text:
 Anunţ juridic important
 |
 42006X1227(03)
 Jurnalul Oficial L 373 , 27/12/2006 p. 0131 - 0266 Jurnalul Oficial L 373 , 27/12/2006 p. 0126 - 0261 Jurnalul Oficial L 373 , 27/12/2006 p. 0139 - 0282 Jurnalul Oficial L 373 , 27/12/2006 p. 0133 - 0282 Jurnalul Oficial L 373 , 27/12/2006 p. 0133 - 0271 Jurnalul Oficial L 373 , 27/12/2006 p. 0137 - 0280 Jurnalul Oficial L 373 , 27/12/2006 p. 0133 - 0265 Jurnalul Oficial L 373 , 27/12/2006 p. 0128 - 0266 Jurnalul Oficial L 373 , 27/12/2006 p. 0130 - 0275 Jurnalul Oficial L 373 , 27/12/2006 p. 0135 - 0275 Jurnalul Oficial L 373 , 27/12/2006 p. 0129 - 0269 Jurnalul Oficial L 373 , 27/12/2006 p. 0135 - 0273 Jurnalul Oficial L 373 , 27/12/2006 p. 0128 - 0265 Jurnalul Oficial L 373 , 27/12/2006 p. 0138 - 0280 Jurnalul Oficial L 373 , 27/12/2006 p. 0140 - 0284 Jurnalul Oficial L 373 , 27/12/2006 p. 0136 - 0279 Jurnalul Oficial L 373 , 27/12/2006 p. 0133 - 0277 Jurnalul Oficial L 373 , 27/12/2006 p. 0130 - 0256 Jurnalul Oficial L 373 , 27/12/2006 p. 0128 - 0262 Jurnalul Oficial L 373 , 27/12/2006 p. 0136 - 0273
 Regulamentul nr. 107 al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) – Dispoziții uniforme privind omologarea vehiculelor din categoriile M2 și M3 în ceea ce privește caracteristicile generale de construcție ale acestoraRevizia 1Include tot textul valabil până la:Seria 01 de amendamente ale regulamentului - Data intrării în vigoare: 12 august 2004Corrigendum 1 – Data intrării în vigoare: 19.10.2004Corrigendum 2 – Data intrării în vigoare: 25.1.20061. DOMENIU DE APLICARE1.1. Prezentul regulament se aplică oricărui vehicul neetajat, cu etaj, rigid sau articulat din categoriile M2 și M3 [1].1.2. Cu toate acestea, cerințele din prezentul regulament nu se aplică următoarelor vehicule:1.2.1. Vehicule proiectate pentru transportul securizat al persoanelor, de exemplu al prizonierilor;1.2.2. Vehicule special proiectate pentru transportul persoanelor rănite sau bolnave (ambulanțe);1.2.3. Vehicule de teren;1.2.4. Vehicule special proiectate pentru transportul elevilor.1.3. Cerințele din prezentul regulament se aplică următoarelor vehicule numai în măsura în care acestea sunt compatibile cu folosirea și funcția prevăzute pentru aceste vehicule:1.3.1. Vehicule proiectate pentru a fi folosite de către poliție, agenți de securitate și forțe armate;1.3.2. Vehicule prevăzute cu scaune destinate exclusiv folosirii în situația în care vehiculul staționează, dar cu o capacitate maximă de 8 persoane (în afara conducătorului auto), atunci când sunt în mișcare. Exemple de astfel de vehicule sunt bibliotecile, bisericile sau spitalele mobile. În astfel de vehicule, locurile pe scaune care sunt destinate pentru a fi folosite atunci când vehiculul este în mișcare trebuie să fie ușor de identificat pentru pasageri.2. DEFINIȚIIÎn sensul prezentului regulament:2.1. "Vehicul" reprezintă orice vehicul din categoriile M2 sau M3 în sensul punctului 1 de mai sus.2.1.1. Pentru vehiculele cu o capacitate de peste 22 de pasageri, în afara conducătorului auto, există trei clase de vehicule:2.1.1.1. "Clasa I": vehicule construite cu zone destinate pasagerilor care călătoresc în picioare, construite astfel încât să permită deplasări frecvente ale pasagerilor.2.1.1.2. "Clasa II": vehicule construite în special pentru transportul pasagerilor așezați pe scaune și proiectate astfel încât să permită transportul pasagerilor în picioare pe culoarul central și/sau într-o zonă mai mică sau egală cu două scaune duble.2.1.1.3. "Clasa III": vehicule construite exclusiv pentru transportul pasagerilor așezați pe scaune.2.1.1.4. Un vehicul poate fi considerat ca aparținând mai multor clase. În asemenea cazuri, acesta poate fi omologat pentru fiecare clasă căreia îi aparține.2.1.2. Pentru vehiculele cu o capacitate de maxim 22 de pasageri, în afara conducătorului auto, există două clase de vehicule:2.1.2.1. "Clasa A": vehicule proiectate să transporte pasageri în picioare; un vehicul din această clasă are scaune și zone pentru pasageri în picioare.2.1.2.2. "Clasa B": vehicule destinate exclusiv transportului pasagerilor așezați pe scaune; un vehicul din această clasă nu are spațiu pentru pasageri în picioare.2.1.3. "Vehicul articulat" reprezintă un vehicul alcătuit din două sau mai multe secțiuni rigide care se articulează reciproc și în care compartimentele pentru pasageri din fiecare secțiune comunică între ele, astfel încât pasagerii să se poată deplasa liber între ele, iar secțiunile rigide sunt legate una de cealaltă astfel încât să nu poată fi separate decât printr-o operațiune care implică echipamente ce se găsesc în mod normal doar într-un atelier.2.1.3.1. "Vehicul articulat cu etaj" reprezintă un vehicul alcătuit din două sau mai multe secțiuni rigide care se articulează reciproc: compartimentele pentru pasageri din fiecare secțiune comunică cel puțin la nivelul uneia dintre platforme, astfel încât pasagerii să se poată deplasa liber între compartimente; secțiunile rigide sunt legate permanent, astfel încât să nu poată fi separate decât printr-o operațiune care implică echipamente ce se găsesc în mod normal doar într-un atelier.2.1.4. "Autobuz cu planșeu jos" este un vehicul din clasele I, II sau A în care cel puțin 35 % din suprafața disponibilă pentru pasagerii în picioare (în secțiunea anterioară în cazul unui vehicul articulat sau pe platforma inferioară în cazul vehiculului cu etaj) formează un spațiu fără trepte și care are acces la cel puțin o ușă de acces al pasagerilor.2.1.5. "Caroserie" reprezintă o unitate tehnică separată care cuprinde întreg echipamentul special intern și extern al vehiculului.2.1.6. "Vehicul cu etaj" reprezintă un vehicul în care spațiile prevăzute pentru pasageri sunt dispuse, cel puțin într-o parte a vehiculului, pe două niveluri suprapuse, iar pe platforma superioară nu sunt prevăzute spații pentru pasagerii în picioare.2.1.7. "Unitate tehnică separată" reprezintă un dispozitiv destinat să facă parte dintr-un vehicul, care poate fi omologat separat, dar numai în legătură cu unul sau mai multe tipuri de vehicule;2.2. "Definiția tipului (tipurilor)":2.2.1. "Tip de vehicul" reprezintă vehicule care nu diferă în ceea ce privește următoarele aspecte esențiale:(a) producătorul caroseriei,(b) producătorul șasiului,(c) modul de concepere a vehiculului (> 22 pasageri sau ≤ 22 pasageri),(d) modul de concepere a caroseriei (neetajată, cu etaj, articulată, cu platformă joasă),(e) tipul de caroserie, dacă aceasta a fost omologată ca unitate tehnică separată;2.2.2. "Tip de caroserie", în sensul omologării ca unitate tehnică separată, reprezintă o categorie de caroserii care nu diferă esențial în ceea ce privește următoarele aspecte:(a) producătorul caroseriei,(b) modul de concepere al vehiculului (> 22 pasageri sau ≤ 22 pasageri),(c) modul de concepere a caroseriei (neetajată, cu etaj, articulată, cu platformă joasă),(d) masa caroseriei vehiculului complet echipat (cu o diferență de maxim 10 %),(e) tipurile specificate de vehicule pe care se poate instala un anume tip de caroserie.2.3. "Omologare a unui vehicul sau a unei unități tehnice separate" reprezintă omologarea unui tip de vehicul sau de caroserie, astfel cum a fost definit la punctul 2.2 în ceea ce privește caracteristicile de construcție specificate în prezentul regulament.2.4. "Suprastructură" reprezintă partea de caroserie care contribuie la rezistența vehiculului în cazul unui accident prin răsturnare.2.5. "Ușă de acces al pasagerilor" reprezintă o ușă destinată a fi folosită de către pasageri în condiții normale de utilizare, atunci când conducătorul auto este așezat pe scaun.2.6. "Ușă dublă" reprezintă o ușă care permite două sau echivalentul a două căi de acces.2.7. "Ușă glisantă" reprezintă o ușă care poate fi deschisă sau închisă numai prin alunecare de-a lungul uneia sau mai multor șine rectilinii sau aproximativ rectilinii.2.8. "Ușă de urgență" reprezintă o ușă destinată a fi folosită de către pasageri ca ieșire numai în circumstanțe excepționale și, în special, în caz de pericol.2.9. "Fereastră de urgență" reprezintă o fereastră nu neapărat cu geam, destinată a fi folosită de către pasageri ca ieșire doar în caz de pericol.2.10. "Fereastră dublă sau multiplă" reprezintă o fereastră de urgență care, dacă este împărțită în două sau mai multe părți de o linie (mai multe linii) verticală (verticale) sau de un plan (planuri) imaginar(e) vertical(e) conține două sau mai multe părți conforme cerințelor privind dimensiunile și accesul aplicabile unei ferestre normale de urgență.2.11. "Trapă de evacuare" reprezintă o deschidere în plafon sau planșe destinată a fi folosită ca o ieșire de urgență de către pasageri, exclusiv în caz de urgență.2.12. "Ieșire de siguranță" reprezintă o ușă de urgență, o fereastră de urgență sau o trapă de evacuare.2.13. "Ieșire" reprezintă o ușă de acces al pasagerilor, o scară de comunicare interioară, o jumătate de scară sau o ieșire de siguranță.2.14. "Planșeu sau platformă" reprezintă acea parte a caroseriei a cărei suprafață superioară susține pasagerii care călătoresc în picioare, picioarele pasagerilor care sunt așezați pe scaune, ale conducătorului auto și ale oricărui membru al echipajului și care poate susține suporturile scaunelor.2.15. "Culoar central" reprezintă spațiul care asigură accesul pasagerilor de la scaun sau de la rândul de scaune spre orice alt scaun sau rând de scaune sau spre orice punct de acces de la sau spre orice ușă de acces al pasagerilor sau scară de comunicare interioară, precum și de la și spre orice spațiu destinat pasagerilor în picioare; acesta nu cuprinde:2.15.1. spațiul de 300 mm din fața fiecărui scaun; excepție de la această regulă face scaunul orientat spre laterală și situat peste nișa roții, caz în care dimensiunea respectivă se poate reduce la 225 mm;2.15.2. spațiul de deasupra suprafeței oricărei trepte sau scări; sau2.15.3. orice spațiu care permite accesul la un singur scaun sau rând de scaune sau la o pereche de scaune sau rânduri de scaune transversale și așezate față în față.2.16. "Punct de acces" reprezintă spațiul care se întinde înspre interiorul vehiculului, de la ușa de acces al pasagerilor până la cel mai exterior punct al treptei de sus (capătul culoarului central) al scării interioare sau al jumătății de scară. Dacă nu există trepte la ușă, spațiul considerat drept punct de acces este cel care se măsoară în conformitate cu anexa 3 punctul 7.7.1 până la o distanță de 300 mm de la poziția de pornire a feței interioare a panoului dublu.2.17. "Compartimentul conducătorului auto" reprezintă spațiul destinat exclusiv conducătorului auto, cu excepția cazurilor de urgență, și care conține scaunul conducătorului auto, volanul, comenzile, instrumentele și alte dispozitive necesare conducerii vehiculului.2.18. "Masa vehiculului în stare de funcționare" reprezintă masa vehiculului neîncărcat cu caroserie și, în cazul unui vehicul de remorcare, cu dispozitiv de cuplare, în stare de funcționare, sau masa șasiului cu cabină, în cazul în care producătorul nu a montat caroseria și/sau dispozitivul de cuplare, inclusiv lichidul de răcire, uleiuri, 90 % carburant, 100 % alte lichide cu excepția apelor uzate, unelte, roată de rezervă și conducător auto (75 kg) și, pentru autobuze sau autocare, masa unui membru al echipajului (75 kg), dacă există un scaun pentru un membru al echipajului în vehicul.2.19. "Masa totală maximă tehnic admisibilă – (M)′ reprezintă masa totală maximă a vehiculului calculată în funcție de construcția și de performanțele acestuia, declarată de producător. Masa totală maximă tehnic admisibilă este folosită pentru a stabili categoria din care face parte autovehiculul."2.20. "Pasager" reprezintă o persoană transportată în vehicul, alta decât conducătorul auto sau un membru al echipajului.2.21. "Pasager cu mobilitate redusă" reprezintă pasagerii care au dificultăți în folosirea transportului în comun, cum ar fi persoanele cu handicap (inclusiv persoanele cu handicap senzorial și intelectual și utilizatorii de scaune rulante, persoanele cu infirmități la nivelul membrelor), persoanele de statură mică, persoanele cu bagaje grele, persoanele în vârstă, femeile gravide, persoanele cu cărucioare de cumpărături și persoanele însoțite de copii (inclusiv cu copii în cărucioare).2.22. "Utilizator de scaun rulant" reprezintă o persoană care folosește un scaun rulant din cauza infirmității sau a unui handicap pentru a se putea deplasa.2.23. "Membru al echipajului" reprezintă o persoană însărcinată să îl secondeze pe conducătorul auto sau să îndeplinească funcțiile de însoțitor.2.24. "Compartimentul pentru pasageri" reprezintă spațiul destinat a fi folosit de către pasageri, excluzându-se orice spațiu ocupat de instalații fixe, cum ar fi barele, chicinetele, toaletele sau compartimentele pentru bagaj/marfă.2.25. "Ușă de acces al pasagerilor acționată cu energie exterioară" reprezintă o ușă de acces al pasagerilor care este acționată exclusiv pe bază de energie, alta decât energia musculară, și a cărei deschidere și închidere, dacă nu sunt acționate automat, sunt comandate de la distanță de către conducătorul auto sau de un membru al echipajului.2.26. "Ușă de acces al pasagerilor automată" reprezintă o ușă de acces al pasagerilor acționată cu energie exterioară care poate fi deschisă (altfel decât prin mijloace de control de urgență) numai după ce un pasager o acționează și după ce comenzile sunt activate de conducătorul auto, închizându-se apoi automat la loc.2.27. "Dispozitiv de blocare a pornirii" reprezintă un dispozitiv care împiedică vehiculul să pornească din stare de repaus.2.28. "Ușă de acces al pasagerilor acționată de conducătorul auto" reprezintă o ușă de acces al pasagerilor care este deschisă și închisă în mod normal de conducătorul auto.2.29. "Scaun cu prioritate" reprezintă un scaun care oferă spațiu suplimentar destinat pasagerilor cu mobilitate redusă și care este marcat în consecință.2.30. "Dispozitiv de îmbarcare" reprezintă un dispozitiv pentru facilitarea accesului scaunului rulant la vehicule, cum ar fi lifturi, rampe etc.2.31. "Sistem de coborâre a vehiculului" reprezintă un sistem care coboară sau ridică total sau parțial corpul vehiculului în raport cu poziția normală de drum.2.32. "Lift" reprezintă un dispozitiv sau un sistem prevăzut cu o platformă care poate fi înălțată sau coborâtă pentru a asigura accesul pasagerilor la planșeul unui compartiment pentru pasageri, de la sol sau marginea trotuarului, dar și invers.2.33. "Rampă" reprezintă un dispozitiv care asigură trecerea între planșeul compartimentului pentru pasageri și sol sau marginea trotuarului, dar și invers.2.34. "Rampă mobilă" reprezintă o rampă care poate fi detașată de structura vehiculului și poate fi instalată de conducătorul auto sau de un membru al echipajului.2.35. "Scaun demontabil" reprezintă un scaun care poate fi ușor detașat de vehicul.2.36. "Față" și "spate" reprezintă fața sau spatele vehiculului conform direcției normale de mers, iar termenii "în față", "cel mai din față", "în spate" și "cel mai din spate" etc. se înțeleg în consecință.2.37. "Scară de comunicare interioară" reprezintă o scară care permite comunicarea între platformele superioară și inferioară.2.38. "Compartiment separat" reprezintă un spațiu în vehicul care poate fi ocupat de pasageri sau de echipaj atunci când vehiculul este în funcțiune, separat de orice alt spațiu pentru pasageri sau echipaj, cu excepția cazului în care un perete despărțitor permite pasagerilor să vadă în interiorul compartimentului vecin, și care este legat printr-un culoar central fără uși.2.39. "Jumătate de scară" reprezintă o scară care face legătura între platforma superioară și o ușă de urgență.3. CEREREA DE OMOLOGARE3.1. Cerere de omologare pentru:(a) un tip de vehicul sau(b) o unitate tehnică separată sau(c) un tip de vehicul echipat cu un tip de caroserie deja omologată ca unitate tehnică separată în ceea ce privește caracteristicile sale de construcție este prezentat(ă) de către producătorul său sau de către reprezentantul său acreditat în mod corespunzător.3.2. În cazul unei cereri de omologare pentru un vehicul construit prin asamblarea șasiului cu o caroserie omologată, termenul de producător se referă la asamblator.3.3. În Anexa I Partea 1 este prezentat un model de document informativ privind caracteristicile de construcție:3.3.1. Apendicele 1: pentru un tip de vehicul;3.3.2. Apendicele 2: pentru un tip de caroserie;3.3.3. Apendicele 3: pentru un tip de vehicul echipat cu o caroserie deja omologată ca unitate tehnică separată.3.4. Se supune spre examinare serviciului tehnic responsabil cu încercările de omologare un vehicul sau o caroserie reprezentative pentru tipul care urmează să fie omologat.4. OMOLOGAREA4.1. În cazul în care vehiculul sau caroseria prezentat(ă) spre omologare în conformitate cu prezentul regulament îndeplinește cerințele de la punctul 5, omologarea respectivului tip de vehicul sau caroserie este acordată.4.2. Se atribuie un număr de omologare pentru fiecare tip de vehicul omologat. Primele două cifre (în prezent 01, corespunzător seriei 01 de amendamente) indică seria de amendamente corespunzătoare celor mai recente modificări tehnice majore aduse regulamentului la data eliberării omologării. Aceeași parte contractantă nu poate atribui acest număr unui alt tip de vehicul sau caroserie în sensul punctului 2.2.4.3. Omologarea sau extinderea omologării pentru un tip de vehicul sau caroserie în conformitate cu prezentul regulament se comunică părților contractante la Acordul din 1958 care aplică prezentul regulament, printr-o fișă conformă modelului din anexa 1 la prezentul regulament.4.4. Fiecare vehicul sau caroserie care este în conformitate cu un tip de vehicul sau de caroserie omologat(ă) în temeiul prezentului regulament are atașată într-un loc vizibil și ușor accesibil, menționat pe certificatul de omologare, o marcă de omologare internațională, compusă din:4.4.1. un cerc în interiorul căruia se află litera "E", urmată de numărul distinctiv al țării care a acordat omologarea [2] și4.4.2. numărul prezentului regulament, urmat de litera "R", o cratimă și numărul de omologare, amplasat în dreapta cercului specificat la punctul 4.4.1; și4.4.3. un simbol suplimentar, care este compus din cifrele romane ale clasei (claselor) în care vehiculul sau caroseria a fost omologat(ă). O caroserie omologată separat va avea în plus inscripționată litera "S".4.5. Dacă vehiculul este conform unui tip de vehicul omologat în temeiul unuia sau mai multor regulamente atașate în anexă la acord, în țara care a acordat omologarea în temeiul prezentului regulament, nu este necesară repetarea simbolului menționat la punctul 4.4.1; într-un astfel de caz, numerele regulamentului și de omologare și simbolurile suplimentare pentru toate regulamentele în temeiul cărora s-a acordat omologarea în țara care a acordat omologare în temeiul prezentului regulament vor fi amplasate în coloane verticale, la dreapta simbolului menționat la punctul 4.4.1.4.6. Marca de omologare trebuie să fie lizibilă și de neșters.4.7. Marca de omologare este amplasată în apropierea sau pe plăcuța de identificare de pe vehicul sau caroserie aplicată de producător.4.8. În anexa 2 la prezentul regulament se prezintă exemple de mărci de omologare.5. CERINȚE5.1. Toate vehiculele respectă dispozițiile anexei 3 la prezentul regulament (modificat prin anexa 9, în cazul vehiculelor cu etaj). Caroseriile omologate separat respectă dispozițiile anexelor 5 și/sau 10, după caz. Omologarea unui vehicul care are o caroserie omologată în conformitate cu anexa 10 se efectuează în conformitate cu anexa respectivă.5.2. Vehiculele din clasa I trebuie să fie accesibile pasagerilor cu mobilitate redusă, inclusiv utilizatorilor de scaune rulante, în conformitate cu dispozițiile tehnice enunțate în anexa 8 la prezentul regulament.5.3. Părțile contractante sunt libere să aleagă cea mai potrivită soluție pentru a îmbunătăți accesul în vehiculele din alte clase decât clasa I. Cu toate acestea, în cazul în care vehiculele din alte clase decât clasa I sunt echipate cu dispozitive pentru pasagerii cu mobilitate redusă și/sau pentru utilizatorii de scaune rulante, acestea trebuie să respecte dispozițiile anexei 8.5.4. Nici una din dispozițiile prezentului regulament nu împiedică autoritățile naționale ale unei părți contractante să menționeze că anumite tipuri de operațiuni sunt rezervate vehiculelor care sunt echipate pentru transportul pasagerilor cu mobilitate redusă, în conformitate cu anexa 8.6. MODIFICAREA ȘI EXTINDEREA OMOLOGĂRII PENTRU UN TIP DE VEHICUL SAU CAROSERIE6.1. Orice modificare a tipului de vehicul sau caroserie este adusă la cunoștința serviciului administrativ care a acordat omologarea de tip pentru vehicul. Acest serviciu poate:6.1.1. fie să considere că modificările aduse nu riscă să aibă consecințe negative importante și că, în orice caz, vehiculul sau caroseria satisface încă cerințele; sau6.1.2. fie să solicite un nou raport de încercare serviciului tehnic responsabil cu încercările.6.2. Confirmarea sau refuzul omologării, cu indicarea modificărilor, este notificată părților la Acordul din 1958 care aplică prezentul regulament, în conformitate cu procedura indicată la punctul 4.3 de mai sus.6.3. Autoritatea competentă care eliberează extinderea omologării atribuie un număr de serie fiecărei fișe de comunicare întocmită pentru extinderea menționată anterior și informează despre aceasta celelalte părți contractante la Acordul din 1958 de aplicare a prezentului regulament, prin intermediul unei fișe de comunicare, în conformitate cu modelul din anexa 1 apendicele 2 la prezentul regulament.7. CONFORMITATEA PRODUCȚIEIProcedurile privind conformitatea producției trebuie să fie conforme celor stabilite în apendicele 2 din acord (E/ECE/324- E/ECE/TRANS/505/Rev. 2) și următoarelor cerințe:7.1. Orice vehicul și caroserie omologate în temeiul prezentului regulament trebuie să fie fabricate astfel încât să fie conforme tipului omologat și să îndeplinească cerințele menționate la punctul 5 de mai sus.7.2. Autoritatea competentă care a acordat omologarea de tip poate în orice moment să verifice metodele de control al conformității, aplicabile fiecărei unități de producție.Frecvența normală a acestor verificări este de una la doi ani.8. SANCȚIUNI PENTRU NECONFORMITATEA PRODUCȚIEI8.1. Omologarea acordată pentru un tip de vehicul sau caroserie în temeiul prezentului regulament poate fi retrasă în cazul în care cerințele menționate la punctul 5 nu sunt respectate.8.2. În cazul în care o parte contractantă la Acordul din 1958 care aplică prezentul regulament retrage omologarea pe care a acordat-o anterior, aceasta trebuie să informeze imediat celelalte părți la acord care aplică prezentul regulament, prin intermediul unei fișe de comunicare în conformitate cu modelul din anexa 1 apendicele 1 la prezentul regulament.9. OPRIREA DEFINITIVĂ A PRODUCȚIEIÎn cazul în care deținătorul unei omologări încetează definitiv producerea unui tip de vehicul sau caroserie omologat în temeiul prezentului regulament, acesta informează de îndată autoritatea care a acordat omologarea, care, la rândul său,informează despre aceasta celelalte părți la Acordul din 1958 de aplicare a prezentului regulament, prin intermediul unei fișe de comunicare, în conformitate cu modelul din anexa 1 partea 1 la prezentul regulament.10. DISPOZIȚII TRANZITORII10.1. De la data oficială a intrării în vigoare a seriei 01 de amendamente, nici o parte contractantă care aplică prezentul regulament nu va mai refuza acordarea omologării CEE de tip, în temeiul prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin seria 01 de amendamente.10.2. Nici o parte contractantă care aplică prezentul regulament nu va refuza omologarea națională de tip unui tip de vehicul omologat în conformitate cu seria 01 de amendamente la prezentul regulament.10.3. În termen de 36 de luni de la data intrării în vigoare, părțile contractante care aplică prezentul regulament vor acorda omologări numai dacă tipul de vehicul de omologat îndeplinește cerințele prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin seria 01 de amendamente.10.4. În termen de 72 de luni de la data intrării în vigoare a seriei 01 de amendamente la prezentul regulament, părțile contractante care aplică prezentul regulament pot refuza prima înmatriculare națională (prima dare în folosință) a unui vehicul care nu îndeplinește cerințele seriei 01 de amendamente la prezentul regulament.11. DENUMIRI ȘI ADRESE ALE SERVICIILOR TEHNICE ÎNSĂRCINATE CU ÎNCERCĂRILE DE OMOLOGARE ȘI ALE SERVICIILOR ADMINISTRATIVEPărțile contractante la Acordul din 1958, care aplică prezentul regulament, comunică Secretariatului Organizației Națiunilor Unite denumirile și adresele serviciilor tehnice însărcinate cu încercările de omologare și ale serviciilor administrative care acordă omologarea și cărora trebuie să le fie trimise fișele de acordare, de extindere, de refuz sau de retragere a omologării, emise în alte țări.12. OBSERVAȚII PRIVIND SARCINA MAXIMĂ PE AXĂ SAU MASA TOTALĂ A VEHICULULUI AUTORIZATEPărțile contractante la acord nu sunt împiedicate de dispozițiile articolului 3 din acord să interzică înmatricularea pe teritoriul acestora a unor tipuri de vehicule omologate de o altă parte contractantă în conformitate cu prezentul regulament, în cazul în care capacitatea în ceea ce privește numărul de pasageri și de bagaje face ca sarcina pe axă sau masa totală maximă tehnic admisibilă a vehiculului să fie mai mare decât limitele legale în vigoare pe teritoriul acestora.[1] Astfel cum sunt definite în Anexa 7 la Rezoluția de ansamblu privind construcția vehiculelor (R.E.3) (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2).[2] 1 pentru Republica Federală Germania, 2 pentru Franța, 3 pentru Italia, 4 pentru Țările de Jos, 5 pentru Suedia, 6 pentru Belgia, 7 pentru Ungaria, 8 pentru Cehoslovacia, 9 pentru Spania, 10 pentru Serbia și Muntenegru, 11 pentru Regatul Unit, 12 pentru Austria, 13 pentru Luxemburg, 14 pentru Elveția, 15 (vacant), 16 pentru Norvegia, 17 pentru Finlanda, 18 pentru Danemarca, 19 pentru România, 20 pentru Polonia, 21 pentru Portugalia, 22 pentru Federația Rusă, 23 pentru Grecia, 24 pentru Irlanda, 25 pentru Croația, 26 pentru Slovenia, 27 pentru Slovacia, 28 pentru Belarus, 29 pentru Estonia, 30 (vacant), 31 pentru Bosnia și Herțegovina, 32 pentru Letonia, 33 (vacant), 34 pentru Bulgaria, 35 (vacant), 36 pentru Lituania, 37 pentru Turcia, 38 (vacant), 39 pentru Azerbadjan, 40 pentru Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, 41 (vacant), 42 pentru Comunitatea Europeană (omologările sunt acordate de statele membre care utilizează simbolul CEE corespunzător), 43 pentru Japonia, 44 (vacant), 45 pentru Australia, 46 pentru Ucraina, 47 pentru Africa de Sud, 48 pentru Noua Zeelandă, 49 pentru Ciprus și 50 pentru Malta. Numerele următoare sunt atribuite celorlalte țări în ordinea cronologică a ratificării Acordului privind adoptarea unor condiții uniforme de omologare și recunoașterea reciprocă a omologării echipamentelor și pieselor de autovehicule sau a aderării lor la acest acord și numerele astfel atribuite sunt comunicate, de Secretariatul General al Organizației Națiunilor Unite, părților contractante la acord.--------------------------------------------------LISTA ANEXELORANEXA 1 | Documentație privind omologarea CEE de tip |Partea I: | Document informativ |Partea II | Certificat de omologare de tip |ANEXA 2 | Exemple de marcă de omologare |ANEXA 3 | Cerințe aplicabile tuturor vehiculelor: |Apendice: | Verificarea limitei de înclinare statică prin calcul |ANEXA 4 | Diagrame explicative |ANEXA 5 | Rezistența suprastructurii |ANEXA 6 | Orientări pentru măsurarea forțelor de închidere la ușile acționate cu energie exterioară |ANEXA 7 | Cerințe speciale aplicabile vehiculelor cu capacitate de maxim 22 pasageri |ANEXA 8 | Cerințe aplicabile dispozitivelor tehnice care facilitează accesul pasagerilor cu mobilitate redusă |ANEXA 9 | Cerințe speciale privind vehicule cu etaj |ANEXA 10 | Omologare de tip pentru o unitate tehnică separată sau omologare de tip a unui vehicul echipat cu o caroserie deja omologată ca unitate tehnică separată |ANEXA 11 | Mase și dimensiuni |--------------------------------------------------ANEXA 1DOCUMENTAȚIE PRIVIND OMOLOGAREA CEE DE TIPPARTEA 1Documente informativeApendicele 1MODEL DE DOCUMENT INFORMATIVîn conformitate cu Regulamentul nr. 107 privind omologarea de tip pentru vehiculele din categoriile M2 sau M3 în ceea ce privește caracteristicile generale de construcție ale acestoraUrmătoarele informații, dacă este cazul, trebuie furnizate în triplu exemplar și trebuie să includă o listă a elementelor incluse. Desenele sunt furnizate, dacă este cazul, la o scară corespunzătoare și suficient de detaliat, în format A4 sau ca dosar în format A4. Fotografiile, dacă este cazul, trebuie să fie suficient de detaliate. Dacă sistemele, componentele sau unitățile tehnice separate au comenzi electronice, trebuie furnizate informații privind performanțele acestora. |1. GENERALITĂȚI1.1. Marca (denumirea comercială a producătorului):1.2. Tipul:1.2.1. Șasiu:1.2.2. Caroserie/vehicul complet:1.3. Mijloace de identificare a tipului, dacă sunt marcate pe vehicul (b):1.3.1. Șasiu:1.3.2. Caroserie/vehicul complet:1.3.3. Amplasarea marcajului de identificare:1.3.3.1. Șasiu:1.3.3.2. Caroserie/vehicul complet:1.4. Categoria vehiculului (c):1.5. Denumirea și adresa producătorului:1.6. Adresa (adresele) fabricii (fabricilor) de asamblare:2. CARACTERISTICI GENERALE DE CONSTRUCȚIE ALE VEHICULULUI2.1. Fotografii și/sau desene ale unui vehicul tip:2.2. Desen cu cote dimensionale al întregului vehicul:2.3. Numărul de axe și roți:2.3.1. Numărul și poziția axelor cu roți duble:2.3.2. Numărul și poziția axelor directoare:2.4. Șasiul (dacă este cazul) (desen de ansamblu):2.5. Materiale folosite pentru lonjeroane (d):2.6. Amplasarea și dispunerea motorului:2.7. Cabina de conducere (avansată sau normală) (z):2.8. Partea de drum pe care se circulă:2.8.1. dreapta/stânga: Vehiculul este echipat pentru a fi condus în trafic pe dreapta/stânga (1):2.9. A se specifica dacă vehiculul este conceput pentru a tracta remorci și dacă remorca este de tip semiremorcă, remorcă cu axă centrală sau cu bară de tracțiune.3. MASE ȘI DIMENSIUNI (e) (în kg și mm) (a se vedea desenele, dacă este cazul)3.1. Ampatamentul (ampatamentele) (complet încărcat) (f):3.2. Gama de dimensiuni ale vehiculului (general):3.2.1. Pentru șasiuri fără caroserie:3.2.1.1. Lungime (j):3.2.1.2. Lățime (k):3.2.1.3. Înălțime (în stare de funcționare) (l) (pentru suspensii reglabile în înălțime, a se indica poziția de funcționare normală):3.2.1.4. Consolă față (m):3.2.1.5. Consolă spate (n):3.3. Poziția centrului de greutate al vehiculului la masa maximă tehnic admisibilă în direcțiile longitudinală, transversală și verticală:3.4. Masa vehiculului cu caroserie și, în cazul unui vehicul de remorcare dintr-o altă categorie decât M1, cu dispozitiv de cuplare, dacă acesta s-a montat de către producător, în stare de funcționare, sau masa șasiului sau a șasiului cu cabină, fără caroserie și/sau dispozitiv de cuplare, dacă producătorul nu a montat caroseria și/sau dispozitivul de cuplare (inclusiv lichide, unelte, roată de rezervă și conducător auto și, pentru autobuze sau autocare, un membru al echipajului, dacă este prevăzut un scaun pentru un membru al echipajului în vehicul (o) (masă minimă și maximă pentru fiecare variantă):3.4.1. Distribuția masei respective între axe și, în cazul unei semiremorci sau al unei remorci cu axă centrală, sarcina pe punctul de cuplare (masa maximă și minimă pentru fiecare variantă):3.5. Masa maximă tehnic admisibilă declarată de producător (y) (masa minimă și maximă pentru fiecare variantă):3.5.1. Distribuția masei respective între axe (valoare maximă și minimă pentru fiecare variantă):3.6. Sarcina/masa maximă tehnic admisibilă pe fiecare axă:3.7. Masa maximă tehnic admisibilă pe punctul de cuplare:3.7.1. al autovehiculului:4. CAROSERIE4.1. Tipul de caroserie: simplă/cu etaj, articulată, cu planșeu coborât 1/4.2. Materiale utilizate și metode de construcție:5. DISPOZIȚII SPECIALE PRIVIND VEHICULELE DESTINATE TRANSPORTULUI DE PASAGERI, CARE AU MAI MULT DE OPT LOCURI PE SCAUNE ÎN AFARA CONDUCĂTORULUI AUTO5.1. Clasa vehiculului (clasa I, clasa II, clasa III, clasa A, clasa B):5.2. Suprafața disponibilă pentru pasageri (m2):5.2.1. Totală (So):5.2.2. Platforma superioară (Soa): (1)5.2.3. Platforma inferioară (Sob): (1)5.2.4. Pentru pasageri în picioare (S1):5.3. Număr de pasageri (pe scaune și în picioare):5.3.1. Total (N):5.3.2. Platforma superioară (Na): (1)5.3.3. Platforma inferioară (Nb): (1)5.4. Număr de pasageri (pe scaune):5.4.1. Total (A):5.4.2. Platforma superioară (Aa): (1)5.4.3. Platforma inferioară (Ab): (1)5.5. Scaun pentru un membru al echipajului: da/nu (1)5.6. Numărul de uși de acces al pasagerilor:5.7. Numărul de ieșiri de siguranță (uși, ferestre, trape de evacuare, scară de comunicare interioară și jumătate de scară)5.7.1. Total:5.7.2. Platforma superioară: (1)5.7.3. Platforma inferioară: (1)5.8. Volumul compartimentelor de bagaje (m3):5.9. Suprafața rezervată pentru bagaje pe plafon (m2):5.10. Dispozitive tehnice care facilitează accesul în vehicule (de exemplu rampă, platformă elevatoare, sistem de coborâre a vehiculului), dacă este cazul:5.11. Rezistența suprastructurii5.11.1. Numărul de omologare de tip în conformitate cu Regulamentul nr. 66, dacă este disponibil:5.11.2. Pentru suprastructuri încă neomologate:5.11.2.1. Descrierea detaliată a suprastructurii tipului de vehicul, în special dimensiunile, configurația și materialele constitutive, precum și punctele de prindere pe șasiu, dacă este cazul:5.11.2.2. Desene ale vehiculului și ale acelor părți ale amenajărilor interioare care au o influență asupra suprastructurii sau a spațiului disponibil:5.11.2.3. Poziția centrului de greutate al vehiculului în stare de funcționare în direcțiile longitudinală, transversală și verticală:5.11.2.4. Distanța maximă dintre axele centrale ale scaunelor laterale pentru pasageri.Note explicative:(1) A se elimina mențiunile inutile (în anumite cazuri nu este necesară ștergerea nici unei mențiuni, mai multe rubrici fiind aplicabile).(b) În cazul în care mijloacele de identificare a tipului conțin caracteristici care nu sunt relevante pentru descrierea tipului de vehiculul, a componentelor sau a unor unități tehnice separate acoperite de prezentul document informativ, aceste caracteristici vor fi reprezentate în document prin simbolul "?" (de exemplu, ABC??123??).(c) Astfel cum este definit în Anexa 7 la Rezoluția de ansamblu privind construcția vehiculelor (R.E.3). (TRANS/WP.29/78/Rev. 1/Amend. 2).(d) Dacă acest lucru este posibil, denumire conform normelor Euro, în caz contrar se va menționa:(a) descrierea materialelor,(b) limita de elasticitate,(c) rezistența maximă la întindere,(d) limita de alungire elastică (în procente),(e) duritatea Brinell.(e) În cazul unui model pentru care există o versiune cu cabină normală și o versiune cu cabină de dormit, se menționează ambele seturi de mase și dimensiuni.(f) Standard ISO 612-1978, termenul nr. 6.4.(j) Anexa 11 punctul 2.4.1.(k) Anexa 11 punctul 4.2.(l) Anexa 11 punctul 2.4.3.(m) Standard ISO 612 – 1978, termenul nr. 6.6.(n) Standard ISO 612 – 1978, termenul nr. 6.7.(o) Masa șoferului și, dacă este cazul, a membrului echipajului este evaluată la 75 kg (împărțite între 68 kg pentru masa ocupantului și 7 kg pentru masa bagajului, în conformitate cu Standardul ISO 2416:1992). Rezervorul de carburant este umplut la 90 % din capacitate, iar celelalte sisteme care conțin lichide (cu excepția celor pentru ape uzate) sunt umplute la 100 % din capacitatea declarată de producător.(y) Pentru remorci sau semiremorci și pentru vehicule care au atașată o remorcă sau o semiremorcă care exercită o sarcină verticală considerabilă asupra dispozitivului de cuplare sau asupra șeii de cuplare, această valoare, împărțită la accelerația gravitațională standard, este inclusă în masa maximă tehnic admisibilă.(z) "Comandă avansată" reprezintă o configurație în care mai mult de jumătate din lungimea motorului este situată spre punctul cel mai din față al parbrizului și butucul volanului este situat în primul sfert față din lungimea vehiculului.--------------------------------------------------ANEXA 1DOCUMENTAȚIE PRIVIND OMOLOGAREA CEE DE TIPPARTEA 1Documente informativeApendicele 2MODEL DE DOCUMENT INFORMATIVreferitor la Regulamentul nr. 107 privind omologarea de tip a vehiculelor din categoriile M2 sau M3 în ceea ce privește caracteristicile generale de construcție ale acestoraUrmătoarele informații, dacă este cazul, trebuie furnizate în triplu exemplar și trebuie să includă o listă a elementelor incluse. Desenele sunt furnizate, dacă este cazul, la o scară corespunzătoare și suficient de detaliat, în format A4 sau ca dosar în format A4. Fotografiile, dacă este cazul, trebuie să fie suficient de detaliate. Dacă sistemele, componentele sau unitățile tehnice separate au comenzi electronice, trebuie furnizate informații privind performanțele acestora. |1. GENERALITĂȚI1.1. Marca (denumirea comercială a producătorului):1.2. Tipul:1.3. Mijloace de identificare a tipului, dacă sunt marcate pe vehicul (b):1.3.1. Caroserie/vehicul complet:1.3.2. Amplasarea marcajului:1.3.3. Caroserie/vehicul complet:1.4. Pentru componente și unități tehnice separate, amplaserea și modul de fixare a marcajului de omologare CEE de tip.1.5. Adresa (adresele) fabricii (fabricilor) de asamblare:2. CARACTERISTICI GENERALE DE CONSTRUCȚIE ALE VEHICULULUI2.1. Fotografii și/sau desene ale unui vehicul tip:2.2. Desen cu cote dimensionale al întregului vehicul:2.3. Numărul de axe și roți:2.4. Șasiul (dacă este cazul) (desen de ansamblu):2.5. Materiale folosite pentru lonjeroane (d):2.6. Amplasarea și dispunerea motorului:2.7. Cabina de conducere (avansată sau cu capac) (z):2.8. Partea de drum pe care se circulă:3. MASE ȘI DIMENSIUNI (e) (în kg și mm) (a se vedea desenele, dacă este cazul)3.1. Ampatamentul (ampatamentele) complet încărcat (f):3.2. Gama de dimensiuni ale vehiculului (general):3.2.1. Pentru caroserii omologate fără șasiuri:3.2.1.1. Lungime (j):3.2.1.2. Lățime (k):3.2.1.3. Înălțime (în stare de funcționare) (l) (pentru suspensii reglabile în înălțime, a se indica poziția de funcționare normală):4. CAROSERIE4.1. Tipul de caroserie: simplă/cu etaj, articulată, cu planșeu coborât (1)4.2. Materiale utilizate și metode de construcție:5. DISPOZIȚII SPECIALE PRIVIND VEHICULELE DESTINATE TRANSPORTULUI DE PASAGERI, CARE AU MAI MULT DE OPT LOCURI PE SCAUNE ÎN AFARA CONDUCĂTORULUI AUTO5.1. Clasa vehiculului (clasa I, clasa II, clasa III, clasa A, clasa B):5.1.1. Tipuri de șasiuri pe care poate fi instalată caroseria omologată [constructor(constructori) și tip de vehicul(e)]:5.2. Suprafața disponibilă pentru pasageri (m2):5.2.1. Totală (So):5.2.1.1. Platforma superioară (Soa): (1)5.2.1.2. Platforma inferioară (Sob): (1)5.2.2. Pentru pasageri în picioare (S1):5.3. Număr de pasageri (pe scaune și în picioare):5.3.1. Total (N):5.3.2. Platforma superioară (Na): (1)5.3.3. Platforma inferioară (Nb): (1)5.4. Număr de pasageri (pe scaune):5.4.1. Total (A):5.4.2. Platforma superioară (Aa): (1)5.4.3. Platforma inferioară (Ab): (1)5.5. Numărul de uși de acces al pasagerilor:5.6. Numărul de ieșiri de siguranță (uși, ferestre, trape de evacuare, scară de comunicare interioară și jumătate de scară):5.6.1. Total:5.6.2. Platforma superioară: (1)5.6.3. Platforma inferioară: (1)5.7. Volumul compartimentelor de bagaje (m3):5.8. Suprafața rezervată pentru bagaje pe plafon (m2):5.9. Dispozitive tehnice care facilitează accesul în vehicule (de exemplu rampă, platformă elevatoare, sistem de coborâre a vehiculului), dacă este cazul:5.10. REZISTENȚA SUPRASTRUCTURII5.10.1. Numărul de omologare de tip în conformitate cu Regulamentul nr. 66, dacă este disponibil:5.10.2. Pentru suprastructuri încă neomologate:5.10.2.1. Descrierea detaliată a suprastructurii tipului de vehicul, în special dimensiunile, configurația și materialele constitutive, precum și punctele de prindere pe șasiu, dacă este cazul:5.10.2.2. Desene ale vehiculului și ale acelor părți ale amenajărilor interioare care au o influență asupra suprastructurii sau a spațiului disponibil:5.10.2.3. Poziția centrului de greutate al vehiculului în stare de funcționare în direcțiile longitudinală, transversală și verticală:5.10.2.4. Distanța maximă dintre axele centrale ale scaunelor laterale pentru pasageri.5.11. Puncte din prezentul regulament care trebuie realizate și demonstrate pentru prezenta unitate tehnică separată:Note explicative: A se vedea apendicele 1.--------------------------------------------------ANEXA 1DOCUMENTAȚIE PRIVIND OMOLOGAREA CEE DE TIPPARTEA 1Documente informativeApendicele 3MODEL DE DOCUMENT INFORMATIVîn conformitate cu Regulamentul nr. 107 privind omologarea de tip a unui vehicul din categoriile M2 sau M3 a cărui caroserie a fost deja omologată ca unitate tehnică separată în ceea ce privește caracteristicile sale generale de construcțieUrmătoarele informații, dacă este cazul, trebuie furnizate în triplu exemplar și trebuie să includă o listă a elementelor incluse. Desenele sunt, dacă este cazul, furnizate la o scară corespunzătoare și suficient de detaliat, în format A4 sau ca dosar în format A4. Fotografiile, dacă este cazul, trebuie să fie suficient de detaliate. Dacă sistemele, componentele sau unitățile tehnice separate au comenzi electronice, trebuie furnizate informații privind performanțele acestora. |1. GENERALITĂȚI1.1. Marca (denumirea comercială a producătorului):1.2. Tipul:1.2.1. Șasiu:1.2.2. Caroserie/vehicul complet:1.3. Mijloace de identificare a tipului, dacă sunt marcate pe vehicul (b):1.3.1. Șasiu:1.3.2. Caroserie/vehicul complet:1.3.3. Amplasarea marcajului de identificare:1.3.3.1. Șasiu:1.3.3.2. Caroserie/vehicul complet:1.4. Categoria vehiculului (c):1.5. Denumirea și adresa producătorului:1.6. Adresa (adresele) fabricii (fabricilor) de asamblare:2. CARACTERISTICI GENERALE DE CONSTRUCȚIE ALE VEHICULULUI2.1. Fotografii și/sau desene ale unui vehicul tip:2.2. Desen cu cote dimensionale al întregului vehicul:2.3. Numărul de axe și roți:2.3.1. Numărul și poziția axelor cu roți duble:2.4. Șasiul (dacă este cazul) (desen de ansamblu):2.5. Materiale folosite pentru lonjeroane (d):2.6. Amplasarea și dispunerea motorului:2.7. Partea de drum pe care se circulă:2.7.1. dreapta/stânga:Vehiculul este echipat pentru a fi condus în trafic pe dreapta/stânga (1):3. MASE ȘI DIMENSIUNI (e) (în kg și mm) (a se vedea desenele, dacă este cazul):3.1. Ampatamentul (ampatamentele) (complet încărcat) (f):3.2. Gama de dimensiuni ale vehiculului (general):3.2.1. Pentru șasiuri fără caroserie:3.2.1.1. Lungime (j):3.2.1.2. Lățime (k):3.2.1.2.1. Lățime maximă admisă:3.2.1.3. Înălțime (în stare de funcționare) (l) (pentru suspensii reglabile în înălțime, a se indica poziția de funcționare normală):3.3. Masa vehiculului cu caroserie și, în cazul unui vehicul de remorcare dintr-o altă categorie decât M1, cu dispozitiv de cuplare, dacă acesta s-a montat de către producător, în stare de funcționare, sau masa șasiului sau a șasiului cu cabină, fără caroserie și/sau dispozitiv de cuplare, dacă producătorul nu a montat caroseria și/sau dispozitivul de cuplare (inclusiv lichide, unelte, roată de rezervă și conducător auto și, pentru autobuze sau autocare, un membru al echipajului, dacă există un scaun pentru un membru al echipajului în vehicul): (o) (masa maximă și minimă pentru fiecare variantă).3.3.1. Distribuția masei respective între axe și, în cazul unei semiremorci sau al unei remorci cu axă centrală, sarcina pe punctul de cuplare (masa minimă și maximă pentru fiecare variantă):3.4. Masa maximă tehnic admisibilă declarată de producător (y) (masa minimă și maximă pentru fiecare variantă):3.4.1. Distribuția masei respective între axe și, în cazul unei semiremorci sau al unei remorci cu axă centrală, sarcina pe punctul de cuplare (valoare maximă și minimă):3.5. Masa/sarcina maximă tehnic admisibilă pe fiecare axă:4. REZISTENȚA SUPRASTRUCTURII:4.1. Numărul de omologare de tip în conformitate cu Regulamentul nr. 66, dacă este disponibil:4.2. Pentru suprastructuri încă neomologate:4.2.1. Descrierea detaliată a suprastructurii tipului de vehicul, în special dimensiunile, configurația și materialele constitutive, precum și punctele de prindere pe șasiu, dacă este cazul:4.2.2. Desene ale vehiculului și ale acelor părți ale amenajărilor interioare care au o influență asupra suprastructurii sau a spațiului disponibil:4.3. Poziția centrului de greutate al vehiculului în stare de funcționare în direcțiile longitudinală, transversală și verticală:4.4. Distanța maximă dintre axele centrale ale scaunelor laterale pentru pasageri.Note explicative: A se vedea apendicele 1.--------------------------------------------------ANEXA 1PARTEA 2Apendicele 1COMUNICARE[format maxim: A4 (210 mm × 297 mm)][1]+++++ TIFF +++++| Emitent: | Denumirea serviciului administrativ: ... ... ... |Comunicare privind [2]: | OMOLOGAREA DE TIP PRELUNGIREA OMOLOGĂRII DE TIP REFUZUL OMOLOGĂRII DE TIP RETRAGEREA OMOLOGĂRII DE TIP |pentru un tip de vehicul/componentă/unitate tehnică separată [2] în temeiul Regulamentului nr. 107 |Numărul de omologare: ... | Motivul prelungirii: ... |SECȚIUNEA I1. Marca (denumirea comercială a producătorului): ...2. Tipul: ...3. Mijloacele de identificare a tipului, dacă sunt marcate pe vehicul/componentă/unitate tehnică separată [3] [4]: ......3.1. Amplasarea marcajului: ...4. Categoria vehiculului [3] [5]: ...5. Denumirea și adresa producătorului: ......6. În cazul componentelor și unităților tehnice separate, amplasarea și metoda de aplicare a marcajului de omologare de tip: ...7. Adresa (adresele) fabricii (fabricilor) de asamblare: ...SECȚIUNEA II1. Informații suplimentare (dacă este cazul): a se vedea addendumul2. Serviciul tehnic responsabil pentru efectuarea încercărilor: ...3. Data raportului de încercare: ...4. Numărul raportului de încercare: ...5. Observații (dacă este cazul): a se vedea addendumul6. Locul: ...7. Data: ...8. Semnătura: ...9. La prezenta fișă se atașează indicele dosarului depus la autoritatea de omologare, care poate fi obținut la cerere.Addendum la certificatul de omologare de tip nr. ...privind omologarea de tip a unui vehicul în temeiul Regulamentului nr. 1071. Informații suplimentare ...1.1. Categoria vehiculului (M2, M3) [3]: ...1.2. Tipul de caroserie (simplă/cu etaj, articulată, cu planșeu coborât [3]: ...1.3. Masa maximă tehnic admisibilă (kg): ...1.4. Lungime (general): ... mm1.5. Lățime (general): ... mm1.6. Înălțime (general): ... mm1.7. Număr de pasageri (pe scaune și în picioare): ...1.7.1. Total (N): ...1.7.2. Platforma superioară (Na) [3]: ...1.7.3. Platforma inferioară (Nb) [3]: ...1.7.4. Număr de pasageri (pe scaune): ...1.7.4.1. Total (A): ...1.7.4.2. Platforma superioară (Aa) [3]: ...1.7.4.3. Platforma inferioară (Ab) [3]: ...1.8. Volumul compartimentelor de bagaje (m3): ...1.9. Suprafața rezervată pentru bagaje pe plafon (m2): ...1.10. Dispozitive tehnice care facilitează accesul în vehicule (rampă, platformă elevatoare, sistem de coborâre a vehiculului): ......1.11. Poziția centrului de greutate al vehiculului încărcat în direcțiile longitudinală, transversală și verticală: ......1.12. Rezistența suprastructurii ...1.12.1. Numărul de omologare de tip, dacă este cazul: ...1.13. Omologare acordată în conformitate cu anexa 11 punctul 7.6.3.1 (A)/ punctul 7.6.3.1 (B) [3]2. Observații: ...[1] Numărul distinctiv al țării care a acordat/extins/refuzat/retras omologarea (a se vedea dispoziția regulamentului privind omologarea).[2] A se elimina mențiunile inutile.[3] A se elimina mențiunile inutile.[4] În cazul în care mijloacele de identificare a tipului conțin caracteristici care nu sunt relevante pentru descrierea tipului de vehicul, a componentelor sau a unor unități tehnice separate acoperite de prezentul document informativ, aceste caracteristici vor fi reprezentate în document prin simbolul "?" (de exemplu, ABC??123??).[5] Astfel cum este definit în Rezoluția de ansamblu privind construcția vehiculelor (R.E.3).--------------------------------------------------ANEXA 1PARTEA 2Apendicele 2COMUNICARE[format maxim: A4 (210 mm × 297 mm)][1]+++++ TIFF +++++| Emitent: | Denumirea serviciului administrativ: ... ... ... |Comunicare privind [2]: | OMOLOGAREA DE TIP PRELUNGIREA OMOLOGĂRII DE TIP REFUZUL OMOLOGĂRII DE TIP RETRAGEREA OMOLOGĂRII DE TIP |pentru un tip de vehicul/componentă/unitate tehnică separată [2] în temeiul Regulamentului nr. 107 |Numărul de omologare: ... | Motivul prelungirii: ... |SECȚIUNEA I1. Marca (denumirea comercială a producătorului): ...2. Tipul: ...3. Mijloacele de identificare a tipului, dacă sunt marcate pe vehicul/componentă/unitate tehnică independentă [3] [4]: ......3.1. Amplasarea marcajului: ...4. Categoria vehiculului [3] [5]: ...5. Denumirea și adresa producătorului: ......6. În cazul componentelor și unităților tehnice separate, amplasarea și metoda de aplicare a mărcii de omologare CEE de tip. ...7. Adresa (adresele) fabricii (fabricilor) de asamblare: ...SECȚIUNEA II1. Informații suplimentare (dacă este cazul): a se vedea addendumul2. Serviciul tehnic responsabil pentru efectuarea încercărilor: ...3. Data raportului de încercare: ...4. Numărul raportului de încercare: ...5. Observații (dacă este cazul): a se vedea addendumul6. Locul: ...7. Data: ...8. Semnătura: ...9. La prezenta fișă se atașează indicele dosarului depus la autoritatea de omologare, care poate fi obținut la cerere.Addendum la certificatul de omologare de tip nr. ...privind omologarea de tip a unei caroserii ca unitate tehnică separată în temeiul Regulamentului nr. 1071. Informații suplimentare ...1.1. Categoria vehiculului pe care poate fi instalată caroseria (M2, M3) [3]: ...1.2. Tipul de caroserie (simplă/cu etaj, articulată, cu planșeu coborât) [3]: ...1.3. Tipul de șasiu: ...1.4. Număr de pasageri (pe scaune și în picioare): ...1.4.1. Total (N): ...1.4.2. Platforma superioară (Na) [3]: ...1.4.3. Platforma inferioară (Nb) [3]: ...1.4.4. Număr de pasageri (pe scaune): ...1.4.4.1. Total (A): ...1.4.4.2. Platforma superioară (Aa) [3]: ...1.4.4.3. Platforma inferioară (Ab) [3]: ...1.5. Volumul compartimentelor de bagaje (m3): ...1.6. Suprafața rezervată pentru bagaje pe plafon (m2): ...1.7. Dispozitive tehnice care facilitează accesul în vehicule (rampă, platformă elevatoare, sistem de coborâre a vehiculului): ......1.8. Rezistența suprastructurii ...1.8.1. Numărul de omologare de tip, dacă este cazul: ...2. Observații: ...3. Puncte realizate și demonstrate pentru această unitate tehnică separată ...[1] Numărul distinctiv al țării care a acordat/extins/refuzat/retras omologarea (a se vedea dispoziția regulamentului privind omologarea).[2] A se elimina mențiunile inutile.[3] A se elimina mențiunile inutile.[4] În cazul în care mijloacele de identificare a tipului conțin caracteristici care nu sunt relevante pentru descrierea tipului de vehicul, a componentelor sau a unor unități tehnice separate acoperite de prezentul document informativ, aceste caracteristici vor fi reprezentate în document prin simbolul "?" (de exemplu, ABC??123??).[5] Astfel cum este definit în Rezoluția de ansamblu privind construcția vehiculelor (R.E.3).--------------------------------------------------ANEXA 1PARTEA 2Apendicele 3COMUNICARE[format maxim: A4 (210 mm × 297 mm)][1]+++++ TIFF +++++| Emitent: | Denumirea serviciului administrativ: ... ... ... |Comunicare privind [2]: | OMOLOGAREA DE TIP PRELUNGIREA OMOLOGĂRII DE TIP REFUZUL OMOLOGĂRII DE TIP RETRAGEREA OMOLOGĂRII DE TIP |pentru un tip de vehicul/componentă/unitate tehnică separată [2] în temeiul Regulamentului nr. 107 |Număr de omologare: ... | Motivul prelungirii: |SECȚIUNEA I1. Marca (denumirea comercială a producătorului): ...2. Tipul: ...3. Mijloacele de identificare a tipului, dacă sunt marcate pe vehicul/componentă/unitate tehnică separată [3] [4]: ......3.1. Amplasarea marcajului: ...4. Categoria vehiculului [3] [5]: ...5. Denumirea și adresa producătorului: ......6. În cazul componentelor și unităților tehnice separate, locul și metoda de aplicare a marcajului de omologare de tip: ...7. Adresa (adresele) fabricii (fabricilor) de asamblare: ...SECȚIUNEA II1. Informații suplimentare (dacă este cazul): a se vedea addendumul2. Serviciul tehnic responsabil pentru efectuarea încercărilor: ...3. Data raportului de încercare: ...4. Numărul raportului de încercare: ...5. Observații (dacă este cazul): a se vedea addendumul6. Locul: ...7. Data: ...8. Semnătura: ...9. La prezenta fișă se atașează indicele dosarului depus la autoritatea de omologare, care poate fi obținut la cerere.Addendum la certificatul de omologare de tip nr. ...privind omologarea de tip a unui vehicul echipat cu o caroserie deja omologată ca unitate tehnică separată în temeiul Regulamentului nr. 1071. Informații suplimentare ...1.1. Categoria vehiculului (M2, M3) [3]: ...1.2. Masa maximă tehnic admisibilă (kg): ...1.3. Poziția centrului de greutate al vehiculului încărcat în direcțiile longitudinală, transversală și verticală: ...1.4. Rezistența suprastructurii ...1.4.1. Numărul de omologare de tip, dacă este cazul: ...1.5. Omologare acordată în conformitate cu anexa 11 punctul 7.6.3.1 (A)/ punctul 7.6.3.1 (B) [3] ......2. Observații: ...[1] Numărul distinctiv al țării care a acordat/extins/refuzat/retras omologarea (a se vedea dispoziția regulamentului privind omologarea).[2] A se elimina mențiunile inutile.[3] A se elimina mențiunile inutile.[4] În cazul în care mijloacele de identificare a tipului conțin caracteristici care nu sunt relevante pentru descrierea tipului de vehicul, a componentelor sau a unor unități tehnice separate acoperite de prezentul document informativ, aceste caracteristici vor fi reprezentate în document prin simbolul "?" (de exemplu, ABC??123??).[5] Astfel cum este definit în Rezoluția de ansamblu privind construcția vehiculelor (R.E.3).--------------------------------------------------ANEXA 2EXEMPLE DE MĂRCI DE OMOLOGAREModelul A(a se vedea punctul 4.4 din prezentul regulament)+++++ TIFF +++++Marca de omologare de mai sus, aplicată pe un vehicul indică faptul că tipul de vehicul a fost omologat, în ceea ce privește caracteristicile sale de construcție, în Țările de Jos (E 4) pentru clasa III, în conformitate cu Regulamentul nr. 107, cu numărul de omologare 012439. Acest număr indică faptul că omologarea a fost acordată în conformitate cu dispozițiile Regulamentului nr. 107, astfel cum a fost modificat prin seria 01 de amendamente.Modelul B(a se vedea punctul 4.5 din prezentul regulament)+++++ TIFF +++++Marca de omologare de mai sus, aplicată pe un vehicul indică faptul că tipul de vehicul respectiv a fost omologat în Țările de Jos (E 4), în conformitate cu Regulamentele nr. 107 și 43 [*]. Primele două cifre ale numerelor de omologare indică faptul că, în momentul în care a fost acordată omologarea, Regulamentul nr. 107 includea seria 01 de amendamente și Regulamentul nr. 43 era în forma sa originală.Modelul C(a se vedea punctul 4.4.3 din prezentul regulament)+++++ TIFF +++++Marca de omologare de mai sus, aplicată pe caroseria unui vehicul indică faptul că tipul de caroserie a fost omologat separat, în ceea ce privește caracteristicile sale de construcție, în Țările de Jos (E 4) pentru clasa III, drept caroserie separată (litera S), în temeiul Regulamentului nr. 107, cu numărul de omologare 012439. Acest număr indică faptul că omologarea a fost acordată în conformitate cu dispozițiile Regulamentului nr. 107, astfel cum a fost modificat prin seria 01 de amendamente.[*] Acest număr are strict valoare exemplificativă.--------------------------------------------------ANEXA 3CERINȚE APLICABILE TUTUROR VEHICULELOR1.-6. (Rezervat)7. CERINȚE7.1. Generalități7.1.1. În cazul în care nu se specifică altfel, toate măsurătorile se fac atunci când vehiculul este neîncărcat, în stare de funcționare și este așezat pe o platformă netedă și orizontală și în condiții normale de drum. Dacă se montează un sistem de coborâre a vehiculului, acesta se fixează astfel încât vehiculul să fie la înălțimea normală de ținută de drum. În cazul omologării unei caroserii ca unitate tehnică separată, poziția caroseriei față de suprafața plană orizontală se specifică de către producător.7.1.2. În situațiile în care prezentul regulament dispune ca una dintre suprafețele vehiculului să fie orizontală sau la un anumit unghi de pantă atunci când vehiculul se află în stare de funcționare, în cazul unui vehicul cu suspensie mecanică, această suprafață poate să facă un unghi de pantă superior sau să aibă o înclinație atunci când vehiculul este neîncărcat, în stare de funcționare, cu condiția ca respectiva cerință să fie îndeplinită atunci când vehiculul se află în starea de încărcare declarată de producător. În cazul în care se montează un sistem de coborâre a vehiculului, acesta nu trebuie să fie în funcțiune.7.2. Mase și dimensiuni7.2.1. Vehiculele respectă cerințele din anexa 11.7.2.2. Suprafața disponibilă pentru pasageri7.2.2.1. Aria suprafeței totale a fiecărei platforme S0 disponibilă pentru pasageri se calculează scăzând din aria totală a planșeului vehiculului:7.2.2.1.1. aria compartimentului conducătorului auto;7.2.2.1.2. aria treptelor de la uși și a ariei oricărei alte trepte cu o adâncime mai mică de 300 mm, precum și aria parcursă de ușă și de mecanismul acesteia atunci când este pusă în funcțiune;7.2.2.1.3. aria oricărei părți peste care garda la plafon este mai mică de 1350 mm, măsurată de la planșeu, fără a ține seama de pătrunderea admisă în conformitate cu punctele 7.7.8.6.3 și 7.7.8.6.4. În cazul vehiculelor din clasele A și B, această dimensiune se poate reduce până la 1200 mm;7.2.2.1.4. aria oricărei părți a vehiculului spre care accesul pasagerilor este interzis, în conformitate cu punctul 7.9.4;7.2.2.1.5. aria oricărui spațiu rezervat exclusiv pentru transportul mărfurilor sau al bagajelor și la care pasagerii nu au acces;7.2.2.1.6. aria necesară pentru a asigura o zonă de lucru liberă la servantă;7.2.2.1.7. aria planșeului ocupată de orice scară, jumătate de scară, scară de comunicare interioară sau de orice treaptă.7.2.2.2. Aria suprafeței S1 disponibilă pentru pasagerii în picioare se calculează scăzând din S0:7.2.2.2.1. aria tuturor părților din planșeu în care panta depășește valorile maxime admisibile definite la punctul 7.7.6;7.2.2.2.2. aria tuturor părților la care pasagerii în picioare nu au acces atunci când toate scaunele sunt ocupate, cu excepția scaunelor rabatabile;7.2.2.2.3. aria tuturor părților în care înălțimea liberă deasupra planșeului este mai mică decât înălțimea culoarului central specificată la punctul 7.7.5.1 (mânerele nu se iau în considerare în acest caz);7.2.2.2.4. aria dinaintea unui plan vertical transversal care trece prin centrul suprafeței de ședere a scaunului conducătorului auto (în cea mai din spate poziție a acestuia);7.2.2.2.5. aria ce corespunde spațiului de 300 mm din fața oricărui scaun, cu excepția celor rabatabile, excepție de la această regulă făcând scaunul orientat spre laterală și situat deasupra nișei roții, caz în care dimensiunea respectivă se poate reduce la 225 mm. În cazul în care capacitatea locurilor este variabilă, suprafața oricărui scaun considerat în uz, a se vedea punctul 7.2.2.4;7.2.2.2.6. orice suprafață care nu este exclusă în temeiul punctelor 7.2.2.2.1 – 7.2.2.2.5 menționate anterior, peste care nu se poate suprapune un dreptunghi de 400 mm × 300 mm;7.2.2.2.7. pentru vehiculele din clasa II, aria în care este interzis să se stea în picioare;7.2.2.2.8. la vehiculele cu etaj, orice arie de pe platforma superioară;7.2.2.2.9. suprafața spațiilor pentru scaune rulante, considerate ocupate de utilizatori de scaune rulante, a se vedea punctul 7.2.2.4;7.2.2.3. În vehicul trebuie să fie disponibil un număr (P) de locuri pe scaune, fără a ține seama de scaunele rabatabile, conforme cerințelor de la punctul 7.7.8 Dacă vehiculul este din clasele I, II sau A, numărul de locuri pe scaune pe fiecare platformă trebuie să fie cel puțin egal cu numărul de metri pătrați de planșeu pe respectiva platformă disponibili pentru pasageri și echipaj (dacă este cazul), rotunjit în minus la cel mai apropiat număr întreg; în cazul vehiculelor din clasa I, acest număr poate să fie redus cu 10 %, cu excepția platformei superioare.7.2.2.4. În cazul unui vehicul pentru care numărul de locuri pe scaune este variabil, se determină aria disponibilă pentru pasagerii în picioare (S1) și se aplică dispozițiile de la punctul 7.2.3, dacă este cazul, pentru fiecare dintre următoarele situații:7.2.2.4.1. numărul maxim posibil de scaune fiind ocupat, spațiul disponibil rămas pentru pasagerii în picioare este ocupat și, apoi orice spațiu rămas eventual disponibil pentru scaune rulante este ocupat;7.2.2.4.2. orice spațiu disponibil pentru pasagerii în picioare fiind ocupat, scaunele rămase pentru pasagerii care călătoresc așezați pe scaune sunt ocupate și, apoi orice spațiu care rămâne eventual disponibil pentru scaune rulante este ocupat;7.2.2.4.3. orice spațiu disponibil pentru scaune rulante fiind ocupat, tot spațiul rămas disponibil pentru pasagerii în picioare este ocupat și apoi orice spațiu rămas eventual disponibil pentru scaune este ocupat.7.2.3. Marcarea vehiculelor7.2.3.1. În interiorul vehiculelor trebuie să fie marcate clar și vizibil, în apropierea ușii din față, cu litere sau pictograme de minim 15 mm înălțime și cifre de minim 25 mm înălțime, următoarele informații:7.2.3.1.1. numărul maxim de locuri pe scaune pe care vehiculul este prevăzut să le asigure;7.2.3.1.2. numărul maxim de locuri în picioare, dacă este cazul, pe care vehiculul este prevăzut să le asigure;7.2.3.1.3. numărul maxim de locuri pentru scaune rulante pe care vehiculul este prevăzut să le asigure, dacă este cazul.7.2.3.2. Dacă vehiculul este construit astfel încât să se poată modifica numărul de locuri pe scaune, spațiul disponibil pentru pasagerii în picioare și/sau numărul de locuri pentru scaunele rulante, cerințele de la punctul 7.2.3.1 se aplică numărului maxim de locuri pe scaune și numărului corespunzător de scaune rulante și de pasageri în picioare, după caz, în funcție de configurația vehiculului.7.2.3.3. În compartimentul conducătorului auto, într-o poziție clar vizibilă pentru acesta, cu litere sau pictograme de minim 10 mm înălțime și cifre de minim 12 mm înălțime, trebuie înscrise:7.2.3.3.1. masa bagajelor care pot fi transportate când vehiculul este încărcat cu numărul maxim de pasageri și de membri ai echipajului și vehiculul nu depășește masa maximă tehnic admisibilă pentru întregul vehicul sau masa admisibilă pe oricare dintre axe. Aceasta include bagajele:7.2.3.3.1.1. din compartimentele de bagaje (masa B, punctul 7.4.3.31 din anexa 11);7.2.3.3.1.2. de pe plafon, dacă acesta este prevăzut pentru transportul bagajelor (masa BX, punctul 7.4.3.3.1 din anexa 11).7.3. Rezistența suprastructurii7.3.1. Toate vehiculele simple din clasele II și III au suprastructuri conforme cerințelor din anexa 5.7.4. Încercare de stabilitate7.4.1. Stabilitatea unui vehicul trebuie să fie astfel încât punctul la care ar avea loc răsturnarea să nu poată fi depășit dacă suprafața pe care stă vehiculul ar fi înclinată pe rând în ambele părți la un unghi de 28 de grade față de orizontală.7.4.2. În sensul încercării menționate anterior, masa vehiculului trebuie să fie egală cu masa acestuia gata de drum, în conformitate cu punctul 2.18 din prezentul regulament, la care se adaugă:7.4.2.1. sarcini egale cu Q (astfel cum este definit la punctul 7.4.3.3.1 din anexa 11) plasate pe fiecare scaun pentru pasageri. În cazul în care vehiculul poate transporta pasageri în picioare sau un membru al echipajului în picioare, centrul de greutate al sarcinilor Q sau al greutăților de 75 kg care le reprezintă trebuie să fie uniform distribuit în zona pentru pasageri sau pentru membrul echipajului, la o înălțime de 875 mm. În cazul în care vehiculul este prevăzut pentru transportul de bagaje pe plafon, se montează pe plafon o masă distribuită uniform (BX) și cel puțin egală cu masa declarată de producător în conformitate cu punctul 7.4.3.31 din anexa 11, reprezentând bagajele echivalente. Celelalte compartimente de bagaje trebuie să fie goale.7.4.2.2. În cazul în care un vehicul are o capacitate variabilă de locuri pe scaune, de spațiu disponibil pentru pasagerii în picioare sau dacă este proiectat să transporte unul sau mai multe scaune rulante, pentru orice zonă din compartimentul pentru pasageri în care au loc astfel de variații, sarcinile prevăzute la punctul 7.4.2.1 corespund celei mai mari valori dintre următoarele:(a) masa reprezentată de numărul de pasageri de pe scaune care pot ocupa zona în cauză, inclusiv masa scaunelor demontabile sau(b) masa reprezentată de numărul de pasageri în picioare care pot ocupa zona în cauză; sau(c) masa scaunelor rulante și a utilizatorilor acestora care pot ocupa zona în cauză, calculându-se pentru fiecare o masă totală de 250 kg la o înălțime de 500 mm deasupra planșeului în centrul fiecărui spațiu destinat unui scaun rulant; sau(d) masa pasagerilor de pe scaune, a pasagerilor în picioare și a utilizatorilor de scaune rulante, precum și orice combinație a acestora care pot ocupa zona.7.4.3. Înălțimea calelor folosite pentru a împiedica ca roțile unui vehicul să alunece lateral pe o platformă utilizată pentru încercări de răsturnare nu trebuie să fie mai mare de două treimi din distanța dintre suprafața pe care stă vehiculul pentru încercările de răsturnare și acea parte a jantei roții care este cea mai apropiată de suprafață când vehiculul este încărcat în conformitate cu punctul 7.4.2.7.4.4. În timpul încercării, componentele vehiculului care în condiții normale de funcționare nu intră în contact, nu trebuie să se atingă și nici o componentă nu trebuie să fie avariată sau deplasată.7.4.5. În mod alternativ, se poate folosi o metodă de calcul pentru a demonstra că vehiculul nu se va răsturna în condițiile descrise la punctele 7.4.1 și 7.4.2. Calculul ia în considerare următorii parametri:7.4.5.1. masele și dimensiunile;7.4.5.2. înălțimea centrului de greutate;7.4.5.3. constanta de elasticitate a resortului amortizorului;7.4.5.4. caracteristicile verticale și orizontale ale anvelopelor pneumatice;7.4.5.5. caracteristicile sistemului de presurizare al amortizoarelor pneumatice;7.4.5.6. poziția centrului de greutate;7.4.5.7. rezistența la torsiune a caroseriei.Metoda de calcul este descrisă în apendicele 1 la prezenta anexă.7.5. Prevenirea riscurilor de incendiu7.5.1. Compartimentul motor7.5.1.1. În compartimentul motor nu trebuie folosit nici un material inflamabil de atenuare a zgomotului sau care s-ar putea impregna cu carburant, lubrifiant sau alt material combustibil, cu excepția situației în care respectivele materiale se pot acoperi cu o folie impermeabilă.7.5.1.2. Trebuie luate măsuri de precauție, fie printr-o dispunere adecvată a compartimentului motor, fie prin prevederea de orificii de scurgere, pentru a se evita, în măsura posibilului, acumularea de carburant, ulei sau orice alt material combustibil în orice parte a compartimentului motor.7.5.1.3. Trebuie montat un perete despărțitor din material rezistent la căldură între compartimentul motor sau orice altă sursă de căldură (cum ar fi dispozitivele proiectate să absoarbă energia eliberată atunci când vehiculul coboară o pantă lungă, de exemplu un dispozitiv de încetinire, sau un dispozitiv pentru încălzirea compartimentului, altele decât dispozitivele care funcționează pe bază circulației apei calde) și restul vehiculului. Toate elementele de fixare, clemele, garniturile etc. folosite pentru peretele despărțitor trebuie să fie confecționate din materiale rezistente la foc.7.5.1.4. Se poate monta în compartimentul pentru pasageri un dispozitiv de încălzire care funcționează altfel decât pe bază circulației apei calde, cu condiția să fie izolat cu un material conceput să reziste la temperaturile generate de respectivul dispozitiv, să nu emită gaze toxice și să fie poziționat astfel încât nici un pasager să nu poată intra în contact cu suprafața fierbinte.7.5.2. Echipamentul electric și cablajul7.5.2.1. Toate cablurile trebuie izolate corespunzător; toate cablurile și întregul echipament electric trebuie să reziste la condițiile de temperatură și de umiditate la care sunt expuse. În compartimentul motor, se acordă o atenție deosebită capacității acestor echipamente de a rezista la temperatura ambiantă și la efectele tuturor substanțelor contaminante posibile.7.5.2.2. Nici un cablu folosit într-un circuit electric nu trebuie să transporte un curent de o intensitate superioară celei acceptabile pentru un astfel de cablu având în vedere modul său de instalare și temperatura ambiantă maximă.7.5.2.3. Orice circuit electric care alimentează un alt dispozitiv decât demarorul, circuitul de aprindere (aprindere prin scânteie), bujiile incandescente, dispozitivul de oprire a motorului, circuitul de încărcare și punerea la masă a bateriei trebuie să includă o siguranță sau un disjunctor. Cu toate acestea, circuitele pot fi protejate cu ajutorul unei siguranțe comune sau al unui disjunctor comun, sub rezerva ca intensitatea sa nominală să nu depășească 16 A.7.5.2.4. Toate cablurile trebuie protejate bine și asigurate în poziție astfel încât să nu poată fi deteriorate prin tăiere, abraziune sau frecare.7.5.2.5. În cazul în care tensiunea depășește 100 V RMS (valoare medie pătratică) într-unul sau mai multe circuite electrice, se conectează un disjunctor acționat manual, care să permită deconectarea tuturor acestor circuite de la sursa principală, trebuie să acționeze asupra fiecărui pol al circuitului care nu are împământare și se plasează în interiorul vehiculului într-o poziție ușor accesibilă pentru conducătorul auto; acest disjunctor nu trebuie să poată deconecta nici un circuit electric care alimentează luminile exterioare obligatorii ale vehiculului. Prezentul punct nu se aplică circuitelor de aprindere la tensiune înaltă și nici circuitelor închise într-o unitate de echipament de pe vehicul.7.5.2.6. Toate cablurile electrice se amplasează astfel încât nici o piesă să nu intre în contact cu nici o linie de carburant și cu nici o parte a sistemului de evacuare și să nu fie supuse la o căldură excesivă, cu excepția situației în care se poate monta o izolație specială adecvată sau un dispozitiv de protecție, cum ar fi de exemplu o supapă de evacuare electromagnetică.7.5.3. Baterii7.5.3.1. Toate bateriile trebuie asigurate bine și să fie ușor accesibile.7.5.3.2. Compartimentul bateriilor trebuie să fie separat de compartimentul pentru pasageri și de compartimentul conducătorului auto și să fie ventilat din exterior.7.5.3.3. Bornele bateriei trebuie să fie protejate împotriva riscului de scurtcircuit.7.5.4. Extinctoarele și trusele de prim ajutor7.5.4.1. Trebuie prevăzute spații pentru montarea unuia sau a mai multor extinctoare, unul dintre acestea în apropierea scaunului conducătorului auto. La vehiculele din clasa A sau B aceste spații trebuie să fie de minim 8 dm3, iar în cazul vehiculelor clasele I, II sau III, de minim 15 dm3.7.5.4.2. Trebuie prevăzut spațiu pentru montarea uneia sau a mai multor truse de prim-ajutor. Acesta nu trebuie să fie mai mic de 7 dm3, iar dimensiunea minimă să nu fie mai mică de 80 mm.7.5.4.3. Extinctoarele și trusele de prim-ajutor pot fi asigurate împotriva furtului și acțiunilor de vandalism (de exemplu, fiind plasate într-un dulap închis cu cheie sau în spatele unei sticle casante), cu condiția ca locurile în care sunt păstrate să fie indicate în mod clar și ca modul prin care acestea pot fi extrase cu ușurință în caz de urgență să fie prevăzute.7.5.5. MaterialeNu se permite prezența nici unui material inflamabil la mai puțin de 100 mm de sistemul de evacuare sau de orice sursă importantă de căldură dacă materialul nu este protejat eficient. Dacă este necesar, se montează dispozitive de protecție pentru a evita contactul dintre unsoare sau alte materiale inflamabile și sistemul de evacuare sau alte surse importante de căldură. În sensul prezentului punct, prin "material inflamabil" se înțelege acel material care nu este proiectat să reziste la temperaturile care pot fi întâlnite în spațiul în cauză.7.6. Ieșiri7.6.1. Numărul de ieșiri7.6.1.1. Numărul minim de uși într-un vehicule este 2, fie două uși de acces al pasagerilor, fie o ușă de acces al pasagerilor și o ușă de urgență. Numărul minim de uși de acces al pasagerilor necesar este după cum urmează:Număr de pasageri: | Număr de uși de acces al pasagerilor |Clasa I și A | Clasa II | Clasa III și B |9 - 45 | 1 | 1 | 1 |46 - 70 | 2 | 1 | 1 |71 - 100 | 3 | 2 | 1 |> 100 | 4 | 3 | 1 |7.6.1.2. Numărul minim de uși de acces al pasagerilor în fiecare secțiune rigidă a unui vehicul articulat trebuie să fie 1, cu excepția cazului secțiunii anterioare a unui vehicul articulat din clasa I, când numărul minim respectiv trebuie să fie 2.7.6.1.3. În sensul prezentei cerințe, ușile de acces al pasagerilor echipate cu un sistem de control acționat cu energie exterioară nu sunt considerate uși de urgență dacă nu se pot deschide ușor cu mâna, imediat ce s-a activat, dacă este necesar, comanda prevăzută la punctul 7.6.5.1.7.6.1.4. Numărul minim de ieșiri este astfel încât numărul total de ieșiri dintr-un compartiment separat sa fie după cum urmează:Numărul de pasageri și echipaj care intră într-un compartiment | Număr total minim de ieșiri |1 - 8 | 2 |9 - 16 | 3 |17 - 30 | 4 |31 - 45 | 5 |46 - 60 | 6 |61 - 75 | 7 |76 - 90 | 8 |91 - 110 | 9 |111 - 130 | 10 |> 130 | 11 |Trapele de evacuare pot fi considerate doar una dintre ieșirile de siguranță menționate mai sus.7.6.1.5. Fiecare secțiune rigidă a unui vehicul articulat este considerată un vehicul separat în sensul determinării numărului minim și a poziției ieșirilor, cu excepția punctului 7.6.2.4. Compartimentele de toaletă și chicinetele nu se consideră compartimente separate în sensul determinării numărului de ieșiri de siguranță. Se stabilește un număr de pasageri pentru fiecare secțiune rigidă.7.6.1.6. O ușă dublă de acces al pasagerilor se numără ca două uși, iar o fereastră dublă sau multiplă ca două ferestre de urgență.7.6.1.7. În cazul în care compartimentul conducătorului auto sau un compartiment separat pentru echipaj nu permite accesul la compartimentul pentru pasageri printr-un culoar care să respecte una dintre condițiile descrise la punctul 7.7.5.1.1, atunci trebuie să fie îndeplinite următoarele condiții:7.6.1.7.1. Compartimentul conducătorului auto trebuie să aibă două ieșiri, care să nu fie situate pe același perete lateral; dacă una dintre ieșiri este o fereastră, aceasta trebuie să respecte cerințele stabilite la punctele 7.6.3.1 și 7.6.8 pentru ferestrele de urgență;7.6.1.7.2. Se autorizează unul sau două scaune lângă conducătorul auto pentru alte persoane, caz în care ambele ieșiri menționate la punctul 7.6.1.7.1 trebuie să fie uși. Ușa conducătorului auto se acceptă ca ușă de urgență pentru ocupanții scaunelor respective, cu condiția ca scaunul conducătorului auto, volanul, compartimentul motor, levierul schimbătorului de viteze, frâna de mână etc. să nu constituie un obstacol prea mare. Ușa prevăzută pentru persoanele respective se acceptă ca ușă de urgență pentru conducătorul auto. Se pot monta până la cinci astfel de scaune suplimentare într-un compartiment care include compartimentul conducătorului auto, cu condiția ca scaunele suplimentare și spațiul necesar pentru ele să respecte cerințele prezentului regulament și ca cel puțin o ușă de acces spre compartimentul pentru pasageri să respecte cerințele de la punctul 7.6.3 pentru ușile de urgență;7.6.1.7.3. În situațiile descrise la punctele 7.6.1.7.1 și 7.6.1.7.2, ieșirile prevăzute pentru compartimentul conducătorului auto nu pot fi considerate ca una dintre ușile prevăzute la punctele 7.6.1.1 și 7.6.1.2, nici ca una dintre ieșirile impuse în temeiul punctului 7.6.1.4, cu excepția cazului menționat la punctele 7.6.1.7.1 și 7.6.1.7.2. Punctele 7.6.3-7.6.7, 7.7.1, 7.7.2 și 7.7.7 nu se aplică acestui tip de ieșiri.7.6.1.8. Dacă compartimentul conducătorului auto și scaunele din apropierea acestuia sunt accesibile din compartimentul principal pentru pasageri printr-un culoar care respectă una dintre condițiile descrise la punctul 7.7.5.1.1, nu este obligatorie existența unei ieșiri exterioare din compartimentul conducătorului auto.7.6.1.9. Dacă există o ușă pentru conducătorul auto sau o altă ieșire din compartiment în cazurile descrise la punctul 7.6.1.8, aceasta poate fi considerată ca ieșire pentru pasageri doar în următoarele condiții:7.6.1.9.1. dacă nu este necesar ca o persoană să treacă cu greutate printre volan și scaunul conducătorului auto pentru a putea folosi ieșirea respectivă;7.6.1.9.2. dacă respectă cerințele privind dimensiunile ușilor de urgență indicate la punctul 7.6.3.1.7.6.1.10. Punctele 7.6.1.8 și 7.6.1.9 nu exclud existența unei uși sau a unei alte bariere între scaunul conducătorului auto și compartimentul pentru pasageri, cu condiția ca bariera respectivă să poată fi înlăturată rapid de către conducătorul auto în caz de urgență. În cazul în care ușa unui compartiment al conducătorului auto este protejate de o astfel de barieră, aceasta nu se poate considera ca ieșire pentru pasageri.7.6.1.11. Trapele de evacuare, pe lângă ușile și ferestrele de urgență, se montează în plafonul vehiculelor din clasele II, III și B. De asemenea, acestea pot fi montate și la vehiculele din clasele I și A. Numărul minim de trape de evacuare trebuie să fie:Număr de pasageri (N) | Numărul de trape de evacuare |care nu este mai mare de 50 | l |care este mai mare 50 | 2 |7.6.2. Amplasarea ieșirilorVehiculele cu o capacitate mai mare de 22 de scaune pentru pasageri trebuie să îndeplinească cerințele prezentate în continuare. Vehiculele cu o capacitate mai mică sau egală cu 22 de locuri pentru pasageri pot îndeplini fie cerințele prezentate în continuare, fie pe cele incluse în anexa 7 punctul 1.2.7.6.2.1. Ușile de acces al pasagerilor se amplasează pe latura vehiculului care este cea mai apropiată de marginea drumului care corespunde direcției de mers în țara în care vehiculul urmează să fie înmatriculat pentru operare și cel puțin una dintre uși este situată în jumătatea anterioară a vehiculului. Prezenta dispoziție nu exclude amplasarea unei uși pe latura din spate a vehiculului, în vederea utilizării de către pasagerii în scaun rulant.7.6.2.2. Două dintre ușile menționate la punctul 7.6.1.1 sunt suficient de depărtate astfel încât distanța dintre planurile verticale transversale care trec prin centrele lor să fie de minim 40 % din lungimea totală a compartimentului pentru pasageri. Dacă una dintre ușile respective face parte dintr-o ușă dublă, distanța respectivă se măsoară între cele două uși care sunt cel mai depărtate una de cealaltă.7.6.2.3. Ieșirile se amplasează astfel încât numărul acestora pe fiecare dintre cele două laturi ale vehiculului să fie aproximativ același.7.6.2.4. Fie în partea din spate, fie în partea din față a vehiculului se amplasează cel puțin o ieșire de siguranță. Pentru vehiculele din clasa I și pentru vehiculele cu partea din spate permanent separată de compartimentul pentru pasageri, prezenta cerință trebuie îndeplinită dacă se montează o trapă de evacuare.7.6.2.5. Ieșirile de pe aceeași latură a vehiculului sunt dispuse regulat pe toată lungimea vehiculului.7.6.2.6. Se autorizează amplasarea unei uși pe fața din spate a vehiculului, cu condiția să nu fie ușă de acces al pasagerilor.7.6.2.7. Dacă se montează trape de evacuare, acestea trebuie poziționate după cum urmează: dacă există o singură trapă, aceasta se amplasează în treimea centrală a vehiculului; dacă există două trape, între acestea există o distanță de cel puțin doi metri măsurată între cele mai apropiate muchii ale deschiderilor pe o linie paralelă cu axa longitudinală a vehiculului.7.6.3. Dimensiunile minime ale ieșirilor7.6.3.1. Diferitele tipuri de ieșiri au următoarele dimensiuni minime:| Clasa I | Clasele II și III: | Observații |Ușă de acces al pasagerilor | Deschiderea ușii | Înălțime (mm) | 1800 | 1650 | — |Lățime (mm) | Ușă simplă 650 Ușă dublă 1200 | Această dimensiune se poate reduce cu 100 mm atunci când măsurarea se face la nivelul mânerelor. |Ușă de urgență | Înălțime (mm) | 1250 | — |Lățime (mm) | 550 |Fereastră de urgență | Suprafață: (mm2) | 400000 | Trebuie să fie posibilă înscrierea în această suprafață a unui dreptunghi de 500 mm înălțime și 700 mm lățime. |Fereastra de urgență situată pe partea din spate a vehiculului, dacă producătorul nu a prevăzut o fereastră de urgență de dimensiuni minime celor menționate mai sus. | Trebuie să fie posibilă înscrierea în această suprafață a unui dreptunghi de 350 mm înălțime și 1550 mm lățime. Colțurile dreptunghiului pot fi rotunjite, cu condiția ca raza cercului să fie de maxim 250 mm. |Trapă de evacuare | Deschiderea trapei | Suprafață (mm2) | 400000 | Trebuie să fie posibilă înscrierea în această suprafață a unui dreptunghi de 500 mm × 700 mm. |7.6.3.2. Vehiculele cu o capacitate de maxim 22 de pasageri pot îndeplini fie cerințele de la punctul 7.6.3.1, fie pe cele prezentate în anexa 7 punctul 1.1.7.6.4. Cerințe tehnice pentru toate ușile de acces al pasagerilor7.6.4.1. Fiecare ușă de acces al pasagerilor trebuie să se poată deschide ușor din interiorul și din exteriorul vehiculului atunci când vehiculul staționează (dar nu necesar atunci când vehiculul este în mișcare). Cu toate acestea, prezenta cerință nu trebuie înțeleasă ca excluzând posibilitatea de a închide ușa cu cheia, din exterior, cu condiția ca aceasta să poată fi întotdeauna deschisă din interior.7.6.4.2. Fiecare mecanism de control sau dispozitiv de deschidere a ușii din exterior trebuie să se afle la o distanță de 1000 – 1500 mm de sol și la maxim 500 mm de ușă. Pentru vehiculele din clasele I, II și III, fiecare mecanism de control sau dispozitiv de deschidere a unei uși de acces al pasagerilor din interiorul vehiculului trebuie să se afle la o înălțime de 1000 – 1500 mm de la suprafața superioară a planșeului sau a treptei celei mai apropiate de acest mecanism de control și la maxim 500 mm de ușă. Această cerință nu se aplică mecanismelor de control amplasate în zona conducătorului auto.7.6.4.3. La orice ușă laterală cu deschidere manuală și alcătuită dintr-o singură bucată, pivotantă sau montată în balamale trebuie să fie montată astfel încât să aibă tendința de a se închide dacă ușa intră în contact cu un obiect fix, în timp de vehiculul se mișcă înainte.7.6.4.4. Dacă o ușă acționată manual este prevăzută cu o broască cu închidere printr-un clichet, aceasta trebuie să aibă două poziții de închidere.7.6.4.5. Pe partea interioară a unei uși de acces al pasagerilor nu trebuie să existe nici un dispozitiv care să acopere treptele interioare atunci când ușa este închisă. Aceasta nu exclude prezența în casa scării, atunci când ușa se închide, a unui mecanism de acționare a ușii și a altor echipamente atașate în interiorul ușii, cu condiția ca acestea să nu constituie o prelungire a planșeului pe care pasagerii pot sta în picioare. Aceste mecanisme și echipamente nu trebuie să prezinte nici un pericol pentru pasageri.7.6.4.6. Dacă vizibilitatea directă nu este suficientă, se instalează dispozitive optice sau de alt tip care să permită conducătorului auto să detecteze de pe scaunul său prezența unui pasager în imediata apropiere a fiecărei uși laterale de acces al pasagerilor care nu este o ușă de acces al pasagerilor automată, fie că pasagerul se află în interiorul sau în exteriorul vehiculului.În cazul unei uși de acces al pasagerilor aflate pe partea din spate a vehiculului cu capacitate de maxim 22 de pasageri, prezenta cerință este îndeplinită dacă conducătorul auto poate detecta prezența unei persoane cu o înălțime de 1,3 m care stă în picioare la 1 m în spatele vehiculului.7.6.4.7. Orice ușă care se deschide spre interiorul vehiculului și mecanismul său trebuie astfel concepute încât mișcarea acestora să nu determine rănirea pasagerilor în condiții normale de utilizare. Dacă este necesar, se montează dispozitive adecvate de protecție.7.6.4.8. Dacă o ușă de acces al pasagerilor este amplasată lângă ușa unei toalete sau a altui compartiment intern, aceasta trebuie asigurată împotriva deschiderii involuntare. Cu toate acestea, prezenta cerință nu se aplică dacă ușa se închide automat atunci când vehiculul se află în mișcare la o viteză de peste 5 km/h.7.6.4.9. În cazul vehiculelor cu o capacitate de maxim 22 de pasageri și cu uși de acces al pasagerilor amplasate pe fața din spate a vehiculului, laturile ușii nu trebuie să se deschidă la mai mult de 115° sau la mai puțin de 85° și trebuie să poată fi blocate automat în această poziție. Aceasta nu exclude posibilitatea de a depăși limita menționată și de a deschide ușa peste unghiul respectiv, dacă o astfel de manevră se poate face în siguranță, de exemplu, pentru a permite, deschizând ușile la 270°, plasarea vehiculului cu spatele la o platformă de încărcare sau pentru a crea o zonă de încărcare liberă în spatele vehiculului.7.6.5. Cerințe tehnice suplimentare pentru ușile de acces al pasagerilor acționate cu energie exterioară7.6.5.1. În caz de urgență, orice ușă de acces al pasagerilor acționată cu energie exterioară trebuie, atunci când vehiculul staționează (dar nu în mod necesar atunci când vehiculul este în mișcare) să poată fi deschisă din interior și, atunci când nu este blocată, din exterior, cu ajutorul unor mecanisme de control care, chiar dacă s-a întrerupt alimentarea cu energie electrică:7.6.5.1.1. au prioritate față de toate celelalte mecanisme de control al ușii;7.6.5.1.2. în cazul mecanismelor de control din interior, sunt fixate pe ușă sau la mai puțin de 300 mm de aceasta, la o înălțime de minim 1600 mm deasupra primei trepte;7.6.5.1.3. pot fi văzute ușor și identificate în mod clar, la apropierea de ușă și când se stă în picioare în fața ușii, iar dacă este vorba de un dispozitiv suplimentar față de mecanismele de control normale de deschidere, trebuie marcate clar pentru folosire în caz de urgență;7.6.5.1.4. pot fi acționate de o singură persoană care stă în picioare chiar în fața ușii;7.6.5.1.5. determină deschiderea ușii sau permit o deschidere manuală cu ușurință a ușii;7.6.5.1.6. pot fi protejate de un dispozitiv care poate fi îndepărtat sau spart ușor pentru a avea acces la mecanismul de control de urgență; acționarea mecanismului de control de urgență sau îndepărtarea învelișului de protecție al acesteia trebuie semnalate conducătorului auto atât auditiv cât și vizual și7.6.5.1.7. în cazul unei uși acționate de conducătorul auto care nu respectă cerințele de la punctul 7.6.5.6.2, ușa respectivă trebuie să fie astfel construită încât după acționarea mecanismelor de control de deschidere a ușii și revenirea acestora la poziția normală, ușa să nu se mai închidă la loc până când conducătorul auto nu acționează mecanismul de control al închiderii.7.6.5.2. Se poate prevedea un dispozitiv acționat de conducătorul auto din scaunul său, care să dezactiveze mecanismele de control de urgență situate în exterior pentru a bloca ușile de acces al pasagerilor din exterior. În acest caz, mecanismele de control de urgență din exterior sunt reactivate automat fie prin pornirea motorului, fie înainte ca vehiculul să atingă o viteză de 20km/h. În consecință, dezactivarea mecanismelor de control de urgență exterioare nu se face automat, ci necesită o nouă intervenție din partea conducătorului auto.7.6.5.3. Fiecare ușă de acces al pasagerilor acționată de conducătorul auto trebuie să poată fi pusă în funcțiune de conducătorul auto din scaunul său folosind comenzi care, cu excepția celor de picior, sunt marcate în mod clar și distinct.7.6.5.4. Orice ușă de acces al pasagerilor acționată cu energie exterioară trebuie să declanșeze aprinderea unui indicator luminos care să fie vizibil în mod clar pentru conducătorul auto din scaunul său de condus în orice condiții de iluminare, pentru a avertiza că ușa nu este complet închisă. Acest indicator luminos semnalizează ori de câte ori structura rigidă a ușii se află între poziția complet deschis și un punct situat la 30 mm de poziția complet închis. Același indicator luminos poate fi folosit pentru una sau mai multe uși. Cu toate acestea, nu se montează un astfel de indicator luminos pentru ușa de acces al pasagerilor din față care nu respectă cerințele de la punctele 7.6.5.6.1.1 și 7.6.5.6.1.2.7.6.5.5. În cazul în care se prevăd mecanisme de control cu ajutorul cărora conducătorul auto deschide și închide o ușă de acces al pasagerilor acționată cu energie exterioară, acestea trebuie să permită conducătorului auto să inverseze mișcarea ușii în orice moment în timpul procesului de deschidere și închidere a ușii.7.6.5.6. Construcția și sistemul de control al oricărei uși de acces al pasagerilor acționată cu energie exterioară trebuie să fie astfel încât un pasager să nu poată fi rănit de ușă sau prins de aceasta în timpul închiderii.7.6.5.6.1. Prezenta cerință se consideră îndeplinită dacă se îndeplinesc următoarele două condiții:7.6.5.6.1.1. Prima condiție este ca, în cazul în care închiderea unei uși în orice punct de măsurare descris în anexa 6 la prezentul regulament întâmpină o rezistență la strângere de maxim 150 N, ușa se redeschide automat complet și, cu excepția ușilor de acces al pasagerilor automate, rămâne deschisă până se acționează mecanismul de control al închiderii. Forța de strângere se poate măsura prin orice metodă considerată satisfăcătoare de către autoritatea competentă. În anexa 6 la prezentul regulament se oferă un exemplu în acest sens. Forța maximă poate fi mai mare de 150 N pentru scurt timp, cu condiția să nu depășească 300 N. Sistemul de redeschidere poate fi verificat cu ajutorul unei bare de încercare având o secțiune de 60 mm înălțime, 30 mm lățime și cu colțuri rotunjite cu un arc de cerc cu o rază de 5 mm.7.6.5.6.1.2. A doua condiție este ca de fiecare dată când o ușă prinde încheietura mânii sau degetele unui pasager:7.6.5.6.1.2.1. aceasta să se redeschidă automat complet și, cu excepția cazului unei uși de acces al pasagerilor automate, să rămână deschisă până se acționează mecanismul de control al închiderii sau7.6.5.6.1.2.2. pasagerul să-și poată retrage imediat din ușă încheietura mânii sau degetele fără a risca să se rănească. Această cerință poate fi verificată cu mâna sau cu ajutorul unei bare de încercare menționate la punctul 7.6.5.6.1.1, a cărei grosime la capăt și pe o lungime de 300 mm se reduce de la 30 mm la 5 mm. Nu se lăcuiește și nu se unge bara. Dacă ușa prinde bara, aceasta trebuie să poată fi retrasă ușor sau7.6.5.6.1.2.3. ușa să fie menținută într-o poziție care permite trecerea liberă a barei de încercare cu secțiune de 60 mm înălțime, 20 mm lățime și colțuri rotunjite cu un arc de cerc cu o rază de 5 mm. Această poziție nu trebuie să se afle la mai mult de 30 mm de poziția închis complet.7.6.5.6.2. În cazul unei uși de acces al pasagerilor din față, cerința de la punctul 7.6.5.6 se consideră îndeplinită dacă ușa:7.6.5.6.2.1. respectă cerințele de la punctele 7.6.5.6.1.1 și 7.6.5.6.1.2 sau7.6.5.6.2.2. este prevăzută cu muchii moi; cu toate acestea, muchiile nu trebuie să fie atât de moi încât dacă ușile se închid peste bara de încercare menționată la punctul 7.6.5.61.1 structura rigidă a ușilor să ajungă în poziția complet închis.7.6.5.7. Dacă o ușă de acces al pasagerilor acționată cu energie exterioară este ținută închisă exclusiv prin aplicarea continuă a sursei de energie, trebuie prevăzut un indicator de avertizare optic pentru a informa conducătorul auto în legătură cu orice defectare a alimentării cu energie a ușilor.7.6.5.8. Orice dispozitiv de blocare a pornirii, dacă este montat pe vehicul, trebuie să funcționeze doar la viteze sub 5 km/h și nu trebuie să poată funcționa peste această viteză.7.6.5.9. Dacă vehiculul nu este prevăzut cu un dispozitiv de blocare a pornirii, trebuie să se activeze o avertizare sonoră adresată conducătorului auto în cazurile în care vehiculul pornește cu o ușă de acces al pasagerilor acționată cu energie exterioară închisă incomplet. Acest semnal de avertizare sonoră se activează la o viteză de peste 5 km/h la ușile care respectă cerințele de la punctul 7.6.5.6.1.2.3.7.6.6. Cerințe tehnice suplimentare pentru ușile de acces al pasagerilor automate7.6.6.1. Activarea mecanismelor de control de deschidere7.6.6.1.1. Cu excepția dispozițiilor de la punctul 7.6.5.1, mecanismele de control de deschidere ale fiecărei uși de acces al pasagerilor automate trebuie să poată fi activate și dezactivate doar de conducătorul auto din scaunul său.7.6.6.1.2. Activarea și dezactivarea pot fi directe, prin intermediul unui comutator, ori indirecte, de exemplu prin deschiderea și închiderea ușii de acces al pasagerilor din față.7.6.6.1.3. Activarea mecanismelor de control de deschidere de către conducătorul auto se indică în interiorul vehiculului și de asemenea în exterior, dacă ușa se poate deschide din afară; indicatorul (de exemplu, un buton luminos sau un indicator luminos) trebuie amplasat pe ușa pe care o acționează sau în imediata apropiere a acesteia.7.6.6.1.4. În cazul acționării directe prin comutator, starea funcțională a sistemului trebuie indicată în mod clar conducătorului auto, de exemplu prin poziția comutatorului, printr-un semnalizator luminos sau un comutator luminos. Comutatorul trebuie să poarte o marcă distinctivă și să fie dispus astfel încât să nu poată fi confundat cu alte mecanisme de control.7.6.6.2. Deschiderea ușilor de acces al pasagerilor automate7.6.6.2.1. După activarea mecanismelor de control de deschidere de către conducătorul auto, pasagerii pot deschide ușa după cum urmează:7.6.6.2.1.1. din interior, de exemplu prin apăsarea unui buton sau prin trecerea prin dreptul unei bariere fotoelectrice și7.6.6.2.1.2. din exterior (cu excepția ușilor destinate exclusiv pentru ieșire și marcate în consecință), prin apăsarea unui buton luminos, a unui buton situat sub un indicator luminos sau a unui dispozitiv similar marcat cu instrucțiuni corespunzătoare.7.6.6.2.2. Apăsarea butoanelor menționate la punctul 7.6.6.2.1.1 și folosirea mijloacelor de comunicare cu conducătorul auto menționate la punctul 7.7.9.1 pot trimite un semnal care se stochează și care, după activarea mecanismelor de control de deschidere de către conducătorul auto, declanșează deschiderea ușii.7.6.6.3. Închiderea ușilor de acces al pasagerilor automate7.6.6.3.1. Atunci când o ușă de acces al pasagerilor automată este deschisă, aceasta trebuie să se închidă din nou automat, după un anumit interval de timp. În cazul în care un pasager intră sau iese din vehicul în acest interval, un dispozitiv de siguranță (de exemplu un contact sub planșeu, o barieră fotoelectrică, o barieră cu sens unic) asigură un timp suficient de lung până la închiderea ușii.7.6.6.3.2. În cazul în care un pasager intră sau iese din vehicul în timp ce se închide ușa, procesul de închidere trebuie să se întrerupă automat și ușa să revină la poziția deschis complet. Comanda de inversare a mișcării poate fi acționată prin unul dintre dispozitivele de siguranță menționate la punctul 7.6.6.3.1 sau orice alt dispozitiv.7.6.6.3.3. O ușă care s-a închis automat în conformitate cu punctul 7.6.6.3.1 trebuie să poată fi redeschisă de către un pasager în conformitate cu punctul 7.6.6.2; cu excepția cazului în care conducătorul auto a dezactivat mecanismele de control de deschidere.7.6.6.3.4. După dezactivarea mecanismelor de control de deschidere ale ușilor de acces al pasagerilor automate de către conducătorul auto, ușile deschise trebuie să se închidă în conformitate cu punctele 7.6.6.3.1 și 7.6.6.3.2.7.6.6.4. Anularea procesului de închidere automată a ușilor marcate pentru servicii speciale, de exemplu pentru pasageri care duc cărucioare cu copii, pasageri cu mobilitate redusă etc.:7.6.6.4.1. Conducătorul auto trebuie să poată opri procesul de închidere automată prin acționarea unui mecanism de control special. Această anulare trebuie să poată fi comandată direct și de un pasager, prin apăsarea unui buton special.7.6.6.4.2. Anularea procesului de închidere automată este semnalată conducătorului auto, de exemplu printr-un indicator luminos.7.6.6.4.3. În orice situație, conducătorul auto trebuie să fie singurul care să poată relua procesul de închidere automată.7.6.6.4.4. Punctul 7.6.6.3 se aplică în acest caz închiderii ușii.7.6.7. Cerințe tehnice pentru ușile de urgență7.6.7.1. Ușile de urgență trebuie să poată fi deschise cu ușurință din interior și din exterior atunci când vehiculul staționează. Cu toate acestea, prezenta cerință nu trebuie să fie înțeleasă ca excluzând posibilitatea de a bloca ușa din exterior, cu condiția ca ușa să poată fi în orice moment deschisă din interior prin folosirea mecanismului normal de deschidere.7.6.7.2. Ușile de urgență, în timpul utilizării lor ca atare, nu trebuie să fie de tipul celor acționate cu energie exterioară decât în cazul în care, după acționarea mecanismului de control menționat la punctul 7.6.5.1 și revenirea la poziția normală, acestea nu se închid din nou până când conducătorul auto nu acționează mecanismul de control al închiderii. Ușile de urgență nu trebuie să fie nici de tip glisant, cu excepția vehiculelor care au o capacitate mai mică sau egală cu 22 de pasageri. La aceste vehicule, se poate accepta ca ușă de urgență o ușă glisantă pentru care s-a demonstrat că poate fi deschisă fără a fi necesare unelte în urma unei încercări de coliziune frontală cu o barieră, în conformitate cu Regulamentul nr. 33.7.6.7.3. Fiecare mecanism de control sau dispozitiv de deschidere a unei uși de urgență din exterior trebuie să se afle la o distanță de 1000 – 1500 mm față de sol și la maxim 500 mm de ușă. Pentru vehiculele din clasele I, II și III, orice mecanism de control sau dispozitiv de deschidere a unei uși de urgență din interiorul vehiculului trebuie să se afle la o înălțime de 1000 – 1500 mm față de suprafața superioară a planșeului sau a treptei celei mai apropiate de mecanismul de control și la maxim 500 mm de ușă. Prezenta cerință nu se aplică mecanismelor de control amplasate în zona conducătorului auto.7.6.7.4. Ușile de urgență cu balamale de pe lateralele vehiculului trebuie să se deschidă dinspre spate înspre față, în afară. Se autorizează utilizarea chingilor, a lanțurilor sau a altor dispozitive de reținere, cu condiția ca acestea să nu împiedice ușa să se deschidă și să rămână deschisă la un unghi de cel puțin 100°. Dacă există un mijloc suficient pentru a asigura libera trecere a dispozitivului de acces prin ușa de urgență, cerința privind un unghi minim de 100° nu se aplică.7.6.7.5. Ușile de urgență trebuie asigurate împotriva acționării involuntare. Cu toate acestea, prezenta cerință nu se aplică dacă ușa se închide automat atunci când vehiculul se deplasează cu o viteză de peste 5 km/h.7.6.7.6. Toate ușile de urgență sunt echipate cu un dispozitiv de avertizare sonoră a conducătorului auto pentru situațiile când acestea nu sunt închise complet. Dispozitivul de avertizare este acționat prin mișcarea cârligului sau a mânerului ușii și nu prin mișcarea ușii în sine.7.6.8. Cerințe tehnice pentru ferestrele de urgență7.6.8.1. Orice fereastră de urgență cu balamale sau oscilobasculantă trebuie să se deschidă în afară. Tipurile oscilobasculante nu trebuie să fie complet detașabile de vehicul atunci când sunt acționate. Funcționarea ferestrelor oscilobasculante trebuie să fie de astfel încât să se evite în mod eficient ejectarea involuntară a ferestrei.7.6.8.2. Orice fereastră de urgență:7.6.8.2.1. trebuie să poată fi pusă în funcțiune ușor și instantaneu din interiorul și din exteriorul vehiculului cu ajutorul unui dispozitiv considerat satisfăcător sau7.6.8.2.2. trebuie să fie din sticlă securit ușor de spart. Această ultimă dispoziție exclude posibilitatea utilizării de geamuri din sticlă laminată sau din material plastic. Lângă fiecare fereastră de urgență trebuie montat un instrument cu care aceasta să poată fi spartă, iar instrumentul trebuie să fie ușor accesibil persoanelor din interiorul vehiculului.7.6.8.3. Fiecare fereastră de urgență care poate fi blocată din exterior se construiește astfel încât să poată fi deschisă în orice moment din interiorul vehiculului.7.6.8.4. Dacă fereastra de urgență este fixată cu balamale orizontale pe muchia superioară, se prevede un dispozitiv corespunzător pentru a o ține complet deschisă. Fiecare fereastră de urgență fixată cu balamale trebuie să funcționeze astfel încât să nu împiedice trecerea liberă din interiorul și din exteriorul vehiculului.7.6.8.5. Înălțimea muchiei inferioare a unei ferestre de urgență montată pe latura vehiculului față de nivelul general al planșeului de dedesubt (excluzând variațiile proprii, cum ar fi prezența unei nișe de roată sau a carcasei transmisiei) trebuie să fie de maxim 1200 mm și de minim 650 mm în cazul ferestrei de urgență cu balamale, respectiv 500 mm în cazul unei ferestre din sticlă casantă.Cu toate acestea, în cazul ferestrei de urgență cu balamale, înălțimea muchiei inferioare poate fi redusă la un minim de 500 mm, cu condiția ca deschiderea ferestrei să fie protejată de un grilaj de până la 650 mm înălțime, care să prevină căderea pasagerilor din vehicul. Dacă deschiderea ferestrei este prevăzută cu un grilaj de protecție, dimensiunea deschiderii ferestrei peste protecție nu trebuie să fie mai mică decât mărimea minimă prevăzută pentru o fereastră de urgență.7.6.8.6. Orice fereastră de urgență cu balamale care nu este vizibilă în mod clar de pe scaunul conducătorului auto trebuie prevăzută cu un dispozitiv de avertizare sonoră care să-l alerteze pe conducătorul auto în situațiile în care aceasta nu este închisă complet. Dispozitivul de avertizare trebuie să fie acționat de încuietoarea ferestrei și nu de mișcarea acesteia în sine.7.6.9. Cerințe tehnice pentru trapele de evacuare7.6.9.1. Orice trapă de evacuare trebuie să funcționeze astfel încât să nu împiedice trecerea liberă din interiorul sau din exteriorul vehiculului.7.6.9.2. Trapele de evacuare din plafon sunt oscilobasculante, cu balamale sau să fie confecționate din sticlă securit ușor de spart. Trapele de evacuare din planșeu trebuie să aibă fie dispozitive oscilobasculante, fie cu balamale și trebuie să fie echipate cu un dispozitiv de avertizare sonoră care să-l alerteze pe conducătorul auto în situațiile în care nu sunt închise complet. Dispozitivul de avertizare trebuie să fie acționat de încuietoarea trapei și nu de mișcarea acesteia în sine. Trapele de evacuare din planșeu trebuie asigurate împotriva acționării involuntare. Cu toate acestea, prezenta cerință nu se aplică dacă trapa din planșeu se blochează automat când vehiculul se mișcă cu o viteză de peste 5 km/h.7.6.9.3. Trapele oscilobasculante nu trebuie să fie complet detașabile de vehicul atunci când sunt acționate, astfel încât să nu devină un pericol pentru alți utilizatori ai drumului. Acționarea trapelor de siguranță oscilobasculante trebuie să fie astfel concepută încât să împiedice în mod eficient acționarea involuntară a mecanismului. Trapele din planșeu oscilobasculante trebuie să se deschidă exclusiv spre interiorul compartimentului pentru pasageri.7.6.9.4. Trapele de evacuare cu balamale trebuie să pivoteze de-a lungul muchiei spre fața sau spatele vehiculului și la un unghi de cel puțin 100°. Trapele din planșeu, cu balamale, trebuie să se deschidă exclusiv spre interiorul compartimentului pentru pasageri.7.6.9.5. Trapele de evacuare trebuie să poată fi deschise ușor și închise ușor din interior sau din exterior. Cu toate acestea, prezenta cerință nu trebuie înțeleasă ca excluzând posibilitatea de a bloca trapa de siguranță în scopul asigurării vehiculului atunci când acesta este neîncărcat, cu condiția ca trapa de evacuare să poată fi întotdeauna deschisă sau închisă din interior, folosind un mecanism normal de deschidere sau de retragere. În cazul unei trape ușor de spart, se prevede un dispozitiv în apropierea trapei, aflat la dispoziția persoanelor din interiorul vehiculului, care să asigure spargerea ușoară a trapei.7.6.10. Cerințe tehnice pentru treptele retractabileTreptele retractabile, în cazul în care se montează, trebuie să respecte următoarele cerințe tehnice:7.6.10.1. punerea în funcțiune a treptelor retractabile se poate sincroniza cu cea a ușii de acces al pasagerilor sau de urgență;7.6.10.2. atunci când ușa este închisă, nici o parte a treptei retractabile nu trebuie să se proiecteze cu mai mult de 10 mm dincolo de linia adiacentă a caroseriei;7.6.10.3. atunci când ușa este deschisă și treapta retractabilă este în poziție extinsă, aria suprafeței trebuie să respecte cerințele de la punctul 7.7.7 din prezenta anexă;7.6.10.4. în cazul unei trepte retractabile acționate cu energie exterioară, vehiculul nu trebuie să se pună în mișcare prin mijloace proprii, atunci când treapta retractabilă este în poziție extinsă. În cazul unei trepte acționate manual, un indicator sonor sau luminos trebuie să alerteze conducătorul auto dacă treapta nu este complet retrasă;7.6.10.5. o treaptă retractabilă acționată cu energie exterioară nu trebuie să se poată extinde atunci când vehiculul este în mișcare. Dacă dispozitivul de acționare a treptei se defectează, treapta se retrage și rămâne în poziție retrasă. Cu toate acestea, funcționarea ușii corespunzătoare nu trebuie să fie stânjenită în cazul unei astfel de situații, nici dacă treapta se defectează sau se blochează;7.6.10.6. atunci când un pasager stă în picioare pe o treaptă retractabilă acționată cu energie exterioară, ușa corespunzătoare trebuie să nu se poată închide. Respectarea acestei cerințe se verifică punând o masă de 15 kg, care reprezintă un copil mic, în centrul treptei. Această cerință nu se aplică nici unei uși din câmpul vizual direct al conducătorului auto;7.6.10.7. mișcarea treptei retractabile nu trebuie să determine rănirea pasagerilor sau a persoanelor care așteaptă în stația de autobuz;7.6.10.8. colțurile treptei retractabile spre față sau spre spate se rotunjesc cu un arc de cerc cu o rază de minim 5 mm; muchiile se rotunjesc la o rază de minim 2,5 mm;7.6.10.9. atunci când ușa de acces al pasagerilor este deschisă, treapta retractabilă este ținută ferm în poziție extinsă. Dacă se așează în centrul unei singure trepte o masă de 136 kg sau se așează în centrul unei trepte duble o masă de 272 kg, deformarea în orice punct al treptei trebuie să fie de maxim 10 mm.7.6.11. Marcaje7.6.11.1. Fiecare ieșire de urgență siguranță trebuie marcată în interiorul și exteriorul vehiculului cu inscripția "ieșire de siguranță", însoțită, dacă este cazul, de un simbol reprezentativ internațional.7.6.11.2. Mecanismele de control de urgență al ușilor de acces al pasagerilor și al tuturor ieșirilor de urgență sunt marcate ca atare în interiorul și exteriorul vehiculului, fie printr-un simbol reprezentativ, fie printr-o inscripție clar formulată.7.6.11.3. Pe fiecare mecanism de control de urgență al unei ieșiri sau în apropierea acesteia se înscriu instrucțiuni clare privind metoda de funcționare a comenzii.7.6.11.4. Limba în care se înscriu orice marcaje sub formă de text în temeiul punctelor 7.6.11.1 – 7.6.11.3 menționate anterior trebuie să fie stabilită de autoritatea de omologare, ținându-se seama de țara/țările în care solicitantul intenționează să comercializeze vehiculul, în cazul în care este necesar, în colaborare cu autoritățile competente ale țării/țărilor în cauză. Dacă țara/țările în care urmează să fie înmatriculat vehiculul modifică limba, această schimbare nu atrage după sine un nou proces de omologare.7.7. Amenajări interioare7.7.1. Accesul la ușile de acces al pasagerilor (a se vedea anexa 4, figura 1)7.7.1.1. Spațiul liber care se extinde către interiorul vehiculului de la peretele lateral pe care este montată ușa permite trecerea liberă a unui panou vertical dreptunghiular de 20 mm grosime, 400 mm lățime și 700 mm înălțime deasupra planșeului, având un al doilea panou de 550 mm lățime suprapus simetric peste el; înălțimea celui de-al doilea panou este cea prevăzută pentru clasa corespunzătoare de vehicule. Panoul dublu se ține paralel cu deschiderea ușii în timp ce este deplasat din poziția inițială sau planul feței celei mai apropiate de interiorul vehiculului este tangențial la muchia cea mai externă a deschiderii până în poziția în care atinge prima treaptă, după care se ține în unghi drept față de direcția probabilă de mișcare a unei persoane care folosește intrarea.7.7.1.2. Înălțimea panoului dreptunghiular superior trebuie să corespundă clasei vehiculului și tipului de omologare, astfel cum este prevăzută în tabelul de mai jos. Ca alternativă, se poate intercala o secțiune trapezoidală cu înălțimea de 500 mm, care face trecerea de la lățimea panoului superior la cea a panoului inferior. În acest caz, înălțimea totală a secțiunii dreptunghiulare și a acestei secțiuni trapezoidale este de 1100 mm pentru toate clasele de vehicule cu o capacitate mai mare de 22 de pasageri și 950 mm pentru clasele de vehicule cu o capacitate de maxim 22 de pasageri.Clasa autovehiculului | Înălțimea panoului superior (mm) (Dimensiunea "A", figura 1) | Înălțime totală | Lățime |Clasa A [1] | 950 | Secțiune trapezoidală eventuală | 1650 | 550 [2] |950 |Clasa B [1] | 700 | 950 | 1400 | |Clasa I | 1100 | 1100 | 1800 |Clasa II | 950 | 1100 | 1650 |Clasa III | 850 | 1100 | 1550 |7.7.1.3. Atunci când axa mediană a acestui panou dublu a traversat o distanță de 300 mm din poziția sa inițială și panoul dublu atinge suprafața treptei, acesta trebuie menținut în această poziție.7.7.1.4. Silueta cilindrică (a se vedea anexa 4, figura 6) folosită pentru a testa distanța liberă a culoarului central este deplasată din culoarul central pe direcția probabilă de mișcare a unei persoane care iese din vehicul, până când axa sa centrală atinge planul vertical care conține muchia de sus a celei mai de sus trepte sau până când un plan tangențial la cilindrul superior atinge panoul dublu, în funcție de condiția care este îndeplinită prima, și apoi este menținută în această poziție (a se vedea anexa 4, figura 2).7.7.1.5. Între silueta cilindrică, aflată în poziția stabilită la punctul 7.7.1.4, și panoul dublu, aflat în poziția stabilită la punctul 7.7.1.3, trebuie să existe un spațiu liber ale cărui limite superioare și inferioare sunt prezentate în anexa 4, figura 2. Acest spațiu liber trebuie să permită trecerea liberă a unui panou vertical ale cărui formă și dimensiuni sunt identice cu cele ale secțiunii centrale a siluetei cilindrice (punctul 7.7.5.1) și să aibă o grosime de maxim 20 mm. Din poziția tangențială la silueta cilindrică, panoul este deplasat până când latura sa exterioară vine în contact cu latura interioară a panoului dublu, atingând planul sau planurile delimitate de muchiile superioare ale treptei, în direcția probabilă de mișcare a unei persoane care folosește intrarea (a se vedea anexa 4, figura 2).7.7.1.6. Spațiul de liberă trecere pentru acest panou nu trebuie să țină seama de nici un spațiu de 300 mm din fața oricărei perne de scaun necomprimate a unui scaun îndreptat spre fața sau spre spatele vehiculului, nici de spațiul de 225 mm din fața scaunelor montate pe nișele roților și nici de spațiul care merge până înălțimea părții de sus a pernei de scaun.7.7.1.7. În cazul unui scaun rabatabil, spațiul în cauză se ia în considerare cu scaunul în poziție de folosire.7.7.1.8. Cu toate acestea, un scaun rabatabil pentru uzul echipajului poate bloca accesul spre o ușă de acces al pasagerilor atunci când se află în poziție de folosire, cu următoarele condiții:7.7.1.8.1. să se menționeze în mod clar, atât în vehiculul în sine, cât și în formularul de comunicare (a se vedea anexa 1) că scaunul este destinat exclusiv utilizării de către echipaj;7.7.1.8.2. atunci când scaunul nu este utilizat, să se rabateze automat astfel încât să îndeplinească cerințele de la punctele 7.7.1.1 sau 7.7.1.2 și 7.7.1.3, 7.7.1.4 și 7.7.1.5;7.7.1.8.3. ușa să nu fie considerată o ieșire obligatorie în sensul punctului 7.6.1.4 și7.7.1.8.4. atunci când scaunul este în poziție de utilizare și când este rabatat, nici o parte a sa să nu depășească un plan vertical care trece prin centrul suprafeței pernei scaunului conducătorului auto în poziția sa cea mai din spate și prin centrul oglinzii retrovizoare exterioare montate pe latura opusă a vehiculului.7.7.1.9. În cazul vehiculelor cu o capacitate de maxim 22 de pasageri, o anumită ușă, precum și punctul de acces spre aceasta sunt considerate libere dacă:7.7.1.9.1. există un acces liber, măsurat paralel cu axa longitudinală a vehiculului, de minim 220 mm în orice punct și 550 mm în orice punct situat la o înălțime mai mare de 500 mm de la planșeu sau de la trepte (anexa 4, figura 3);7.7.1.9.2. există un acces liber, măsurat perpendicular pe axa longitudinală a vehiculului, de minim 300 mm în orice punct și 550 mm în orice punct situat la o înălțime mai mare de 1200 mm de la planșeu sau de la trepte sau la o adâncime mai mică de 300 mm de la plafon (anexa 4, figura 4).7.7.1.10. Dimensiunile ușilor de acces al pasagerilor și ale ușilor de urgență indicate la punctul 7.6.3.1 și cerințele de la punctele 7.7.1.1 – 7.7.1.7, 7.7.2.1 – 7.7.2.3, 7.7.5.1 și 7.7.8.5 nu se aplică unui vehicul din clasa B cu sarcină maximă tehnic admisibilă mai mică sau egală cu 3,5 tone și având până la 12 scaune pentru pasageri, fiecare scaun având acces liber la cel puțin două uși.7.7.1.11. Panta maximă a planșeului în culoarul de acces, măsurată cu vehiculul în stare de funcționare pe o suprafață orizontală, nu trebuie să depășească 5 %. Dacă vehiculul este dotat cu sistem de coborâre, acesta trebuie să fie dezactivat.7.7.2. Accesul la ușile de urgență (a se vedea anexa 4, figura 5)Următoarele cerințe nu se aplică ușilor conducătorului auto folosite ca ieșiri de urgență în vehicule cu capacitate de maxim 22 de pasageri.7.7.2.1. Spațiul liber dintre culoarul central și deschiderea ușii de urgență trebuie să permită trecerea liberă a unui cilindru vertical de 300 mm diametru și 700 mm înălțime măsurată de la planșeu și care susține un al doilea cilindru vertical de 550 mm diametru, înălțimea totală a ansamblului fiind de 1400 mm.Diametrul cilindrului superior poate fi redus în partea de sus la 400 mm, atunci când include un șanfren cu o înclinație de maxim 30° față de orizontală.7.7.2.2. Baza primului cilindru trebuie să se afle în interiorul proiecției celui de-al doilea cilindru.7.7.2.3. În cazul în care sunt montate scaune rabatabile de-a lungul culoarului, spațiul liber pentru cilindru trebuie să fie determinat cu scaunul în poziție de folosire.7.7.2.4. Ca alternativă la utilizarea cilindrului dublu, se poate folosi dispozitivul de măsurare descris la punctul 7.7.5.1 (a se vedea anexa 4, figura 6).7.7.3. Accesul la ferestrele de urgență7.7.3.1. Dispozitivul de încercare trebuie să poată fi scos din culoarul central în exteriorul vehiculului prin fiecare fereastră de urgență.7.7.3.2. Direcția de deplasare a dispozitivului de încercare trebuie să coincidă cu direcția cea mai probabilă în care s-ar deplasa un pasager care părăsește vehiculul în caz de urgență. Dispozitivul de încercare se menține perpendicular pe respectiva direcție de mișcare.7.7.3.3. Dispozitivul de încercare care are forma unei plăci subțiri cu dimensiunea 600 × 400 mm, cu colțuri rotunjite cu un arc de cerc cu raza de 200 mm. Cu toate acestea, în cazul unei ferestre de urgență aflate pe fața din spate a vehiculului, dispozitivul de încercare poate avea dimensiunea de 1400 mm × 350 mm, cu colțuri rotunjite cu un arc de cerc cu raza de 175 mm.7.7.4. Accesul la trapele de evacuare7.7.4.1. Trape de evacuare în plafon7.7.4.1.1. Cu excepția vehiculelor din clasa I, se amplasează cel puțin o trapă de evacuare astfel încât un trunchi de piramidă cu patru laturi cu un unghi lateral de 20° și o înălțime de 1600 mm să atingă o parte din scaun sau dintr-un suport echivalent. Axa piramidei trebuie să fie verticală, iar secțiunea sa cea mai mică să intre în contact cu zona de deschidere a trapei de evacuare. Suporturile pot fi rabatabile sau mobile, cu condiția să poată fi blocate în poziție de utilizare. Aceasta este poziția care se ia în considerare pentru încercare.7.7.4.1.2. Dacă grosimea structurii plafonului este mai mare de 150 mm, secțiunea cea mai mică a piramidei intră în contact cu zona de deschidere a trapei de evacuare la nivelul suprafeței exterioare a plafonului.7.7.4.2. Trape de evacuare în planșeuÎn cazul unei trape de evacuare montată în planșeu, aceasta trebuie să asigure acces liber și direct spre exteriorul vehiculului și trebuie montată acolo unde este spațiu liber deasupra trapei echivalent cu înălțimea culoarului central. Orice sursă de căldură sau componente mobile trebuie să fie situate la cel puțin 500 mm de orice parte a deschiderii trapei.Dispozitivul de încercare care are forma unei plăci subțiri cu dimensiuni de 600 mm × 400 mm, având colțurile rotunjite cu un arc de cerc cu raza de 200 mm, ținut în poziție orizontală, trebuie să poată trece de la o înălțime de 1 m măsurată de la planșeul vehiculului până la sol.7.7.5. Culoare centrale (a se vedea anexa 4, figura 6)7.7.5.1. Culoarele centrale ale unui vehicul trebuie proiectate și construite astfel încât să permită trecerea liberă a unui dispozitiv de încercare format din doi cilindri coaxiali legați printr-un trunchi de con inversat, având următoarele dimensiuni:| Clasa I | Clasa II | Clasa III | Clasa A | Clasa B |Diametrul cilindrului inferior "A" | 450 | 350 | 300 | 350 | 300 |Înălțimea cilindrului inferior | 900 | 900 | 900 | 900 | 900 |Diametrul cilindrului superior "C" | 550 | 550 | 450 | 550 | 450 |Înălțimea cilindrului superior "B" | 500 [3] | 500 [3] | 500 [3] | 500 [3] | 300 |Înălțimea totală "H" | 1900 [3] | 1900 [3] | 1900 [3] | 1900 [3] | 1500 |7.7.5.1.1. Dacă nu există ieșire în fața unui scaun sau a unui rând de scaune:7.7.5.1.1.1. în cazul scaunelor orientate cu fața înainte, muchia frontală a dispozitivului de încercare cilindric definit la 7.7.5.1 trebuie să atingă cel puțin planul vertical transversal tangent la cel mai din față punct de pe spătarul scaunului din rândul de scaune cel mai din față și trebuie menținut în această poziție. De la acest plan, trebuie să poată fi deplasat panoul prezentat în anexa 4, figura 7, astfel încât, pornind din poziția de contact cu gabaritul cilindric, latura panoului dinspre exteriorului vehiculului să se deplaseze în față pe o distanță de 660 mm;7.7.5.1.1.2. în cazul scaunelor orientate lateral, partea din față a dispozitivului cilindric trebuie să atingă cel puțin planul transversal care corespunde unui plan vertical ce trece prin centrul scaunului cel mai din față (anexa 4, figura 7);7.7.5.1.1.3. în cazul scaunelor orientate spre spatele vehiculului, partea din față a dispozitivului cilindric trebuie să atingă cel puțin planul vertical transversal tangent la partea frontală a pernelor de scaun din rândul sau scaunul cel mai din față (anexa 4, figura 7).7.7.5.2. La vehiculele din clasa I, diametrul cilindrului inferior poate fi redus de la 450 mm la 400 mm în oricare parte a culoarului în spatele:7.7.5.2.1. unui plan vertical transversal situat la 1,5 m înaintea axei centrale a axei spate (cea mai din față axă spate în cazul vehiculelor cu mai multe axe spate) și7.7.5.2.2. unui plan vertical transversal situat la muchia din spate a celei mai din spate uși de acces al pasagerilor.7.7.5.3. La vehiculele din clasa III, scaunele de pe o parte sau ambele părți ale culoarului central pot fi deplasate lateral, astfel devenind posibilă reducerea lățimii culoarului central la o valoare care să corespundă unui cilindru inferior cu diametru de 220 mm, cu condiția ca fiecare scaun să fie dotat cu o comandă ușor accesibilă oricărei persoane care stă în picioare în culoarul central și suficientă pentru a readuce scaunul în poziția care corespunde unei lățimi minime de 300 mm, fără dificultate și, dacă este posibil, automat, chiar dacă scaunul este încărcat.7.7.5.4. La vehiculele articulate, dispozitivul definit la punctul 7.7.5.1 trebuie să poată trece liber prin secțiunea articulată a oricărei platforme care permite deplasarea pasagerilor în ambele sensuri. Nici o parte a garniturii flexibile a secțiunii respective, inclusiv burduful nu trebuie să pătrundă în culoarul central.7.7.5.5. Se pot monta trepte în culoarele centrale. Lățimea acestor trepte nu trebuie să fie mai mică decât lățimea culoarului central în partea de sus a treptelor.7.7.5.6. Sunt interzise scaunele rabatabile care ar permite pasagerilor să stea așezați în culoarul central.7.7.5.7. Sunt interzise scaunele care glisează lateral și pot bloca culoarul, cu excepția vehiculelor din clasa III, dacă se îndeplinesc condițiile stabilite la punctul 7.7.5.3.7.7.5.8. În cazul vehiculelor cărora li se aplică punctul 7.7.1.9, nu este neapărat necesar un culoar central, cu condiția să fie respectate dimensiunile de acces specificate la punctul în cauză.7.7.5.9. Suprafețele culoarelor centrale și ale trecerilor de acces trebuie îmbrăcate cu materiale antiderapante.7.7.6. Panta culoarului centralPanta culoarului central, măsurată cu vehiculul neîncărcat, pe o suprafață orizontală, și cu sistemul de coborâre a vehiculului dezactivat, nu trebuie să depășească:7.7.6.1. 8 % în cazul vehiculelor din clasa I, II sau A sau7.7.6.2. (Rezervat)7.7.6.3. 12,5 % în cazul vehiculelor din clasa III și B și7.7.6.4. 5 % în cazul unui plan perpendicular pe axa longitudinală de simetrie a vehiculului.7.7.7. Trepte (a se vedea anexa 4, figura 8)7.7.7.1. Înălțimea maximă și minimă, cu sistemul de coborâre a vehiculului dezactivat, și adâncimea minimă a treptelor pentru pasageri în cazul ușilor de acces al pasagerilor și al celor de urgență, precum și a oricărei trepte din interiorul vehiculului sunt următoarele:Clasele | I și A | II, III și B |Prima treaptă de la sol "D" | Înălțimea max. (mm) | 340 [5] | 380 [5] [6] [7] |Adâncimea min. (mm) | 300 [4] |Alte trepte "E" | Înălțimea max. (mm) | 250 [8] | 350 [9] |Înălțimea min. (mm) | 120 |Adâncimea min. (mm) | 200 |Notă:1. La o ușă dublă, treptele din fiecare jumătate a culoarului de acces trebuie tratate separat.2. În anexa 4, figura 8, dimensiunea E nu trebuie să fie neapărat aceeași la fiecare treaptă.7.7.7.1.1. Nici o trecere de la un culoar situat la un nivel inferior față de o zonă cu scaune nu se consideră treaptă. Cu toate acestea, distanța verticală dintre suprafața culoarului central și planșeul zonei cu scaune nu trebuie să depășească 350 mm.7.7.7.2. În sensul punctului 7.7.7, înălțimea unei trepte se măsoară în centrul lățimii sale. În plus, producătorii trebuie să țină seama de nevoile specifice ale pasagerilor cu mobilitate redusă, în special prin reducerea la minim a înălțimii treptelor.7.7.7.3. Înălțimea primei trepte față de sol se măsoară cu vehiculul staționar pe o suprafață orizontală, la masa vehiculului gata de drum în sensul punctului 2.18 din prezentul regulament și echipat cu anvelope pneumatice de tipul și presiunea în pneuri specificate de producător pentru sarcina maximă tehnic admisibilă (M) declarată în conformitate cu punctul 2.19 din regulament.7.7.7.4. În cazul în care există mai multe trepte, fiecare treaptă se poate întinde în zona de proiecție verticală a treptei următoare cu până la 100 mm, iar proiecția deasupra treptei inferioare trebuie să lase o suprafață liberă de cel puțin 200 mm (a se vedea anexa 4, figura 8), buza (buzele) treptei fiind proiectată (proiectate) astfel încât să reducă la minim riscul de alunecare și fiind vopsită(vopsite) într-o culoare (în culori) contrastante.7.7.7.5. Lățimea și forma fiecărei trepte trebuie să fie astfel încât un dreptunghi, precum cel indicat în tabelul prezentat în continuare să poată fi suprapus pe treapta respectivă și să nu depășească cu mai mult de 5 % suprafața dreptunghiului. La o ușă dublă, fiecare jumătate de ușă trebuie să îndeplinească separat prezenta cerință.Număr de pasageri(N) | > 22 | < 22 |Suprafață | Prima treaptă (mm) | 400 × 300 | 400 × 200 || Alte trepte (mm) | 400 × 200 | 400 × 200 |7.7.7.6. Toate treptele trebuie să aibă o suprafață antiderapantă.7.7.7.7. Panta maximă a treptei în orice direcție nu trebuie să depășească 5 % atunci când vehiculul neîncărcat stă pe o suprafață netedă și orizontală în condiții normale de drum (în special, nu trebuie activat nici un sistem de coborâre al vehiculului).7.7.8. Scaunele pentru pasageri și spațiul pentru pasagerii care stau pe scaune7.7.8.1. Lățimea minimă a scaunului7.7.8.1.1. Lățimea minimă a pernei scaunului (dimensiunea F anexa 4, figura 9), măsurată de la un plan vertical care trece prin centrul poziției de ședere, trebuie să fie:Clasele I, II, A, B | 200 mm. |Clasa III | 225 mm. |7.7.8.1.2. Lățimea minimă a spațiului disponibil pentru fiecare poziție de ședere (dimensiunea G anexa 4, figura 9), măsurată de la un plan vertical care trece prin centrul poziției de ședere la o înălțime cuprinsă între 270 mm și 650 mm deasupra pernei necomprimate a scaunului, trebuie să fie de minim:scaune individuale: | 250 mm |rânduri continue de scaune pentru doi sau mai mulți pasageri | 225 mm. |7.7.8.1.3. Pentru vehiculele cu o lățime de maxim 2,35 m, lățimea spațiului disponibil pentru fiecare poziție de ședere, măsurată de la un plan vertical care trece prin centrul poziției de ședere la înălțimi cuprinse între 270 mm și 650 mm deasupra pernei necomprimate a scaunului, trebuie să fie de 200 mm (a se vedea anexa 4, figura 9). În cazul respectării prezentului punct nu se aplică cerințele de la punctul 7.7.8.1.2.7.7.8.1.4. Pentru vehiculele cu capacitate de maxim 22 de pasageri, în cazul scaunelor adiacente la peretele vehiculului, spațiul disponibil nu include, în partea sa superioară, o zonă triunghiulară de 20 mm lățime pe 100 mm înălțime (a se vedea anexa 4, figura 10). În plus, trebuie să se facă abstracție de spațiul necesar pentru centurile de siguranță, pentru dispozitivele de fixare a acestora și pentru parasolar.7.7.8.2. Adâncimea minimă a pernei scaunului (dimensiunea K, a se vedea anexa 4, figura 11)Adâncimea minimă a pernei scaunului trebuie să fie:7.7.8.2.1. 350 mm la vehiculele din clasele I, A și B și7.7.8.2.2. 400 mm la vehiculele din clasa II și clasa III.7.7.8.3. Înălțimea pernei scaunului (dimensiunea H, a se vedea anexa 4, figura 11)Înălțimea unei perne necomprimate de scaun față de planșeu trebuie să aibă o astfel de valoare încât distanța de la planșeu la un plan orizontal tangent la suprafața superioară frontală a pernei scaunului să se situeze între 400 mm și 500 mm; înălțimea respectivă poate să fie, cu toate acestea, redusă la minim 350 mm în cazul scaunelor de deasupra nișei roții sau compartimentului motor.7.7.8.4. Spațiul dintre scaune (a se vedea anexa 4, figura 12)7.7.8.4.1. În cazul scaunelor orientate în aceeași direcție, distanța dintre fața spătarului unui scaun și spatele spătarului scaunului anterior (dimensiunea H), măsurată orizontal și la orice înălțime inclusă între nivelul marginii superioare a pernei scaunului și un punct aflat la 620 mm deasupra planșeului, nu poate fi mai mic de:H |Clasele I, A și B | 650 mm |Clasele II și III | 680 mm |7.7.8.4.2. Toate măsurătorile se fac cu perna și spătarul scaunului necomprimate, într-un plan vertical care trece prin axa centrală a fiecărui loc de ședere individual.7.7.8.4.3. Atunci când scaunele transversale sunt orientate față în față, distanța minimă dintre fețele frontale ale spătarelor scaunelor așezate față în față, măsurată transversal la înălțimea maximă a pernelor scaunelor, trebuie să fie de minim 1300 mm.7.7.8.4.4. Măsurătorile se efectuează cu spătare și alte dispozitive de reglare a scaunelor înclinabile și a scaunelor conducătorului auto reglabile în poziția normală de utilizare specificată de producător.7.7.8.4.5. Măsurătorile se fac cu măsuțele rabatabile fixate pe spătarul scaunelor în poziție strânsă.7.7.8.4.6. Scaunele montate pe o glisieră sau alt sistem care permite operatorului sau utilizatorului să modifice cu ușurință configurația interioară a vehiculului se măsoară în poziția normală de utilizare specificată de producător în cererea de omologare.7.7.8.5. Spațiul disponibil pentru pasagerii care stau pe scaune (a se vedea anexa 4, figura 13)7.7.8.5.1. Trebuie să existe un spațiu liber minim în fața fiecărui scaun pentru pasageri, astfel cum este precizat în anexei 4, figura 13. Spătarul scaunului din față sau un perete despărțitor al cărui contur corespunde aproximativ celui al spătarului unui scaun înclinat poate pătrunde în acest spațiu minim, astfel cum este specificat la punctul 7.7.8.4 Este, de asemenea, admisă prezența în acest spațiu a picioarelor de scaune, cu condiția să rămână suficient spațiu pentru picioarele pasagerilor. În cazul scaunelor de lângă scaunul conducătorului auto, în vehicule pentru maxim 22 de pasageri, se permite introducerea tabloului de bord, a comenzilor, a parbrizului, a parasolarului, a centurilor de siguranță și a dispozitivelor de fixare a acestora în spațiul liber.7.7.8.5.2. Cu toate acestea, trebuie să existe, la vehiculele din clasa I și clasa II un minim de două scaune orientate spre în față sau spre în spate, iar la vehiculele din clasa A un scaun, destinate și marcate corespunzător pentru pasagerii cu mobilitate redusă, alții decât utilizatorii de scaune rulante, în acea parte a vehiculului care este cea mai potrivită pentru îmbarcarea acestor pasageri. Respectivele scaune sunt proiectate pentru a oferi pasagerilor cu mobilitate redusă un spațiu suficient, sunt prevăzute cu mânere adecvate din punct de vedere al formei și amplasării astfel încât să le faciliteze așezarea și ridicarea de pe scaun, precum și cu un sistem de comunicare din poziția șezând, în conformitate cu punctul 7.7.10.7.7.8.5.2.1. Aceste scaune trebuie să asigure cel puțin 110 % din spațiul menționat la punctul 7.7.8.51.7.7.8.6. Garda la plafon de deasupra pozițiilor de ședere7.7.8.6.1. Deasupra fiecărei poziții de ședere și, cu excepția scaunelor din rândul din față al unui vehicul de maxim 22 de pasageri, deasupra spațiului liber pentru picioare aferent trebuie să existe o gardă la plafon cu o înălțime de minim 900 mm, măsurată de la cel mai înalt punct al pernei necomprimate a scaunului și pentru vehiculele cu o capacitate de maxim 22 de călători, de cel puțin 1350 mm de la nivelul mediu al planșeului în spațiul pentru picioare. În cazul vehiculelor cărora li se aplică punctul 7.7.1.10, această înălțime poate fi redusă la 1200 mm, măsurați de la planșeu.7.7.8.6.2. Această înălțime se poate extinde peste zona definită de:7.7.8.6.2.1. planurile longitudinale verticale la 200 mm pe fiecare parte a planului vertical median al poziției de ședere și7.7.8.6.2.2. un plan vertical transversal care trece prin cel mai din spate punct al spătarului scaunului și de un plan vertical transversal situat cu 280 mm în fața celui mai din față punct al pernei scaunului în poziție necomprimată, măsurat în fiecare caz la nivelul planului vertical median al poziției de ședere.7.7.8.6.3. Următoarele zone pot fi excluse din calculul spațiului liber definit la punctele 7.7.8.6.1 și 7.7.8.6.2:7.7.8.6.3.1. în cazul părții superioare a scaunelor laterale, o zonă cu o secțiune transversală de formă dreptunghiulară de 150 mm înălțime și 100 mm lățime (a se vedea anexa 4, figura 14);7.7.8.6.3.2. în cazul părții superioare a scaunelor laterale, o zonă cu o secțiune transversală de formă triunghiulară cu vârful situat la 650 mm față de planșeu și a cărui bază este de 100 mm lățime (a se vedea anexa 4, figura 15);7.7.8.6.3.3. în cazul suportului pentru picior în cazul scaunelor laterale, o zonă cu secțiune transversală de maxim 0,02 m2 (0,03 m3 la vehiculele din clasa I cu planșeu coborât) și cu lățime maximă de cel mult 100 mm (150 mm la vehiculele din clasa I cu planșeu coborât) (a se vedea anexa 4, figura 16);7.7.8.6.3.4. în cazul unui vehicul cu capacitate de maxim 22 de pasageri și în cazul locurilor pe scaune aflate cel mai aproape de colțurile din spate ale caroseriei, muchia exterioară din spate a spațiului liber, văzută în plan, poate fi rotunjită cu un arc de cerc cu raza de maxim 150 mm (a se vedea anexa 4, figura 17);7.7.8.6.4. În spațiul liber definit la punctele 7.7.8.6.1, 7.7.8.6.2 și 7.7.8.6.3, se autorizează următoarele modificări:7.7.8.6.4.1. introducerea spătarului unui alt scaun, a suporturilor și a accesoriilor sale (de exemplu, o măsuță pliantă);7.7.8.6.4.2. în cazul unui vehicul de maxim 22 de pasageri, introducerea unei nișe de roată dacă se îndeplinește una dintre condițiile următoare:7.7.8.6.4.2.1. modificarea nu se extinde dincolo de planul vertical median al poziției de ședere (a se vedea anexa 4, figura 18) sau7.7.8.6.4.2.2. cea mai apropiată muchie a zonei de 300 mm adâncime disponibilă pentru picioarele pasagerului așezat pe scaun este deplasată în față cu maxim 200 mm de la muchia pernei necomprimate a scaunului și cu maxim 600 mm în fața spătarului scaunului, măsurătorile fiind făcute în planul vertical median al poziției de ședere (a se vedea anexa 4, figura 19). În cazul a două scaune așezate față în față, prezenta cerință se aplică doar unuia dintre scaune, iar spațiul rămas pentru picioarele pasagerilor așezați trebuie să fie de minim 400 mm.7.7.8.6.4.3. În cazul scaunelor de lângă scaunul conducătorului auto din vehiculele de maxim 22 de pasageri, introducerea tabloului de bord, a comenzilor, a parbrizului, a parasolarului, a centurilor de siguranță și a dispozitivelor de fixare a acestora și a porțiunii frontale a plafonului.7.7.9. Comunicarea cu conducătorul auto7.7.9.1. La vehiculele din clasele I, II și A trebuie prevăzut un dispozitiv care să permită pasagerilor să solicite conducătorului auto oprirea vehiculului. Comenzile pentru toate dispozitivele de comunicare trebuie să aibă butoane proeminente – situate, la vehiculele din clasele I și A, la maxim 1200 mm de la planșeu – de culoare sau culori contrastante. Comenzile sunt distribuite în mod adecvat și uniform în interiorul vehiculului. Activarea comenzilor este indicată pasagerilor cu ajutorul unuia sau mai multor indicatoare luminoase; indicatorul va afișa, de exemplu, cuvintele "stație de autobuz" sau o mențiune echivalentă și/sau o pictogramă adecvată și trebuie să rămână iluminat până când ușa (ușile) de acces al pasagerilor se deschid. Vehiculele articulate trebuie să dispună de astfel de indicatoare în fiecare secțiune rigidă a vehiculului. Vehiculele cu etaj trebuie să dispună de astfel de indicatoare pe fiecare platformă.7.7.9.2. Comunicarea cu compartimentul echipajuluiDacă se prevede un compartiment pentru echipaj fără acces la compartimentele conducătorului auto sau la cele pentru pasageri, trebuie prevăzut un dispozitiv de comunicare între conducătorul auto și echipajul compartimentului respectiv.7.7.10. Distribuitoare de băuturi calde și ustensile de bucătărie7.7.10.1. Distribuitoarele de băuturi calde și ustensilele de bucătărie trebuie instalate sau concepute astfel încât alimentele și băuturile calde să nu se poată vărsa pe pasageri la frânarea bruscă sau la deplasarea în curbe strânse, sub efectul forței centrifuge.7.7.10.2. La vehiculele dotate cu distribuitoare de băuturi calde și ustensile de bucătărie, toate locurile pasagerilor trebuie să dispună de spații corespunzătoare în care se pot așeza băuturile sau alimentele calde atunci când vehiculul este în mișcare.7.7.11. Ușile compartimentelor interioareOrice ușă de toaletă sau alt compartiment interior:7.7.11.1. trebuie să se poată închide singură și să nu fie prevăzută cu nici un fel de dispozitiv de menținere în poziție deschisă dacă, în poziția deschisă, poate împiedica trecerea pasagerilor în situații de urgență;7.7.11.2. atunci când este deschisă, nu trebuie să ascundă nici un mâner, comandă de deschidere sau marcaj obligatoriu care indică o ușă de acces al pasagerilor, uși de urgență, ieșiri de siguranță, extinctor sau trusă de prim-ajutor;7.7.11.3. trebuie prevăzută cu un dispozitiv care să permită deschiderea sa din afara compartimentului în caz de urgență;7.7.11.4. trebuie să nu poată fi blocată din afară, decât în cazul în care poate fi oricând deschisă din interior.7.8. Iluminatul artificial7.8.1. Trebuie prevăzute sisteme de iluminat electric interior pentru:7.8.1.1. toate compartimentele pentru pasageri, compartimentele pentru echipaj, compartimentele de toaletă și secțiunea articulată a unui vehicul articulat;7.8.1.2. orice treaptă sau scară;7.8.1.3. accesul spre orice ieșiri și zona din imediata apropiere a ușii (ușilor) de acces al pasagerilor;7.8.1.4. marcajele interioare și mecanismele de control interioare aferente tuturor ieșirilor;7.8.1.5. toate locurile în care se găsesc obstacole.7.8.2. Orice vehicul trebuie să dispună de cel puțin două circuite de iluminat interior, astfel încât defectarea unuia să nu îl afecteze pe celălalt. Un circuit care deservește strict intrările și ieșirile permanente poate fi considerat unul dintre cele două circuite.7.8.3. Se iau măsuri pentru a proteja conducătorul auto de efectul de orbire directă sau indirectă produs de iluminatul artificial interior.7.9. Secțiunea articulată a vehiculelor articulate7.9.1. Secțiunea articulată care leagă două porțiuni rigide ale vehiculului trebuie proiectată și construită astfel încât să permită cel puțin o mișcare de rotație în jurul a cel puțin unei axe orizontale și unei axe verticale.7.9.2. Atunci când un vehicul articulat, în stare de funcționare, staționează pe o suprafață orizontală plană, spațiul neacoperit dintre planșeul oricăreia dintre secțiunile rigide și planșeul bazei rotative sau al elementului care înlocuiește baza rotativă nu trebuie să depășească:7.9.2.1. 10 mm, atunci când toate roțile vehiculului se află pe același plan sau7.9.2.2. 20 mm, atunci când roțile axei adiacente la secțiunea articulată stau pe o suprafață cu 150 mm mai înaltă decât suprafața pe care stau roțile celorlalte axe.7.9.3. Diferența de nivel dintre planșeul porțiunilor rigide și planșeul bazei rotative, măsurată la articulație, nu trebuie să depășească:7.9.3.1. 20 mm, în condițiile descrise la punctul 7.9.2.1, sau7.9.3.2. 30 mm, în condițiile descrise la punctul 7.9.2.27.9.4. La vehiculele articulate trebuie prevăzute dispozitive prin care să se împiedice fizic accesul pasagerilor la orice parte a secțiunii articulate în care:7.9.4.1. planșeul are o zonă neacoperită care nu respectă cerințele la punctul 7.9.2;7.9.4.2. planșeul nu poate susține masa pasagerilor;7.9.4.3. mișcarea pereților constituie un pericol pentru pasageri.7.10. Menținerea direcției vehiculelor articulateÎn cazul în care un vehicul articulat se mișcă în linie dreaptă, planurile mediane longitudinale ale porțiunilor sale rigide trebuie să coincidă și să formeze un plan continuu, fără nici o deviere.7.11. Mâinile curente și barele de susținere7.11.1. Cerințe generale7.11.1.1. Mâinile curente și barele de susținere trebuie să aibă o rezistență corespunzătoare.7.11.1.2. Acestea trebuie astfel proiectate și instalate încât să nu prezinte risc de rănire pentru pasageri.7.11.1.3. Mâinile curente și barele de susținere trebuie să aibă o secțiune care să permită pasagerilor să le apuce ușor și ferm. Fiecare bară de susținere trebuie să asigure cel puțin 100 mm lungime pentru o mână. În nici un punct secțiunea nu trebuie să fie mai mică de 20 mm sau mai mare de 45 mm, cu excepția barelor fixate de uși și scaune și, în cazul vehiculelor din clasele II, III sau B, din punctele de acces. În aceste cazuri se autorizează o dimensiune minimă de 15 mm, cu condiția ca una dintre celelalte dimensiuni să fie de cel puțin 25 mm. Barele nu trebuie să aibă curburi accentuate.7.11.1.4. Spațiul liber dintre o mână curentă și o bară de susținere și partea adiacentă a caroseriei sau a pereților vehiculului trebuie să fie de cel puțin 40 mm. Cu toate acestea, în cazul barelor de pe uși și scaune sau din punctele de acces în cazul unui vehicul din clasele II, III sau B, se permite un spațiu liber de 35 mm.7.11.1.5. Suprafața fiecărei bare de susținere, a fiecărei mâini curente sau cadru de susținere trebuie să nu fie alunecoasă și să aibă o culoare contrastantă.7.11.2. Mâinile curente și barele de susținere pentru pasagerii în picioare7.11.2.1. Mâinile curente și barele de susținere trebuie să fie prezente în număr suficient de mare pentru fiecare punct de pe zona de planșeu destinată pasagerilor în picioare, conform punctului 7.2.2. Mânerele-buclă, dacă sunt prezente, pot fi considerate mâini curente cu condiția să fie fixate prin mijloace corespunzătoare. Prezenta condiție se consideră îndeplinită dacă, pentru toate locurile posibile ale dispozitivului de încercare din anexa 4, figura 20, brațul mobil al dispozitivului ajunge la cel puțin două mâini curente și bare de susținere. Dispozitivul de încercare poate fi răsucit liber în jurul axei sale verticale.7.11.2.2. La aplicarea procedurii descrise la punctul 7.11.2.1, se iau în considerare numai mâinile curente și barele de susținere aflate la minim 800 mm și maxim 1900 mm deasupra planșeului.7.11.2.3. Pentru fiecare poziție care poate fi ocupată de un pasager în picioare, cel puțin una din cele două mâini curente și bare de susținere necesare trebuie să se afle la maxim 1500 mm deasupra nivelului planșeului în poziția respectivă. Prezenta cerință nu se aplică unei zone adiacente ușii, dacă ușa sau mecanismul său în poziția deschisă ar împiedica folosirea mâinii curente.7.11.2.4. Zonele care pot fi ocupate de pasageri în picioare și care nu sunt separate prin scaune de pereții laterali sau de peretele din spate al vehiculului sunt prevăzute cu bare orizontale paralele cu pereții și fixate la o înălțime de 800 – 1500 mm deasupra planșeului.7.11.3. Mâinile curente și barele de susținere pentru ușile de acces al pasagerilor7.11.3.1. Deschiderile ușilor sunt prevăzute cu mâini curente și bare de susținere pe ambele laturi. În cazul unei uși duble, prezenta cerință poate fi îndeplinită prin instalarea unui stâlp de susținere central sau a unei bare de susținere centrale.7.11.3.2. Mâinile curente și barele de susținere pentru ușile de acces al pasagerilor trebuie să fie astfel construite și instalate încât o persoană care stă în picioare în exteriorul vehiculului, într-un spațiu din apropierea ușii de acces al pasagerilor sau pe oricare dintre treptele de intrare să poată ajunge la bară sau la mâner. Punctele de prindere trebuie să fie situate, vertical, între 800 mm și 1100 mm deasupra solului sau deasupra suprafeței fiecărei trepte și orizontal:7.11.3.2.1. pentru poziția corespunzătoare unei persoane care stă în picioare în exteriorul vehiculului, la o distanță de maxim 400 mm înspre față de muchia exterioară a primei trepte și7.11.3.2.2. pentru poziția corespunzătoare unei persoane care stă pe una dintre trepte, care nu poate fi deplasată înspre exterior, în raport cu marginea exterioară a treptei considerate, dar nici la o distanță mai mare de 600 mm înspre interior față de muchia exterioară a treptei în cauză.7.11.4. Barele de susținere spre locurile cu prioritate7.11.4.1. Trebuie prevăzută o bară de susținere la o înălțime între 800 mm și 900 mm deasupra nivelului planșeului între locurile cu prioritate descrise la punctul 7.7.8.52 și ușa de acces al pasagerilor cea mai adecvată pentru urcare și coborâre. Se permite o întrerupere a barei în locurile unde este necesar să se asigure accesul la spațiul rezervat pentru un scaun rulant, la un scaun amplasat pe nișa roții, la o scară, la un punct de acces sau un culoar central. Orice întrerupere a barei de susținere nu trebuie să depășească 1050 mm și este prevăzută o bară de susținere verticală pe cel puțin o porțiune a întreruperii.7.12. Protejarea casei scărilor7.12.1. În orice spațiu în care un pasager care stă pe scaun poate fi aruncat în casa scărilor ca urmare a frânării bruște trebuie montat un dispozitiv de protecție. Acesta trebuie să aibă o înălțime minimă de 800 mm de la planșeul pe care stau picioarele pasagerului și trebuie să continue spre interior pe o distanță măsurată de la peretele vehiculului până la un punct situat fie la cel puțin 100 mm dincolo de axa centrală longitudinală a oricărei poziții de ședere în care pasagerul este supus riscului, fie la nivelul laturii verticale a celei mai din interior trepte, luându-se în calcul distanța cea mai scurtă.7.13. Portbagaje și protejarea ocupanțilorOcupanții vehiculului trebuie să fie protejați de obiecte care pot cădea de pe portbagaje la frânare bruscă sau sub acțiunea forței centrifuge. Dacă există compartimente de bagaje în interior, acestea trebuie proiectate astfel încât bagajele să nu poată cădea în cazul frânării bruște.7.14. Trape, dacă sunt montate7.14.1. Fiecare trapă, cu excepția trapelor de evacuare, situată în planșeul unui vehicul trebuie montată și asigurată astfel încât să nu poată fi dislocată sau deschisă decât cu ajutorul unor unelte sau chei speciale; nici un fel de dispozitiv de ridicare sau de fixare nu trebuie să depășească cu mai mult de 8 mm nivelul planșeului. Muchiile părților ieșite în afară trebuie să fie rotunjite.7.15. Aparatură audiovizuală7.15.1. Echipamentele audiovizuale pentru agrementul pasagerilor, de exemplu ecrane de televiziune sau video, trebuie amplasate în afara câmpului vizual al conducătorului auto așezat în poziția normală de conducere. Prezenta cerință nu exclude utilizarea unui ecran de televiziune sau a unui dispozitiv similar folosit de conducătorul auto ca parte a sistemelor de control și de conducere a vehiculului, de exemplu pentru monitorizarea ușilor de acces al pasagerilor.[*] Pentru vehiculele a căror capacitate nu depășește 22 pasageri, panoul inferior poate fi deplasat în raport cu panoul superior, dacă este în aceeași direcție.[**] Lățimea panoului superior poate fi redusă în partea de sus la 400 mm, prin intermediul unui șanfren cu o înclinație de maxim 30° față de orizontală.[***] Înălțimea cilindrului superior și, prin urmare, înălțimea totală se poate reduce cu 100 mm în oricare parte a culoarului în spatele:(a)unui plan transversal situat la 1,5 m în fața axei centrale a axei spate (cea mai din față axă spate în cazul vehiculelor cu mai multe axe spate) și(b)unui plan vertical transversal situat pe muchia din spate a celei mai din spate uși de acces al pasagerilor sau al celei mai din spate uși de acces al pasagerilor, dacă există mai mult de o ușă de acces al pasagerilor.Diametrul cilindrului superior poate fi redus în partea de sus la 300 mm, în cazul în care există un șanfren cu o înclinație de maxim 30° față de orizontală.Dispozitivul de încercare poate intra în contact cu mânerele-buclă suspendate destinate pasagerilor care călătoresc în picioare, dacă există, sau cu alte obiecte flexibile cum sunt componentele centurilor de siguranță și le poate deplasa.[****] 230 mm pentru vehicule cu o capacitate de maxim 22 de pasageri.[5] 700 mm în cazul unei uși de urgență;1500 mm în cazul unei uși de urgență pe platforma superioară a unui vehicul cu etaj.[6] 430 mm în cazul unui vehicul care are numai suspensie mecanică.[7] Pentru cel puțin o ușă de acces al pasagerilor; 400 mm pentru alte uși de acces al pasagerilor.[8] 300 mm în cazul treptelor unei uși aflate în spatele axei celei mai din spate.[9] 250 mm în culoarul central, la vehicule cu o capacitate de maxim 22 de pasageri.--------------------------------------------------ANEXA 3ApendiceVERIFICAREA LIMITEI DE ÎNCLINARE STATICĂ PRIN CALCUL1. Faptul că un vehicul respectă cerințele de la punctul 7.4 din anexa 3 poate fi demonstrat printr-o metodă de calcul aprobată de acces al pasagerilorl tehnic care organizează încercările.2. Serviciul tehnic responsabil cu organizarea încercărilor poate solicita efectuarea testelor separat, pe părți ale vehiculului, pentru a verifica ipotezele de calcul.3. Pregătirea pentru calcul3.1. Vehiculul este reprezentat printr-un sistem spațial.3.2. Ținând seama de poziția centrului de greutate al caroseriei vehiculului, de constantele de elasticitate ale resorturilor suspensiilor și de diferitele grade de elasticitatea ale anvelopelor pneumatice, axele nu se ridică simultan pe o parte a vehiculului ca rezultat al accelerării laterale. Prin urmare, înclinarea laterală a caroseriei pe fiecare axă trebuie verificată plecând de la ipoteza că roțile celeilalte (celorlalte) axe rămân pe sol.3.3. Pentru a simplifica lucrurile, se presupune că centrul de greutate al maselor neelastice este situat în planul longitudinal al vehiculului, pe linia care trece prin centrul axului de rotație al roții. Ușoara deplasare a centrului de rulare datorată devierii axei poate fi neglijată. Comanda suspensiei pneumatice nu trebuie luată în considerare.3.4. Trebuie să se țină seama de cel puțin următorii parametri:date privind vehiculul, cum ar fi ampatamentul, lățimea benzii de rulare și masele elastice/neelastice, poziția centrului de greutate al vehiculului, devierea și reculul și constanta de elasticitate a suspensiei vehiculului, luând de asemenea în considerare lipsa linearității; elasticitatea orizontală și verticală a anvelopelor pneumatice; torsiunea suprastructurii; poziția centrului de rulare al axelor.4. Valabilitatea metodei de calcul4.1. Valabilitatea metodei de calcul trebuie demonstrată serviciului tehnic, de exemplu, pe baza unei încercări comparative efectuate asupra unui vehicul similar.--------------------------------------------------ANEXA 4DIAGRAME EXPLICATIVEFigura 1ACCESUL LA UȘILE DE ACCES AL PASAGERILOR(a se vedea anexa 3 punctul 7.7.1)minVariante+++++ TIFF +++++varianteClasele I, II și III: A = 1100 mmClasele A și B: A = 950 mmNumăr de pasageri (N) | ≤ 22 [1] | > 22 |Clase | A | B | I | II |Dimensiunea A (mm) | 950 | 700 | 1100 | 950 |Înălțimea totală a panoului dublu | 1650 | 1400 | 1800 | 1650 |Figura 2ACCESUL LA UȘILE DE ACCES AL PASAGERILOR(a se vedea anexa 3 punctul 7.7.1.4)Siluetă cilindricăPanou+++++ TIFF +++++Figura 3VERIFICAREA ACCESULUI LIBER LA UȘĂ(a se vedea anexa 3 punctul 7.7.1.9.1)+++++ TIFF +++++Figura 4VERIFICAREA ACCESULUI LIBER LA UȘĂ(a se vedea anexa 3 punctul 7.7.1.9.2)Linia plafonului300 min550 min300 min1200 max+++++ TIFF +++++Figura 5ACCESUL LA UȘILE DE URGENȚĂ(a se vedea anexa 3 punctul 7.7.2)+++++ TIFF +++++Figura 6CULOARE CENTRALE(a se vedea anexa 3 punctul 7.7.5)+++++ TIFF +++++Clase | A | B | I | II | III |Dimensiuni (mm) | A | 350 | 300 | 450 | 350 | 300 |C | 550 | 450 | 550 | 550 | 450 |B | 500 [2] | | 500 [2] | 500 [2] | 500 [2] |H | 1900 [2] | | 1900 [2] | 1900 [2] | 1900 [2] |Figura 7LIMITA CULOARULUI ÎN PARTEA DIN FAȚĂ A VEHICULULUI(a se vedea anexa 3 punctul 7.7.5.1.1.1)PanouGabarit cilindricPanouGabarit cilindricGabarit cilindric+++++ TIFF +++++Figura 8TREPTE PENTRU PASAGERI(a se vedea anexa 3 punctul 7.7.7)+++++ TIFF +++++Înălțimea de la sol, cu vehiculul neîncărcatClase | I și A | II, III și B |Prima treaptă de la sol "D" | Înălțime maximă (mm) | 340 [4] | 380 [4] [5] [8] |Adâncime minimă (mm) | 300 [3] |Alte trepte "E" | Înălțime maximă (mm) | 250 [6] | 350 [7] |Înălțime minimă (mm) | 120 |Adâncime minimă (mm) | 200 |Notă:1. La ușile duble, treptele din fiecare jumătate a culoarului de acces se consideră separat.2. Valoarea E nu este obligatoriu neapărat să fie identică pentru toate treptele.Figura 9DIMENSIUNILE SCAUNELOR PENTRU PASAGERI(a se vedea anexa 3 punctul 7.7.8.1)Scaun individualBanchete+++++ TIFF +++++| G (mm) minim |F (mm) min. | | |Banchete | Scaune individuale |200 [9] | 225 | 250 |Figura 9ADIMENSIUNILE SCAUNELOR PENTRU PASAGERI(a se vedea anexa 3 punctul 7.7.8.13)Scaun individualBanchete+++++ TIFF +++++| G (mm) min |F (mm) min. | | |Banchete | Scaune individuale |200 | 200 | 200 |Figura 10PĂTRUNDEREA PERMISĂ LA ÎNĂLȚIMEA UMĂRULUISecțiune transversală prin spațiul minim disponibil la înălțimea umărului pentru un scaun adiacent la peretele vehiculului(a se vedea anexa 3 punctul 7.7.8.1.4)Exteriorul vehiculului (RO)+++++ TIFF +++++Figura 11ADÂNCIMEA ȘI ÎNĂLȚIMEA PERNEI SCAUNULUI(a se vedea anexa 3 punctele 7.7.8.2 și 7.7.8.3)+++++ TIFF +++++Figura 12SPAȚIUL DINTRE SCAUNE(a se vedea anexa 3 punctul 7.7.8.4)+++++ TIFF +++++| H |Clasele I, A și B | 650 mm |Clasele II și III | 680 mm |Figura 13SPAȚIUL PENTRU PASAGERII AȘEZAȚI PE SCAUNE(a se vedea anexa 3 punctul 7.7.8.5)+++++ TIFF +++++Figura 14PĂTRUNDEREA PERMISĂ ÎN SPAȚIUL DE DEASUPRA SCAUNULUISecțiune transversală prin spațiul liber minim disponibil deasupra unui scaun adiacent la peretele vehiculului(a se vedea anexa 3 punctul 7.7.8.6.3.1)Exteriorul vehicululuiNivelul cel mai înalt al pernei necomprimate a scaunuluiAxa centrală a scaunului+++++ TIFF +++++Figura 15PĂTRUNDEREA PERMISĂ ÎN SPAȚIUL DE DEASUPRA SCAUNULUI(a se vedea anexa 3 punctul 7.7.8.6.3.2)Exteriorul vehicululuiNivelul cel mai înalt al pernei necomprimate a scaunuluiAxa centrală a scaunului lateral+++++ TIFF +++++Figura 16PĂTRUNDEREA PERMISĂ ÎN PARTEA INFERIOARĂ A SPAȚIULUI PENTRU PASAGERI(a se vedea anexa 3 punctul 7.7.8.6.3.3)Nivelul cel mai înalt al pernei necomprimate a scaunului0,02 m2 (**)Axa centrală a scaunului lateral+++++ TIFF +++++Figura 17PĂTRUNDEREA PERMISĂ LA SCAUNELE DIN COLȚUL DIN SPATEVedere a zonei prevăzute pentru acest tip de scaun (două scaune laterale în spate)(a se vedea anexa 3 punctul 7.7.8.6.3.4)Structurirază de150 mm+++++ TIFF +++++Figura 18PĂTRUNDEREA PERMISĂ A NIȘEI UNEI ROȚI CARE NU DEPĂȘEȘTE AXA CENTRALĂ VERTICALĂ A UNUI SCAUN LATERAL(a se vedea anexa 3 punctul 7.7.8.6.4.2.1)NerestricționatNișa roții+++++ TIFF +++++Figura 19PĂTRUNDEREA PERMISĂ A NIȘEI UNEI ROȚI CARE DEPĂȘEȘTE AXA CENTRALĂ VERTICALĂ A UNUI SCAUN LATERAL(a se vedea anexa 3 punctul 7.7.8.6.4.2.2)maxmaxNișa roții+++++ TIFF +++++Figura 20DISPOZITIV DE ÎNCERCARE PENTRU AMPLASAREA MÂINILOR CURENTE ȘI A BARELOR DE SUSȚINERE(a se vedea anexa 3 punctul 7.11.2.1)15 cmLungimea brațului până la punctul de prindere58 cmÎnălțimea articulației umărului: 135 cm20 cm10 cmAxa centrală90 cm15 cm+++++ TIFF +++++Figura 21SCAUN RULANT DE REFERINȚĂ(a se vedea anexa 8 punctul 3.6.4)+++++ TIFF +++++Notă:Un utilizator de scaun rulant care este așezat în acest scaun adaugă minim 50 mm la lungimea totală și formează o înălțime de 1350 mm deasupra solului.Figura 22Spațiul liber minim rezervat utilizatorilor de scaune rulante în spațiul care le este rezervat(a se vedea anexa 8 punctul 3.6.1)+++++ TIFF +++++Figura 23(a se vedea anexa 8 punctul 3.4)Figura 23APICTOGRAMĂ PENTRU UTILIZATORII DE SCAUN RULANT+++++ TIFF +++++Figura 23BPICTOGRAMĂ PENTRU PASAGERII CU MOBILITATE REDUSĂ, ALȚII DECÂT UTILIZATORII DE SCAUN RULANT+++++ TIFF +++++[1] A se vedea nota de subsol corespunzătoare în anexa 3 punctul 7.7.1.2.[**] A se vedea nota de subsol corespunzătoare ("*") din anexa 3 punctul 7.7.5.1.[***] 230 mm pentru vehiculele cu capacitate de maxim 22 pasageri.[4] 700 mm în cazul unei uși de urgență.1500 mm în cazul unei uși de urgență aflată la nivelul superior al unui vehicul cu etaj.[5] 430 mm în cazul vehiculelor cu suspensie mecanică.[6] 300 mm în cazul treptelor unei uși aflate după cea mai din spate axă.[7] Pentru cel puțin o ușă de acces al pasagerilor; 400 mm pentru alte uși de acces al pasagerilor.[8] 250 mm în culoarul central pentru vehiculele cu capacitate de maxim 22 pasageri.[] 225 pentru Clasa III.[] 350 mm la scaunele aflate deasupra nișelor roților și compartimentului motor.[] 400 mm la vehiculele din clasele II și III.[] 150 mm la vehicule din clasa I cu planșeu coborât.[] 0,03 m2 la vehicule din clasa I cu planșeu coborât.--------------------------------------------------ANEXA 5REZISTENȚA SUPRASTRUCTURII(a se vedea anexa 3 punctul 7.3)1. DOMENIUL DE APLICAREPrezenta anexă se aplică tuturor vehiculele cu o singură platformă din clasele II și III.2. DEFINIȚIIÎn sensul prezentei anexe:2.1. "spațiu disponibil" reprezintă spațiul care trebuie păstrat în compartimentul pentru pasageri în timpul și după ce suprastructura a fost supusă uneia dintre încercările de rezistență prevăzute în prezenta anexă;2.2. "suprastructură" reprezintă partea (părțile) din structura unui vehicul care contribuie la rezistența vehiculului în cazul unui accident prin răsturnare;2.3. "secțiunea caroseriei" reprezintă o secțiune care conține cel puțin două cadre verticale de susținere identici pe fiecare parte reprezentativă pentru una sau mai multe părți din structura vehiculului;2.4. "energie totală" reprezintă energia care se presupune că va fi absorbită de structura completă a vehiculului. Aceasta poate fi determinată după metoda descrisă în prezenta anexă.3. SPECIFICAȚII ȘI CERINȚE GENERALEDacă suprastructura a obținut omologarea în conformitate cu Regulamentul nr. 66, se consideră că structura în cauză respectă aceste specificații și cerințe generale.3.1. Suprastructura vehiculului trebuie fie suficient de rezistentă pentru a garanta ca în timpul și după ce a fost supusă uneia dintre metodele de încercare sau calcul prevăzute la punctul 4:3.1.1. nici o parte deplasată a vehiculului nu pătrunde în spațiul disponibil, astfel cum este descris la punctul 5 și3.1.2. nici o parte a spațiului disponibil nu se proiectează în afara structurii deformate.3.2. Cerințele de la punctul 3.1 de mai sus se aplică vehiculului, inclusiv tuturor părților, cadrelor și panourilor sale structurale și tuturor părților rigide ieșite în afară, de exemplu rafturilor pentru bagaje, echipamentelor de ventilație etc. Cu toate acestea, în sensul aplicării acestor dispoziții, pereții despărțitori, separeurile, cadre de siguranță sau alte elemente care consolidează suprastructura vehiculului, precum și echipamentele fixe, cum ar fi barele, chicinetele sau toaletele nu se iau în considerare.3.3. În cazul unui vehicul articulat, fiecare parte a vehiculului trebuie să respecte cerințele prevăzute la punctul 3.1 menționat anterior.4. METODE DE ÎNCERCARE4.1. Fiecare tip de vehicul se verifică în conformitate cu una dintre următoarele metode, la latitudinea producătorului sau în conformitate cu o metodă alternativă aprobată de autoritatea competentă:4.1.1. încercare de răsturnare efectuată asupra unui vehicul complet în conformitate cu procedura stabilită în apendicele 1;4.1.2. încercare de răsturnare efectuată asupra unei secțiuni sau a mai multor secțiuni reprezentative ale caroseriei, în conformitate cu apendicele 2;4.1.3. o încercare cu pendul efectuată asupra unei secțiuni sau a mai multor secțiuni ale caroseriei, în conformitate cu apendicele 3; sau4.1.4. o verificare a rezistenței suprastructurii efectuată prin calcul în conformitate cu apendicele 4.4.2. Dacă metodele de încercare prevăzute la punctele 4.1.2, 4.1.3 sau 4.1.4 nu pot lua în considerare diferențele semnificative între o secțiune a vehiculului și alta, de exemplu o instalație de climatizare montată pe plafon, se pot prezenta metode de încercare sau calcule suplimentare serviciului tehnic. În absența unor astfel de informații suplimentare, se poate dispune ca vehiculul să fie supus metodei de încercare prevăzute la punctul 4.1.15. SPAȚIUL DISPONIBIL5.1. În sensul punctului 2.1, spațiul disponibil reprezintă, pentru compartimentul pentru pasageri, volumul obținut prin deplasarea în linie dreaptă a planului transversal vertical definit în figura 1 (a) astfel încât punctul "R" din figura 1 (a) să treacă prin punctul "R" al scaunului exterior situat cel mai în spate, prin punctul "R" al fiecărui scaun exterior intermediar, până la punctul "R" al scaunului exterior situat cel mai în față.5.2. Poziția punctului "R" din figura 1 (b) se presupune a fi situată la 500 mm deasupra planșeului sub picioarele pasagerilor, la 300 mm de partea interioară a laturii vehiculului și la 100 mm în fața spătarului scaunului în axa centrală a scaunelor laterale.6. INTERPRETAREA REZULTATELOR ÎNCERCĂRII6.1. Dacă se încearcă secțiuni ale caroseriei, serviciul tehnic responsabil pentru efectuarea încercării se asigură că vehiculul respectă condițiile menționate în subapendicele 2 din apendicele 3, care include cerințele privind distribuția principalelor părți ale structurii vehiculului care absorb energia.Figura 1SPAȚIUL DISPONIBIL(Toate dimensiunile sunt indicate în milimetri)1 (a) Secțiune transversalămin.Șabloane de fixat pe planșeul vehicululuiAxa centrală a scaunuluiAxa centrală a vehiculului+++++ TIFF +++++Notă: a se vedea cerința de la punctul 5.1.1 (b) Secțiune longitudinalăSecțiunea A-A a vehiculului în planul vertical al axei centrale a scaunelor interioareScaunul pentru pasageri situat cel mai în față în vehicul+++++ TIFF +++++Notă: a se vedea cerința de la punctul 5.2.--------------------------------------------------ANEXA 5Apendicele 1ÎNCERCARE DE RĂSTURNARE PENTRU UN VEHICUL COMPLET1. CONDIȚIILE ÎNCERCĂRII1.1. Cu toate că vehiculul nu trebuie să fie în stare complet finisată, acesta trebuie să fie reprezentativ pentru vehiculele produse în ceea ce privește masa vehiculului neîncărcat în stare de funcționare, centrul de greutate și distribuția masei declarată de producător.1.2. Dacă scaunele pentru conducătorul auto și pentru pasageri sunt reglabile, atunci spătarele acestora se amplasează în cea mai dreaptă poziție. Dacă înălțimea scaunelor este reglabilă, acestea se mențin în cea mai înaltă poziție.1.3. Fiecare ușă și fereastră care se poate deschide trebuie să fie închisă și încuiată, dar nu trebuie blocată. La ferestrele și pereții despărțitori sau ecranele cu geam, se poate demonta sau nu geamul de sticlă, la alegerea solicitantului. Dacă se demontează sticla, atunci aceasta trebuie înlocuită cu obiecte cu masă echivalentă plasate în pozițiile corespunzătoare.1.4. Anvelopele pneumatice trebuie să fie umflate la presiunea prescrisă de producătorul vehiculului, iar dacă vehiculul are un sistem de suspensii pneumatice, trebuie asigurată alimentarea cu aer a sistemului de suspensie. Orice sistem automat de nivelare trebuie reglat cu vehiculul situat pe o suprafață plană, orizontală, la nivelul specificat de producător. Amortizoarele trebuie să funcționeze normal.1.5. Carburantul, acidul din baterie sau celelalte materiale combustibile, explozive sau corosive se pot înlocui cu alte materiale, dacă sunt îndeplinite condițiile prevăzute la punctul 1.1.1.6. Zona de impact trebuie să fie din beton sau alte materiale rigide.2. Procedura de încercare (a se vedea figura 1)2.1. Vehiculul trebuie amplasat pe o platformă pentru a fi răsturnat pe o latură. Latura pe care va fi răsturnat trebuie să fie specificată de producător.2.2. Poziția vehiculului pe platformă trebuie să fie astfel încât atunci când platforma este orizontală:2.2.1. axa de rotație să fie paralelă cu axa longitudinală a vehiculului;2.2.2. axa de rotație să se afle la o distanță de 0 – 200 mm de treapta verticală dintre cele două niveluri;2.2.3. axa de rotație să se afle la o distanță de 0 – 100 mm de fața exterioară a anvelopei pneumatice de la cea mai mare axă;2.2.4. axa de rotație se află la o distanță de 0 – 100 mm sub planul orizontal de pornire pe care stau anvelopele pneumatice și2.2.5. diferența dintre înălțimea planului orizontal de pornire și cea a planului orizontal mai coborât pe care are loc impactul nu trebuie să fie mică de 800 mm.2.3. Trebuie asigurate mijloace care să împiedice vehiculul să se deplaseze de-a lungul axei sale longitudinale.2.4. Aparatura de încercare trebuie să prevină deraparea laterală a anvelopelor pneumatice în direcția de răsturnare, cu ajutorul unor pereți laterali.2.5. Aparatura de încercare trebuie să asigure ridicarea simultană a axelor vehiculului.2.6. Vehiculul trebuie basculat fără efecte de torsiune și fără efecte dinamice până când se rostogolește. Viteza unghiulară nu trebuie să depășească 5 grade pe secundă (0,087 rad/sec).2.7. Se utilizează fotografierea ultrarapidă, șabloane deformabile și alte mijloace corespunzătoare pentru a determina îndeplinirea condițiilor de la punctul 3.1 din prezenta anexă. Este necesar ca respectarea acestei cerințe să se verifice în cel puțin două puncte, în principiu în partea din față și din spate a compartimentului pentru pasageri, pozițiile exacte rămânând la alegerea serviciului tehnic. Șabloanele se fixează pe piese practic nedeformabile din structura vehiculului.Figura 1Axă înclinabilă0-100 mm0-100 mm0-200 mmH – 800 mmPlan orizontal de pornirePlan orizontal inferiorplatformă înclinabilă+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------ANEXA 5Apendicele 2ÎNCERCARE DE RĂSTURNARE PENTRU O SECȚIUNE DE CAROSERIE1. CONDIȚII DE ÎNCERCARE1.1. Secțiunea de caroserie reprezintă o secțiune a vehiculului neîncărcat.1.2. Geometria secțiunii caroseriei, axa de rotație și poziția centrului de greutate în direcțiile verticală și laterală trebuie să fie reprezentative pentru vehiculul complet.1.3. Masa secțiunii caroseriei, exprimată ca procent al masei vehiculului neîncărcat în stare de funcționare, trebuie să fie indicată de producător.1.4. Energia care urmează să fie absorbită de secțiunea caroseriei, exprimată ca procent al energiei totale care ar fi absorbită de vehiculul complet, trebuie să fie indicată de producător.1.5. Procentajul de energie totală descris la punctul 1.4 nu trebuie să fie mai mic decât procentajul masei proprii totale a vehiculului în stare de funcționare descris la punctul 1.31.6. Se aplică condițiile de încercare specificate la punctul 1.6 din apendicele 1 și la punctele 2.1 – 2.6 din apendicele 3.2. PROCEDURA DE ÎNCERCARE2.1. Procedura de încercare trebuie să fie aceeași cu cea descrisă în apendicele 1, cu excepția faptului că se folosește secțiunea caroseriei descrisă mai sus în locul vehiculului complet.--------------------------------------------------ANEXA 5Apendicele 3ÎNCERCARE CU PENDUL PENTRU O SECȚIUNE DE CAROSERIE1. NIVELUL DE ENERGIE ȘI DIRECȚIA IMPACTULUI1.1. Energia care urmează să fie transmisă unei anumite secțiuni a caroseriei este suma energiilor declarate de producător pentru a fi alocate fiecăruia dintre transversalele cuprinse în secțiunea caroseriei în cauză.1.2. Pendulul aplică secțiunii caroseriei proporția corespunzătoare de energie prevăzută în subapendicele 1 al prezentului apendice, astfel încât în momentul impactului direcția de mișcare a pendulului să formeze un unghi de 25 de grade (+ 0°; -5°) cu planul longitudinal central al secțiunii caroseriei. Unghiul precis din acest interval este indicat de către producătorul vehiculului.2. CONDIȚII DE ÎNCERCARE2.1. Se efectuează un număr suficient de încercări pentru ca serviciul tehnic care organizează încercarea să fie convins că s-a îndeplinit condiția specificată la punctul 3.1 din prezenta anexă.2.2. În sensul acestei încercări, secțiunile caroseriei cuprind secțiuni cu structură normală montate între cadrele de susținere și legate de planșeu, de șasiu, de pereții laterali și de plafon. Secțiunile unor componente cum sunt portbagajele, conductele de ventilație etc., dacă este cazul, sunt de asemenea incluse.2.3. Fiecare ușă și fereastră care se poate deschide trebuie să fie închisă și încuiată, dar nu trebuie blocată. La ferestrele și pereții despărțitori sau ecranele cu geam se poate demonta sau nu geamul de sticlă, la alegerea solicitantului.2.4. Dacă producătorul dorește acest lucru, scaune corespunzătoare pot fi instalate în pozițiile lor normale, ținând seama de structura secțiunii caroseriei. Elementele de fixare și îmbinările normale între diversele elemente structurale și accesorii se includ și ele. Dacă spătarele sunt reglabile, acestea se plasează în poziție verticală, iar dacă scaunele, dacă sunt reglabile în înălțime, se fixează în poziția cea mai înaltă.2.5. Latura secțiunii caroseriei care urmează să fie lovită este aleasă de producător. În cazul în care se impune încercarea mai multor secțiuni de caroserie, toate vor fi lovite pe aceeași latură.2.6. Se utilizează fotografierea ultrarapidă, șabloane deformabile sau alte mijloace corespunzătoare pentru a stabili dacă sunt îndeplinite condițiile de la punctul 3.1 din prezenta anexă. Șabloanele se fixează pe piese practic nedeformabile din structura vehiculului.2.7. Secțiunea de caroserie care urmează să fie supusă încercării se fixează ferm și sigur pe cadrul de montare prin traversele sale sau prin piese care le înlocuiesc, astfel încât să nu se absoarbă o cantitate prea mare de energie în cadrul de sprijin și elementele de fixare ale acestuia în momentul impactului.2.8. Pendulul este eliberat de la o înălțime calculată astfel încât acesta să lovească secțiunea caroseriei la o viteză cuprinsă între 3 – 8 m/s.3. DESCRIEREA PENDULULUI3.1. Fața pendulului care lovește este din oțel sau placaj de 20 mm ± 5 mm grosime, iar masa sa se distribuie uniform. Fața care lovește este dreptunghiulară și plană, având o lățime nu mai mică decât lățimea secțiunii de caroserie supusă încercării și o înălțime de minim 800 mm. Muchiile pendulului trebuie rotunjite cu o rază de curbură de minim 15 mm.3.2. Corpul pendulului se fixează rigid pe două bare rigide. Axa barelor trebuie să se afle la o distanță de minim 3500 mm de centrul geometric al corpului pendulului.--------------------------------------------------Subapendicele 1CALCULUL ENERGIEI TOTALE (E*)+++++ TIFF +++++Ipoteze:1. Forma secțiunii transversale a corpului este dreptunghiulară.2. Sistemul de suspensie este fixat rigid.3. Mișcarea secțiunii caroseriei reprezintă o rotație pură în jurul punctului "A".Calculul energiei totale (E*)Dacă se determină prin metode grafice căderea centrului de greutate (h), se poate considera că E* este obținut prin formula:E* = 0,75 M . g . hNmÎn mod alternativ, E* poate fi calculat prin formula:E* = 0,75 M.g.+H– 0,80,8H(Nm), unde:M = masa vehiculului neîncărcat în stare de funcționare (kg)G = 9,8 m/s2W = lățimea totală a vehiculului (m)Hs = înălțimea centrului de greutate a vehiculului neîncărcat (m)H = înălțimea vehiculului (m)--------------------------------------------------Subapendicele 2CERINȚELE PRIVIND DISTRIBUȚIA PIESELOR PRINCIPALE ALE SUPRASTRUCTURII CARE ABSORB ENERGIE1. Trebuie să se efectueze un număr suficient de încercări pentru ca serviciul tehnic să fie convins că întregul vehicul îndeplinește cerințele de la punctul 3.1 din prezenta anexă. În acest sens, nu este absolut necesară mai mult de o încercare.2. Calculele bazate pe date obținute dintr-o încercare efectuată pe o secțiune de caroserie pot fi folosite pentru a demonstra acceptabilitatea unei alte secțiuni de caroserie care nu este identică cu secțiunea de caroserie deja supusă încercării, dacă cele două secțiuni au multe caracteristici structurale comune.3. Producătorul precizează care dintre cadrele suprastructurii consideră ca pot contribui la rezistența acesteia și, de asemenea, precizează cantitatea de energie (Ei) pe care fiecare cadru este prevăzut să o absoarbă. Aceste precizări trebuie să îndeplinească următoarele criterii:(1) | Σi = li = m Ei > E*, | unde m este numărul total de cadre declarate; |(2) (a) | Σi = li = n EiF ≥ 0,4E*, | unde n este numărul de cadre situate în fața centrului de greutate al vehiculului; |(b) | Σi = 1i = p EiF ≥ 0,4E*, | unde p este numărul de cadre situate în spatele centrului de greutate al vehiculului. |(3) | LF ≥ 0,4lf | |(4) | LR ≥ 0,4lr | |(5) | dmaxdmin ≤ 2,5, | aceasta se aplică numai dacă dmax este mai mare decât 0,8 × deformare maximă admisă fără pătrundere în spațiul disponibil |unde:Ei este cantitatea de energie declarată care poate fi absorbită de cadrul i al suprastructurii,Eif este cantitatea de energie declarată care poate fi absorbită de cadrul i situat în fața centrului de greutate al vehiculului,EiR este cantitatea de energie declarată care poate fi absorbită de cadrul i situat în spatele centrului de greutate al vehiculului,E* este cantitatea de energie declarată care poate fi absorbită de suprastructura completă a vehiculului,dmax este cea mai mare deformare măsurată în direcția de impact a oricărei secțiuni din structura caroseriei după ce aceasta a absorbit energia de impact indicată pentru această secțiune,dmin este cea mai mică deformare măsurată în direcția de impact și în același punct de pe cadru ca și dmax, a oricărei secțiuni din structura caroseriei după ce aceasta a absorbit energia de impact indicată pentru această secțiune,LF = Σi=1i=nEiFlifΣi=1i=nEiF= distanța medie ponderată a cadrelor situate în fața centrului de greutate al vehiculului,LR = Σi=1i=pEiRlirΣi=1i=pEiR= distanța medie ponderată a cadrelor situate în spatele centrului de greutate al vehiculului,unde:lif este distanța dintre centrul de greutate al vehiculului și cadrul i situat în fața centrului de greutate al vehiculului,lir este distanța dintre centrul de greutate al vehiculului și cadrul i situat în spatele centrului de greutate al vehiculului,lf este distanța de la centrul de greutate al vehiculului până la partea din față a vehiculului,lf este distanța de la centrul de greutate al vehiculului până la partea din spate a vehiculului.+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------ANEXA 5Apendicele 4VERIFICAREA REZISTENȚEI SUPRASTRUCTURII PRIN CALCUL1. Se poate demonstra că o suprastructură sau secțiuni dintr-o suprastructură satisface cerința specificată la punctul 3.1 din prezenta anexă prin metoda de calcul aprobată de acces al pasagerilorl tehnic responsabil cu efectuarea încercărilor.2. Dacă structura poate să fie supusă unor deformări care depășesc limita elastică a materialelor folosite, atunci calculul trebuie să simuleze comportamentul structurii care suferă deformări plastice mari.3. Serviciul tehnic însărcinat cu efectuarea încercărilor poate solicita efectuarea de încercări asupra unor articulații sau piese din structură pentru a se verifica ipotezele utilizate în calcule.4. PREGĂTIREA PENTRU CALCUL4.1. Calculele nu pot începe până când structura nu a fost analizată și nu s-a produs un model matematic al acesteia. Această analiză include definiția elementelor separate care trebuie luate în calcul și stabilirea punctelor în care pot apărea articulațiile plastice. Trebuie precizate dimensiunile elementelor și proprietățile materialului folosit. Trebuie efectuate încercări fizice la punctele de articulație pentru a determina caracteristicile forței (moment de rotație) și ale deformării plastice, elemente esențiale pentru calcul. De asemenea, trebuie determinate viteza de deformare plastică și limita dinamică de elasticitate corespunzătoare respectivei viteze. Dacă metoda de calcul nu indică momentul în care apare o fractură semnificativă, este esențială determinarea acestui moment, pe cale experimentală, prin analize separate sau prin încercări dinamice corespunzătoare. Trebuie menționată distribuția sarcinii pe lungimea vehiculului admisă în calcule.4.2. Metoda de calcul trebuie să includă deformările până la limitele elastice ale materialelor, urmată de identificarea punctelor în care se formează articulațiile plastice primare și secundare, dacă nu se cunosc dintr-un experiment anterior poziția și secvența de formare a articulaților plastice. Metoda trebuie să țină seama de modificările care au loc în geometria structurii, cel puțin până la nivelul unde deformările depășesc limitele admise. Calculele trebuie să simuleze energia și direcția de impact care ar apărea dacă o anumită suprastructură ar fi supusă încercărilor prevăzute în apendicele 1. Fiabilitatea metodei de clacul este stabilită prin compararea rezultatelor cu cele obținute din încercările fizice, care nu trebuie să fi fost efectuate neapărat asupra unui vehiculul aflat în curs de omologare.5. ÎNCERCĂRILE PE SECȚIUNI DIN SUPRASTRUCTURĂAtunci când se utilizează o metodă de calcul pentru o secțiune dintr-o suprastructură completă, se aplică aceleași condiții ca cele definite pentru întregul vehicul.--------------------------------------------------ANEXA 6ORIENTĂRI PENTRU MĂSURAREA FORȚELOR DE ÎNCHIDERE LA UȘILE ACȚIONATE CU ENERGIE EXTERIOARĂ(a se vedea anexa 3 punctul 7.6.5.6.1.1)1. GENERALITĂȚIÎnchiderea unei uși acționate cu energie electrică este un proces dinamic. Atunci când o ușă în mișcare lovește un obstacol, rezultatul este o forță de reacție dinamică a cărei curbă (în timp) depinde de mai mulți factori, de exemplu, masa ușii, accelerația sau dimensiunile acesteia.2. DEFINIȚII2.1. Forța de închidere F(t) este o funcție de timp, măsurată la muchiile de închidere ale ușii (a se vedea punctul 3.2, prezentat în continuare).2.2. Forța FS reprezintă valoarea maximă a forței de închidere.2.3. Forța efectivă FE reprezintă valoarea medie a forței de închidere în raport cu durata impulsurilor:F=Fdt2.4. Durata impulsurilor T este timpul dintre t1 și t2:T = t– t1unde:t1 = pragul de sensibilitate (forța de închidere > 50 N).t2 = pragul de atenuare (forța de închidere < 50 N).2.5. Relația dintre parametrii de mai sus este prezentată în figura 1 de mai jos (cu titlu de exemplu):Figura 1+++++ TIFF +++++2.6. Forța de închidere Fc este media aritmetică a forțelor efective, măsurată în același punct de măsurare consecutiv, de mai multe ori:F =ΣFEin3. MĂSURĂRI3.1. Condiții de măsurare:3.1.1. Intervalul de temperatură: 10 °C – 30 °C3.1.2. Vehiculul stă pe o suprafață orizontală.3.2. Punctele de măsurare se află:3.2.1. la principalele muchii de închidere ale ușii:unul, în mijlocul ușii;unul, la 150 mm deasupra muchiei inferioare a ușii;3.2.2. în cazul ușilor prevăzute cu dispozitive de împiedicare a revenirii la poziția închis a ușilor în cursul deschiderii:la nivelul muchiilor secundare de închidere a ușii, în punctul considerat cel mai periculos pentru revenirea la poziția închis a ușilor.3.3. Se fac cel puțin trei măsurări în fiecare punct de măsurare pentru a determina forța de închidere, definit la punctul 2.63.4. Semnalul forței de închidere trebuie înregistrat cu un filtru trece-jos cu o frecvență limită de 100 Hz. Atât pragul de sensibilitate, cât și pragul de atenuare care urmează să limiteze durata impulsurilor sunt fixate la 50 N.3.5. Diferența dintre valoarea înregistrată și valoarea nominală nu trebuie să fie mai mare de ± 3 %.4. DISPOZITIV DE MĂSURARE4.1. Dispozitivul de măsurare este format din două părți: un mâner și un dinamometru (a se vedea figura 2).4.2. Dinamometrul trebuie să aibă următoarele caracteristici:4.2.1. să fie format din două carcase glisante cu dimensiunile exterioare de 100 mm diametru și 115 mm lățime. În interiorul dinamometrului se prevede un arc de comprimare între cele două carcase astfel încât aparatul să poată fi comprimat la aplicarea unei forțe corespunzătoare.4.2.2. tensiunea dinamometrului este de 10 ± 0,2 N/mm. Deformarea maximă a resortului trebuie limitată la 30 mm, astfel încât să se atingă o forță maximă de 300 N.Figura 2115 mm30 mm100 mmMâner+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------ANEXA 7CERINȚE SPECIALE APLICABILE VEHICULELOR CU CAPACITATE DE MAXIM 22 DE PASAGERI1.1. Dimensiuni minime pentru ieșiriDiferitele tipuri de ieșiri au următoarele dimensiuni:Deschidere | Dimensiuni | Observații |Ușă de acces al pasagerilor | Înălțimea intrării: Clasa A 1650 mm B 1500 mm | Înălțimea intrării ușii de acces al pasagerilor se măsoară ca distanța verticală măsurată în planul vertical al proiecțiilor orizontale ale punctului median al deschiderii ușii și fața superioară a primei trepte. |Înălțimea deschiderii | Înălțimea verticală a deschiderii ușii de acces al pasagerilor trebuie să permită trecerea liberă a panoului dublu menționat la punctul 7.7.1.1 din anexa 3. Colțurile superioare pot fi rotunjite cu un arc de cerc cu raza de maxim 150 mm. |Lățime Ușă simplă: 650 mm Ușă dublă: 1200 mm | Pentru vehiculele din clasa B în care deschiderea ușii de acces al pasagerilor este cuprinsă între 1400 mm – 1500 mm, lățimea minimă a deschiderii ușii este de 750 mm. Pentru toate vehiculele, lățimea oricărei uși de acces al pasagerilor poate fi redusă cu 100 mm dacă măsurarea se efectuează la nivelul mânerelor și cu 250 mm dacă această reducere este impusă de proeminența nișelor de roată sau, în cazul ușilor automate comandate, de mecanismele de acționare a ușilor de înclinarea parbrizului. |Ușă de urgență | Înălțime: 1250 mm Lățime: 550 mm | Lățimea poate fi redusă cu 300 mm în cazurile în care acest lucru este impus de prezența nișelor de roată, cu condiția ca lățimea de 550 mm să fie respectată la înălțimea minimă de 400 mm deasupra celei mai de jos părți a deschiderii ușii. Colțurile superioare pot fi rotunjite cu un arc de cerc cu raza de maxim 150 mm. |Fereastră de urgență | Suprafața deschiderii: 400 cm2 | Se autorizează, totuși, o marjă de toleranță de 5 % pentru această suprafață, în cazul omologărilor emise în cursul anului care urmează după intrarea în vigoare a prezentului regulament. Trebuie să fie posibilă înscrierea în această suprafață a unui dreptunghi de 500 mm × 700 mm. |1.1.1. Un vehicul căruia i se aplică punctul 7.7.1.9 din anexa 3 trebuie să îndeplinească cerințele de la punctul 7.6.3.1 din anexa 3 sau de la punctul 1.1 din prezenta anexă în ceea ce privește ferestrele de urgență și trapele de evacuare, precum și cerințele minime în ceea ce privește ușile de acces al pasagerilor și ușile de urgență:Deschidere | Dimensiuni | Observații |Ușă de acces al pasagerilor | Înălțimea deschiderii: 1100 mm | Această dimensiune poate fi redusă la colțurile deschiderii cu un arc de cerc cu raza de maxim 150 mm. |Lățime: Ușă simplă: 650 mm Ușă dublă: 1200 mm | Această dimensiune poate fi redusă la colțurile deschiderii cu un arc de cerc cu raza de maxim 150 mm. Lățimea poate fi redusă cu 100 mm dacă măsurarea se efectuează la nivelul mânerelor și cu 250 mm dacă această reducere este impusă de proeminența nișelor de roată sau, în cazul unei uși automate sau comandate, de mecanismele de acționare a ușilor sau de înclinarea parbrizului. |Ușă de urgență | Înălțime: 1100 mm Lățime: 550 mm | Lățimea poate fi redusă cu 300 mm în cazurile în care acest lucru este impus de prezența arcurilor de roată, cu condiția ca lățimea de 550 mm să fie respectată la înălțimea minimă de 400 mm deasupra celei mai de jos părți a deschiderii ușii. Colțurile superioare pot fi rotunjite cu un arc de cerc cu raza de maxim 150 mm. |1.2. Amplasarea ieșirilor1.2.1. Ușa (ușile) de acces al pasagerilor este amplasată (sunt amplasate) pe latura vehiculului care este cea mai apropiată de marginea drumului care corespunde direcției de drum în țara în care urmează să fie înmatriculat vehiculul ori pe fața din spate a vehiculului.1.2.2. Ieșirile se amplasează astfel încât să existe cel puțin o ieșire pe fiecare latură a vehiculului.1.2.3. Jumătatea anterioară și jumătatea posterioară a compartimentului pentru pasageri trebuie să conțină fiecare cel puțin câte o ieșire.1.2.4. Se amplasează cel puțin câte o ieșire fie pe latura din spate, fie pe latura frontală a vehiculului, cu excepția cazurilor în care există o trapă de evacuare în plafon.--------------------------------------------------ANEXA 8CERINȚE APLICABILE DISPOZITIVELOR TEHNICE CARE FACILITEAZĂ ACCESUL PASAGERILOR CU MOBILITATE REDUSĂ1. GENERALITĂȚIPrezenta anexă include dispoziții aplicabile vehiculelor proiectate astfel încât să ofere un acces ușor pasagerilor cu mobilitate redusă și utilizatorilor de scaune rulant.2. DOMENIUL DE APLICAREPrezentele cerințe se aplică vehiculelor care permit un acces mai ușor persoanelor cu mobilitate redusă.3. CERINȚE3.1. TrepteÎnălțimea de la sol a primei trepte la cel puțin una dintre ușile serviciu trebuie să fie de maxim 250 mm pentru vehiculele din clasa I și A și de maxim 320 mm pentru vehiculele din clasa II, III și B.Ca variantă admisibilă pentru vehiculele din clasele I și A, înălțimea primei trepte de la sol trebuie să fie de maxim 270 mm la ușile cu dublă deschidere, una de intrare și alta de ieșire.Se poate monta un sistem de coborâre a vehiculului și/sau o treaptă retractabilă, pentru a îndeplini această condiție.Înălțimea altor trepte decât prima treaptă de la sol la ușa (ușile) menționate anterior, într-un punct de acces și într-un culoar central, trebuie să fie de maxim 200 mm pentru vehiculele din clasele I și A și de maxim 250 mm pentru vehiculele din clasele II, III și B.Trecerea de la un culoar central situat la un nivel inferior față de o zonă cu scaune nu se consideră treaptă.3.2. Scaune cu prioritate și spațiul rezervat pasagerilor cu mobilitate redusă3.2.1. Un număr minim de scaune orientate spre fața sau spatele vehiculului, desemnate ca scaune cu prioritate pentru pasagerii cu infirmități, trebuie amplasate în apropierea ușii (ușilor) de acces al pasagerilor celei (celor) mai adecvate pentru urcare și coborâre. Numărul minim de scaune cu prioritate trebuie să fie de patru la clasa I, două la clasele II și III și unul la clasele A și B. Atunci când nu este folosit, un scaun rabatabil nu poate fi considerat scaun cu prioritate. Punctul 7.7.8.5.2 din anexa 3 nu se aplică vehiculelor care îndeplinesc această condiție.3.2.2. Dedesubtul sau în imediata apropiere a cel puțin unuia dintre scaunele cu prioritate trebuie să existe un spațiu suficient destinat câinilor care însoțesc persoanele nevăzătoare.3.2.3. Scaunele trebuie să prezinte pe laterala dinspre culoarul central cotiere care trebuie să poată fi ușor deplasate pentru a permite accesul liber la scaun.Mâinile curente și barele de susținere se montează în apropierea scaunelor cu prioritate, astfel încât să permită pasagerilor să le apuce fără dificultate.3.2.4. Lățimea minimă a pernei unui scaun cu prioritate, măsurată de la planul vertical care trece prin centrul respectivului scaun, trebuie să fie de 220 mm pe fiecare latură sau, în cazul unei banchete, de 220 mm per scaun pe fiecare latură.3.2.5. Înălțimea unei perne necomprimate de scaun față de planșeu trebuie să aibă o astfel de valoare încât distanța de la planșeu la un plan orizontal tangent la suprafața superioară frontală a pernei scaunului să se situeze între 400 mm și 500 mm.3.2.6. În cazul scaunelor cu prioritate, spațiul pentru picioare trebuie să se întindă în fața scaunului de la un plan vertical care include marginea din față a pernei scaunului. Spațiul pentru picioare nu trebuie să aibă pantă mai mare de 8 % în nici o direcție.3.2.7. Deasupra fiecărui scaun cu prioritate trebuie să existe un spațiu liber de minim 1300 mm înălțime pentru vehiculele din clasele I și A și de minim 900 mm înălțime pentru vehiculele din clasa II, măsurată de la cel mai înalt punct al pernei necomprimate a scaunului. Acest spațiu liber se întinde peste proiecția verticală a întregului scaun și a spațiului pentru picioare asociat. Introducerea unui spătar de scaun sau a altui obiect în acest spațiu este autorizată doar cu condiția să rămână un spațiu vertical liber minim care se întinde cu 230 mm în fața pernei scaunului. Dacă scaunul cu prioritate este plasat cu fața spre un perete despărțitor mai înalt de 1200 mm, acest spațiu minim trebuie să fie de 300 mm.3.3. Dispozitive de comunicare3.3.1. Dispozitive de comunicare trebuie amplasate în apropierea oricărui scaun cu prioritate și în orice zonă pentru scaun rulant și la o înălțime cuprinsă între 700 mm și 1200 mm deasupra planșeului.3.3.2. Dispozitivele de comunicare situate în zona joasă a planșeului trebuie să se afle la o înălțime cuprinsă între 800 mm și 1500 mm în zonele unde nu există scaune.3.3.3. Comanda pentru toate dispozitivele de comunicare internă trebuie să poată fi acționată cu palma mâinii și trebuie să fie de culoare sau culori contrastante.3.3.4. În cazul în care un vehicul este prevăzut cu rampă sau platformă elevatoare, se instalează un dispozitiv de comunicare cu conducătorul auto în exterior, în apropierea ușii și la o înălțime de maxim 1300 mm de la sol.3.4. Pictograme3.4.1. Vehiculele prevăzute cu un spațiu pentru scaun rulant și/sau cu scaune cu prioritate trebuie să aibă pictograme în conformitate cu anexa 4 figura 23A, vizibile din exterior, atât în secțiunea anterioară a vehiculului, pe partea care corespunde direcției de mers, cât și în apropierea ușii (ușilor) de acces al pasagerilor corespunzătoare. Pictograme corespunzătoare se amplasează și în interior, în apropierea spațiului pentru scaun rulant sau a scaunului cu prioritate.3.5. Panta planșeuluiPanta oricărui culoar central, a oricărui punct de acces și a oricărei zone a planșeului între scaunul cu prioritate sau scaunul rulant și cel puțin o intrare sau o ieșire sau o combinație intrare – ieșire nu trebuie să fie mai mare de 8 %. Astfel de suprafețe în pantă trebuie să fie antiderapante.3.6. Prevederi privind amplasarea scaunelor rulante3.6.1. Pentru fiecare utilizator de scaun rulant pentru care se prevede posibilitatea accesului în compartimentul pentru pasageri trebuie să existe o zonă specială de cel puțin 750 mm lățime și 1300 mm lungime. Planul longitudinal al zonei speciale trebuie să fie paralel cu planul longitudinal al vehiculului, iar suprafața planșeului în zona specială trebuie să fie antiderapantă.În cazul unei zone pentru scaun rulant proiectată pentru un scaun rulant orientat spre partea din față a vehiculului, partea superioară a spătarelor scaunelor din fața acestuia poate pătrunde în spațiul aferent scaunului rulant doar dacă rămâne un spațiu liber în conformitate cu anexa 4, figura 22.3.6.2. Trebuie să existe cel puțin un cadru de ușă prin care să poate trece un scaun rulant. În cazul vehiculelor din clasa I, cel puțin una din ușile de acces pentru scaunul rulant trebuie să fie ușă de acces al pasagerilor. Ușa de acces pentru scaunul rulant trebuie să dispună de un mijloc de îmbarcare care să respecte dispozițiile punctului 3.11.2 (sistem de coborâre a vehiculului) din prezenta anexă, ținând seama și de dispozițiile punctului 3.11.3 (platformă elevatoare) sau 3.11.4 (rampă) din prezenta anexă.3.6.3. Ușa pentru accesul scaunului rulant care nu este o ușă de acces al pasagerilor, trebuie să aibă o înălțime de minim 1400 mm. Lățimea minimă a tuturor ușilor care asigură accesul scaunelor rulante în vehicul trebuie să fie de minim 900 mm, valoare care poate fi redusă cu 100 mm dacă măsurarea se face la nivelul mâinilor curente.3.6.4. Trebuie să fie posibilă deplasarea din exteriorul vehiculului prin cel puțin una dintre ușile de acces pentru scaunul rulant în zona (zonele) special destinate, cu un scaun rulant de referință de dimensiunile prezentate în anexa 4, figura 21.3.7. Scaunele din zona rezervată pentru scaunul rulant3.7.1. În zona rezervată pentru scaunul rulant se pot amplasa scaune rabatabile. Cu toate acestea, atunci când sunt rabatate și nu sunt utilizate, scaunele nu trebuie să pătrundă în spațiul rezervat pentru scaunul rulant.3.7.2. Un vehicul poate fi echipat cu scaune demontabile montate în zona rezervată pentru scaunul rulant cu condiția ca respectivele scaune să poată fi scoase ușor de către conducătorul auto sau de un membru al echipajului.3.7.3. În cazul în care spațiul pentru picioare aferent oricărui scaun rabatabil sau dacă o parte din respectivul scaun rabatabil utilizat în zona rezervată pentru scaunul rulant pătrunde în spațiul respectiv, scaunele în cauză trebuie să fie însoțite de o mențiune aplicată pe ele sau în apropierea lor și care să conțină următorul text:"Vă rugăm să eliberați acest spațiu în favoarea utilizatorilor de scaune rulante."3.8. Stabilitatea scaunelor rulante3.8.1. Dispozitivul de blocare a scaunului rulant: în cazul în care nu respectă dispozițiile enunțate la punctele 3.8.1.1 – 3.8.1.2.3, dispozitivul de blocare respectă cerințele de la punctele 3.8.2 – 3.8.2.11.3.8.1.1. Într-un vehicul în care nu este obligatoriu ca scaunele pentru pasageri să fie prevăzute cu sisteme de blocare, spațiul pentru scaunul rulant trebuie prevăzut cu un sistem de blocare prin care să se garanteze stabilitatea scaunului rulant.Dispozitivul de blocare se supune unei încercări statice, după cum urmează:(a) se aplică o forță de 250 daN ± 20 daN per scaun rulant asupra dispozitivului de blocare propriu-zis;(b) forța se aplică în planul orizontal al vehiculului și spre partea din față a acestuia dacă dispozitivul de blocare nu este fixat de planșeul vehiculului. Dacă este fixat la planșeul vehiculului, forța se aplică sub un unghi de 45° ± 10° față de planul orizontal și spre partea din față a vehiculului;(c) forța se menține pe o durată de minim 1,5 secunde;(d) dispozitivul de blocare trebuie să reziste la încercare. Deformarea permanentă, inclusiv ruptura parțială a dispozitivului de blocare, nu constituie neconformitate dacă forța este menținută pe durata de timp specificată. Dacă este cazul, dispozitivul de blocare care permite scaunului rulant să părăsească vehiculul trebuie să poată fi pus în funcțiune manual după ce forța de tracțiune își întrerupe acțiunea.3.8.1.2. Atunci când scaunule pentru pasageri sunt prevăzute obligatoriu cu un sistem de blocare pentru ocupant, fiecare spațiu pentru scaunul rulant trebuie prevăzut cu un dispozitiv de blocare capabil să rețină scaunul rulant și pe ocupantul acestuia.Acest dispozitiv de blocare și elementele sale de ancorare sunt proiectate să reziste la forțe echivalente cu cele impuse pentru scaunele pentru pasageri și pentru dispozitivele de blocare ale acestora.Dispozitivul de blocare se supune unei încercări statice, după cum urmează:(a) forțele menționate anterior se aplică în direcțiile înainte și înapoi, separat și asupra sistemului de blocare propriu-zis;(b) forța se menține pe o durată de minim 0,2 secunde;(c) sistemul de blocare trebuie să reziste la încercare. Deformarea permanentă, inclusiv ruptura parțială a dispozitivului de blocare nu constituie neconformitate dacă forța prevăzută este menținută pe durata de timp specificată. Dacă este cazul, dispozitivul de deblocare care permite scaunului rulant să părăsească vehiculul trebuie să poată fi pus în funcțiune manual după ce forța de tracțiune își întrerupe acțiunea.3.8.1.2.1. În direcția spre înainte, în cazul unor dispozitive de blocare distincte pentru scaunul rulant și pentru utilizatorul scaunului rulant3.8.1.2.1.1. Pentru categoria M2:(a) 1110daN ± 20 daN în cazul unei centuri subabdominale. Forța se aplică dispozitivului de blocare a utilizatorului de scaun rulant în planul orizontal al vehiculului și spre partea din față a acestuia dacă dispozitivul de blocare nu este fixat de planșeul vehiculului. Dacă este fixat de planșeul vehiculului, forța se aplică sub un unghi de 45° ± 10° față de planul orizontal și spre partea din față a vehiculului;(b) 675 daN ± 20 daN în planul orizontal al vehiculului și spre partea din față a vehiculului, porțiunii subabdominale a centurii și 675 daN ± 20 daN în planul orizontal al vehiculului și spre partea din față a vehiculului, părții de centură corespunzătoare torsului în cazul unei centuri cu prindere în trei puncte;(c) 1715daN ± 20 daN sub un unghi de 45° ± 10° față de planul orizontal al vehiculului și spre partea din față a acestuia, dispozitivului de blocare a scaunului rulant;(d) forțele se aplică simultan.3.8.1.2.1.2. Pentru categoria M3:(a) 740 daN ± 20 daN în cazul unei centuri subabdominale. Forța se aplică dispozitivului de blocare a utilizatorului de scaun rulant în planul orizontal al vehiculului și spre partea din față a vehiculului dacă dispozitivul de blocare nu este fixat de planșeul vehiculului. Dacă este fixat de planșeul vehiculului, forța se aplică sub un unghi de 45° ± 10° față de planul orizontal și spre partea din față a vehiculului;(b) 450 daN ± 20 daN în planul orizontal al vehiculului și spre partea din față a vehiculului, porțiunii subabdominale a centurii și 450 daN ± 20 daN în planul orizontal al vehiculului și spre partea din față a vehiculului, părții de centură corespunzătoare torsului în cazul unei centuri cu prindere în trei puncte;(c) 1130daN ± 20 daN sub un unghi de 45° ± 10° față de planul orizontal al vehiculului și spre partea din față a vehiculului, dispozitivului de blocare a scaunului rulant;(d) forțele se aplică simultan.3.8.1.2.2. În direcția spre înainte în cazul unui dispozitiv de blocare combinat pentru scaun rulant și pentru utilizatorul de scaun rulant3.8.1.2.2.1. Pentru categoria M2:(a) 1110daN ± 20 daN sub un unghi de 45° ± 10° față de planul orizontal al vehiculului și spre partea din față a vehiculului, dispozitivului de blocare a utilizatorului scaunului rulant în cazul unei centuri subabdominale;(b) 675 daN ± 20 daN sub un unghi de 45° ± 10° față de planul orizontal al vehiculului și spre partea din față a vehiculului, porțiunii subabdominale a centurii și 675 daN ± 20 daN în planul orizontal al vehiculului și spre partea din față a vehiculului, părții de centură corespunzătoare torsului în cazul unei centuri cu prindere în trei puncte;(c) 1715daN ± 20 daN sub un unghi de 45° ± 10° față de planul orizontal al vehiculului și spre partea din față a vehiculului, dispozitivului de blocare a scaunului rulant;(d) forțele se aplică simultan.3.8.1.2.2.2. Pentru categoria M3:(a) 740 daN ± 20 daN sub un unghi de 45° ± 10° față de planul orizontal al vehiculului și spre partea din față a vehiculului, dispozitivului de blocare a utilizatorului scaunului rulant în cazul unei centuri subabdominale;(b) 450 daN ± 20 daN sub un unghi de 45° ± 10° față de planul orizontal al vehiculului și spre partea din față a vehiculului, porțiunii subabdominale a centurii și 450 daN ± 20 daN în planul orizontal al vehiculului și spre partea din față a vehiculului, părții de centură corespunzătoare torsului în cazul unei centuri cu prindere în trei puncte;(c) 1130daN ± 20 daN sub un unghi de 45° ± 10° față de planul orizontal al vehiculului și spre partea din față a vehiculului, dispozitivului de blocare a scaunului rulant;(d) forțele se aplică simultan.3.8.1.2.3. În direcția spre înapoi:(a) 810 daN ± 20 daN sub un unghi de 45° ± 10° față de planul orizontal al vehiculului și spre partea din spate a vehiculului, dispozitivului de blocare a scaunului rulant;3.8.2. Dispozitiv alternativ de blocare a scaunului rulant:3.8.2.1. orice spațiu rezervat scaunelor rulante este echipat cu un dispozitiv de blocare a scaunului rulant folosibil pentru uzul general și trebuie să permită deplasarea scaunului rulant și a utilizatorului său cu fața spre partea din față a vehiculului;3.8.2.2. orice spațiu rezervat scaunelor rulante este echipat cu un dispozitiv de blocare a scaunului rulant care include cel puțin două puncte de ancorare și o centură de siguranță la nivel pelvian (subabdominală) proiectată și construită din componente care trebuie să funcționeze în mod similar cu cele care compun o centură de siguranță conform Regulamentului nr. 16;3.8.2.3. orice dispozitiv de blocare instalat într-un spațiu pentru scaunul rulant trebuie să poată să se elibereze ușor în caz de urgență.3.8.2.4. Orice sistem de blocare trebuie:3.8.2.4.1. fie să îndeplinească cerințele de încercare dinamică enunțate la punctul 3.8.2.8 și să fie fixat solid în punctele de ancorare ale vehiculului care îndeplinesc cerințele de încercare statică enunțate la punctul 3.8.2.6 sau3.8.2.4.2. să fie fixat solid în punctele de ancorare ale vehiculului astfel încât ansamblul dispozitiv de blocare și puncte de ancorare să îndeplinească cerințele de la punctul 3.8.2.8.3.8.2.5. Orice sistem de blocare a utilizatorului scaunului rulant trebuie:3.8.2.5.1. fie să îndeplinească cerințele de încercare dinamică enunțate la punctul 3.8.2.9 și să fie fixat solid în punctele de ancorare ale vehiculului care îndeplinesc cerințele de încercare statică enunțate la punctul 3.8.2.6; sau3.8.2.5.2. să fie fixat solid în punctele de ancorare ale vehiculului astfel încât ansamblul dispozitiv de blocare și puncte de ancorare să îndeplinească cerințele de încercare dinamică descrise la punctul 3.8.2.9 atunci când este fixat în punctele de ancorare conforme dispozițiilor punctului 3.8.2.6.7.3.8.2.6. Se efectuează o încercare statică asupra punctelor de ancorare atât pentru dispozitivul de blocare a scaunului rulant, cât și pentru dispozitivul de blocare a utilizatorului scaunului rulant, în conformitate cu următoarele condiții:3.8.2.6.1. forțele specificate la punctul 3.8.2.7 se aplică cu ajutorul unui dispozitiv care reproduce geometria dispozitivului de blocare a scaunului rulant;3.8.2.6.2. forțele specificate la punctul 3.8.2.7.3 se aplică cu ajutorul unui dispozitiv care reproduce geometria dispozitivului de blocare a utilizatorului scaunului rulant și al unui dispozitiv de remorcare, astfel cum este definit la punctul 6.3.4 din Regulamentul nr. 14;3.8.2.6.3. forțele prevăzute la punctul 3.8.2.6.1 și la punctul 3.8.2.6.2 se aplică simultan în direcția spre înainte și sub un unghi de 10° ± 5° deasupra planului orizontal;3.8.2.6.4. forțele prevăzute la punctul 3.8.2.6.1 se aplică simultan în direcția spre înapoi și sub un unghi de 10° ± 5° deasupra planului orizontal;3.8.2.6.5. forțele care se aplică cât de rapid posibil, trec prin axa verticală centrală a spațiului pentru scaunul rulant și3.8.2.6.6. forța se menține pe o durată de minim 0,2 secunde;3.8.2.6.7. încercarea se efectuează asupra unei secțiuni reprezentative a structurii vehiculului, care include toate amenajările care pot să contribuie la rezistența sau rigiditatea structurii.3.8.2.7. Forțele prevăzute la punctul 3.8.2.6 sunt:3.8.2.7.1. în cazul punctelor de ancorare prevăzute pentru un dispozitiv de blocare a scaunului rulant montat pe un vehicul de categoria M2:3.8.2.7.1.1. 1110 daN aplicați în planul longitudinal al vehiculului și spre partea din față a vehiculului, la o înălțime de minim 200 mm și de maxim 300 mm, măsurată vertical de la planșeul zonei pentru scaunul rulant și3.8.2.7.1.2. 550 daN aplicați în planul longitudinal al vehiculului și spre partea din spate spate a vehiculului, la o înălțime de minim 200 mm și de maxim 300 mm, măsurată vertical de la planșeul zonei pentru scaunul rulant;3.8.2.7.2. în cazul punctelor de ancorare prevăzute pentru un dispozitiv de blocare a scaunului rulant montat pe un vehicul de categoria M3:3.8.2.7.2.1. 740 daN aplicați în planul longitudinal al vehiculului și spre partea din față a vehiculului, la o înălțime de minim 200 mm și de maxim 300 mm, măsurată vertical de la planșeul zonei pentru scaunul rulant și3.8.2.7.2.2. 370 daN aplicați în planul longitudinal al vehiculului și spre partea din spate a vehiculului, la o înălțime de minim 200 mm și de maxim 300 mm, măsurată vertical de la planșeul zonei pentru scaunul rulant;3.8.2.7.3. în cazul punctelor de ancorare prevăzute pentru un dispozitiv de blocare a utilizatorului scaunului rulant, forțele trebuie să fie conforme cerințelor de la punctul 6.4 din Regulamentul nr. 14.3.8.2.8. Dispozitivul de blocare a scaunului rulant trebuie supus unei încercări dinamice efectuate în următoarele condiții:3.8.2.8.1. un cărucior de încercare reprezentativ pentru un scaun rulant având o masă de 85 kg este supus, la o viteză de 48 km/h – 50 km/h până la oprire, unui impuls de decelerare/timp:3.8.2.8.1.1. de peste 20 g în direcția spre înainte pe durata unei perioade cumulate de cel puțin 0,015 secunde;3.8.2.8.1.2. de peste 15 g în direcția spre înainte pe durata unei perioade cumulate de cel puțin 0,04 secunde;3.8.2.8.1.3. pe o durată de peste 0,075 secunde;3.8.2.8.1.4. de maxim 28 g și pe durata unei perioade de maxim 0,08 secunde;3.8.2.8.1.5. pe o durată de maxim 0,12 secunde și3.8.2.8.2. un cărucior de încercare reprezentativ pentru un scaun rulant având o masă de 85 kg este supus, la o viteză de 48 km/h – 50 km/h până la oprire, unui impuls de decelerare/timp:3.8.2.8.2.1. de peste 5 g în direcția spre înapoi pe durata unei perioade cumulate de cel puțin 0,015 secunde;3.8.2.8.2.2. de maxim 8 g în direcția spre înapoi pe durata unei perioade de maxim 0,02 secunde;3.8.2.8.3. încercarea de la punctul 3.8.2.8.2 nu se aplică dacă se folosesc aceleași dispozitive de blocare pentru direcția spre înainte și înapoi sau dacă s-a efectuat o încercare echivalentă;3.8.2.8.4. pentru încercarea menționată anterior, dispozitivul de blocare a scaunului rulant se fixează:3.8.2.8.4.1. fie în punctele de ancorare fixate de dispozitivul de încercare, care reproduc geometria punctelor de ancorare ale vehiculului pe care urmează să fie instalat dispozitivul de blocare sau3.8.2.8.4.2. în punctele de ancorare ce fac parte din secțiunea reprezentativă a vehiculului pe care urmează să fie montat dispozitivul de blocare în conformitate cu dispozițiile enunțate la punctul 3.8.2.67.3.8.2.9. Dispozitivul de blocare a ocupantului unui scaun rulant trebuie să respecte cerințele de încercare specificate la punctul 7.7.4 din Regulamentul nr. 16 sau ale unei încercări echivalente cu impulsul de decelerare descris la punctul 3.8.2.8.1. O centură de siguranță omologată în conformitate cu Regulamentul nr. 16 și marcată corespunzător este considerată conformă cu cerințele.3.8.2.10. Încercarea descrisă la punctele 3.8.2.6, 3.8.2.8 sau 3.8.2.9 se consideră nereușită dacă nu se îndeplinesc următoarele condiții:3.8.2.10.1. nici o parte a dispozitivului nu s-a defectat sau detașat din punctele sale de ancorare sau de pe vehicul în timpul încercării;3.8.2.10.2. mecanismele de eliberare a scaunului rulant și a utilizatorului trebuie să funcționeze corect după finalizarea încercării;3.8.2.10.3. în timpul încercării de la punctul 3.8.2.8 scaunul rulant nu s-a deplasat mai mult de 200 mm în planul longitudinal al vehiculului în timpul încercării;3.8.2.10.4. nici o parte a dispozitivului nu s-a deformat după finalizarea încercării atât de mult încât să provoace răniri din cauza muchiilor ascuțite sau a altor proeminențe.3.8.2.11. Instrucțiunile de utilizare trebuie să fie afișate în mod clar, în apropierea sistemului.3.8.3. Dacă dispozițiile de la punctul 3.8.1.1 nu se aplică, spațiul pentru scaunul rulant se proiectează astfel încât utilizatorul de scaun rulant să poată călători fără dispozitiv de blocare, cu scaunul orientat cu fața spre direcția spate a vehiculului, sprijinit de un suport sau un spătar, în conformitate cu următoarele dispoziții:(a) una dintre laturile longitudinale ale spațiului pentru scaunul rulant trebuie să se sprijine pe un perete lateral al vehiculului;(b) se prevede un suport sau un spătar perpendicular pe axa longitudinală a vehiculului pe latura dinspre înainte a spațiului pentru scaunul rulant;(c) suportul sau spătarul trebuie proiectat astfel încât roțile sau spatele scaunului rulant să se sprijine pe acestea, evitându-se astfel răsturnarea scaunului rulant;(d) suportul sau spătarul rândului de scaune din față trebuie să poată rezista la o forță de 250 daN ± 20 daN per scaun rulant. Forța se aplică în planul orizontal al vehiculului și spre partea din față a vehiculului, în mijlocul suportului sau al spătarului. Forța este menținută pe o durată de minim 1,5 secunde;(e) se prevede ca o mână curentă sau bară de susținere să fie fixată pe peretele vehiculului astfel încât să permită utilizatorului scaunului rulant să le apuce fără dificultate;(f) o bară de susținere retractabilă sau un dispozitiv echivalent trebuie montate pe latura opusă a spațiului pentru scaunul rulant, pentru a împiedica orice deplasare laterală a scaunului rulant și pentru a permite utilizatorului scaunului rulant să o apuce fără dificultate;(g) suprafața planșeului zonei speciale pentru scaun rulant trebuie să fie antiderapantă;(h) trebuie montat un indicator în apropierea zonei pentru scaunul rulant, afișând următorul text:"Acest spațiu este rezervat scaunelor rulante. Scaunul rulant trebuie amplasat cu fața spre înapoi, sprijinit pe suport sau spătar și cu frânele puse."3.9. Comenzile ușilor3.9.1. Orice comandă de deschidere situată în apropierea unei uși menționate la punctul 3.6, indiferent că se află în exteriorul sau în interiorul vehiculului, nu trebuie să fie la o înălțime mai mare de 1300 mm deasupra solului sau a planșeului.3.10. Iluminatul3.10.1. Trebuie prevăzut un sistem de iluminat corespunzător în interiorul și în zona imediat înconjurătoare din exteriorul vehiculului, pentru a permite persoanelor cu mobilitate redusă să urce și să coboare în siguranță. Orice sistem de iluminat care poate afecta vizibilitatea în zona conducătorului auto trebuie să funcționeze numai când vehiculul staționează.3.11. Dispoziții privind dispozitivele de asistență la urcare3.11.1. Cerințe generale3.11.1.1. Comenzile care acționează dispozitivele de asistență la urcare trebuie marcate în mod clar, ca atare. Poziția "extinsă" sau "retrasă" a accesoriului de asistență la urcare trebuie indicată în mod clar conducătorului auto printr-un indicator adecvat.3.11.1.2. În cazul defectării unui dispozitiv de siguranță, platformele elevatoare, rampele și sistemele de coborâre a vehiculului trebuie să nu poată funcționa dacă nu sunt acționate în condiții de siguranță prin metode manuale. Tipul și localizarea mecanismului de acționare de urgență trebuie marcate în mod clar. În cazul unei întreruperi a alimentării cu curent electric, platformele elevatoare și rampele trebuie să poată fi acționate manual.3.11.1.3. Accesul la una dintre ușile de acces al pasagerilor sau de urgență ale vehiculului poate fi blocat de un dispozitiv de asistență la urcare, cu condiția ca următoarele două condiții să fie îndeplinite atât din exteriorul, cât și din interiorul vehiculului:3.11.1.3.1. dispozitivul de asistență la urcare nu blochează mânerul și nici un alt dispozitiv de deschidere a ușii;3.11.1.3.2. dispozitivul de asistență la urcare poate fi deplasat fără dificultate, pentru a lăsa cadrul ușii liber în caz de urgență.3.11.2. Sistemul de coborâre a vehiculului3.11.2.1. Este necesar un comutator pentru a permite funcționarea sistemului de coborâre a vehiculului.3.11.2.2. Orice comandă care declanșează coborârea sau ridicarea oricărei părți sau a întregului șasiu în raport cu suprafața drumului trebuie identificată în mod clar și trebuie plasată sub controlul direct al conducătorului auto.3.11.2.3. Procesul de coborâre sau de ridicare trebuie să poată fi oprit și inversat imediat printr-o comandă situată atât la îndemâna conducătorului auto, așezat în cabina sa, cât și în apropierea celorlalte comenzi care controlează funcționarea sistemului de coborâre a vehiculului.3.11.2.4. Orice sistem de coborâre a vehiculului montat pe un vehicul nu trebuie:să permită conducerea vehiculului la o viteză de peste 5 km/h atunci când vehiculul este coborât sub înălțimea normală de drum sausă permită ridicarea sau coborârea vehiculului dacă dintr-un motiv sau altul funcționarea ușii de acces al pasagerilor este blocată.3.11.3. Platforma elevatoare3.11.3.1. Dispoziții generale3.11.3.1.1. Platformele elevatoare trebuie să poată funcționa numai atunci când vehiculul este oprit. La declanșarea operației de ridicare a platformei și înainte de coborârea acesteia un dispozitiv care să împiedice răsturnarea scaunului rulant de pe platformă trebuie să intre automat în funcțiune.3.11.3.1.2. Platforma de ridicare nu trebuie să fie mai mică de 800 mm lățime și 1200 mm lungime și trebuie să poată funcționa în condițiile în care transportă o masă de cel puțin 300 kg.3.11.3.2. Cerințe tehnice suplimentare pentru platformele elevatoare acționate electric3.11.3.2.1. Comanda trebuie proiectată astfel încât, la eliberare, să revină automat la poziția oprit. La această mișcare, deplasarea platformei elevatoare trebuie să se oprească imediat și trebuie să fie posibilă declanșarea unei mișcări în oricare dintre cele două direcții.3.11.3.2.2. Un dispozitiv de siguranță (de exemplu, un mecanism de inversare a sensului de mișcare) trebuie să protejeze zonele care nu sunt vizibile operatorului, dacă mișcarea platformei ar putea prinde sau zdrobi obiecte.3.11.3.2.3. În cazul în care unul dintre aceste dispozitive de siguranță intră în funcțiune, mișcarea platformei elevatoare trebuie oprită imediat și trebuie declanșată mișcarea în direcția opusă.3.11.3.3. Funcționarea platformelor elevatoare acționate electric3.11.3.3.1. În cazul în care platforma elevatoare este amplasată lângă la o ușă de acces al pasagerilor situată în câmpul vizual direct al conducătorului auto, platforma poate fi acționată de conducătorul auto din scaunul său.3.11.3.3.2. În toate celelalte cazuri, comenzile trebuie amplasate în apropierea platformei elevatoare. Acestea trebuie să poată fi activate și dezactivate numai de către conducătorul auto din scaunul său.3.11.3.4. Platforma elevatoare acționată manual3.11.3.4.1. Platforma elevatoare trebuie să fie destinată funcționării prin comenzi situate în apropierea sa.3.11.3.4.2. Platforma elevatoare trebuie să fie astfel proiectată încât să nu fie nevoie de o forță foarte mare pentru a o acționa.3.11.4. Rampa3.11.4.1. Dispoziții generale3.11.4.1.1. Rampa trebuie să poată fi acționată numai când vehiculul staționează.3.11.4.1.2. Muchiile sale exterioare trebuie rotunjite cu un arc de cerc având raza de minim 2,5 mm. Colțurile exterioare trebuie rotunjite cu un arc de cerc având raza de minim 5 mm.3.11.4.1.3. Rampa trebuie să aibă o lățime de cel puțin 800 mm. Panta rampei, când aceasta se sprijină pe o bordură de 150 mm înălțime, trebuie să fie de maxim 12 %. Pentru a realiza această încercare se poate folosi un sistem de coborâre a vehiculului.3.11.4.1.4. Orice rampă care, atunci când este în poziția de utilizare, depășește 1200 mm lungime, trebuie prevăzută cu un dispozitiv care să împiedice răsturnarea laterală a scaunului rulant.3.11.4.1.5. Orice rampă trebuie să poată funcționa în siguranță cu o sarcină de 300 kg.3.11.4.2. Moduri de funcționare3.11.4.2.1. Desfășurarea și retragerea rampei pot fi efectuate fie manual, fie electric.3.11.4.3. Cerințe tehnice suplimentare pentru rampele acționate electric3.11.4.3.1. Desfășurarea și retragerea rampei trebuie indicate prin trei lumini intermitente galbene și un semnal sonor; rampele trebuie să fie identificabile prin benzi reflectorizante, vizibile, roșu cu alb, plasate pe marginile exterioare.3.11.4.3.2. Desfășurarea rampei pe direcție orizontală trebuie protejată de un dispozitiv de siguranță.3.11.4.3.3. În cazul în care unul dintre aceste dispozitive de siguranță intră în funcțiune, mișcarea rampei trebuie oprită imediat.3.11.4.3.4. Mișcarea orizontală a rampei trebuie întreruptă atunci când este încărcată cu o masă de 15 kg.3.11.4.4. Funcționarea rampelor acționate electric3.11.4.4.1. În cazul în care rampa este amplasată la o ușă de acces al pasagerilor situată în câmpul vizual direct al conducătorului auto, rampa poate fi acționată de acesta din scaunul său.3.11.4.4.2. În toate celelalte cazuri, comenzile se montează în apropierea rampei. Acestea trebuie să poată fi activate și dezactivate numai de conducătorul auto din scaunul său.3.11.4.5. Rampele acționate manual3.11.4.5.1. Rampa trebuie proiectată în așa fel încât să nu fie necesară o forță foarte mare pentru a o acționa.--------------------------------------------------ANEXA 9DISPOZIȚII SPECIALE PRIVIND VEHICULELE CU ETAJPrezenta anexă include cerințele aplicabile vehiculelor cu etaj, dacă acestea diferă de cerințele de bază din anexa 3. Punctele sau subpunctele prezentate în continuare le înlocuiesc pe cele cu numere echivalente din anexa 3. Cu excepția cazului în care se precizează altfel, toate celelalte cerințe din anexa 3 se aplică vehiculelor cu etaj. Numerotarea punctelor prezentate în continuare corespunde celei din anexa 3.7.4.2.1. Pe fiecare scaun pentru pasageri de pe platforma superioară se așează sarcini egale cu Q (astfel cum este definit la punctul 7.4.3.31 din anexa 11). În cazul în care vehiculul este prevăzut să fie utilizat de un membru al echipajului aflat în picioare, centrul de greutate al masei de 75 kg care îl reprezintă pe membrul echipajului trebuie să fie situat în culoarul central al platformei superioare, la o înălțime de 875 mm. Compartimentele de bagaje sunt goale.7.5.4. Extinctoarele și trusele de prim-ajutor7.5.4.1. Trebuie prevăzut un spațiu pentru montarea a două extinctoare, unul lângă scaunul conducătorului auto și celălalt pe platforma superioară. Spațiul trebuie să aibă un volum de minim 15 dm3.7.6. Ieșiri7.6.1. Numărul de ieșiri7.6.1.1. Orice vehicul cu etaj trebuie să aibă două uși pe platforma inferioară (a se vedea de asemenea punctul 7.6.2.2). Numărul minim de uși de acces al pasagerilor necesar este după cum urmează:Număr de pasageri | Număr de uși de acces al pasagerilor la un vehicul cu etaj |Clasele I și A | Clasa II | Clasele III și B |9 - 45 | 1 | 1 | 1 |46 - 70 | 2 | 1 | 1 |71 - 100 | 2 | 2 | 1 |≥ 100 | 4 | 3 | 1 |7.6.1.4. Numărul minim de ieșiri de urgență trebuie să fie conform tabelului următor, numărul de ieșiri pentru fiecare platformă și pentru fiecare compartiment fiind stabilite separat. Compartimentele de toaletă și chicinetele nu se consideră compartimente separate în sensul determinării numărului de ieșiri de siguranță. Trapele de evacuare pot fi considerate doar una dintre ieșirile de siguranță menționate anterior:Numărul de pasageri și de membri ai echipajului per compartiment sau platformă | Numărul minim total de ieșiri de siguranță |1 - 8 | 2 |9 - 16 | 3 |17 - 30 | 4 |31 - 45 | 5 |46 - 60 | 6 |61 - 75 | 7 |76 - 90 | 8 |91 - 110 | 9 |111 - 130 | 10 |≥ 130 | 11 |7.6.1.11. Trapele de evacuare, pe lângă ușile și ferestrele de urgență, se montează în plafonul platformei superioare a vehiculelor din clasa II și clasa III. Acestea pot fi montate și la vehiculele din clasa I. În acest caz, numărul minim de trape de evacuare trebuie să fie:Numărul total de pasageri pe platforma superioară (Aa) | Număr de trape |maxim 50 | 1 |peste 50 | 2 |7.6.1.12. Fiecare scară de comunicare interioară este considerată o ieșire de pe platforma superioară.7.6.1.13. Toate persoanele aflate pe platforma inferioară trebuie, în caz de urgență, să aibă acces la exteriorul vehiculului fără să fie nevoite să urce pe platforma superioară.7.6.1.14. Culoarul central al platformei superioare trebuie să fie conectat prin una sau mai multe scări de comunicare interioară la punctul de acces al unei uși de acces al pasagerilor sau la culoarul central al platformei inferioare la cel puțin 3 m de ușa de acces al pasagerilor respectivă:(a) se prevăd două sau cel puțin o scară și o jumătate de scară la vehiculele din clasa I și clasa II, dacă pe platforma superioară se transportă peste 50 de pasageri;(b) se prevăd două sau cel puțin o scară și o jumătate de scară la vehiculele din clasa III, dacă pe platforma superioară se transportă peste 30 de pasageri;7.6.2. Amplasarea ieșirilor7.6.2.2. Două dintre ușile menționate la punctul 7.6.1.1 trebuie separate astfel încât distanța dintre planurile verticale transversale care trec prin centrele suprafețelor lor să nu fie mai mică de 25 % din lungimea totală a vehiculului sau mai mică de 40 % din lungimea totală a compartimentului pentru pasageri de pe platforma inferioară; această dispoziție nu se aplică dacă cele două uși se află pe laturi diferite ale vehiculului. Dacă una dintre aceste uși face parte dintr-o ușă dublă, distanța se măsoară între cele două uși care sunt cel mai depărtate una de cealaltă.7.6.2.3. Ieșirile de pe fiecare platformă se amplasează astfel încât numărul lor pe fiecare din cele două laturi ale vehiculului să fie aproximativ identic.7.6.2.4. Pe platforma superioară se amplasează cel puțin o ușă de urgență situată fie pe latura din spate, fie pe latura frontală a vehiculului.7.6.4. Cerințe tehnice pentru toate ușile de acces al pasagerilor7.6.4.6. În cazul în care vizibilitatea directă nu este corespunzătoare, se instalează dispozitive optice sau de alt tip pentru a permite conducătorului auto să detecteze din scaun prezența vreunui pasager în imediata apropiere a fiecărei uși de acces al pasagerilor care nu este acționată automat. În cazul vehiculelor din clasa I, prezenta cerință se aplică și pentru detectarea prezenței vreunui pasager în interior în imediata apropiere a ușilor de acces al pasagerilor și zonelor aflate în imediata apropiere a fiecărei scări de comunicare interioară de pe platforma superioară.7.6.7. Cerințe tehnice pentru ușile de urgență7.6.7.3. Fiecare mecanism de control sau dispozitiv de deschidere a unei uși de urgență de pe platforma inferioară din exteriorul vehiculului trebuie să se afle la o înălțime cuprinsă între 1000 – 1500 mm de la sol și la maxim 500 mm de ușă. La vehiculele din clasele I, II și III, fiecare mecanism de control sau dispozitiv de deschidere a unei uși de urgență din interiorul vehiculului trebuie să se afle la o înălțime cuprinsă între 1000 – 1500 mm de la suprafața superioară a planșeului sau a treptei celei mai apropiate de comandă și la maxim 500 mm de ușă. Această cerință nu se aplică mecanismelor de control amplasate în zona conducătorului auto.7.7.5. Culoare centrale (a se vedea figura 1)7.7.5.1. Culoarele centrale ale unui vehicul trebuie proiectate și construite astfel încât să permită trecerea liberă a unui dispozitiv de încercare format din doi cilindri coaxiali legați printr-un trunchi de con inversat, ansamblul având următoarele dimensiuni (în mm):| Clasa I [1] | Clasa II [1] | Clasa III [1] |Platforma superioară (PS)/inferioară (PI): | PS | PI | PS | PI | PS | PI |Diametrul cilindrului inferior | 450 | 450 | 350 | 350 | 300 | 300 |Înălțimea cilindrului inferior | 900 | 1020 (900/ 990) | 900 | 1020 (900/ 990) | 900 | 1020 (900/ 990) |Diametrul cilindrului superior | 550 | 550 | 550 | 550 | 450 | 450 |Înălțimea cilindrului superior | 500 | 500 | 500 | 500 | 500 | 500 |Înălțimea totală | 1680 | 1800 (1680/ 1770) | 1680 | 1800 (1680/ 1770) | 1680 | 1800 (1680/ 1770) |Dispozitivul de încercare poate veni în contact cu mânerele-buclă pentru pasagerii care călătoresc în picioare, dacă este cazul, și le poate deplasa. Diametrul cilindrului superior poate fi redus în partea superioară la 300 mm prin intermediul unui șanfren de maxim 30° față de orizontală (figura 1).7.7.5.4. La autobuzele sau autocarele articulate, dispozitivul de încercare definit la punctul 7.7.5.1 trebuie să poată trece liber prin secțiunea articulată de pe oricare platformă dacă se permite deplasarea pasagerilor între cele două secțiuni rigide. Nici o parte a garniturii flexibile a secțiunii respective, în special burduful nu trebuie să pătrundă în culoarul central.7.7.5.10. Înălțimea totală a dispozitivului de încercare definit la punctul 7.7.5.1 poate fi redusă:(a) de la 1800 mm la 1680 mm în orice punct al culoarului central al platformei inferioare, în spatele unui plan vertical transversal situat cu 1500 mm în fața centrului axei spate (cea mai din spate axă în cazul vehiculelor cu mai multe axe spate),(b) de la 1800 mm la 1770 mm în cazul unei uși de acces al pasagerilor situate în fața axei față în orice punct al culoarului central, cuprins între două planuri verticale transversale situate cu 800 mm în fața și în spatele liniei mediane a axei față.7.7.7. Trepte7.7.7.1. Nota de subsol 1/: 850 mm în cazul unei uși de urgență de pe platforma inferioară și 1500 mm în cazul unei uși de urgență de pe platforma superioară.7.7.8.6. Înălțimea liberă de deasupra scaunelor7.7.8.6.1. Fiecare scaun trebuie să dispună de o înălțime liberă de minim 900 mm, măsurată de la cel mai înalt punct al pernei necomprimate a scaunului. Această înălțime liberă se întinde peste proiecția verticală a întregii zone a scaunului și a spațiului pentru picioare aferent. În cazul platformei superioare, această înălțime liberă poate fi redusă la 850 mm.7.7.12. Scara de comunicare interioară (a se vedea anexa 4, figura 1)7.7.12.1. Lățimea minimă a oricărei scări de comunicare interioară trebuie proiectată astfel încât să permită trecerea liberă a unui dispozitiv pentru verificarea accesului la ușa simplă, astfel cum, este definit în figura 1 din anexa 4. Panoul se deplasează pornind de la culoarul central de pe platforma inferioară până la ultima treaptă, în direcția probabilă de deplasare a unei persoane care folosește scara.7.7.12.2. Scările de comunicare interioară trebuie proiectate astfel încât, în cazul unei frânări bruște a vehiculului care se deplasează în direcția spre înainte, să nu existe pericolul ca un pasager să fie proiectat în jos.Această cerință se consideră îndeplinită dacă este îndeplinită cel puțin una dintre următoarele condiții:7.7.12.2.1. nici o parte a scării nu coboară spre înainte;7.7.12.2.2. scara este dotată cu parapete sau dispozitive de protecție similare;7.7.12.2.3. există un dispozitiv automat la partea superioară a scării care împiedică folosirea acesteia atunci când vehiculul este în mișcare; respectivul dispozitiv trebuie să fie ușor de pus în funcțiune în caz de urgență.7.7.12.3. Se verifică, cu ajutorul cilindrului descris la punctul 7.7.5.1, dacă toate condițiile de acces de la culoare (superior și inferior) la scară sunt optime.7.11. Mâinile curente și barele de susținere7.11.5. Mâinile curente și barele de susținere pentru scările de comunicare interioară7.11.5.1. Trebuie prevăzute mâini curente și bare de susținere pentru fiecare latură a oricărei scări de comunicare interioară. Acestea se poziționează la o înălțime cuprinsă între 800 mm - 1100 mm deasupra planului orizontal al fiecărei trepte.7.11.5.2. Mâinile curente și/sau barele de susținere care se montează trebuie să fie astfel încât să includă un punct de prindere accesibil unei persoane care stă în picioare pe platforma inferioară sau superioară în apropierea scărilor de comunicare interioară sau pe oricare dintre trepte. Punctele de prindere sunt situate vertical la o distanță cuprinsă între 800 mm - 1100 mm deasupra platformei inferioare sau fiecare deasupra suprafeței fiecărei trepte și7.11.5.2.1. pentru poziția corespunzătoare unei persoane care stă în picioare pe platforma inferioară, maxim 400 mm spre interior în raport cu muchia exterioară a primei trepte și7.11.5.2.2. pentru poziția corespunzătoare unei anumite trepte, niciodată spre exterior în raport cu muchia exterioară a treptei în cauză și la nu mai mult de 600 mm spre interior în raport cu aceeași muchie.7.12. Protejarea caselor scărilor și a scaunelor expuse7.12.2. Pe platforma superioară a unui vehicul cu etaj, scara de comunicare interioară este protejată de un parapet închis cu o înălțime minimă de 800 mm măsurată de la planșeu. Muchia inferioară a protecției nu trebuie să fie la o înălțime mai mare de 100 mm de la planșeu.7.12.3. Parbrizul din fața pasagerilor care ocupă scaunele din față de pe platforma superioară sunt protejate de un parapet capitonat. Muchia de sus a respectivei protecții se situează la o înălțime cuprinsă între 800 mm și 900 mm deasupra planșeului pe care stau picioarele pasagerilor.7.12.4. Planul vertical al fiecărei trepte dintr-o scară trebuie să fie închis.[*] Dimensiunile din paranteze se aplică exclusiv părții situate cel mai în spatele platformei inferioare și în apropierea axei față (a se vedea punctul 7.7.5.10.)--------------------------------------------------ANEXA 9ApendiceFigura 1CULOARE CENTRALE(a se vedea anexa 9 punctul 7.7.5)+++++ TIFF +++++| B (mm) | C (mm) | D (mm) | E (mm) [1] | F (mm) |Clasa I | 550 | 450 | 500 | 1800 (1680/1770) | 1020 (900/990) |Clasa II | 550 | 350 | 500 | 1800 (1680/1770) | 1020 (900/990) |Clasa III | 450 | 300 (220 în cazul scaunelor reglabile lateral) | 500 | 1800 (1680/1770) | 1020 (900/990) |[1] Dimensiunile între paranteze se aplică doar platformei superioare și/sau celei mai din spate părți a platformei inferioare și/sau doar platformei inferioare din apropierea axei față (a se vedea punctul 7.7.5.10).--------------------------------------------------ANEXA 10OMOLOGARE DE TIP A UNEI UNITĂȚI TEHNICE SEPARATE SAU A UNUI VEHICUL A CĂRUI CAROSERIE A FOST DEJA OMOLOGATĂ CA UNITATE TEHNICĂ SEPARATĂ1. OMOLOGAREA UNITĂȚII TEHNICE SEPARATE1.1. Pentru a se acorda omologarea unității tehnice separate în temeiul prezentului regulament pentru caroseria unui vehicul, producătorul trebuie să demonstreze autorității de omologare îndeplinirea condițiilor declarate de producător. Restul de condiții în conformitate cu prezentul regulament trebuie îndeplinite și demonstrate în conformitate cu punctul 2.1.2. Omologarea poate fi acordată sub rezerva condițiilor pe care trebuie să le îndeplinească vehiculul complet (cum ar fi, de exemplu, caracteristicile unui șasiu corespunzător, restricțiile privind utilizarea sau instalarea), aceste condiții fiind înregistrate pe certificatul de omologare.1.3. Toate aceste condiții trebuie comunicate cumpărătorului caroseriei vehiculului sau producătorului vehiculului din etapa următoare de producție într-o formă corespunzătoare.2. OMOLOGAREA DE TIP A UNUI VEHICUL A CĂRUI CAROSERIE A FOST DEJA OMOLOGATĂ CA UNITATE TEHNICĂ SEPARATĂ2.1. Pentru a se acorda omologarea de tip în temeiul prezentului regulament unui vehicul a cărui caroserie a fost deja omologată ca unitate tehnică separată, producătorul trebuie să demonstreze autorității de omologare îndeplinirea, în temeiul prezentului regulament, a condițiilor neîndeplinite și nedemonstrate deja în conformitate cu punctul 1, luându-se în considerare orice omologare anterioară primită ca vehicul incomplet.2.2. Trebuie respectate toate cerințele stabilite în conformitate cu punctul 1.2.--------------------------------------------------ANEXA 11MASE ȘI DIMENSIUNI1. Prezenta anexă se referă la masele și dimensiunile autovehiculelor din categoriile M2 și M3 în măsura în care acestea sunt necesare omologării unui vehicul în ceea ce privește caracteristicile sale generale de construcție.2. DEFINIȚIIÎn sensul prezentei anexe:2.1. (Rezervat)2.2. (Rezervat)2.3. "Grup de axe" reprezintă axele care fac parte din același boghiu. Grupul format din două axe este numit tandem și, în cazul a trei axe, tridem. Prin convenție, o axă izolată este considerată ca un grup de o singură axă.2.4. "Dimensiunile vehiculului" reprezintă dimensiunile de construcție ale vehiculului, în conformitate cu declarația producătorului;2.4.1. "Lungimea vehiculului" reprezintă o dimensiune măsurată în conformitate cu standardul ISO 612-1978, termenul nr. 6.1.În afară de dispozițiile acestui standard, pentru a se măsura lungimea unui vehicul, nu se ține seama de următoarele dispozitive:- dispozitive de spălat și șters parbrizul;- plăci de înmatriculare față sau spate;- sigilii de vamă și dispozitive de protejare a acestora;- dispozitive de fixare a prelatei și cele pentru protejarea acestora;- dispozitive de iluminat;- oglinzi și alte dispozitive pentru vizibilitate indirectă;- dispozitive pentru vizibilitate;- țevi de admisie aer;- opritoare reglabile pentru elemente de caroserie demontabile;- scări de acces și mâini curente;- apărători din cauciuc si echipamente similare;- platforme elevatoare, rampe de acces și echipamente similare în stare de funcționare, nedepășind 300 mm, cu condiția ca acestea să nu determine o creștere a sarcinii utile a vehiculului;- dispozitive de remorcare pentru autovehicule;- tije de troleu pentru vehiculele propulsate electric;- parasolare externe.2.4.2. "Lățimea vehiculului" reprezintă o dimensiune măsurată în conformitate cu standardul ISO 612-1978, termenul nr. 6.2În afară de dispozițiile acestui standard, pentru a se măsura lățimea vehiculului nu se ține seama de următoarele dispozitive:- sigilii de vamă și dispozitive de protejare a acestora;- dispozitive de fixare a prelatei și cele pentru protejarea acestora;- indicatoare de fisurare a anvelopelor pneumatice;- elemente flexibile proeminente ale unui sistem antiproiecție apă;- dispozitive de iluminat;- rampe de acces în funcționare, platforme elevatoare și echipamente similare, cu condiția ca acestea să nu depășească cu mai mult de 10 mm marginile vehiculului și ca unghiurile rampelor orientate spre înainte sau spre spate să fie rotunjite cu un arc de cerc cu raza de cel puțin 5 mm; marginile trebuie să fie rotunjite cu un arc de cerc cu raza de cel puțin 2,5 mm;- oglinzi și alte dispozitive pentru vizibilitate indirectă;- indicatori de presiune pentru anvelopele pneumatice;- scări retractabile;- deformarea peretelui anvelopei pneumatice imediat deasupra punctului de contact cu solul;- dispozitive pentru vizibilitate;- dispozitive de ghidaj lateral retractabile, amplasate pe autobuze și autocare ghidate, atunci când nu sunt retractate.2.4.3. "Înălțimea vehiculului" reprezintă o dimensiune măsurată în conformitate cu standardul ISO 612-1978, termenul nr. 6.3.În afară de dispozițiile acestui standard, pentru a se măsura înălțimea vehiculului, nu se ține seama de următoarele dispozitive:- antene;- pantografe sau tije de troleu, în poziție ridicată.În cazul vehiculelor echipate cu un elevator de axe, efectul acestuia trebuie luat în considerare;2.5. (Rezervat)2.6. (Rezervat)2.7. "Masa maximă tehnic admisibilă pe axă (m)": masa corespunzătoare sarcinii statice verticale maxime admisibile transmisă la sol de către axă stabilită în funcție de construcția vehiculului și a axei, astfel cum a fost declarată de către producătorul vehiculului.2.8. "Masa maximă tehnic admisibilă pe un grup de axe (μ)": masa corespunzătoare sarcinii statice verticale maxime admisibile transmisă la sol de către grupul de axe, stabilită în funcție de construcția vehiculului și a grupului de axe, astfel cum a fost declarată de către producătorul vehiculului.2.9. "Masa tractabilă": masa corespunzătoare sarcinii aplicată pe roată de axa (axele) vehiculului (vehiculelor) tractat(e).2.10. "Masa tractabilă maximă tehnic admisibilă (TM)": masa tractabilă maximă declarată de către producător.2.11. "Masa maximă tehnic admisibilă pe un punct de cuplare al unui autovehicul": masa corespunzătoare sarcinii statice verticale maxime admisibile pe un punct de cuplare în funcție de construcția autovehiculului și/sau a dispozitivului de cuplare și declarată de către producător. Prin definiție, această masă nu include masa dispozitivului de cuplare al autovehiculului.2.12. (Rezervat)2.13. "Masa maximă tehnic admisibilă a ansamblului (MC)": suma maselor autovehiculului și a remorcii declarată de producător.2.14. "Elevator de axă": un dispozitiv montat în permanență pe vehicul pentru a reduce sau pentru a crește sarcina pe axă (axe), în funcție de condițiile de încărcare a vehiculului:(a) fie prin ridicarea roților până când acestea nu mai ating solul/prin coborârea lor la nivelul solului,(b) fie fără ridicarea roților (de exemplu, în cazul suspensiilor pneumatice sau al altor sisteme),cu scopul de a reduce uzura anvelopelor pneumatice atunci când vehiculul nu este încărcat la întreaga lui capacitate și/sau de a facilita demarajul unor autovehicule sau al unor ansambluri de vehicule pe un teren alunecos, prin creșterea sarcinii pe axa motoare.3. (Rezervat)4. (Rezervat)5. (Rezervat)6. (Rezervat)7. CERINȚE7.1. Măsurarea masei vehiculului în stare de funcționare și repartiția acesteia pe axeMasa vehiculului în stare de funcționare și repartiția acesteia pe axe sunt măsurate pe vehiculul (vehiculele) prezentat(e) în conformitate cu punctul 3.4 din prezentul regulament, în poziție imobilă, roțile aflându-se în linie dreaptă. Dacă masele cântărite nu se abat cu mai mult de 3 % de la masele declarate de către producător pentru configurația tehnică corespunzătoare tipului de vehicul sau nu se abat cu mai mult de 5 % atunci când este vorba de un vehicul din categoria M2 care nu depășește 3,5 tone, masele în timpul funcționării și repartiția lor pe axe declarate de către producător sunt utilizate în sensul cerințelor care urmează. În caz contrat, se vor utiliza masele măsurate și, dacă este cazul, serviciul tehnic poate să facă măsurători suplimentare la vehicul(e), altele decât cele prezentate în conformitate cu punctul 3.4 din regulament.7.2. (Rezervat)7.3. (Rezervat)7.4. Calcularea repartiției masei7.4.1. Metoda de calcul7.4.1.1. În sensul calculului repartiției masei descris în continuare, producătorul furnizează serviciului tehnic însărcinat cu efectuarea încercărilor (sub forma unui tabel sau sub orice altă formă corespunzătoare) informațiile necesare pentru a cunoaște, pentru fiecare configurație tehnică din cadrul unui tip de vehicul, masele corespunzătoare tehnic admisibile: masa maximă tehnic admisibilă a vehiculului, masele maxime tehnic admisibile pe axe și grupuri de axe, masa tractabilă maximă tehnic admisibilă și masa maximă tehnic admisibilă a ansamblului.7.4.1.2. Calculele necesare sunt efectuate astfel încât să garanteze respectarea următoarelor cerințe pentru fiecare configurație tehnică din cadrul tipului de vehicul. În acest scop, calculele pot fi limitate la cazurile cele mai defavorabile.7.4.1.3. În cerințele care urmează, simbolurile M, mi, μj, TM și MC desemnează parametrii următori pentru care cerințele stabilite la punctul 74 trebuie să fie îndeplinite:M = masa maximă tehnic admisibilă a vehiculului,mi = masa maximă tehnic admisibilă pe axă desemnată prin "i" ("i" fiind o cifră care variază de la 1 la numărul total de axe ale vehiculului),μj = masa maximă tehnic admisibilă pe axa izolată sau pe grup de axe desemnate prin "j" ("i" fiind o cifră care variază de la 1 la numărul total de axe izolate sau grupuri de axe).TM = masa tractabilă maximă tehnic admisibilă șiMC = masa maximă tehnic admisibilă a ansamblului.7.4.1.4. În cazul unei axe izolate, desemnate prin "i" ca axă și prin "j" ca grup de axe, mi = μj prin definiție.7.4.1.5. În cazul vehiculelor echipate cu axe descărcabile, se efectuează următoarele calcule, suspensia acestor axe fiind încărcată în poziția sa normală de funcționare. În cazul vehiculelor echipate cu axe descărcabile, se efectuează următoarele calcule, axele fiind coborâte.7.4.1.6. Pentru grupul de axe, producătorul indică legile de repartiție între axe a masei totale aplicată grupului (prezentând, de exemplu, formulele de repartiție sau grafice de repartiție).7.4.1.7. (Rezervat)7.4.2. (Rezervat – a se vedea 7.4.3.1 și 7.4.4 în continuare)7.4.2.1. Suma maselor mi nu poate fi mai mică decât masa M.7.4.2.2. Pentru fiecare grup de axe desemnate prin "j", suma maselor mi pe axe nu poate fi mai mică decât masa μj. În plus, fiecare masă mi nu poate fi mai mică decât partea μj aplicată pe axa "i", astfel cum este determinată prin legile de repartiție a masei acestui grup de axe.7.4.2.3. Suma maselor μj nu poate fi mai mică decât masa M.7.4.2.4. Masa vehiculului gata de drum, plus masa corespunzătoare pentru 75 kg înmulțită cu numărul de pasageri, plus masa maximă tehnic admisibilă pe punctul de cuplare, nu poate depăși masa M.7.4.2.5. (Rezervat)7.4.2.6. (Rezervat)7.4.2.7. MC nu poate depăși M + TM.7.4.3. Cerințe pentru autobuze și autocare7.4.3.1. Se aplică cerințele de la punctele 7.4.2.1 – 7.4.2.3 și de la punctul 7.4.2.7.7.4.3.2. Masa vehiculului în stare de funcționare, plus masa Q înmulțită cu numărul pasagerilor așezați pe scaune și aflați în picioare, plus masele WP, B și BX astfel cum sunt definite la punctul 7.4.3.31, plus masa maximă tehnic admisă pe punctul de cuplare, dacă s-a montat de către producător, nu poate depăși masa M.7.4.3.3. Atunci când vehiculul în stare de funcționare este încărcat conform descrierii de la punctul 7.4.3.3.1, masa corespunzătoare sarcinii pe fiecare axă nu poate depăși masa mi pe fiecare axă și masa corespunzătoare sarcinii pe fiecare axă izolată sau grup de axe nu poate depăși masa μj a acestui grup de axe. În plus, masa corespunzătoare sarcinii pe axa motoare sau suma maselor corespunzătoare sarcinilor pe axele motoare trebuie să reprezinte cel puțin 25 % din M.7.4.3.3.1. Vehiculul în stare de funcționare este încărcat cu o masă Q corespunzătoare numărului P de pasageri care călătoresc pe scaune, o masă corespunzătoare numărului SP de pasageri care călătoresc în picioare, o masă Q uniform repartizată pe suprafața rezervată pasagerilor care călătoresc în picioare S1, dacă este cazul, o masă WP uniform repartizată în spațiul pentru scaune rulante, o masă egală cu B (kg) uniform repartizată în compartimentele de bagaje, o masă egală cu BX (kg) uniform repartizată pe suprafața acoperișului prevăzută pentru a duce bagaje, unde:P este numărul de locuri pe scaune.S1 este suprafața pentru pasagerii care călătoresc în picioare. În cazul vehiculelor din clasele III sau B, S1 = 0.SP, declarat de către producător, nu poate să depășească valoarea S1/SSp, unde SSp reprezintă spațiul convențional prevăzut pentru un pasager care călătorește în picioare și precizat în tabelul de mai jos.WP (kg) reprezintă numărul de spații pentru scaune rulante înmulțit cu 250 kg, reprezentând masa scaunului rulant și a utilizatorului acestuia.B (kg), declarat de către producător, reprezintă o valoare numerică de cel puțin 100 × V (inclusiv compartimentele de bagaje sau portbagajele montate în exteriorul vehiculului).V este volumul total al compartimentelor de bagaje, în m3. La omologarea unui vehicul din clasele I sau A, volumul compartimentelor de bagaje care nu sunt accesibile decât din exteriorul vehiculului nu sunt luate în considerare.BX, declarat de producător, trebuie să aibă o valoare numerică de cel puțin 75 kg/m2.Vehiculele cu etaj nu vor fi echipate pentru transportul bagajelor pe acoperiș și, în consecință, în cazul vehiculelor cu etaj, BX = 0.Q și SSp au valorile indicate în tabelul de mai jos:Clasa vehiculului | Q (kg) masa unui pasager | Ssp (m2/pasager în picioare) Spațiu convențional pentru un pasager care călătorește în picioare |Clasa I și A | 68 | 0,125 |Clasa II | 71 [1] | 0,15 |Clasa III și B | 71 [1] | Nici un pasager în picioare |7.4.3.3.2. În cazul unui vehicul în care numărul de locuri pe scaune este variabil, se determină suprafața disponibilă pentru pasagerii în picioare (S1) și/sau echipată pentru transportul scaunelor rulante, și se determină cerințele de la punctele 7.4.3.2 și 7.4.3.3 pentru fiecare dintre următoarele situații, dacă este cazul:7.4.3.3.2.1. numărul maxim de scaune fiind ocupat, spațiul disponibil rămas pentru pasagerii în picioare este ocupat (până la capacitatea maximă de locuri în picioare declarată de producător) și apoi, tot spațiul care rămâne eventual disponibil pentru scaune rulante este ocupat;7.4.3.3.2.2. întregul spațiu disponibil pentru pasagerii în picioare fiind ocupat (până la capacitatea maximă de locuri în picioare declarată de producător), scaunele rămase disponibile sunt ocupate și apoi, tot spațiul care rămâne eventual disponibil pentru scaune rulante este ocupat;7.4.3.3.2.3. întregul spațiu disponibil pentru scaune rulante fiind ocupat, spațiul rămas disponibil pentru pasagerii în picioare este ocupat (până la capacitatea maximă de locuri în picioare declarată de producător) și apoi, tot spațiul care rămâne eventual disponibil pentru scaune este ocupat.7.4.3.4. Atunci când vehiculul se află în stare de funcționare sau este încărcat astfel cum este specificat la punctul 7.4.3.31, masa corespunzătoare sarcinii pe axa față sau pe grupul de axe față nu poate fi mai mică decât procentul masei vehiculului în stare de funcționare sau al masei maxime tehnic admisibile "M", definit în tabelul următor:Clasele I și A | Clasa II | Clasele III și B |Rigid | Articulat | Rigid | Articulat | Rigid | Articulat |20 | 20 | 25 [2] | 20 | 25 [2] | 20 |7.4.3.5. În cazul în care un vehicul este omologat ca aparținând mai mult decât unei singure clase, punctele 7.4.3.2. și 7.4.3.3 se aplică fiecărei clase.7.4.4. (Rezervat)7.5. (Rezervat)7.6. Manevrabilitate7.6.1. Este necesar ca orice autovehicul să poată fi manevrat, în fiecare din cele două sensuri, urmând o traiectorie circulară completă de 360° în interiorul unei suprafețe definite de două cercuri concentrice, cercul exterior având o rază de 12,50 m și cercul interior o rază de 5,30 m, nici unul dintre punctele extreme ale vehiculului (cu excepția elementelor proeminente, care nu se iau în calcul la măsurarea lățimii vehiculului) nedepășind circumferințele acestor cercuri. Pentru autovehiculele echipate cu un elevator de axe, această cerință se aplică și pentru cazul în care axa (axele) sunt în poziție ridicată sau axa (axele) descărcabilă (descărcabile) este (sunt) neîncărcată (neîncărcate).Respectarea cerințelor menționate anterior se verifică în următorul mod:7.6.1.1. AutovehiculeExtremitatea față a autovehiculului trebuie să urmeze circumferința cercului exterior (a se vedea figura A).7.6.1.2. (Rezervat)7.6.2. (Rezervat)7.6.3. Cerințe suplimentare pentru vehiculele din categoria M2 sau M3Există două metode alternative de a demonstra respectarea cerințelor prezentului punct – a se vedea 7.6.3.1 (A) sau 7.6.3.1 (B), prezentate în continuare.Până la 9 martie 2005, Regatul Unit și Portugalia pot, pe teritoriul acestora, refuza acordarea omologării naționale de tip unui tip de vehicul, sau pot refuza sau interzice vânzarea, înmatricularea, darea în folosință sau utilizarea unui vehicul, în cazul în care vehiculul nu respectă criteriile de manevrabilitate menționate la punctul 7.6.3.1 (B) de mai jos.Cu excepția celor menționate mai sus, părțile contractante acordă omologările în conformitate cu punctul 7.6.3.1 (A).7.6.3.1.(A). Atunci când vehiculul este staționar, se stabilește un plan vertical tangent la latura vehiculului și orientat către exteriorul cercului prin marcarea unei linii pe sol. În cazul unui vehicul articulat, cele două părți rigide sunt aliniate pe plan. Atunci când vehiculul avansează în linie dreaptă în suprafața circulară descrisă la punctul 7.6.1, nici unul din elementele sale nu poate să depășească planul vertical cu mai mult de 0,60 m (a se vedea figurile B și C).Figura A+++++ TIFF +++++Figura B+++++ TIFF +++++Figura C+++++ TIFF +++++7.6.3.1.(B) Atunci când vehiculul staționează și roțile directoare ale acestuia sunt astfel orientate încât, dacă vehiculul s-ar pune în mișcare, extremitatea față a acestuia ar descrie un cerc cu o rază de 12,50 m, se stabilește un plan vertical tangent la latura vehiculului care este dirijată către exteriorul cercului prin marcarea unei linii pe sol. În cazul unui vehicul articulat din categoriile M2 sau M3, cele două părți rigide sunt aliniate pe plan.Atunci când vehiculul avansează, într-o parte sau într-alta, urmând traiectoria cercului cu raza de 12,50 m, nici unul dintre elementele sale nu poate să depășească planul vertical cu mai mult de 0,80 m (a se vedea figura B), în cazul unui vehicul rigid cu o lungime de maxim 12 m, sau cu mai mult de 1,20 m (a se vedea figura C) în cazul unui vehicul rigid cu o lungime mai mare de 12 m sau al unui vehicul articulat din categoriile M2 sau M3.Pentru vehiculele echipate cu un elevator de axe, această cerință se aplică și în cazul în care axa sau axele sunt în poziție ridicată (în sensul punctului 2.14).Figura A+++++ TIFF +++++Figura B+++++ TIFF +++++Figura C+++++ TIFF +++++7.6.4. Cerințele de la punctele 7.6.1 – 7.6.3 pot fi de asemenea verificate, la cererea constructorului, cu ajutorul unui calcul echivalent corespunzător sau al unei demonstrații geometrice.7.6.5. În cazul vehiculelor incomplete, producătorul declară dimensiunile maxime admisibile ale vehiculului pentru care acesta trebuie verificat în raport cu cerințele de la punctele 7.6.1 – 7.6.3.7.7. (Rezervat)7.8. (Rezervat)7.9. (Rezervat)7.10. (Rezervat)7.11. (Rezervat)[*] Inclusiv 3 kg de bagaje de mână.[2] Această valoare se reduce cu 20 % în cazul vehiculelor cu 3 axe din clasele II și III cu două axe directoare.--------------------------------------------------