type: other

text:
Številka: 090-83/2011/7
 Prosilec je zahteval informacijo o tem, kdaj je bila vložena tožba oz. predlog za sporazumno razvezo zakonske zveze med dvema določenima posameznikoma, kdaj je bil razpisan in kdaj opravljen prvi narok za glavno obravnavo in kdo je bil sodnik, ki je odločal o tej zadevi. Prosilec je izrazil mnenje, da se ne strinja s tem, da je potrebno šteti samo dejstvo obstoja sodnega postopka razveze zakonske zveze za osebni podatek oziroma osebno okoliščino posameznika. Pooblaščenec je zavrnil pritožbo prosilca zoper zavrnilno odločbo organa, in sicer zaradi varstva osebnih podatkov navedenih posameznikov. Ni pomembno, ali je prosilcu že znano dejstvo razveze zakonske zveze, saj se dostop do dokumentov presoja ne glede na to, kakšne informacije so prosilcem že znane. Pravna podlaga za razkritje osebnih podatkov ne obstaja, zato je podana izjema po 3. točki 1. odstavka 6. člena ZDIJZ.
 Številka: 090-83/2011
 Informacijski pooblaščenec po informacijski pooblaščenki Nataši Pirc Musar (v nadaljevanju Pooblaščenec) izdaja na podlagi 3. in 4. odstavka 27. člena Zakona o dostopu do informacij javnega značaja (Uradni list RS, št. 51/2006 - UPB2 in 117/2006 - ZDavP2; ZDIJZ), 2. člena Zakona o Informacijskem pooblaščencu (Uradni list RS, št. 113/2005 in 51/07 – ZUstS-A, v nadaljevanju ZInfP) in 1. odstavka 248. člena Zakona o splošnem upravnem postopku (Uradni list RS, št. 80/1999, s spremembami in dopolnitvami, v nadaljevanju ZUP), o pritožbi prosilca ......... (v nadaljevanju prosilec), zoper odločbo organa Okrožno sodišče v Ljubljani, Tavčarjeva 9, 1000 Ljubljana (v nadaljevanju organ), št. Su ZDIJZ 1-8/2011 z dne 13. 4. 2011, v zadevi dostopa do informacije javnega značaja naslednjo
 1. Pritožba prosilca zoper odločbo organa št. Su ZDIJZ 1-8/2011 z dne 13. 4. 2011 se zavrne.
 Prosilec je dne 4. 4. 2011 pri organu vložil zahtevo za posredovanje informacij javnega značaja, v kateri je najprej opisal, da je v letu 2004 pred organom potekal postopek razveze zakonske zveze med .......... in ........., nato pa zapisal, da ga v zvezi z opisanim postopkom zanima:
 - kdaj (točen datum) je bila vložena tožba oz. predlog za sporazumno razvezo zakonske zveze;
 - kdaj je bil razpisan in kdaj opravljen prvi narok za glavno obravnavo;
 - kdo je bil sodnik, ki je odločal o zadevi.
 Organ je izdal odločbo št. Su ZDIJZ 1-8/2011 z dne 13. 4. 2011 in v celoti zavrnil zahtevo prosilca za pridobitev osebnih podatkov .......... in .........., saj je ocenil, da gre za občutljive osebne podatke. Organ je obrazložitev svoje odločbe utemeljil na obveznosti varstva osebnih podatkov v skladu s 3. točko 1. odstavka 6. člena ZDIJZ v povezavi z Zakonom o varstvu osebnih podatkov (Uradni list RS, št. 94/2007 - UBP1; ZVOP-1). Organ je še navedel, da ne potrjuje informacije o postopku razveze med navedenima posameznikoma. Poleg tega je organ navedel še definicijo informacije javnega značaja iz 4. člena ZDIJZ ter opredelitev pojma posameznika iz 6. člena ZVOP-1.
 Prosilec je zoper odločbo organa dne 20. 4. 2011 vložil pritožbo, v kateri je navedel, da iz izpodbijane odločbe ni jasni razvidno, na koga naj bi se varovani osebni podatki nanašali ter kakšen je razlog, da zahtevani podatki niso informacija javnega značaja v smislu 4. člena ZDIJZ. Prosilec meni, da je podan pogoj iz 4. člena ZDIJZ, saj se morajo zahtevani dokumenti (vsaj glede datuma vložitve pravnega sredstva in datuma razpisa in oprave prvega naroka) nahajati v evidenci vpisnika ali kot odtis prejemnega žiga na prvi strani vloženega pravnega sredstva, na vabilu na prvi narok za glavno obravnavo in/ali v zapisniku naroka oziroma glavne obravnave (seveda ob ustreznem zakritju občutljivih podatkov). Informacije, ki jih zahteva prosilec, se nanašajo na vprašanje transparentnega in zakonitega poslovanja sodišča, preverjanja spoštovanja vrstnega reda obravnavanja zadev, glede na čas vložitve pravnega sredstva, med drugim tudi zaradi problematike sodnih zaostankov. Ob zavrnitvi dostopa do zahtevanih informacij bi to pomenilo, da v Sloveniji ne obstaja (učinkovito) notranje pravno sredstvo zoper morebitno kršitev enakega obravnavanja v sodnih postopkih. Prosilec se v pritožbi sklicuje tudi na prakso Evropskega sodišča za človekove pravice, kjer je očitno, da podatek o vložitvi pravnega sredstva na sodišče ter datum razpisa in oprave naroka v družinskih zadevah (postopkih razveze zakonske zveze in/ali v postopkih, ki se tičejo varstva in vzgoje ter stikov z mladoletnimi otroki) ne šteje za podatek, ki je pred javnim razkritjem varovan kot osebni podatek, saj te podatke povzema celo v svojih javno objavljenih sodbah, v katerih so pritožniki praviloma javno znani z imenom in priimkom. Glede vprašanje varstva podatka o istovetnosti predsednika senata, ki je odločal o zadevi, prosilec navaja, da ni jasno, ali je namen zavrnitve dostopa do istovetnosti sodnika v varovanju osebnih podatkov strank v postopku ali v funkciji varovanja osebnih podatkov sodnika samega. Prosilec namreč meni, da je varovanje podatka o istovetnosti sodnika v funkciji varovanja osebnih podatkov strank v postopku pravno absurdna, saj če je sodnik v kakršnikoli osebni povezavi s katero od strank, se mora že po uradni dolžnosti izločiti. Če pa je varovanje podatka o istovetnosti sodnika stvar varovanja osebnih podatkov sodnika samega, pa prosilcu ni jasno, zakaj bi bili sodniki družinskega oddelka zavarovani bolj kot njihovi kolegi na civilnem, gospodarskem in kazenskem oddelku. Na spletnih straneh sodišča je namreč za sodnike, ki so člani ostalih oddelkov na predmetnem sodišču, poleg objavljene razpisane glavne obravnave v konkretni zadevi možno videti tudi ime sodnika, ki v zadevi odloča oziroma predsednika senata, kadar sodišče odloča senatno.
 Organ je z dopisom št. Su ZDIJZ 1-8/2011 z dne 22. 4. 2011 Pooblaščencu odstopil v reševanje pritožbo prosilca. Organ je pojasnil, da prosilec ni izkazal opravičene koristi po 150. členu Zakona o pravdnem postopku (ZPP), organ pa je ocenil, da bi pridobitev zahtevanih informacij pomenila kršitev določb ZVOP-1. Organ je ocenil, da bi posredovanje zahtevanih podatkov pomenilo potrditev razveze, zato zahtevi ni ugodil v nobenem delu, čeprav načeloma ime sodnika ni varovan osebni podatek, vendar bi v tem primeru potrdil obstoj postopka razveze, kar pa je osebni podatek.
 Prosilec je dne 5. 5. 2011 v zvezi s konkretnim postopkom Pooblaščencu v vednost poslal komentar na dopis organa št. Su ZDIJZ 1-8/2011 z dne 22. 4. 2011. V njem je prosilec zapisal, da obrazložitev izpodbijane odločbe vsebuje le kopirane člene različnih zakonov brez njihove subsumpcije na predmetno dejansko stanje. Izpodbijana odločba ne vsebuje vsebinskega odgovora, zakaj naj bi bila zahteva za dostop do informacij javnega značaja zavrnjena, saj v njej ni pojasnjeno, kaj naj bi bil osebni podatek, ki se ga z zavrnitvijo varuje oziroma komu naj bi pripadal. Neobrazloženost upravne odločbe pomeni absolutno bistveno kršitev določb ZUP. V zvezi z vprašanjem potrditve obstoja postopka razveze prosilec pojasnjuje, da ima z .......... skupnega otroka in mu je dejstvo, da je bila leta 2004 v postopku razveze, znano. Prosilec meni, da posredovanje informacije o datumu vložitve pravnega sredstva, razpisa in oprave prvega naroka in ime sodečega sodnika, več kot očitno ne bi povzročilo potrditve obstoja samega dejstva postopka razveze v konkretnih okoliščinah in s tem ne posega v pravico do zasebnosti. Prosilec se ne strinja niti s tem, da je potrebno šteti samo dejstvo obstoja sodnega postopka razveze zakonske zveze za osebni podatek oziroma osebno okoliščino posameznika. Prosilec utemeljuje stališče, da postopek razveze zakonske zveze učinkuje na zakonski stan (torej na osebno okoliščino posameznika) šele po pravnomočnem zaključku postopka, pred tem pa sámo dejstvo obstoja postopka razveze zakonske zveze ne izda prav ničesar, ker ne vpliva na osebni položaj posameznika. Prosilec pa od organa ni zahteval podatka o tem, kako in kdaj se je predmetni postopek zaključil, niti ali so nastali učinki na zakonski stan. Prosilec meni, da se zahtevane informacije nanašajo zgolj na okoliščine poslovanja sodišča in ne na samo vsebino postopka razveze. Nadalje je prosilec še izpostavil, da je javnost v družinskih sporih izključena zgolj glede prisostvovanju na sami glavni obravnavi in pridobivanju informacij, predloženih na njej, javnost pa ni izključena tudi glede drugih vidikov sojenja. Zato naj bi bilo po mnenju prosilca, sklicujoč se na določbe ZPP, treba kot javne šteti celo sodbe, izdane v družinskih postopkih. Prosilec smatra to kot popolnoma normalno, saj ima javnost pravico do vpogleda oziroma seznanitve s sodno prakso sodišč in morebitnimi odgovori sodne prakse na zakonske pomanjkljivosti in nedoslednosti, ki se tiče oblastnega urejanja zasebnih razmerij v družini. Javnost sojenja glede na določbe ZPP po mnenju prosilca ni izključena tako daleč, da se ne bi smelo pridobiti podatkov v zvezi s samim poslovanjem sodišča.
 Namen ZDIJZ je konkretizacija ustavno zagotovljene pravice do dostopa do informacij javnega značaja. Ustava Republike Slovenije (Ur.l. RS, št. 33I/1991-I, s spremembami Ur.l. RS št. 42/1997, 66/2000, 24/2003, 69/2004, 69/2004, 69/2004, 68/2006; v nadaljevanju URS) namreč v 2. odstavku 39. člena določa, da ima vsakdo pravico dobiti informacijo javnega značaja, za katero ima v zakonu utemeljen pravni interes, razen v primerih, ki jih določa zakon. ZDIJZ z materialnimi in procesnimi določbami uresničuje to ustavno pravico in tako spodbuja javnost in odprtost delovanja organov. ZDIJZ v 1. členu določa, da ta zakon ureja postopek, ki vsakomur omogoča prost dostop in ponovno uporabo informacij javnega značaja, s katerimi razpolagajo državni organi, organi lokalnih skupnosti, javne agencije, javni skladi in druge osebe javnega prava, nosilci javnih pooblastil in izvajalci javnih služb.
 V konkretnem primeru je prosilec zahtevo za dostop do informacij javnega značaja naslovil na Okrožno sodišče v Ljubljani, ki je kot državni organ nedvomno opredeljen kot organ zavezanec po ZDIJZ.
 Pri odločanju po ZDIJZ je prvotnega pomena pravilna uporaba pojma oziroma definicije informacije javnega značaja. Organ namreč odloča po ZDIJZ le, če gre za informacijo javnega značaja, ne pa za kakšen drug dokument, podatek, informacijo, odgovor ali neobstoječo oziroma nematerializirano vsebino. 4. člen ZDIJZ opredeljuje pojem informacija javnega značaja; to je informacija, ki izvira iz delovnega področja organa, nahaja pa se v obliki dokumenta, zadeve, dosjeja, registra, evidence ali drugega dokumentarnega gradiva (v nadaljnjem besedilu: dokument), ki ga je organ izdelal sam, v sodelovanju z drugim organom, ali pridobil od drugih oseb. Iz navedenega izhaja, da je informacija javnega značaja opredeljena s tremi osnovnimi kriteriji:
 - da gre za informacijo, ki izvira iz delovnega področja organa (informacija je povezana z delom organa in jo je le- ta pridobil v okviru svojih javnopravnih pristojnosti),
 - da organ z njo razpolaga,
 - da se informacija nahaja v materializirani obliki.
 3. Vprašanje bistvene kršitve določb postopka
 Pooblaščenec se ne more pridružiti pritožbenim navedbam prosilca, da izpodbijana odločba ne vsebuje vsebinskega odgovora, zakaj naj bi bila zahteva za dostop do informacij javnega značaja zavrnjena, saj v njej ni pojasnjeno, kaj naj bi bil osebni podatek, ki se ga z zavrnitvijo varuje oziroma komu naj bi pripadal, neobrazloženost upravne odločbe pa predstavlja bistveno kršitev določb postopka.
 Organ je v izpodbijani odločbi navedel, da ne potrjuje obstoja zahtevane informacije, Pooblaščenec pa v zvezi s tem ugotavlja, da iz izreka odločbe in njene obrazložitve izhaja, da je razlog za zavrnitev dostopa do informacij in za nerazkritje, ali informacija sploh obstaja ali ne, varstvo osebnih podatkov posameznikov.
 Pooblaščenec ugotavlja, da že iz samega smisla postopka po ZDIJZ in sistema izjem od prostega dostopa do informacij izhaja, da mora imeti organ možnost, da prosilcu ne razkrije, ali zahtevana informacija sploh obstaja ali ne, kadar je že sámo vprašanje obstoja dokumenta varovano s katero od izjem po 1. odstavku 6. člena ZDIJZ. To je tudi bistvo problema v konkretnem postopku, saj je organ presodil, da bi že s potrditvijo obstoja zahtevanih informacij kršil določbe ZVOP-1.
 Namen zakonodajalca, da se zaradi varstva izjem po 1. odstavku 6. člena ZDIJZ omeji nekatere pravice strank upravnega postopka, ki so jim dane v drugih vrstah upravnih postopkov, izhaja tudi iz Zakona o informacijskem pooblaščencu (ZInfP). 12. člen ZInfP namreč omejuje pravico stranke do pregleda spisa v zadevah dostopa do informacij javnega značaja in v 1. odstavku določa, da pravica strank do pregleda dokumentov v zadevah dostopa do informacij javnega značaja do pravnomočnosti odločbe Informacijskega pooblaščenca ne vključuje pregleda zahtevanega dokumenta in drugih dokumentov zadeve, iz katerih bi se dalo razbrati ali sklepati na vsebino zahtevane informacije.
 Pooblaščenec ugotavlja, da bi se iz sáme navedbe, ali informacija (dokument) obstaja ali ne, nedvomno dalo razbrati oziroma sklepati na vsebino zahtevane informacije. Zato je Pooblaščenec ugotovil, da organ v tem delu ni kršil določb ZUP in ni storil bistvene kršitve določb upravnega postopka. Zaradi varovanja pravice do varstva osebnih podatkov je organ namreč izrecno zapisal, da ne potrjuje informacije, ali je med posameznico in posameznikom potekal postopek razveze pred organom. Glede na specifiko postopka po ZDIJZ, kjer v konkretnem primeru že potrditev obstoja dokumenta predstavlja varovano informacijo (osebni podatek), je organ torej ravnal pravilno.
 4. Razlog za zavrnitev pritožbe - izjema varstva osebnih podatkov
 Organ lahko v celoti ali delno zavrne zahtevo prosilca, če ugotovi, da zahtevani podatek oziroma dokument predstavlja katerokoli izmed izjem od prostega dostopa, ki so določene v 1. odstavku 6. člena ZDIJZ. Navedeni odstavek ZDIJZ taksativno določa 11 izjem, ko lahko organ prosilcu zavrne dostop do zahtevane informacije.
 V konkretnem primeru je organ zavrnil zahtevo prosilca s sklicevanjem na 3. točko 1. odstavka 6. člena ZDIJZ, ki določa, da organ prosilcu zavrne dostop do zahtevane informacije, če se zahteva nanaša na osebni podatek, katerega razkritje bi pomenilo kršitev varstva osebnih podatkov v skladu z zakonom, ki ureja varstvo osebnih podatkov.
 Pooblaščenec je moral zato v pritožbenem postopku presoditi, ali gre za prosto dostopne informacije ali pa je podana katera izmed izjem od prostega dostopa iz 1. odstavka 6. člena ZDIJZ, predvsem izjema varstva osebnih podatkov.
 4.1 Vprašanje obstoja osebnih podatkov in razloga za njihovo varovanje
 Pooblaščenec uvodoma pojasnjuje, zakaj v postopkih po ZDIJZ ne more biti relevantna navedba prosilca, da mu je informacija o obstoju postopka razveze zakonske zveze znana že od leta 2004, saj je z navedeno posameznico v osebni povezanosti. Ne organ na prvi stopnji ne Pooblaščenec v pritožbenem postopku se v postopkih po ZDIJZ ne smeta spraševati, kdo je konkretni prosilec in kakšne informacije so mu že znane ali so mu na razpolago. Dostop do informacij javnega značaja je namreč omogočen prav vsakomur, zato so osebne povezave, poklic, delovno mesto, članstvo v organizacijah ali kakršne koli druge osebne ali stvarne okoliščine na strani prosilca popolnoma nerelevantne. Celo nasprotno, organ kakršnih koli okoliščin na strani prosilca pri presoji dopustnosti dostopa do informacij javnega značaja sploh ne sme upoštevati. Organ bi namreč s tem povzročil različno obravnavo prosilcev, čeprav bi moral zahtevane dokumente presojati same po sebi in upoštevati učinek erga omnes. Dostop do informacij javnega značaja je omogočen bodisi vsem bodisi nikomur, ni pa ga možno odobriti neki kategoriji ali posameznim prosilcem ter zavrniti drugim. Zato navedba prosilca, da mu je kar koli v zvezi z zahtevanimi informacijami že znano, ne more imeti vpliva na presojo obstoja izjeme varstva osebnih podatkov. Po presoji Pooblaščenca bi organ kršil varstvo osebnih podatkov navedenih dveh posameznikov s tem, ko bi iz svojih uradnih evidenc prosilcu posredoval zahtevane podatke, ne glede na to, ali je prosilcu kar koli od zahtevanih informacij (ali njihovo ozadje) že znano.
 Nadalje se Pooblaščenec opredeljuje do navedb prosilca, da samo dejstvo obstoja sodnega postopka razveze zakonske zveze ni mogoče šteti za osebni podatek oziroma osebno okoliščino posameznika.
 Primarno Pooblaščenec pojasnjuje, da podatek o teku postopka razveze zakonske zveze nedvomno predstavlja varovan osebni podatek posameznika, na katerega se tak podatek nanaša. Organ je v izpodbijani odločbi pravilno ugotovil, da ZVOP-1 v 1. točki 6. člena določa, da je osebni podatek katerikoli podatek, ki se nanaša na posameznika (ne glede na obliko, v kateri je izražen). ZVOP-1 v 2. točki 6. člena tudi opredeljuje pojem posameznika, ki je določena ali določljiva fizična oseba, na katero se nanaša osebni podatek; fizična oseba je določljiva, če se jo lahko neposredno ali posredno identificira, predvsem s sklicevanjem na identifikacijsko številko ali na enega ali več dejavnikov, ki so značilni za njeno fizično, fiziološko, duševno, ekonomsko, kulturno ali družbeno identiteto, pri čemer način identifikacije ne povzroča velikih stroškov, nesorazmerno velikega napora ali ne zahteva veliko časa. Pomembna je tudi opredelitev pojma obdelave osebnih podatkov iz 3. točke 6. člena ZVOP-1, saj 8. člen tega zakona določa, da mora za vsako obdelavo osebnih podatkov obstajati pravna podlaga (bodisi v zakonu bodisi v osebni privolitvi posameznika). Obdelava osebnih podatkov tako pomeni kakršnokoli delovanje ali niz delovanj, ki se izvaja v zvezi z osebnimi podatki, ki so avtomatizirano obdelani ali ki so pri ročni obdelavi del zbirke osebnih podatkov ali so namenjeni vključitvi v zbirko osebnih podatkov, zlasti zbiranje, pridobivanje, vpis, urejanje, shranjevanje, prilagajanje ali spreminjanje, priklicanje, vpogled, uporaba, razkritje s prenosom, sporočanje, širjenje ali drugo dajanje na razpolago, ipd.
 Podatki iz evidenc organa v zvezi s sodnimi postopki, ki vsebujejo osebne podatke, nedvomno predstavljajo zbirko osebnih podatkov, zato so tudi ti osebni podatki deležni zaščite po ZVOP-1 in posledično po 3. točki 1. odstavka 6. člena ZDIJZ (če ne gre slučajno za kakšno posebno okoliščino, denimo porabo javnih sredstev).
 Prosilec navaja stališče, da ima postopek razveze zakonske zveze učinek na zakonski stan (torej na osebno okoliščino posameznika) šele po pravnomočnem zaključku postopka, pred tem pa sámo dejstvo obstoja postopka razveze zakonske zveze, ker to še ne vpliva na osebni položaj posameznika, ne izda prav ničesar in zaradi tega ne gre za osebne podatke oziroma osebno okoliščino posameznika. Takšno stališče prosilca je zmotno, saj kakršen koli podatek o "družbeni identiteti" posameznika (kot jo navaja ZVOP-1 v 2. točki 6. člena) predstavlja osebni podatek, če se nahaja v zbirki osebnih podatkov. Vprašanje zakonskega stanu, sklenitve ali razveze zakonske zveze, je nedvomno osebni podatek posameznika, ki izvira iz njegove strogo zasebne sfere, ne glede na to, ali je o njem pravnomočno odločil kakšen državni organ ali ne. Razlogovanje prosilca bi pripeljalo do nevzdržnih položajev, ki v določbah zakona, predvsem ZVOP-1, nimajo nikakršne opore.
 4.2 Vprašanje, na koga se varovani osebni podatki nanašajo
 Prosilec v pritožbi tudi navaja, da iz izpodbijane odločbe ni jasno razvidno, na koga naj bi se varovani osebni podatki nanašali (na sodnika ali na posameznike). Prosilec namreč meni, da bi bilo varovanje podatka o istovetnosti sodnika zaradi varstva osebnih podatkov strank pravno absurdna, saj če je sodnik v kakršnikoli osebni povezavi s katero od strank, se mora že po uradni dolžnosti izločiti. Če pa je varovanje podatka o istovetnosti sodnika stvar varovanja osebnih podatkov sodnika samega, pa prosilcu ni jasno, zakaj bi bili sodniki družinskega oddelka zavarovani bolj kot njihovi kolegi na civilnem, gospodarskem in kazenskem oddelku. Na spletnih straneh sodišča je namreč za sodnike, ki so člani ostalih oddelkov na predmetnem sodišču, poleg objavljene razpisane glavne obravnave v konkretni zadevi možno videti tudi ime sodnika, ki v zadevi odloča oziroma predsednika senata, kadar sodišče odloča senatno.
 Pooblaščenec ugotavlja, da ni dvoma v to, da je sklicevanje organa na izjemo varstva osebnih podatkov namenjeno varstvu posameznikov, za katera prosilec zahteva informacijo o tem, kdaj je bila vložena tožba oz. predlog za sporazumno razvezo zakonske zveze, kdaj je bil razpisan in kdaj opravljen prvi narok za glavno obravnavo in kdo je bil sodnik, ki je odločal o zadevi. Organ sicer v obrazložitvi izpodbijane odločbe tega konkretno ni navedel, vendar iz izreka te odločbe jasno izhaja, da je v celoti zavrnil zahtevo prosilca za pridobitev osebnih podatkov .......... in .......... prav zaradi varstva osebnih podatkov. Tako tudi iz same obrazložitve odločbe ne izhaja dvom, čigave osebne podatke se varuje. Glede na to, da se je organ (pravilno) odločil za to, da niti ne potrdi niti ne zanika obstoja postopka razveze zakonske zveze zaradi varstva osebnih podatkov vpletenih oseb, bi že sama navedba imena sodnika, ki je odločal o zadevi, pomenila morebitno potrditev postopka razveze zakonske zveze. Zavrnitev posredovanja te informacije (imena morebitnega sodnika, ki bi odločal v tej zadevi), je bila torej nesporno v funkciji varovanja osebnih podatkov .......... in ...........
 Iz zgoraj navedenih razlogov tako tudi niso relevantne navedbe prosilca, da ni razloga, da bi bili sodniki družinskega oddelka zavarovani bolj kot njihovi kolegi na drugih oddelkih, saj je na spletnih straneh sodišča poleg objavljene razpisane glavne obravnave v konkretni zadevi možno videti tudi ime sodnika, ki v zadevi odloča. Pri tem pa je potrebno poudariti, kar bo obrazloženo tudi v nadaljevanju, da 407. člen Zakona o pravdnem postopku (Uradni list RS, št. 26/1999, s sprem. in dop.) določa, da je v zakonskih sporih ter v sporih iz razmerij med starši in otroki javnost izključena. Zakon o sodiščih (Uradni list RS, št. 19/1994, s sprem. in dop.) pa v 3. alineji 1. odstavka 17.a člena določa, da se na oglasni deski sodišča (oziroma v elektronski obliki) razpored obravnav ter sej, o katerih se obveščajo stranke in pri katerih javnost po zakonu ali odločitvi sodišča ni izključena. V zakonskih sporih in sporih iz razmerij med starši in otroki se torej razpored obravnav z navedbo strank in sodnika, ki obravnava zadevo, ne sme objavljati že po določbi zakona in volji zakonodajalca. Navedeno pa ne služi "privilegiranju" sodnikov družinskega oddelka, kot zmotno meni prosilec, temveč strank postopka v zakonskih sporih in sporih iz razmerij med starši in otroki. Iz navedenega razloga tako tudi ni res, kar navaja prosilec, da je "javnost v družinskih sporih izključena zgolj glede prisostvovanju na sami glavni obravnavi in pridobivanju informacij, predloženih na njej, javnost pa ni izključena tudi glede drugih vidikov sojenja."
 4.3 Vprašanja, povezana z izključitvijo javnosti sojenja in poslovanja sodišča
 Prosilec se sklicuje tudi na pravico javnosti do vpogleda oziroma seznanitve s sodno prakso sodišč in morebitnimi odgovori sodne prakse na zakonske pomanjkljivosti in nedoslednosti, ki se tiče oblastnega urejanja zasebnih razmerij v družini. Javnost sojenja po mnenju prosilca ni izključena tako daleč, da se ne bi smelo pridobiti podatkov v zvezi s samim poslovanjem sodišča.
 Pooblaščenec je že zgoraj prikazal, da 17.a člen Zakona o sodiščih v primerih, ko je javnost po zakonu ali odločitvi sodišča izključena, izključuje tudi objavo informacij na oglasni deski, ki se tičejo "poslovanja sodišča". Natančneje, citirani člen Zakona o sodiščih določa, da se v takih primerih ne objavljajo naslednje informacije (ki se sicer objavljajo v primerih, ko javnost ni izključena):
 - opravilna številka in vrsta zadeve;
 - datum in ura začetka obravnave ali seje, o katerih se obveščajo stranke;
 Nedvomno to pomeni, da je zakonodajalec primere, v katerih je javnost izključena, bolj zavaroval pred očmi javnosti (tudi zaradi varstva osebnih podatkov in zasebnosti), in to ne zgolj v tako ozkem smislu, kot meni prosilec, torej le glede prisostvovanja na sami glavni obravnavi in pridobivanja informacij, predloženih na njej.
 Prosilec je navedel, da se informacije, ki jih zahteva, nanašajo na vprašanje transparentnega in zakonitega poslovanja sodišča, preverjanja spoštovanja vrstnega reda obravnavanja zadev, glede na čas vložitve pravnega sredstva, med drugim tudi zaradi problematike sodnih zaostankov. Ob zavrnitvi dostopa do zahtevanih informacij bi to pomenilo, da v Sloveniji ne obstaja (učinkovito) notranje pravno sredstvo zoper morebitno kršitev enakega obravnavanja v sodnih postopkih.
 Pooblaščenec pojasnjuje, da funkcija ZDIJZ ni v zagotavljanju "notranjega pravnega sredstva zoper morebitno kršitev enakega obravnavanja v sodnih postopkih". Takšno pravno sredstvo morda lahko v sodnih postopkih predstavlja službeni nadzor nad delom sodnika ali sodišča, nadzorstvena pritožba, rokovni predlog, zahteva za pravično zadoščenje ipd. (skladno z Zakonom o sodiščih, Zakonom o sodniški službi in Zakonom o varstvu pravice do sojenja brez nepotrebnega odlašanja), ne pa pravica do dostopa do informacij javnega značaja. Izrazito pomembna funkcija ZDIJZ je resda nadzorna funkcija, vendar pa ta ne seže tako daleč, da bi zgolj zaradi razlogov, ki jih navaja prosilec (spoštovanje vrstnega reda, problematika sodnih zaostankov, itd.), predstavljala izjemo od izjeme varstva osebnih podatkov, kot je to v primeru podatkov o porabi javnih sredstev, ko nadzorna funkcija nad porabo javnih sredstev "premaga" nekatere izjeme iz 1. odstavka 6. člena ZDIJZ. Tako je Pooblaščenec ugotovil, da razlogi prosilca ne vplivajo na obveznost varstva osebnih podatkov po 3. točki 1. odstavka 6. člena ZDIJZ.
 Poudariti je treba, da namen ZDIJZ ni v pridobivanju dokumentov, ki izrazito izhajajo iz zasebnopravne sfere posameznikov. Mnogokrat se organi zavezanci pri opravljanju svojih javnopravnih nalog sicer srečujejo in razpolagajo z zasebnopravnimi dokumenti posameznikov in ti niso avtomatično izključeni iz sistema dostopa do informacij javnega značaja. Vendar je tudi pri interpretaciji izjem iz 1. odstavka 6. člena ZDIJZ treba upoštevati sam namen tega zakona, ki je med drugim v tem, da se z informacijami javnega značaja doseže čim večja obveščenost javnosti o delovanju zavezanih organov. V konkretnem primeru razkritje zahtevanih dokumentov iz zasebne sfere posameznikov, poleg tega, da gre za varovane podatke, ne bi služilo temeljnemu namenu ZDIJZ.
 Pooblaščenec se za zaključek opredeljuje tudi do sklicevanja prosilca na prakso Evropskega sodišča za človekove pravice (ESČP), kjer podatek o vložitvi pravnega sredstva na sodišče ter datum razpisa in oprave naroka v družinskih zadevah (postopkih razveze zakonske zveze in/ali v postopkih, ki se tičejo varstva in vzgoje ter stikov z mladoletnimi otroki) ne šteje za podatek, ki je pred javnim razkritjem varovan kot osebni podatek. Pooblaščenec pojasnjuje, da takšno sklicevanje ne more biti upoštevno, saj so organi v Republiki Sloveniji zavezani postopati po slovenski zakonodaji, ki je v zvezi z varstvom osebnih podatkov in objavljanjem razporeda obravnav, ko je v sodnih postopkih izključena javnost, jasna. Po drugi strani pa objavo navedenih osebnih podatkov na spletnih straneh ESČP ureja Poslovnik Evropskega sodišča za človekove pravice (v nadaljevanju Poslovnik ESČP), o javnosti dokumentov ESČP pa vsebuje splošne določbe tudi sama Evropska konvencija o človekovih pravicah. O tem je podrobneje pisal tudi Pooblaščenec v mnenju št. 0712-4/2008/2 z dne 6. 2. 2008, ki je objavljeno na spletni strani www.ip-rs.si/varstvo-osebnih-podatkov/iskalnik-po-odlocbah-in-mnenjih/odlocbe-in-mnenja-varstvo-osebnih-podatkov/. Za objavo osebnih podatkov, ki jih navaja in kot vzorec predlaga tudi prosilec, na spletni strani ESČP obstaja torej posebna ureditev, ki ne vpliva na relevantno ureditev slovenske zakonodaje.
 Pooblaščenec je glede na vse zgoraj navedeno ugotovil, da je v obravnavanem primeru organ ravnal pravilno, ko je s sklicevanjem na izjemo varstva osebnih podatkov iz 3. točke 1. odstavka 6. člena ZDIJZ v povezavi z določbami ZVOP-1 zavrnil dostop do zahtevanih informacij, to je osebnih podatkov ......... in ..........
 Pooblaščenec zaključuje, da je organ ravnal zakonito, da ni bil prekršen materialni predpis, ni prišlo do bistvenih kršitev določb postopka in da je bilo dejansko stanje pravilno ugotovljeno. Zato je Pooblaščenec pritožbo prosilca na podlagi 1. odstavka 248. člena ZUP kot neutemeljeno zavrnil.
 Zoper to odločbo ni dovoljena pritožba, pač pa se lahko sproži upravni spor, in sicer zoper odločbo Okrožnega sodišča v Ljubljani, Tavčarjeva 9, 1000 Ljubljana, št. Su ZDIJZ 1-8/2011 z dne 13. 4. 2011. Upravni spor se sproži s tožbo, ki se vloži v 30 dneh od vročitve te odločbe na Upravno sodišče, Fajfarjeva 33, 1000 Ljubljana. Tožba se lahko vloži pisno po pošti ali neposredno pri navedenem sodišču. Če se tožba pošlje priporočeno po pošti, se za dan izročitve sodišču šteje dan oddaje na pošto. Tožba z morebitnimi prilogami se vloži v najmanj treh izvodih. Tožbi je treba priložiti tudi to odločbo v izvirniku ali prepisu.


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 1 . 6 . 96 I ES j Diario Oficial de las Comunidades Europeas N0 C 158 /7
 las disposiciones legales, reglamentarias y administrati Recurso interpuesto el 3 de abril de 1996 contra la
 vas necesarias para atenerse plenamente a la Directiva República Helénica por la Comisión de las Comunidades
 91 /674/CEE del Consejo, de 19 de diciembre de 1991 , Europeas
 relativa a las cuentas anuales y a las cuentas consolidadas ( Asunto C-l 12/96 )
 de las empresas de seguros ( ! ).
 ( 96/C 158 / 15 )
 — Condene en costas a la República Helénica .
 En el Tribunal de Justicia de las Comunidades Europeas se
 Motivos y principales alegaciones ha presentado el 3 de abril de 1996 un recurso contra la
 República Helénica formulado por la Comisión de las
 El párrafo tercero del artículo 189 del Tratado constitutivo Comunidades Europeas, representada por el Sr. Dimitrios
 de la Comunidad Económica Europea establece que la Gouloussis , Consejero Jurídico de la Comisión , que designa
 Directiva obligará al Estado miembro destinatario . Hasta la como domicilio en Luxemburgo el despacho del Sr. Carlos
 fecha , la República Helénica no ha adoptado las medidas Gómez de la Cruz, miembro del Servicio Jurídico , Centre
 adecuadas para adaptar plenamente su ordenamiento jurí Wagner, Kirchberg .
 dico interno a la citada Directiva ni, como es lógico,
 comunicado dichas medidas a la Comisión . La parte demandante solicita al Tribunal de Justicia que :
 — Declare que la República Helénica ha incumplido las
 (') D O n" L 374 de 31 . 12 . 1991 , p . 7 .
 obligaciones que le incumben en virtud del Tratado CE,
 al no haber adoptado y, subsidiariamente, al no haber
 comunicado a la Comisión, dentro del plazo señalado,
 Recurso interpuesto el 3 de abril de 1996 contra la las disposiciones legales, reglamentarias y administrati
 República Helénica por la Comisión de las Comunidades vas necesarias para atenerse plenamente a la Directiva
 Europeas
 92/96/CEE del Consejo ('), de 10 de noviembre de 1992 ,
 sobre coordinación de las disposiciones legales, regla
 ( Asunto C-lll /96 ) mentarias y administrativas relativas al seguro directo
 ( 96/C 158/ 14 distinto del seguro de vida y por la que se modifican las
 Directivas 79/267/CEE ( 2 ) y 90/619/CEE (■■') ( tercera
 En el Tribunal de Justicia de las Comunidades Europeas se Directiva de seguros de vida ).
 ha presentado el 3 de abril de 1 996 un recurso contra la
 República Helénica formulado por la Comisión de las — Condene en costas a la República Helénica .
 Comunidades Europeas, representada por el Sr . Dimitrios Motivos y principales alegaciones
 Gouloussis, Consejero Jurídico de la Comisión , que designa
 como domicilio en Luxemburgo el despacho del Sr . Carlos El párrafo tercero del artículo 189 del Tratado constitutivo
 Gómez de la Cruz, miembro del Servicio Jurídico, Centre de la Comunidad Económica Europea establece que la
 Directiva obligará al Estado miembro destinatario . Hasta la
 Wagner, Kirchberg.
 fecha , la República Helénica no ha adoptado las medidas
 La parte demandante solicita al Tribunal de Justicia que : adecuadas para adaptar plenamente su ordenamiento jurí
 dico interno a la citada Directiva ni , como es lógico,
 — Declare que la República Helénica ha incumplido las comunicado dichas medidas a la Comisión .
 obligaciones que le incumben en virtud del Tratado CE,
 al no haber adoptado y, subsidiariamente , al no haber 0 ) DO n" L 360 de 9 . 12 . 1992 .
 comunicado a la Comisión, dentro del plazo señalado, ( 2 ) DO n" L 63 de 13 . 3 . 1979; EE 06/02 , p. 62 .
 las disposiciones legales , reglamentarias y administrati H DO n" L 330 de 29 . 11 . 1990 .
 vas necesarias para atenerse plenamente a la Directiva
 92/49/CEE del Consejo ('), de 18 de junio de 1992 , sobre
 coordinación de las disposiciones legales, reglamentarias Petición de decisión prejudicial presentada mediante reso
 y administrativas relativas al seguro directo distinto del lución del Bundessozialgericht, de fecha 8 de febrero de
 seguro de vida y por la que se modifican las Directivas 1996, en el asunto entre 1 . Manuela Gómez Rodríguez,
 73/239/CEE ( 2 ) y 88/357/CEE ( 3 ) ( tercera Directiva de 2 . Gregorio Gömez Rodriguez y Landesversicherungs
 seguros distintos del seguro de vida ). anstalt Rheinprovinz
 ( Asunto C- 1 13 /96 )
 — Condene en costas a la República Helénica .
 96/C 158/ 16 )
 Motivos y principales alegaciones
 Al Tribunal de Justicia de las Comunidades Europeas le ha
 El párrafo tercero del artículo 189 del Tratado constitutivo sido sometida una petición de decisión prejudicial mediante
 de la Comunidad Económica Europea establece que la resolución del Bundessozialgericht ( Sala Decimotercera ),
 Directiva obligará al Estado miembro destinatario . Hasta la dictada el 8 de febrero de 1996 , en el asunto entre 1 .
 fecha , la República Helénica no ha adoptado las medidas Manuela Gómez Rodríguez, 2 . Gregorio Gómez Rodríguez
 adecuadas para adaptar plenamente su ordenamiento jurí y Landesversicherungsanstalt Rheinprovinz, y recibida en la
 dico interno a la citada Directiva ni , como es lógico, Secretaría del Tribunal de Justicia el 5 de abril de 1996 .
 comunicado dichas medidas a la Comisión .
 El Bundessozialgericht solicita al Tribunal de Justicia que se
 C ) D O n" L 228 de 11 . 8 . 1992 , p . 1 . pronuncie sobre las siguientes cuestiones :
 ( 2 ) DO n" L 228 de 16 . 8 . 1973 ; EE 06/01 , p . 143 . 1 ) ¿ Debe interpretarse la letra b ) del apartado 2 del
 C ) DO n" L 172 de 7. 7. 1988 . artículo 78 del Reglamento ( CEE ) n° 1408/7 1 ( 1 ) en el
 sentido de que la determinación de la legislación


text:
4.8.2014
 IT
 Gazzetta ufficiale dell’Unione europea
 C 253/70
 Sentenza del Tribunale della funzione pubblica (Terza Sezione) del 25 giugno 2014 — Rihn)/Europol
 (Causa F-67/13) (1)
 ((Funzione pubblica - Personale di Europol - Convenzione Europol - Statuto del personale di Europol - Decisione 2009/371/JAI - Applicazione del RAA agli agenti di Europol - Mancato rinnovo di un contratto di agente temporaneo a durata determinata - Rifiuto di concedere un contratto di agente temporaneo a durata indeterminata))
 2014/C 253/98
 Lingua processuale: il francese
 Parti
 Ricorrente: Philippe Rihn (L'Aja, Paesi Bassi) (rappresentante: avv. J.-J. Ghosez)
 Convenuto: Ufficio europeo di polizia (rappresentanti: inizialmente D. Neumann e D. El Khoury, agenti, quindi J. Arnould, D. Neumann e D. El Khoury, agenti)
 Oggetto
 Domanda di annullamento della decisione di non rinnovare il contratto a durata determinata del ricorrente
 Dispositivo
 1)
 Il ricorso è respinto.
 2)
 Il sig. Rihn sopporta le proprie spese ed è condannato a sopportare le spese sostenute dall’Ufficio europeo di polizia.
 (1) GU C 274 del 21.9.2013, pag- 31.


type: legislation

text:
 21. 7.90 Diario Oficial de las Comunidades Europeas N ° C 181/3
 II
 (Actos jurídicos preparatorios)
 COMISIÓN
 Propuesta de Reglamento (CEE) del Consejo relativo a la celebración del Protocolo por el que
 se fijan para el período comprendido entre el 3 de mayo de 1990 y el 2 de mayo de 1992 las
 posibilidades de pesca y la compensación financiera establecidas en el Acuerdo entre la Comuni-
 dad Económica Europea y el Gobierno de la República Popular de Angola sobre la pesca frente
 a las costas de Angola
 COM(90) 307 final
 (Presentada por la Comisión el 11 de julio de 1990)
 (90/C 181/03)
 EL CONSEJO DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Artículo 1
 Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Econó- Queda aprobado, en nombre de la Comunidad, el Proto-
 mica Europea y, en particular, su artículo 43, colo por el que se fijan para el período comprendido en-
 tre el 3 de mayo de 1990 y el 2 de mayo de 1992 los
 Vista la propuesta de la Comisión, derechos de pesca y la contrapartida financiera estableci-
 dos en el Acuerdo entre la Comunidad Económica Euro-
 Visto el dictamen del Parlamento Europeo,
 pea y el Gobierno de la República Popular de Angola
 Considerando que, de conformidad con el Acuerdo entre sobre la pesca frente a las costas de Angola.
 la Comunidad Económica Europea y el Gobierno de la
 República Popular de Angola sobre la pesca frente a las El texto del Protocolo se adjunta al presente Regla-
 costas de Angola, firmado en Luanda el 1 de febrero de mento.
 1989 ('), ambas partes han llevado a cabo negociaciones
 para determinar las modificaciones o complementos que Artículo 2
 deben introducirse en este Acuerdo al concluir el período
 de vigencia del segundo Protocolo; Se autoriza al Presidente del Consejo para que designe a
 las personas facultadas para firmar el Protocolo con
 Considerando que, a raíz de estas negociaciones, el 4 de efectos vinculantes para la Comunidad.
 abril de 1990 se rubricó un nuevo Protocolo por el que
 se fijan para el período comprendido entre el 3 de mayo Artículo 3
 de 1990 y el 2 de mayo de 1992 los derechos de pesca y
 la contrapartida financiera establecidos en el citado El presente Reglamento entrará en vigor el tercer día si-
 Acuerdo; guiente al de su publicación en el Diario Oficial de las
 Comunidades Europeas.
 Considerando que la aprobación del citado Protocolo re-
 dunda en beneficio de la Comunidad, El presente Reglamento será obligatorio en todos sus
 elementos y directamente aplicable en cada Estado
 HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: miembro.
 (') DO n° L 341 de 3. 12. 1987, p. 1.


text:
 1.6.2012
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 142/30
 REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 462/2012 AL COMISIEI
 din 31 mai 2012
 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume
 COMISIA EUROPEANĂ,
 având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
 având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),
 având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în sectorul fructelor și legumelor și în sectorul fructelor și legumelor procesate (2), în special articolul 136 alineatul (1),
 întrucât:
 (1)
 Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.
 (2)
 Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,
 ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
 Articolul 1
 Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.
 Articolul 2
 Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
 Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
 Adoptat la Bruxelles, 31 mai 2012.
 Pentru Comisie, pentru președinte
 José Manuel SILVA RODRÍGUEZ
 Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală
 (1) JO L 299, 16.11.2007, p. 1.
 (2) JO L 157, 15.6.2011, p. 1.
 ANEXĂ
 Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume
 (EUR/100 kg)
 Codul NC
 Codul țării terțe (1)
 Valoarea forfetară de import
 0702 00 00
 AL
 87,5
 MA
 66,7
 TR
 75,8
 ZZ
 76,7
 0707 00 05
 MK
 53,3
 TR
 126,8
 ZZ
 90,1
 0709 93 10
 TR
 100,9
 ZZ
 100,9
 0805 50 10
 TR
 59,0
 ZA
 80,4
 ZZ
 69,7
 0808 10 80
 AR
 114,9
 BR
 84,6
 CA
 161,4
 CL
 98,5
 CN
 87,3
 NZ
 145,0
 US
 182,9
 UY
 67,3
 ZA
 101,6
 ZZ
 115,9
 0809 29 00
 US
 577,9
 ZZ
 577,9
 (1) Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.


text:
 8.12.2012
 SL
 Uradni list Evropske unije
 C 379/26
 Tožba, vložena 8. oktobra 2012 – Koscher + Würtz proti UUNT – Kirchner & Wilhelm (KW SURGICAL INSTRUMENTS)
 (Zadeva T-445/12)
 2012/C 379/45
 Jezik, v katerem je bila tožba vložena: nemščina
 Stranke
 Tožeča stranka: Koscher + Würtz GmbH (Spaichingen, Nemčija) (zastopniki: P. Mes, C. Graf von der Groeben, G. Rother, J. Bühling, A. Verhauwen, J. Künzel, D. Jestaedt, M. Bergermann, J. Vogtmeier in A. Kramer, odvetniki)
 Tožena stranka: Urad za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli)
 Druga stranka v postopku pred odborom za pritožbe: Kirchner & Wilhelm GmbH + Co (Asperg, Nemčija)
 Predlogi
 Tožeča stranka Splošnemu sodišču predlaga, naj:
 —
 razveljavi odločbo četrtega odbora za pritožbe Urada za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) z dne 6. avgusta 2012 v zadevi R 1675/2011-4;
 —
 toženi stranki naloži plačilo stroškov, nastalih v pritožbenem postopku.
 Tožbeni razlogi in bistvene trditve
 Prijavitelj znamke Skupnosti: tožeča stranka
 Zadevna znamka Skupnosti: mednarodna registracija z učinkom v Evropski uniji figurativne znamke z besednim elementom „KW SURGICAL INSTRUMENTS“ za proizvode iz razreda 10 – mednarodna registracija z učinkom v evropski uniji št. W 968 722
 Imetnik znamke ali znaka, navajanega v postopku z ugovorom: Kirchner & Wilhelm GmbH + Co
 Znamka ali znak, navajan v postopku z ugovorom: nacionalna besedna znamka „Ka We“ za proizvode iz razreda 10
 Odločba oddelka za ugovore: zavrnitev ugovora
 Odločba odbora za pritožbe: ugoditev pritožbi in zavrnitev varstva registrirane znamke
 Tožbeni razlogi: kršitev člena 8(1)(b) Uredbe št. 207/2009


type: wikipedia

text:
Ido (-ides – grecki przyrostek patronimiczny = odojcowski) – sztuczny język opracowany w 1908 na bazie esperanto, stąd jego druga nazwa: esperanto reformita = 'esperanto reformowane'. Jego autorami byli Louis Couturat i Leopold Leau. Celem reformy było usunięcie niektórych krytykowanych cech esperanta, jak końcówka biernika czy tabela korelatywów, a także poprawienie brzmienia języka. Ido jest zasadniczo językiem schematycznym z pewnymi cechami języka naturalistycznego.
 Wielkim propagatorem esperanto reformita był laureat Nagrody Nobla w dziedzinie chemii Wilhelm Ostwald, który część otrzymanych pieniędzy przekazał na promocję języka ido.
 Liczba użytkowników ido jest niewielka (wynosi szacunkowo od 200 do 5000); mieszkają oni także w Polsce, gdzie miały miejsce dwie międzynarodowe konwencje poświęcone temu językowi (w 1998 w Białobrzegach oraz w 2002 w Krakowie).
 Przykładowy tekst (modlitwa "Ojcze Nasz"):
 Patro nia, qua esas en la cielo,
 tua nomo santigesez;
 tua regno advenez;
 tua volo facesez quale en la cielo
 tale anke sur la tero.
 Donez a ni cadie l'omnidiala pano,
 e pardonez a ni nia ofensi,
 quale anke ni pardonas a nia ofensanti,
 e ne duktez ni aden la tento,
 ma liberigez ni del malajo.
 Gramatyka
 Alfabet
 Litery: a b c d e f g h i j k l m n o p q r s t u v w x y z
 Samogłoski: a e i o u
 Spółgłoski: b c d f g h j k l m n p q r s t v w x y
 Dwuznaki: ch sh qu
 Dyftongi: au eu
 Szyk zdania
 Standardowym szykiem zdania jest SVO (Podmiot, czasownik, dopełnienie): Me amas ilu (Ja kocham go).
 Można zastosować niestandardowy szyk zdania przy użyciu sufiksu -n, który zmienia przypadek z mianownika na biernik: Ilun me amas (Go ja kocham).
 Pytania zamknięte zaczynają się od słowa ka (czy): Ka me amas ilu? (Czy ja go kocham?)
 Rzeczowniki
 Rzeczowniki tworzy się, dodając do tematu sufiks -o.
 Generalnie rzeczowniki mają rodzaj nijaki. Można jednak pokazać płeć poprzez dodanie sufiksów: -ul- (męską) i -in- (żeńską). kuzo (kuzyn albo kuzynka), kuzulo (kuzyn), kuzino (kuzynka).
 Przedimek
 Nie istnieje przedimek nieokreślony, ale istnieje przedimek określony la i przedimek dla liczby mnogiej le, który jest używany jeżeli nie można użyć sufiksu -i.
 tablo, stulo, domo (stół, krzesło, dom)
 tabli, stuli, domi (stoły, krzesła, domy)
 la tablo, la stulo, la domo (stół, krzesło, dom z przedimkiem określonym)
 la tabli, la stuli, la domi (stoły, krzesła, domy z przedimkiem określonym)
 le 8 (ósemki)
 le Meyer (Meyer'owie)
 Przymiotniki
 Przymiotniki tworzy się, dodając do tematu sufiks -a.
 Liczebniki
 Podstawowe morfemy liczebnikowe to:
 Czasowniki
 W ido występują trzy czasy proste jak również bezokolicznik, tryb rozkazujący i tryb przypuszczający.
 Imiesłowy tworzy się przy użyciu następujących morfemów sufiksowych:
 Przysłówek
 Przysłówek można stworzyć poprzez dodanie sufiksa -e. bone (dobrze), rapide (szybko), facile (łatwo).
 Zobacz też
 język sztuczny
 adjuvilo
 Przypisy
 Linki zewnętrzne
 Wprowadzenie do języka ido
 Polskie odgałęzienie języka ido
 Wikipedia w Ido
 Wiktionary w Ido
 Leonard Weber, Nauka Światowego Języka Pomocniczego Reform-ESPERANTO w systemie IDO


text:
50 (slovom päťdesiat) je číslo, ktoré nasleduje za číslom 49 a predchádza číslu 51.
 Matematika
 Päťdesiat je najmenšie číslo, ktoré môže byť napísané ako súčet dvoch štvorcov dvomi odlišnými spôsobmi: 50 = 12 + 72 = 52 + 52. Je takisto súčtom troch štvorcov, 50 = 32 + 42 + 52. Je to aj Harshadove číslo.
 Ostatné oblasti
 Päťdesiat je aj:
 protónové číslo cínu
 piate magické číslo
 tradičný počet rokov pre jubileum
 súčasný počet štátov v USA (od roku 1959
 kaliber munície (0.50 palcov: pozri .50 BMG)
 v milimetroch, ohnisková vzdialenosť normálnych šošoviek v 35mm fotografii
 percento ekvivalentné jednej polovici, takže fráza „fifty-fifty“ (päťdesiat na päťdesiat) zvyčajne vyjadruje niečo rozdelené rovnomerne na polovicu alebo pravdepodobnosť jednej polovice
 v manželstve 50 rokov predstavuje zlaté výročie svadby
 jeden z rokov: 50 (po Kr.), 50 pred Kr. alebo (napríklad) 1950.
 Celé čísla
 Prirodzené čísla


text:
Claremont kan syfta på:
 Claremont House – en byggnad i Surrey, England
 Geografi
 Australien
 Town of Claremont, Western Australia,
 Claremont, Western Australia,
 Claremont (del av en befolkad plats), Tasmanien, Glenorchy,
 Sydafrika
 Claremont (ort i Sydafrika), Västra Kapprovinsen, City of Cape Town,
 USA
 Claremont, Illinois, ort, Richland County,
 Claremont, North Carolina, ort, Catawba County,
 Claremont, Virginia, Surry County,
 Claremont, Virginia, Arlington County,
 Claremont, Minnesota, ort, Dodge County,
 Claremont, New Hampshire, ort, Sullivan County,
 Claremont, South Dakota, ort, Brown County,
 Claremont, Kalifornien, ort, Los Angeles County,
 Claremont (berg i USA, Kalifornien, Plumas County),
 Claremont (berg i USA, Kalifornien, Riverside County),
 Robotskapade Australienförgreningar
 Robotskapade Sydafrikaförgreningar
 Robotskapade USAförgreningar