 18. (1) bekezdése a hatóság kategóriájába sorolja a közszolgáltatást végző szervet is. Az Ajbt. 18. (1) bekezdés l) pontja és a 18. (2) bekezdésének d) pontja alapján az alapvető jogok biztosa által vizsgálható hatóságnak, ezen belül közszolgáltatást végző szervnek minősül függetlenül attól, hogy milyen szervezeti formában működik az állami vagy európai uniós támogatás nyújtásában vagy közvetítésében közreműködő szervezet. A Médiaszolgáltatás-támogató és Vagyonkezelő Alap az Mttv. által létrehozott elkülönített vagyonkezelő- és pénzalap, amelynek fő feladatai az Mttv (1) bekezdésében meghatározott a közszolgálati média- és hírszolgáltatás, a Közszolgálati Közalapítvány, a közösségi médiaszolgáltatások, a közszolgálati médiaszolgáltatók szervezeti átalakításának támogatása; a közszolgálati célú műsorszámok gyártása és támogatása; az elsőként filmszínházban bemutatásra szánt filmalkotások támogatása; az Archívum és egyéb vagyonának7 gondos kezelése és gyarapítása; az ezekhez kapcsolódó egyéb tevékenységek támogatása, illetve elvégzése. Az Alap tehát a fentiek szerint a támogatás nyújtásával összefüggésben közszolgáltatást végző szervnek minősül. A Magyar Televízió Nonprofit Zrt. közfeladatot ellátó szerv, közszolgálati médiaszolgáltató, így közszolgáltatást végző szervnek minősül. Mindezek alapján megállapítottam, hogy a Médiatanács vizsgálatom szempontjából hatóságnak, míg az MTVA és a Magyar Televízió Nonprofit Zrt. közszolgáltatást végző szervnek minősül, amelyekre az ombudsman vizsgálati jogosultsága az Ajbt. hatásköri szabályai értelmében kiterjed. II. Az alkotmányos alapjogok és alapelvek tekintetében 1. Az alapvető jogok biztosa egy adott társadalmi probléma mögött álló összefüggés-rendszer feltárása során autonóm, objektív és neutrális módon, kizárólag alapjogi érvek felsorakoztatásával és összevetésével tesz eleget mandátumának. Az ombudsmani intézmény megalakulása óta az állampolgári jogok országgyűlési biztosa következetesen, zsinórmértékként támaszkodott az Alkotmánybíróság alapvető jogállami garanciákkal és az alapjogok tartalmával kapcsolatos elvi megállapításaira, valamint az ombudsmani jogvédelem speciális vonásainak megfelelően alkalmazta az alapjog-korlátozás alkotmányosságát megítélni hivatott egyes alapjogi teszteket. Magyarország Alaptörvényének és az alapvető jogok biztosáról szóló évi CXI. törvény hatályba lépésével az alapvető jogok biztosaként is követni kívánom a fenti gyakorlatot, így míg az Alkotmánybíróság eltérő álláspontokat nem fogalmaz meg, eljárásom során irányadónak tekintem a testület eddigi megállapításait. Mindezt alátámasztandó, az Alkotmánybíróság a 22/2012. (V. 11.) AB határozatában arra mutatott rá, hogy az előző Alkotmány és az Alaptörvény egyes rendelkezései tartalmi egyezősége esetén éppen nem a korábbi alkotmánybírósági döntésben megjelenő jogelvek átvételét, hanem azok figyelmen kívül hagyását kell indokolni. A jelentés módszertanában egyaránt épít a korábbi, médiaügyekben kikristályosodott alapjogi érvrendszerre, valamint a téma speciális jellege okán támaszkodik a korábbi kisebbségi ombudsman által a nemzetiségi kérdések szociológiai-szociálpszichológiai beágyazottságára tekintettel gyakorta alkalmazott segédtudományokra is. 2. Az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdése alapján Magyarország független, demokratikus jogállam. Az Alkotmánybíróság korábbi töretlen gyakorlata alapján ennek a jogállami minőségnek nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. Az Alkotmánybíróság által gyakran hivatkozott tétel, hogy a jogbiztonság az állam s elsősorban a jogalkotó kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. A jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát. 3 Az Alaptörvény I. cikk (1) bekezdése alapján az ember sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogait tiszteletben kell tartani, védelmük az állam elsőrendű kötelezettsége. Az Alkotmánybíróság már a 11/1992. (III. 5.) AB határozatában kifejtette, hogy a jogállam azáltal valósul meg, hogy az Alkotmány valóban és feltétlenül hatályosul. [ ] Nemcsak a jogszabályoknak és az állami szervek működésének kell szigorúan összhangban lenniük az Alkotmánnyal, hanem az Alkotmány fogalmi kultúrájának és értékrendjének át kell hatnia az egész társadalmat. Ez a jog uralma, ezzel lesz az Alkotmány valóságossá. [ ] Az állami szervek8 számára alkotmányos kötelesség ezen munkálkodni Számos korábbi ombudsmani jelentés leszögezi, hogy az állam alapjogvédelmi kötelezettségének érvényesítése során kiemelt jelentősége van a mindenkori médiahatóságnak. 4 Az emberi jogok, különösen az emberi méltósághoz való kiemelt jelentőségű alkotmányos jog sérelme esetén a hatáskörrel rendelkező médiahatóság köteles a jogállam megvalósításán ez által is munkálkodva a törvényben biztosított hatósági eszközeikkel élni. 3. Az Alaptörvény II. cikke pedig arról rendelkezik, hogy az emberi méltóság sérthetetlen. Minden embernek joga van az élethez és az emberi méltósághoz. Az Alkotmánybíróság az emberi méltósághoz való jogot az ún. általános személyiségi jog egyik megfogalmazásának tekinti. Az általános személyiségi jog anyajog, azaz olyan szubszidiárius alapjog, amelyet mind az Alkotmánybíróság, mind a bíróságok minden esetben felhívhatnak az egyén autonómiájának védelmére, ha az adott tényállásra a konkrét, nevesített alapjogok egyike sem alkalmazható. 5 Az emberi méltósághoz való jog nem puszta erkölcsi értékdeklaráció. Az, hogy az emberi méltóság a jog előtt és felett létező érték, amely a maga teljességében a jog számára hozzáférhetetlen, nem zárja ki azt, hogy ezt az értéket jogok forrásának tekintsük mint a természetjogot követve számos nemzetközi egyezmény és alkotmány teszi, vagy hogy a jog a méltóság tiszteletben tartását és védelmét előírja, avagy hogy egyes aspektusait valóságos joggá formálja - írta Sólyom László a 23/1990. (X. 31.) AB határozathoz fűzött párhuzamos indokolásában. Az emberi méltósághoz való jogból számos komparatív és nem komparatív követelmény ered. Az emberi méltósághoz való jognak két funkciója van. Egyrészt azt fejezi ki, hogy van egy abszolút határ, amelyen sem az állam, sem más emberek kényszerítő hatalma nem terjedhet túl, vagyis az autonómiának, az egyéni önrendelkezésnek egy mindenki más rendelkezése alól kivont magja, amelynél fogva a klasszikus megfogalmazás szerint az ember alany maradhat és nem válik eszközzé vagy tárggyá. [ ] A méltósághoz való jog másik funkciója az egyenlőség biztosítása. A minden ember egyenlő méltósága történelmi vívmánya az egyenlő jogképességet jelentette; azaz a formálisan egyenlő esélyt. [ ] erre a jogra épülhetnek további jogok (pl. az egyenlő méltóság jogképességként instrumentalizálva további jogok szerzésének alapja); de elvenni belőle nem lehet. [ ]Az emberi méltóságban mindenki osztozik, aki ember, függetlenül attól, hogy mennyit valósított meg az emberi lehetőségből és miért annyit. 6 Az egyenlő méltóság alapjoga indokolja és tölti meg tartalommal az Alaptörvény XV. cikk (2) bekezdésében foglalt megkülönböztetés-mentes bánásmódhoz való jogot, amelynek értelmében Magyarország az alapvető jogokat mindenkinek bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, fogyatékosság, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül biztosítja. Az Alkotmánybíróság ma is helytálló megállapítása értelmében A megkülönböztetés tilalma arra vonatkozik, hogy a jognak mindenkit egyenlőként (egyenlő méltóságú személyként) kell kezelnie, azaz az emberi méltóság alapjogán nem eshet csorba.[ ] 7 Nem minden különbségtétel tilos tehát, hanem csupán az emberi méltósághoz való jogot sértő megkülönböztetések 8. A két évtizedes alkotmánybírósági gyakorlat alapján állami szemszögből létezik az alapjogoknak egy objektív intézményvédelmi oldala. Az egyén szubjektív (alanyi) jogának biztosításával, védelmével és érvényesülésével összefüggő tágabb értelemben vett pozitív állami kötelezettségeket összefoglalóan objektív állami intézményvédelmi kötelezettségnek nevezzük. Az objektív intézményvédelmi kötelezettség a negatív és pozitív állami kötelezettségekhez9 képest komplementer jellegű, vagyis feltételezi a szubjektív jog meglétét. Az Alkotmánybíróság töretlen és álláspontom szerint továbbra is irányadó megállapítása szerint az állam részéről garanciális feladatai ellátásához szükséges, hogy az egyes alanyi alapjogok biztosítása mellett az azokkal kapcsolatos értékeket és élethelyzeteket nemcsak önmagukban, az egyes egyedi igényekhez kapcsolódóan védje, hanem a többi alapjoggal összefüggésben kezelje. Az intézményvédelmi kötelezettségnek az AB szerint az alapjogokhoz kapcsolódó értékekre is ki kell terjednie. 9 Az állam és annak szervei tehát alapjogvédelmi kötelezettségük keretében kötelesek annak elősegítésére, hogy általános jelleggel biztosítsák az egyenlő méltóság elvének érvényesülését azon csoportok és tagjaik vonatkozásában is, akik a társadalomban széles körben jellemző előítéletek okán hajlamosak arra, hogy sztereotip gondolkodásminták és előítélet-motivált cselekmények áldozataivá váljanak, ezáltal akadályoztatva vannak abban, hogy életüket egyenlő méltóságú személyként teljesítsék ki. 4. Az előítéletek, a diszkrimináció visszaszorításában fontos szerepe van a tényszerű, világos kommunikációnak, amely a társadalomban jellemző, gyakran sztereotip, előítéleteken alapuló megközelítésmód helyett olyan tények közlésén, összefüggések megvilágításán alapul, amelyek alkalmasak arra, hogy árnyalják a társadalomban mintegy evidenciaként kezelt jelenségeket, összefüggéseket. Az Alkotmánybíróság már az 30/1992. (V. 26.) AB határozatban rámutatott, hogy a véleménynyilvánítás szabadságának kitüntetett szerepe van az alkotmányos alapjogok között, anyajoga többféle szabadságjognak, az ún. kommunikációs alapjogoknak. Ebből eredő külön nevesített jogok a szólás és a sajtószabadság, amely utóbbi felöleli valamennyi médium szabadságát, továbbá az informáltsághoz való jogot, az információk megszerzésének szabadságát. Ez a jogegyüttes teszi lehetővé az egyén megalapozott részvételét a társadalmi és politikai folyamatokban. Történelmi tapasztalat, hogy mindannyiszor, amikor a véleménynyilvánítás szabadságát korlátozták, sérelmet szenvedett a társadalmi igazságosság, az emberi kreativitás, csökkent az emberben rejlő képességek kibontakozásának lehetősége. A káros következmények nem csupán az individuum, hanem a társadalom életében is megmutatkoztak és az emberiség fejlődésének sok szenvedéssel járó zsákutcájához vezettek. Az eszmék, nézetek szabad kifejtése, a mégoly népszerűtlen vagy sajátos elképzelések szabad megnyilvánulása a fejlődni képes és valóban eleven társadalom létezésének alapfeltétele. Az egyéni véleménynyilvánítási szabadság szubjektív joga mellett a demokratikus közvélemény kialakulása feltételeinek és működése fenntartásának biztosítására irányuló állami kötelezettség is e jog részét képezi. A szabad véleménynyilvánításhoz való jog objektív, intézményes oldala nemcsak a sajtószabadságra, oktatási szabadságra stb. vonatkozik, hanem az intézményrendszernek arra az oldalára is, amely a véleménynyilvánítási szabadságot általánosságban a többi védett érték közé illeszti. Ezért a véleménynyilvánítási szabadság alkotmányos határait a jogalkotónak úgy kell meghatároznia, hogy azok a véleményt nyilvánító személy alanyi joga mellett a közvélemény kialakulásának, illetve szabad alakításának a demokrácia szempontjából nélkülözhetetlen érdekét is figyelembe vegyék. Ezzel összhangban az Alkotmánybíróság hangsúlyozta, hogy a sajtó szabadságát arra figyelemmel kell garantálnia az államnak, hogy a sajtó a véleményalkotáshoz szükséges információszerzésnek, a véleménynyilvánításnak és véleményformálásnak kitüntetett fontosságú eszköze. Ahogy a sajtószabadság a véleménynyilvánításhoz való jogból mint anyajogból vezethető le, úgy a véleménynyilvánításhoz való jog kitüntetett volta is annyiban vonatkozik a sajtó szabadságára, amennyiben az a Több megjelenítése
 1. oldal, összesen: 5 oldal Ügyszám: IV/00788/2014 Első irat érkezett: 2014.04.14 Az ügy tárgya: a Kúria Kvk.I.37.441/2014/2. számú végzése elleni alkotmányjogi panasz (politikai reklámfilm közlésének Részletesebben A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának. 1250/2014. (XII.16.) számú HATÁROZATA
 Ügyiratszám: MN/26124-8/2014. Ügyintéző: személyes adat Tárgy: a támogatás közzétételére vonatkozó törvényi rendelkezés megsértése A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának 1250/2014. (XII.16.) Részletesebben a NEMZETI MÉDIA- ÉS HÍRKÖZLÉSI HATÓSÁG MÉDIATANÁCSÁNAK 1331/2011. (X. 5.) számú HATÁROZATA
 A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának 1759/2013. (XII. 11.) számú HATÁROZATA Ügyiratszám: MN/57221-8/2013. Ügyintéző: személyes adat Telefonszám: Személyes adat E-mail: személyes adat Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-8250/2012. számú ügyben
 Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-8250/2012. számú ügyben Előadó: dr. Zemplényi Adrienne Az eljárás megindulása A panaszos azért fordult hivatalomhoz, mivel sérelmezte, hogy a közfoglalkoztatás Részletesebben Médiaszolgáltatás Szabályozás Főosztály Ügyiratszám: 15611-3/2011. A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának. Végzése
 Médiaszolgáltatás Szabályozás Főosztály Ügyiratszám: 15611-3/2011. Pályáztatási és Jogi Osztály Ügyintéző: dr. Szalai Anita Telefon: (06-1) 4577-959 Tárgy: értesítés eljárás megindításáról és hiánypótlásra Részletesebben A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának. 1018/2012. (V.30.) számú V É G Z É S E
 Ügyiratszám: MN/12207-6/2012. Ügyintéző: személyes adat Telefonszám: Személyes adat E-mail: személyes adat Tárgy: eljárás megszüntetése A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának 1018/2012. Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-6261/2012. számú ügyben
 Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-6261/2012. számú ügyben Előadó: dr. Borza Beáta dr. Csikós Tímea A vizsgálat megindítása Az Elek Városban működő Pszichiátriai Betegek Otthonában élő ellátottak Részletesebben Sajtószabadság, médiafelügyelet
 Sajtószabadság, médiafelügyelet A tananyag alapjául szolgáló kutatás a TÁMOP-4.2.4.A/2-11/1-2012-0001 Nemzeti Kiválóság Program című kiemelt projekt keretében zajlott; a projekt az Európai Unió támogatásával, Részletesebben Egyenlő bánásmód és diszkrimináció. A megkülönböztetés- mentességi jog alapfogalmai Uszkiewicz Erik
 Nemzetpolitikai továbbképzés 2014. október 16. A definíció hiánya Dilemma: - a szuverén állam ismeri/dönti el - az identitásválasztás szabadsága Az ET Parlamenti Közgyűlésének 1201 (1993) sz. ajánlása: Részletesebben Javaslat a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa 2011. évi 26. heti ülésszakának napirendjére 2011. június 29.
 Javaslat a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa 2011. évi 26. heti ülésszakának napirendjére 2011. június 29. (szerda) Kezdési időpont: 9.00 óra Helyszín: Médiatanács ülésterem Tájékoztató: Részletesebben Családi Vállalkozások Országos Egyesülete ETIKAI KÓDEX
 Családi Vállalkozások Országos Egyesülete ETIKAI KÓDEX 2014 Tartalomjegyzék Az Etikai Kódex alkalmazási köre... 3 Magatartás az Egyesületben, illetve azon kívül... 3 A jogszabályok betartása... 3 Kapcsolat Részletesebben TÁMOP-2.5.3.A-13/1-2013-0042 PROJEKT
 TÁMOP-2.5.3.A-13/1-2013-0042 PROJEKT Esélyegyenlőségi program III. rész Jogszabályi környezet Nyíregyháza, 2014. február 3-4 Kiskunfélegyháza, 2014. február12-13 Nyíregyháza, 2014. február 17-18 Szeged, Részletesebben Nemzedékeken átívelő foglalkoztatás LIGA Esélyegyenlőségi Tagozat. Alapvető Jogok Biztosa 2012. november 30.
 Nemzedékeken átívelő foglalkoztatás LIGA Esélyegyenlőségi Tagozat Alapvető Jogok Biztosa 2012. november 30. Az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény (Ajbt.) 18. (1) Az alapvető jogok biztosához Részletesebben -------------------------------------------------------------------------------------------------
 S a l g ó t a r j á n M e g y e i J o g ú V á r o s P o l g á r m e s t e r e ------------------------------------------------------------------------------------------------- Ikt.szám: 41.115/2009. Javaslat Részletesebben Érintett jogszabály szövege
 VI. NYÁRI EGYETEM A KÖZÖSSÉGI RÉSZVÉTEL FEJLESZTÉSÉÉRT Szólásszabadság, média, internet Dr. Székely Iván OSA Archivum, BME szekelyi@ceu.hu 2009. július 25. [Tartalomjegyzék helyett] Szólásszabadság Rokonai Részletesebben HATÁROZAT. határozatot.
 Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Hivatal Tartalomfelügyeleti főosztály Ügyiratszám: 4807-1/2011. Tárgy: törvénysértés megállapítása Ügyintéző: személyes adat HATÁROZAT A Nemzeti Média- és Hírközlési Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-2015/2014. számú ügyben (Kapcsolódó ügyek: AJB-2049/2014., AJB-2082/2014., 2198/2014.
 Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-2015/2014. számú ügyben (Kapcsolódó ügyek: AJB-2049/2014., AJB-2082/2014., 2198/2014.) Előadó: dr. Tóth Lívia Az eljárás megindítása Négy, egymástól független, Részletesebben AZ ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET. 915/2009. (IV. 22.) számú HATÁROZATA
 AZ ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET 915/2009. (IV. 22.) számú HATÁROZATA Az Országos Rádió és Televízió Testület (továbbiakban: Testület) a rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény Részletesebben Javaslat a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa 2015. évi 25. heti ülésszakának napirendjére. 2015. június 16. (kedd)
 Javaslat a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa 2015. évi 25. heti ülésszakának napirendjére 2015. június 16. (kedd) Kezdési időpont: 14 óra Helyszín: Médiatanács ülésterem Tájékoztató: A Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-496/2016. számú ügyben
 Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-496/2016. számú ügyben Előadó: dr. Kiss Bernadett dr. Tóth Lívia dr. Borza Beáta dr. Csikós Tímea Az eljárás megindulása A Nemzeti Emberi Jogi Intézmények Részletesebben A NEMZETI MÉDIA- ÉS HÍRKÖZLÉSI HATÓSÁG MÉDIATANÁCSÁNAK. 757/2014. (VII. 30.) sz. HATÁROZATA. megállapította,
 Ügyiratszám: MN/18134-6/2014. Tárgy: kiegyensúlyozottsági kérelem elbírálása Ügyintéző: személyes adat Telefonszám: Személyes adat A NEMZETI MÉDIA- ÉS HÍRKÖZLÉSI HATÓSÁG MÉDIATANÁCSÁNAK 757/2014. (VII. Részletesebben A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának. 773/2012. (IV. 25.) számú VÉGZÉSE
 Ügyiratszám: MN/10492-4/2011. Tárgy: eljárás megszüntetése Ügyintéző: személyes adat A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának 773/2012. (IV. 25.) számú VÉGZÉSE A Nemzeti Média- és Hírközlési Részletesebben A szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai és hazai szemmel
 A CO&CO COMMUNICATION KFT ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERVE CO&CO COMMUNICATION - ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERV - 1.oldal A Co&Co Communication Kft esélyegyenlőségi terve az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról Részletesebben 1. oldal, összesen: 5 oldal
 1. oldal, összesen: 5 oldal Ügyszám: 1039/B/2006 Első irat érkezett: Az ügy tárgya: Előadó Paczolay Péter Dr. alkotmánybíró: Támadott jogi aktus: Határozat száma: 4/2007. (II. 13.) AB határozat ABH oldalszáma: Részletesebben ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERV
 ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERV Elismerve minden embernek azt a jogát, hogy egyenlő méltóságú személyként élhessen, a BZSH Benjamin Óvoda az alábbi esélyegyenlőségi tervet alkotja meg: I. Általános célok, etikai Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-5258/2014. számú ügyben
 Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-5258/2014. számú ügyben Előadó: dr. Kiss Bernadett dr. Tóth Lívia Az eljárás megindulása 2014 őszén Baranya megye intézményi rendszerének alapjogi szempontú Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-1037/2013. számú ügyben
 Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-1037/2013. számú ügyben Előadó: dr. Sárközy István Az eljárás megindulása A panaszos álláspontja szerint Debrecen, Hajó utca szervizútja közlekedési rendjének Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-2383/2014. számú ügyben
 Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-2383/2014. számú ügyben Előadó: dr. Kiss Bernadett dr. Tóth Lívia Az eljárás megindulása 2014 tavaszán átfogó vizsgálatot indítottam, amelynek célja Békés Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-3010/2015. számú ügyben
 Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-3010/2015. számú ügyben Az eljárás megindítása A panaszos szülő Budapesten a Fráter György téren működő Csicsergő Óvoda (a továbbiakban: Óvoda) eljárását sérelmezte. Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-8031/2013. számú ügyben
 Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-8031/2013. számú ügyben Előadó: dr. Varga Éva Csilla Az eljárás megindulása A panaszos bejelentése alapján mivel lakásából nagy értékű ékszerek hiányoztak Részletesebben ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERV
 ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERV A 2010. MÁJUS 31-TŐL 2012. DECEMBER 31-IG TERJEDŐ IDŐSZAKRA Elismerve minden embernek azt a jogát, hogy egyenlő méltóságú személyként élhessen Kisbér Város Önkormányzata az alábbi Részletesebben Ügyiratszám: TA/2925-12/2011 NEMZETI MÉDIA - ÉS HÍRKÖZLÉSI HATÓSÁG MÉDIATANÁCSÁNAK
 Ügyiratszám: TA/2925-12/2011 NEMZETI MÉDIA - ÉS HÍRKÖZLÉSI HATÓSÁG MÉDIATANÁCSÁNAK 499/2011. (IV.14.) számú HATÁROZATA A Nemzeti Média-és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa (továbbiakban: Médiatanács) a Szabó Részletesebben Közoktatás: nem minden megkülönböztetés tilos
 Közoktatás: nem minden megkülönböztetés tilos Az Országgyűlés 2014 decemberében módosította a köznevelési törvényt. A módosítás alapján a kormány rendeletben szabályozhatja az oktatás területén az egyenlő Részletesebben A bírság szankció. A bírság szankció alkalmazásának elvei a médiaigazgatásban. dr. Pap Szilvia. főosztályvezető. 2012. március 13.
 A bírság szankció dr. Pap Szilvia főosztályvezető A bírság szankció alkalmazásának elvei a médiaigazgatásban 2012. március 13. 2 1. A szankció alkalmazásának funkciói OBJEKTÍV FELELŐSSÉG JOGÉRVÉNYESÍTÉS Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-262/2014. számú ügyben
 Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-262/2014. számú ügyben Előadó: dr. Herke Miklós Az eljárás megindítása A panaszos aki jelenleg fehérgyarmati állandó lakos azt kifogásolta, hogy a lakcímnyilvántartásba Részletesebben 2009. évi törvény. a közérdeksérelem veszélyét vagy magvalósulását bejelentő foglalkoztatottak védelméről
 Tervezet! 2009. február 23. 2009. évi törvény a közérdeksérelem veszélyét vagy magvalósulását bejelentő foglalkoztatottak védelméről Az Országgyűlés kinyilvánítva elkötelezettségét a demokratikus, jogállami Részletesebben Nagykálló Város Önkormányzat. 59/2006. (XII.29.) Önk. r e n d e l e t e
 Nagykálló Város Önkormányzat 59/2006. (XII.29.) Önk. r e n d e l e t e az önkormányzat közművelődési feladatairól, a helyi közművelődési tevékenység támogatásáról (a 2/2008. (I.22.) Önk., a 32/2009. (IX.30.) Részletesebben Az ÓBUDAI EGYETEM ESÉLYEGYENLŐSÉGI SZABÁLYZATA
 1. verzió Az Óbudai Egyetem Szervezeti és Működési Szabályzata 1. melléklet Szervezeti és Működési Rend 34. függelék Az ÓBUDAI EGYETEM ESÉLYEGYENLŐSÉGI SZABÁLYZATA BUDAPEST, 2010. január TARTALOMJEGYZÉK Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-1971/2013. számú ügyben (Kapcsolódó ügy: AJB-3046/2013.)
 Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-1971/2013. számú ügyben (Kapcsolódó ügy: AJB-3046/2013.) Előadó: dr. Bódis Cecília Az eljárás megindítása A panaszos akinek panaszához később újabb panaszos Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-2350/2016. számú ügyben
 Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-2350/2016. számú ügyben Előadók: dr. Szabó-Tasi Katalin dr. Borza Beáta dr. Lápossy Attila Az eljárás megindulása A panaszos civil szervezet elnöke a szervezet Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-6514/2013. számú ügyben
 Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-6514/2013. számú ügyben Előadó: dr. Vass Veronika Az eljárás megindítása Egy magánszemély azért fordult Hivatalomhoz, mert a magasabb összegű családi pótlékra Részletesebben A BRÓDY SÁNDOR MEGYEI ÉS VÁROSI KÖNYVTÁR ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERVE
 A BRÓDY SÁNDOR MEGYEI ÉS VÁROSI KÖNYVTÁR ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERVE Készítette: Varga Lászlóné gazdasági igazgatóhelyettes Kiadás időpontja: 2008. január. 10. Elismerve minden embernek azt a jogát, hogy egyenlő Részletesebben Mik azok az alapvető jogok?
 Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-4579/2012 számú ügyben Előadó: dr. Bácskai Krisztina Az eljárás megindulása Az elmúlt hónapokban a szociális gondozók bérezése kapcsán több panaszbeadvány Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-3543/2013 számú ügyben
 Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-3543/2013 számú ügyben Előadó: dr. Magicz András A vizsgálat megindítása 2013. május 2-án az országos nemzetiségi önkormányzatok műhelybeszélgetésen tekintették Részletesebben Cím: 2600 Vác, Rákóczi út 36. weboldal: www.boldogceferinoalapitvany.hu e-mail: eselyreferens@boldogceferinoalapitvany.hu telefon: +36208231404
 Célcsoportjaink közé soroljuk mindazon embereket és csoportokat, akik a hátrányos helyzetükből adódóan, vagy az egyenlő bánásmódban is rögzített védett tulajdonságaik miatt perifériára szorultak. Feladatunknak Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-7605/2013. számú ügyben
 Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-7605/2013. számú ügyben Előadó: dr. Győrffy Zsuzsanna A vizsgálat megindítása A panaszos apa 17 éves gyermeke ügyében kérte a segítségemet. A csatolt dokumentumok Részletesebben A MAGYARORSZÁGI TARTALOMSZOLGÁLTATÓK EGYESÜLETÉNEK TÁRSSZABÁLYOZÁSI MAGATARTÁSI KÓDEXE. Preambulum
 A MAGYARORSZÁGI TARTALOMSZOLGÁLTATÓK EGYESÜLETE ÉS A NEMZETI MÉDIA- ÉS HÍRKÖZLÉSI HATÓSÁG MÉDIATANÁCSA ÁLTAL, MÉDIAIGAZATÁSI FELADAT ELLÁTÁSÁRA 2011. JÚNIUS NAPJÁN KÖTÖTT KÖZIGAZGATÁSI SZERZŐDÉS 1. SZÁMÚ Részletesebben Az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény (a továbbiakban: Ajbt.) 2. (3) bekezdésében biztosított jogkörömnél fogva
 Alkotmánybíróság Ügyszám: Előadó: AJB-2249/2013 dr. Lápossy Attila 1015 Budapest Donáti u. 35-45. Tisztelt Alkotmánybíróság! Az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény (a továbbiakban: Ajbt.) Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-1782/2016. számú ügyben (Előzményi ügy száma: AJB-3440/2015)
 Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-1782/2016. számú ügyben (Előzményi ügy száma: AJB-3440/2015) Az eljárás megindítása A panaszos negyven szülő társa nevében fordult panasszal Hivatalomhoz a Részletesebben 2. Szociálpolitikai alapelvek, technikák és értékek
 2. Szociálpolitikai alapelvek, technikák és értékek A szociálpolitikai alapelvek és technikák arra szolgálnak, hogy szempontrendszert adjanak a szociálpolitikai eszközök, beavatkozási technikák megtervezésekor Részletesebben Javaslat a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa 2013. évi 21. heti ülésszakának napirendjére. 2013. május 22.
 Javaslat a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa 2013. évi 21. heti ülésszakának napirendjére 2013. május 22. (szerda) Kezdési időpont: 9.00 óra Helyszín: Médiatanács ülésterem Tájékoztató: Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-1435/2015. számú ügyben
 Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-1435/2015. számú ügyben Előadók: dr. Bene Beáta dr. Győrffy Zsuzsanna dr. Kozicz Ágnes A vizsgálat megindítása Az ombudsmani jogvédelem szempontjából kulcsfontosságú, Részletesebben Bevezetés... 3 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5
 TARTALOMJEGYZÉK Bevezetés... 3 A jogok generációi...3 A hatalmi ágak elválasztása... 4 Az Alaptörvény és a korábbi Alkotmány kapcsolata... 4 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5 1.1. Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-683/2014. számú ügyben
 Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-683/2014. számú ügyben Előadó: dr. Győrffy Zsuzsanna A vizsgálat megindítása A panaszos édesanya a 2009-ben született gyermekével való kapcsolattartása ügyében Részletesebben Javaslat a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa 2014. évi 51. heti ülésszakának napirendjére. 2014. december 16.
 Kezdési időpont: 13.00 óra Helyszín: Médiatanács ülésterem Javaslat a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa 2014. évi 51. heti ülésszakának napirendjére 2014. december 16. (kedd) Tájékoztató: Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-3636/2012. számú ügyben
 Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-3636/2012. számú ügyben Ügyintéző: dr. Zséger Barbara Az eljárás megindulása Panaszos nagykorú, gondnokság alatt nem álló, autista lányával szemben foganatosított Részletesebben Szendrő Város Önkormányzatának 10/2014.(V.29.) önkormányzati rendelete a közművelődési tevékenység helyi feladatairól
 Szendrő Város Önkormányzatának 10/2014.(V.29.) önkormányzati rendelete a közművelődési tevékenység helyi feladatairól Szendrő Városi Önkormányzat Képviselő-testülete a muzeális intézményekről, a nyilvános Részletesebben A NEMZETI MÉDIA- ÉS HÍRKÖZLÉSI HATÓSÁG MÉDIATANÁCSÁNAK. 2209/2012. (XII. 12.) számú HATÁROZATA
 Ügyiratszám: MC/25365-10/2012. Tárgy: a Hír Televízió Zrt. képviseletében eljáró drszemélyes adat ügyvéd fellebbezésének elbírálása A NEMZETI MÉDIA- ÉS HÍRKÖZLÉSI HATÓSÁG MÉDIATANÁCSÁNAK 2209/2012. (XII. Részletesebben A NEMZETI MÉDIA- ÉS HÍRKÖZLÉSI HATÓSÁG MÉDIATANÁCSÁNAK. 620/2015. (V. 26.) számú HATÁROZATA
 Ügyiratszám: MN/8176-6/2015. Ügyintéző: személyes adat Tárgy: kiegyensúlyozottsági kérelem elbírálása A NEMZETI MÉDIA- ÉS HÍRKÖZLÉSI HATÓSÁG MÉDIATANÁCSÁNAK 620/2015. (V. 26.) számú HATÁROZATA A Nemzeti Részletesebben A rendelet célja. A rendelet hatálya
 Belváros-Lipótváros Önkormányzatának 16/2003. (V.15.) rendelete a 20/2004. (IV.19.) rendelettel és a 15/2008. (III.19.) rendelettel és a 21/2009. (VI. 02.) rendelettel módosított egységes szerkezetbe foglalt Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-537/2013. számú ügyben
 Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-537/2013. számú ügyben Előadó: dr. Tóth Lívia Az eljárás megindítása Egy idősotthont és fogyatékosok otthonait fenntartó nonprofit kft. ügyvezetője fordult Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-7629/2013. számú ügyben
 Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-7629/2013. számú ügyben Előadó: dr. Kovács Anikó Az eljárás megindítása A panaszos a társasházakról szóló 2003. évi CXXXIII. törvénynek a 2010. évi CLXXVII. Részletesebben A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának közleménye
 A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának közleménye Ajánlás a kiskorúak védelmében a lineáris és lekérhető médiaszolgáltatók által alkalmazandó hatékony műszaki megoldásokra I. Az ajánlás Részletesebben Javaslat a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa 2012. évi 4. heti ülésszakának napirendjére 2012. január 25. (szerda)
 Javaslat a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa 202. évi 4. heti ülésszakának napirendjére 202. január 25. (szerda) Kezdési időpont: 9.00 óra Helyszín: Médiatanács ülésterem Tájékoztató: A Részletesebben Alapvető emberi jogok - Ellátott jogi tematika I. - Budapest, 2014. november 27.
 Alapvető emberi jogok - Ellátott jogi tematika I - Budapest, 2014 november 27 Mik azok az alapvető jogok? Az egyének védelmi eszköze az állami intézkedésekkel és mások alapvető jogaival szemben Lásd Alaptörvényben Részletesebben Polgári Jogvédő SZERB KÖZTÁRSASÁG VAJDASÁG AUTONÓM TARTOMÁNY 16-166/11. TARTOMÁNYI OMBUDSMAN Belgrád Iktatószám: 1714 Dátum: 2011.03.16.
 Polgári Jogvédő SZERB KÖZTÁRSASÁG VAJDASÁG AUTONÓM TARTOMÁNY 16-166/11. TARTOMÁNYI OMBUDSMAN Belgrád Iktatószám: 1714 Dátum: 2011.03.16. A Szerb Köztársaság alkotmánya (Az SZK Hivatalos Közlönye, 98/06. Részletesebben 14/2000. (V. 17.) RENDELETE A KÖZMŰVELŐDÉSRŐL EGYSÉGES SZERKEZETBEN
 ÓBUDA-BÉKÁSMEGYER ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐTESTÜLETÉNEK 14/2000. (V. 17.) RENDELETE A KÖZMŰVELŐDÉSRŐL A 49/2006. (XI. 6.), AZ 55/2008. (X. 31.) ÉS A 42/2009. (IX. 30.) RENDELETTEL EGYSÉGES SZERKEZETBEN ÓBUDA-BÉKÁSMEGYER Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-1466/2016. számú ügyben
 Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-1466/2016. számú ügyben Előadó: dr. Zemplényi Adrienne Az eljárás megindítása A panaszos civil szervezet azért fordult a hivatalomhoz, mert sérelmezte, hogy Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t: Kötelezi a szervezőt, hogy fizessen meg az államnak külön felhívásra 10.000 (tízezer) forint eljárási illetéket.
 KÚRIA Knk.IV.37.487/2015/2.szám A Kúria a dr. Tordai Csaba ügyvéd által képviselt szervezőnek (a továbbiakban: szervező), a Nemzeti Választási Bizottság országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozott Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-2741/2015. számú ügyben
 Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-2741/2015. számú ügyben Előadó: dr. Sipos Beáta Az eljárás megindítása A Hivatalomhoz beadvánnyal forduló panaszos azt sérelmezte, hogy felesége elhunyt szüleinek Részletesebben Az EGT/Norvég Civil Támogatási Alap 2013-2016
 Az EGT/Norvég Civil Támogatási Alap 2013-2016 A támogató és a lebonyolítók Forrás EGT és Norvég Finanszírozási Mechanizmus Lebonyolítók Ökotárs Alapítvány Autonómia Alapítvány Demokratikus Jogok Fejlesztéséért Részletesebben T/4787. számú törvényjavaslat. a műsorterjesztés és a digitális átállás szabályairól szóló 2007. évi LXXIV. törvény módosításáról
 MAGYARORSZÁG KORMÁNYA T/4787. számú törvényjavaslat a műsorterjesztés és a digitális átállás szabályairól szóló 2007. évi LXXIV. törvény módosításáról Előadó: Dr. Seszták Miklós nemzeti fejlesztési miniszter Részletesebben ÓBUDA-BÉKÁSMEGYER ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐTESTÜLETÉNEK 14/2000. (V. 17.) RENDELETE A KÖZMŰVELŐDÉSRŐL EGYSÉGES SZERKEZETBEN
 ÓBUDA-BÉKÁSMEGYER ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐTESTÜLETÉNEK 14/2000. (V. 17.) RENDELETE A KÖZMŰVELŐDÉSRŐL A 49/2006. (XI. 6.) 1, AZ 55/2008. (X. 31.) 2, A 42/2009. (IX. 30.) 3 ÉS AZ 56/2012. (XI. 30.) 4 RENDELETTEL Részletesebben Javaslat a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa 2012. évi 16. heti ülésszakának napirendjére. 2012. április 18.
 Javaslat a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa 2012. évi 16. heti ülésszakának napirendjére Kezdési időpont: 9.00 Helyszín: Médiatanács ülésterem 2012. április 18. (szerda) Tájékoztató: A Részletesebben Magyarországi Református Egyház Cigánymissziós Stratégiájának Bemutatása. 2014. Január 30.
 Magyarországi Református Egyház Cigánymissziós Stratégiájának Bemutatása 2014. Január 30. Bemutatkozás A Stratégia alkotás előzményei Felmérés a lelkészek körében: - a kérdőívet 2012. december és 2013. Részletesebben Esélyegyenlőségi terv
 PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT a Willis Magyarország Biztosítási Alkusz és Tanácsadó Kft. Ügyfelei részére Melléklet: Panaszbejelentõ lap Budapest, 2013. április 10. Hatályos: 2013. április 10. Jóváhagyta: Részletesebben KÖZÖS JELENTÉSE. AJB-4992/2014. számú ügyben
 ALAPVETŐ JOGOK BIZTOSÁNAK HIVATALA AZ ENSZ NEMZETI EMBERI JOGI INTÉZMÉNYE NAIH nyilvántartási szám: 40689 Az alapvető jogok biztosa és a Magyarországon élő nemzetiségek jogainak védelmét ellátó biztoshelyettes Részletesebben ORSZÁGOSRÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓTESTÜLET. 2740/2007. (XII.12.) sz. VÉGZÉSE
 ORSZÁGOSRÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓTESTÜLET 2740/2007. (XII.12.) sz. VÉGZÉSE Az Országos Rádió és Televízió Testület (továbbiakban: Testület) az 1996. évi a rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény Részletesebben Miskolczi Bodnár Péter. Fogyasztói szerződések
 Miskolczi Bodnár Péter Fogyasztói szerződések P a t r o c i n i u m - k i a d v á n y B e t h l e n s o r o z a t Károli Gáspár Református Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar Kereskedelmi Jogi és Pénzügyi Részletesebben ALAPVETŐ EMBERI JOGOK - ELLÁTOTT JOGI TEMATIKA I. -
 ALAPVETŐ EMBERI JOGOK - ELLÁTOTT JOGI TEMATIKA I. - Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központ 2015. MÁJUS 14. dr. Kozicz Ágnes Alapvető Jogok Biztosának Hivatala TÁMOP 5.5.7-08/1-2008-0001 Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése Az AJB-4304/2014. számú ügyben
 Az alapvető jogok biztosának Jelentése Az AJB-4304/2014. számú ügyben Előadó: dr. Téglásiné dr. Kovács Júlia Az eljárás megindítása Egy magánszemély beadvánnyal fordult hozzám, melyben az UNIQA Biztosító Részletesebben PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT
 PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT A Biztosítások.hu Biztosítási Alkusz és Tanácsadó Kft. Ügyfelei részére I. BEVEZETÉS A Biztositasok.hu Biztosítási Alkusz és Tanácsadó Kft. (továbbiakban: Alkusz) a tevékenységére, Részletesebben Az Országos Rádió és Televízió Testület. 2156/2009. (XI. 3.) sz. HATÁROZATA
 Az Országos Rádió és Televízió Testület 2156/2009. (XI. 3.) sz. HATÁROZATA Az Országos Rádió és Televízió Testület (a továbbiakban: Testület) a rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény Részletesebben A gyermek jogai. Ez a dokumentum az ENSZ Gyermek Jogairól szóló Egyezményének rendelkezéseit foglalja össze.
 20/1997. (III. 19.) AB határozat A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabályi rendelkezések alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában - dr. Lábady Tamás, Részletesebben Tárgy: kiegyensúlyozottsági kérelem elbírálása. A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának. 745/2015. (VI.16.) számú H A T Á R O Z A T A
 Ügyiratszám: MN/13198-6/2015. Ügyintéző: személyes adat Telefonszám: Személyes adat E-mail: személyes adat Tárgy: kiegyensúlyozottsági kérelem elbírálása A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának Részletesebben Tisztelt Alkotmánybíróság! 1. Az alkotmányjogi panasz elbírálása során irányadó jogszabályok:
 1 Alkotmánybíróság 1015 Budapest Donáti u. 35-45.. Bíróság útján Ügyszám: Tisztelt Alkotmánybíróság! alábbi Az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény 26. (1) bekezdése alapján az a l k o t m Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-8515/2012. számú ügyben
 Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-8515/2012. számú ügyben Előadó: dr. Sárközy István Az eljárás megindulása A panaszos beadványa szerint gépjármű tulajdonjogának megszerzése során téves számlaszámra Részletesebben Roma média-kép a Mónika show és a Joshi Bharat című műsorokban. Pécs, 2012. május 4-5.
 Roma média-kép a Mónika show és a Joshi Bharat című műsorokban Pécs, 2012. május 4-5. A két országos televízión futó délutáni kibeszélő show műsorokkal szemben megfogalmazott kifogások, panaszok : 1. Verbális Részletesebben Átfogó vizsgálat: a Miskolci Önkormányzati Rendészet által koordinált közös ellenőrzési gyakorlat, a helyi lakásrendelet, a Miskolci Önkormányzat lakhatási feltételeket érintő egyéb intézkedései, valamint Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-7657/2013. számú ügyben
 Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-7657/2013. számú ügyben Előadó: dr. Szabó-Tasi Katalin Az eljárás megindulása A panaszos speciális étkezési igényű gyermeke óvodai étkezésének ügyében fordult Részletesebben Gyakorló ápoló képzés 2012.03.26.