type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 |
 52011PC0416
 Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o společné organizaci trhu s produkty rybolovu a akvakultury /* KOM/2011/0416 v konečném znění - 2011/0194 (COD) */
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU
 Společná
 organizace trhu s produkty rybolovu a akvakultury je zavedena od
 roku 1970. Je jedním z pilířů společné rybářské
 politiky. Jejím platným právním základem je nařízení
 č. 104/2000, jež bylo přijato v roce 1999. Reforma
 společné rybářské politiky představuje vynikající
 příležitost k přezkumu a případné revizi cílů a
 nástrojů společné organizace trhu s produkty rybolovu a
 akvakultury.
 Zjištěné
 problémy a cíle reformy
 Od roku 2008
 provádí Komise rozsáhlá hodnocení a konzultace s cílem posoudit fungování
 stávajícího právního rámce, ohodnotit a analyzovat vývoj trhu a tendence v EU v
 posledním desetiletí a vyslechnout si názory dotčených stran.
 Analýzy vedly k
 určení pěti hlavních problematických oblastí, jež lze shrnout
 následovně.
 Společná
 organizace trhu EU nepřispěla dostatečně k udržitelné
 produkci: ačkoliv mnoho oblastí rybolovu v EU není využíváno udržitelným
 způsobem, až donedávna existovaly velmi omezené tržní prémie za udržitelné
 postupy nebo za potenciálně či skutečně neudržitelné
 postupy nebyly ukládány žádné tržní sankce. Stávající politika neposkytuje
 dostatečně náležité politické signály.
 Postavení produkce
 EU na trhu se zhoršilo: producenti v EU se potýkají s omezenými či menšími
 možnostmi produkce (rybolov a akvakultura). Strana produkce je mimoto
 roztříštěná kvůli mnoha druhům ryb a místům vykládky a
 prodeje, zatímco strana poptávky je silně koncentrovaná. Kromě toho
 není produkce EU na stále globalizovanějším trhu dostatečně
 konkurenceschopná.
 Nebyli jsme
 schopni předvídat ani zvládat výkyvy na trhu: rybolov se více než
 kterékoli jiné odvětví výroby potravin vyznačuje nejistotou, pokud
 jde o podmínky produkce a přístup ke zdrojům. Objem a jakost nabídky
 v EU, jež požaduje strana poptávky, však lze jen velmi těžko
 předvídat. Producenti v EU naopak při plánování produkce do velké
 míry tržní poptávku nepředjímají. To vede k velké nestálosti cen při
 prvním prodeji.
 Tržní potenciál EU
 je do značné míry nevyužitý: rostoucí spotřeba v celé EU nabízí
 producentům v EU zjevné hospodářské příležitosti. Náklady
 na poskytování informací a transakční náklady jsou však v celém
 marketingovém řetězci vysoké. Z hlediska spotřebitele
 neumožňují omezené informace, které jsou poskytovány, přijmout
 informacemi podložená a odpovědná rozhodnutí.
 Provádění
 společné organizace trhu brání obtížný, příliš složitý rámec.
 V tomto kontextu
 se návrh na reformu společné organizace trhu zaměřuje na tyto
 cíle:
 Zlepšení tržních
 pobídek na podporu udržitelných produkčních postupů: producenti v EU
 (rybolov a akvakultura) v organizacích producentů zaujímají přední
 postavení, pokud jde o produkci, každodenní řízení zdrojů a
 otázky týkající se trhu. Jejich úlohu, odpovědnost
 a pověření je nutno revidovat v souladu s cíli reformy
 společné rybářské politiky za účelem zaměření
 produkčních činností na udržitelnost. Je třeba se
 zaměřit rovněž na navazující hospodářské subjekty
 v daném odvětví, aby se více zajímaly o udržitelnost svých
 zdrojů dodávek a nesly za ni větší odpovědnost.
 Zlepšení postavení
 produkce EU na trhu: odstranění nedostatků trhu, vysokých
 nákladů na poskytování informací a transakčních nákladů, jakož i
 vyřešení organizačních záležitostí povede k zaměření se na
 produkční činnosti (seskupování nabídky a lepší uvádění
 produktů na trh při prvním prodeji), zvýšení konkurenceschopnosti
 produkce EU (jakost, inovace a přidaná hodnota), posílení vyjednávací
 síly producentů a zajištění rovných podmínek pro všechny produkty
 uváděné na trh v Unii.
 Ve strategiích
 producentů by měla být více zohledněna lepší vazba mezi produkcí
 EU a strukturálními změnami na trhu EU a krátkodobé výkyvy. To
 podpoří rozvoj znalostí trhu a analýzu strany poptávky a
 konkurenčních nabídek. Větší transparentnost trhů v celém marketingovém
 řetězci by měla usnadnit přizpůsobení nabídky poptávce
 a zlepšit politické rozhodování. Nestálost cen při prvním prodeji lze
 omezit zlepšením podmínek pro uvádění produktů organizací
 producentů na trh a zajištěním plánování a přizpůsobení
 produkce v souladu s poptávkou, pokud jde o jakost, množství a obchodní
 úpravu.
 Zvýšení tržního
 potenciálu produktů EU: fungování vnitřního trhu s produkty rybolovu
 a akvakultury není optimální zejména kvůli nedostatku informací.
 Komparativní výhody produkce EU (čerstvost, místní původ, rozmanitost
 atd.) by mohly být lépe využity pomocí většího rozlišování produktů a
 reklamního prodeje. Spotřebitelé EU mají mimoto právo obdržet
 přesnější a spolehlivější informace, aby se zvýšila
 důvěra v produkty rybolovu a akvakultury.
 Podpora lepšího
 řízení, snížení administrativní zátěže a zjednodušení právního rámce:
 platné předpisy a nástroje je nutno přezkoumat, zjednodušit a
 objasnit. Společná organizace trhu by měla být podporována
 prostřednictvím nového finančního fondu, jenž má být vytvořen v
 rámci reformované společné rybářské politiky.
 Vzájemný vztah
 s reformou společné rybářské politiky
 Hlavním cílem
 reformy společné rybářské politiky je prosazování udržitelného
 řízení rybolovných zdrojů prostřednictvím ekonomicky
 životaschopného odvětví, jež je v rostoucí míře zmocněno k
 vlastnímu řízení. Posouzení dopadů společné rybářské
 politiky dospělo k závěru, že vzhledem k novým cílům a
 nástrojům společné rybářské politiky je nezbytná dalekosáhlá
 reforma společné organizace trhu: k splnění hlavních cílů
 společné rybářské politiky by měly přímo či
 nepřímo přispět tržně orientované nástroje.
 V zájmu
 odstranění nadměrného rybolovu a neudržitelných postupů a
 upuštění od strategií produkce, které jsou založeny výhradně na
 objemu, nová společná organizace trhu podpoří:
 zlepšení postavení
 organizací producentů a jejich spoluřízení přístupových práv,
 jakož i činností v oblasti produkce a uvádění produktů na trh;
 tržní
 opatření, která zvýší vyjednávací sílu producentů (v odvětví
 rybolovu a akvakultury), zlepší předvídání krizí na trhu, předcházení
 takovýmto krizím a jejich zvládání a podpoří transparentnost a
 účinnost trhu;
 tržní pobídky a
 prémie na podporu udržitelných postupů; partnerství pro udržitelnou
 produkci, pořizování dodávek a spotřebu; osvědčování
 (ekoznačky), propagaci, informování spotřebitelů;
 dodatečná
 tržní opatření týkající se výmětů.
 Platné
 předpisy EU vztahující se na oblast návrhu
 Platným právním
 rámcem je nařízení Rady (ES) č. 104/2000 o společné
 organizaci trhu s produkty rybolovu a akvakultury. Návrh má toto
 nařízení nahradit.
 2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ
 ZÚČASTNĚNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADŮ
 Od roku 2008
 probíhaly na různých úrovních konzultace se zúčastněnými
 stranami:
 Internetová
 veřejná konzultace týkající se tržních a obchodních záležitostí se
 uskutečnila od 9. dubna 2009 do 31. prosince 2009 v
 rámci zelené knihy o reformě společné rybářské politiky
 (KOM(2009) 163 v konečném znění). Téměř všechny z celkem
 400 příspěvků k zelené knize se zabývaly otázkami
 souvisejícími s reformou společné organizace trhu. To je shrnuto ve
 zvláštní kapitole (3.4) v pracovním dokumentu útvarů Komise s názvem
 „Shrnutí konzultace o reformě společné rybářské politiky“
 SEK(2010) 428 v konečném znění z dubna 2010.
 V rámci poradních
 orgánů zřízených na základě společné rybářské politiky
 a tematických seminářů proběhla rozsáhlá konzultace s
 odvětvím (producenti, dovozci, zpracovatelé, maloobchodníci)
 a s nevládními subjekty (nevládní organizace působící v oblasti
 rozvoje a ochrany životního prostředí, spotřebitelské
 organizace). Uskutečnil se rozsáhlý dialog s členskými státy,
 včetně dvoustranných schůzek se zástupci daného odvětví z
 jednotlivých členských států, celostátními a regionálními správními
 orgány a řídícím výborem. Na těchto konzultacích a událostech se úzce
 podílel Evropský parlament, zejména Výbor pro rybolov.
 Posouzení
 dopadů
 V rámci Komise
 byla zřízena meziútvarová řídící skupina, která v průběhu
 posuzování dopadů poskytovala vstupní údaje. Po analýze stávajícího
 politického rámce a vývoje trhu EU s produkty rybolovu a akvakultury byly
 stanoveny předběžné cíle reformované společné organizace trhu.
 Na základě těchto cílů byly v souvislosti s reformou uváženy
 různé možnosti politiky:
 Zachování
 stávající společné organizace trhu s produkty rybolovu a akvakultury. To
 znamená zaměření se především na tržní intervence na podporu
 cenové stability.
 Revize stávající
 společné organizace trhu s produkty rybolovu a akvakultury omezením
 mechanismů intervence na jednotnou podporu skladování pro produkty
 rybolovu určené k lidské spotřebě a zajištěním toho,
 aby byly ostatní nástroje jednodušší, vhodnější a pružnější (obchodní
 normy a informace pro spotřebitele).
 Zlepšení
 společné organizace trhu s produkty rybolovu a akvakultury
 pověřením organizací producentů a meziodvětvových
 organizací novými cíli a poskytováním finanční podpory těmto
 organizacím na vypracování a provádění plánů udržitelné produkce a
 uvádění produktů na trh. Je rozšířen obsah a rozsah povinných
 informací poskytovaných spotřebitelům. Zvažuje se možnost kontroly
 údajů v rámci dobrovolného označování a jejich správnosti.
 Deregulace
 stávající společné organizace trhu s produkty rybolovu a akvakultury. Tato
 možnost ruší veškerou finanční podporu (intervenci a podporu
 společných činností) a veškeré zvláštní právní nástroje pro produkty
 rybolovu a akvakultury.
 Možnost zachování
 stávající situace byla vyhodnocena jako částečně neúčinná
 a příliš složitá, pokud jde o splnění stávajících cílů. Po
 12 letech od přijetí stávající společné organizace trhu se zdá, že není
 vzhledem k problémům trhu EU vhodná. Vedla by k ještě větší
 neúčinnosti a případně by byla v rozporu s cíli reformované
 společné rybářské politiky.
 Náprava hlavních
 nedostatků stávající společné organizace trhu navržením úprav
 a zjednodušení by zlepšila její fungování. Význam pro hlavní cíle reformy
 společné rybářské politiky by však zůstal omezený.
 Úplné zrušení
 společné organizace trhu EU by i s přihlédnutím k tomu, že vývoj je
 nyní více poháněn trhem a zvýšily se pobídky k udržitelnosti, zcela
 nevyřešilo hlavní zjištěné problémy, kterými jsou složitá a
 roztříštěná nabídka v EU a riziko zavádějících nebo matoucích
 informací pro spotřebitele.
 Komise proto
 podporuje zlepšení společné organizace trhu v odvětví rybolovu a
 akvakultury při současném přechodu na udržitelné produkční
 postupy. Pokud jde o organizaci a uvádění produktů na trh, lze k
 zvýšení předvídatelnosti nabídky a snížení transakčních nákladů
 učinit mnohé. Tato možnost zdůrazňuje úlohu všech hlavních
 zúčastněných stran při podpoře udržitelných postupů.
 Společná organizace trhu by měla pomoci zvýšit přidanou hodnotu
 produktů rybolovu a akvakultury v situaci, kdy se finanční
 podpora přesouvá od loďstva (zejména vrakování a dočasné
 zastavení rybolovných činností) ve prospěch inteligentních,
 ekologických, inovativních a tržně orientovaných řešení pro
 odvětví rybolovu a akvakultury.
 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
 Právní základ
 Ustanovení čl. 43 odst. 2
 Smlouvy o fungování Evropské unie.
 Zásada subsidiarity
 Návrh spadá do sdílené pravomoci, a proto se
 zásada subsidiarity uplatní.
 Zásada proporcionality
 Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu:
 Společná rybářská politika je společnou politikou, a měla by být proto prováděna na základě nařízení přijatého Evropským parlamentem a Radou. K dosažení základního cíle spočívajícího v zajištění odvětví rybolovu a akvakultury, které poskytuje dlouhodobě udržitelné hospodářské, environmentální a sociální podmínky a přispívá k dostupnosti dodávek potravin, je nezbytné a vhodné stanovit pravidla pro ochranu a využívání mořských biologických zdrojů. Toto nařízení nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné k dosažení tohoto cíle.
 2011/0194 (COD)
 Návrh
 NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
 RADY
 o společné organizaci trhu s produkty
 rybolovu a akvakultury
 EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
 UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
 unie, a zejména na článek 42 a čl. 43 odst. 2 této
 smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 po postoupení návrhu legislativního aktu
 vnitrostátním parlamentům,
 s ohledem na stanovisko Evropského
 hospodářského a sociálního výboru[1],
 s ohledem na stanovisko Výboru regionů[2],
 v souladu s řádným legislativním
 postupem,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Oblast působnosti společné rybářské
 politiky se vztahuje na opatření na trzích s produkty rybolovu a
 akvakultury v Unii. Společná organizace trhu s produkty rybolovu a
 akvakultury (dále jen „společná organizace trhu“) je nedílnou
 součástí společné rybářské politiky a měla by
 přispívat k naplnění jejích cílů. Jelikož společná
 rybářská politika prochází revizí, měla by být odpovídajícím
 způsobem upravena i společná organizace trhu.
 (2)
 Nařízení Rady (ES) č. 104/2000 ze
 dne 17. prosince 1999 o společné organizaci trhu s produkty
 rybolovu a akvakultury[3] je
 nutno revidovat, aby se zohlednily nedostatky, které byly zjištěny
 při uplatňování ustanovení, jež platí v současnosti,
 nejnovější vývoj na trhu Unie a světových trzích a vývoj
 činností v oblasti rybolovu a akvakultury.
 (3)
 Ustanovení společné organizace trhu by
 měla být prováděna v souladu s mezinárodními závazky Unie, zejména
 pokud jde o předpisy Světové obchodní organizace.
 (4)
 Společná organizace trhu by měla
 přispět k dosažení cílů společné rybářské politiky.
 (5)
 Jelikož těchto cílů nemůže být
 vzhledem k společné povaze trhu s produkty rybolovu a akvakultury
 uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich lze
 z důvodu potřeby další společné činnosti lépe dosáhnout na
 úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou
 subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V
 souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku
 nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro
 dosažení těchto cílů.
 (6)
 Je důležité, aby řízení společné
 organizace trhu probíhalo v souladu se zásadami řádné správy společné
 rybářské politiky.
 (7)
 Organizace producentů jsou klíčovými
 subjekty, pokud jde o náležité uplatňování společné rybářské
 politiky a společné organizace trhu. Proto je nezbytné posílit jejich
 cíle, aby bylo zajištěno, že jejich členové vykonávají činnosti
 v oblasti rybolovu a akvakultury udržitelným způsobem, zlepšují
 uvádění produktů na trh a shromažďují ekonomické informace
 o akvakultuře. Při naplňování těchto cílů by měly
 organizace producentů zohlednit různé podmínky odvětví rybolovu
 a akvakultury, které v Unii existují, a zejména zvláštnosti
 rybolovu v malém měřítku.
 (8)
 Meziodvětvové organizace zahrnující různé
 kategorie hospodářských subjektů mohou pomoci zlepšit koordinaci
 marketingových činností v rámci hodnotového řetězce
 a vypracovat opatření v zájmu celého odvětví.
 (9)
 Je vhodné stanovit společné podmínky pro
 uznávání organizací producentů a meziodvětvových organizací
 členskými státy, pro rozšíření pravidel přijatých organizacemi
 producentů a meziodvětvovými organizacemi a pro sdílení nákladů vyplývajících
 z tohoto rozšíření. Postup rozšíření pravidel by měl
 podléhat povolení Komisí.
 (10)
 Aby mohly organizace producentů
 nasměrovat své členy k udržitelným činnostem v oblasti
 rybolovu a akvakultury, měly by vypracovat a předložit
 příslušným orgánům členských států plán produkce a uvádění
 produktů na trh s potřebnými opatřeními k splnění
 jejich cílů.
 (11)
 Vzhledem k nepředvídatelnosti rybolovných
 činností je vhodné vytvořit mechanismus pro skladování produktů
 rybolovu určených k lidské spotřebě, a to na podporu větší
 stability trhu a vyšších výnosů z produktů, zejména vytvořením
 přidané hodnoty. Tento mechanismus by měl přispět ke
 stabilizaci a sbližování místních trhů v Unii v zájmu dosažení
 jednotného trhu.
 (12)
 Organizace producentů mohou vytvořit
 společný fond pro financování plánů produkce a uvádění
 produktů na trh a mechanismu skladování.
 (13)
 K zohlednění různých cen v Unii by
 měla být každá organizace producentů oprávněna navrhnout cenu za
 účelem spuštění mechanismu skladování. Tato spouštěcí cena by
 neměla vést k stanovování minimálních cen, jež by mohly bránit hospodářské
 soutěži.
 (14)
 Protože populace ryb jsou sdílené zdroje, mohou
 jejich udržitelného a účinného využívání v určitých případech
 lépe dosáhnout organizace složené z členů z různých
 členských států. Je proto nutné také
 stanovit možnost zřízení nadnárodních organizací producentů a
 sdružení organizací producentů, na něž se rovněž vztahují
 pravidla hospodářské soutěže stanovená v tomto nařízení.
 (15)
 Používání společných obchodních norem by
 mělo umožnit zásobování trhu udržitelnými produkty, plné využití potenciálu
 vnitřního trhu s produkty rybolovu a akvakultury a snazší obchodování
 založené na spravedlivé hospodářské soutěži, a tak pomoci zvýšit
 ziskovost produkce.
 (16)
 Vzhledem k zvyšující se pestrosti nabídky
 produktů rybolovu a akvakultury je nutné poskytovat spotřebitelům
 minimální povinné informace o základních vlastnostech produktů. Na podporu
 rozlišování produktů je rovněž nezbytné zohlednit doplňkové
 informace, které mohou být uváděny dobrovolně.
 (17)
 Na produkci nebo uvádění produktů
 rybolovu a akvakultury na trh by se měla vztahovat pravidla
 hospodářské soutěže týkající se dohod, rozhodnutí a jednání ve
 vzájemné shodě podle článku 101 Smlouvy, pokud jejich
 uplatňování nebrání fungování společné organizace trhu nebo neohrožuje
 dosažení cílů stanovených v článku 39 Smlouvy.
 (18)
 Je vhodné stanovit pravidla hospodářské
 soutěže, která se vztahují na produkci a uvádění produktů
 rybolovu a akvakultury na trh, s přihlédnutím ke specifickým aspektům
 odvětví rybolovu a akvakultury, k nimž patří roztříštěnost
 odvětví, skutečnost, že ryby jsou sdíleným zdrojem, a velká míra
 dovozů. V zájmu zjednodušení by se měla příslušná ustanovení
 nařízení Rady (ES) č. 1184/2006 ze dne
 24. července 2006 o použití některých pravidel hospodářské
 soutěže na produkci některých zemědělských produktů a obchod
 s nimi[4]
 začlenit do tohoto nařízení. Nařízení (ES)
 č. 1184/2006 by se proto již na produkty rybolovu a akvakultury
 nemělo vztahovat.
 (19)
 Je nutné zlepšit ekonomické informace o trzích s
 produkty rybolovu a akvakultury v Unii.
 (20)
 Aby bylo možno doplnit nebo pozměnit podmínky
 a požadavky na uznávání organizací producentů, doplnit nebo pozměnit
 obsah plánu produkce a uvádění produktů na trh, stanovit a
 změnit společné obchodní normy, doplnit nebo změnit povinné
 informace a stanovit minimální kritéria týkající se informací, které
 hospodářské subjekty poskytují spotřebitelům dobrovolně,
 měla by být pravomoc přijímat akty v souladu
 s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie s ohledem
 na články 24, 33, 41 a 46 přenesena na Komisi.
 (21)
 Je důležité, aby Komise v průběhu
 přípravné práce prováděla náležité konzultace, včetně
 konzultací na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání
 aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit
 souběžné, včasné a náležité předávání příslušných
 dokumentů Evropskému parlamentu a Radě.
 (22)
 V zájmu zajištění jednotných podmínek pro
 provádění článků 25, 31, 34 a 37 tohoto nařízení
 by měly být prováděcí pravomoci svěřeny Komisi. Tyto
 pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením
 Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011,
 kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské
 státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí.
 (23)
 Nařízení Rady (ES) č. 104/2000 by
 mělo být zrušeno, články 9, 10, 11, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23,
 24, 25, 26, 27, 34, 35, 36, 37, 38 a 39 by však měly zůstat
 použitelné do té doby, než vstoupí v platnost nařízení o Evropském
 rybářském a námořním fondu,
 PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
 Kapitola I
 Obecná ustanovení
 Článek 1
 Předmět
 1.
 Zřizuje se společná organizace trhu s
 produkty rybolovu a akvakultury, dále jen „společná organizace trhu“.
 2.
 Společná organizace trhu zahrnuje tyto
 nástroje:
 a) profesní organizace;
 b) obchodní normy;
 c) informace pro spotřebitele;
 d) pravidla hospodářské soutěže;
 e) informace o trhu.
 Článek 2
 Oblast působnosti
 Společná organizace trhu se vztahuje na
 produkty rybolovu a akvakultury uvedené v příloze I tohoto
 nařízení, které jsou uváděny na trh v Unii.
 Článek 3
 Cíle
 Společná organizace trhu
 přispěje k dosažení cílů stanovených v článcích 2 a 3
 nařízení o společné rybářské politice.
 Článek 4
 Zásady
 Společná organizace trhu se řídí
 zásadami řádné správy, které jsou stanoveny v článku 4
 nařízení o společné rybářské politice.
 Článek 5
 Definice
 Pro účely tohoto nařízení se použijí
 definice uvedené v článku 3 nařízení o společné
 rybářské politice. Použijí se rovněž tyto definice:
 a) „produkty rybolovu“ se rozumí vodní
 organismy získané rybolovnou činností nebo produkty z nich odvozené, jak
 je uvedeno v příloze I;
 b) „produkty akvakultury“ se rozumí vodní
 organismy v jakékoli fázi jejich životního cyklu získané činností v
 oblasti akvakultury nebo produkty z nich odvozené, jak je uvedeno v
 příloze I;
 c) „producentem“ se rozumí fyzická nebo
 právnická osoba, která používá výrobní prostředky, aby získala produkty
 rybolovu nebo akvakultury za účelem jejich uvádění na trh;
 d) „odvětvím rybolovu nebo akvakultury“
 se rozumí odvětví hospodářství, včetně veškerých
 činností v oblasti produkce, zpracování a uvádění produktů
 rybolovu nebo akvakultury na trh;
 e) „dodáním na trh“ se rozumí dodání
 produktu rybolovu nebo akvakultury k distribuci, spotřebě nebo
 použití na trhu Unie v rámci obchodní činnosti, ať už za úplatu nebo
 bezplatně;
 f) „uvedením na trh“ se rozumí první dodání
 produktu rybolovu nebo akvakultury na trh Unie.
 Kapitola II
 Profesní organizace
 Oddíl I
 Zřizování, cíle a opatření
 Článek 6
 Zřízení organizací producentů v odvětví rybolovu
 Je možno zřizovat organizace
 producentů v odvětví rybolovu jako skupiny založené
 z podnětu producentů produktů rybolovu v jednom či více
 členských státech a uznané v souladu s oddílem II.
 Článek 7
 Cíle organizací producentů v odvětví rybolovu
 Organizace producentů v odvětví
 rybolovu sledují tyto cíle:
 a) podporu životaschopných rybolovných
 činností svých členů v plném souladu s politikou zachování
 zdrojů stanovenou v nařízení o společné rybářské politice
 a s právními předpisy v oblasti ochrany životního
 prostředí;
 b) nakládání s nežádoucími úlovky
 komerčních populací;
 c) zlepšení podmínek pro uvádění
 produktů rybolovu pocházejících od členů těchto organizací
 na trh;
 d) stabilizaci trhů;
 e) zvýšení ziskovosti producentů.
 Článek 8
 Opatření přijímaná organizacemi producentů v odvětví
 rybolovu
 Organizace producentů v odvětví
 rybolovu mohou k dosažení cílů stanovených v článku 7
 využít tato opatření:
 a) plánování rybolovných činností svých
 členů;
 b) co nejlepší využití nežádoucích
 úlovků komerčních populací prostřednictvím:
 - odprodeje vyložených produktů,
 které nevyhovují minimálním velikostem při uvádění na trh podle
 čl. 39 odst. 2 písm. a), pro jiná užití než k lidské
 spotřebě,
 - uvádění vyložených produktů,
 které vyhovují minimálním velikostem při uvádění na trh podle čl. 39
 odst. 2 písm. a), na trh,
 - bezplatného rozdělení vyložených
 produktů pro dobročinné nebo charitativní účely;
 c) přizpůsobení produkce
 požadavkům trhu;
 d) usměrňování nabídky a
 uvádění produktů svých členů na trh;
 e) spravování dočasného skladu pro
 produkty rybolovu v souladu s články 35 a 36;
 f) kontrolování, zda jsou činnosti
 členů organizace v souladu s pravidly stanovenými dotyčnou
 organizací producentů, a přijímání příslušných opatření.
 Článek 9
 Zřízení organizací producentů v odvětví akvakultury
 Je možno zřizovat organizace
 producentů v odvětví akvakultury jako skupiny založené
 z podnětu producentů produktů akvakultury v jednom či
 více členských státech a uznané v souladu s oddílem II.
 Článek 10
 Cíle organizací producentů v odvětví akvakultury
 Organizace producentů v odvětví
 akvakultury sledují tyto cíle:
 a) podporu udržitelných činností svých
 členů v oblasti akvakultury poskytováním příležitostí k jejich
 rozvoji;
 b) přispívání k zásobování potravinami
 a k zaměstnanosti v pobřežních a venkovských oblastech;
 c) zajištění toho, aby byly
 činnosti členů v souladu s vnitrostátními strategickými plány
 uvedenými v článku 51 nařízení o společné rybářské
 politice;
 d) zlepšení podmínek pro uvádění
 produktů akvakultury pocházejících od členů těchto
 organizací na trh;
 e) zvýšení ziskovosti producentů.
 Článek 11
 Opatření přijímaná organizacemi producentů v odvětví
 akvakultury
 Organizace producentů v odvětví
 akvakultury mohou k dosažení cílů stanovených v článku 10 využít
 tato opatření:
 a) prosazování odpovědné a udržitelné
 akvakultury, zejména s ohledem na ochranu životního prostředí, zdraví a
 dobré životní podmínky zvířat;
 b) přizpůsobení produkce
 požadavkům trhu;
 c) usměrňování nabídky a
 uvádění produktů členů na trh;
 d) kontrolování, zda jsou činnosti
 členů organizace v souladu s pravidly stanovenými dotyčnou
 organizací producentů, a přijímání příslušných opatření;
 e) shromažďování informací o produktech
 uváděných na trh, včetně ekonomických informací o prvním prodeji
 a o odhadech produkce.
 Článek 12
 Zřízení sdružení organizací producentů
 1.
 Je možno zřizovat sdružení organizací
 producentů v odvětví rybolovu nebo akvakultury jako skupiny založené
 z podnětu organizací producentů uznaných v jednom či více
 členských státech.
 2.
 Není-li stanoveno jinak, platí pro sdružení
 organizací producentů ustanovení tohoto nařízení vztahující se na
 organizace producentů.
 Článek 13
 Cíle sdružení organizací producentů
 Sdružení organizací producentů v
 odvětví rybolovu nebo akvakultury sledují tyto cíle:
 a) účinnější plnění
 některého z cílů organizací producentů, které jsou členy
 sdružení, podle článků 7 a 10;
 b) koordinaci a rozvoj činností ve
 společném zájmu organizací producentů, které jsou členy
 sdružení.
 Článek 14
 Zřízení meziodvětvových organizací
 Je možno zřizovat meziodvětvové
 organizace jako skupiny založené z podnětu producentů produktů
 rybolovu a akvakultury v jednom či více členských státech a uznané v
 souladu s oddílem II.
 Článek 15
 Cíle meziodvětvových organizací
 Meziodvětvové organizace sledují tyto
 cíle:
 a) zlepšení podmínek pro dodávání
 produktů rybolovu a akvakultury pocházejících z Unie na trh;
 b) pomoc při lepší koordinaci
 uvádění a dodávání produktů rybolovu a akvakultury pocházejících
 z Unie na trh.
 Článek 16
 Opatření přijímaná meziodvětvovými organizacemi
 K dosažení cílů uvedených v
 článku 15 mohou meziodvětvové organizace využít tato
 opatření:
 a) vypracování vzorových smluv
 slučitelných s právem Unie;
 b) propagace produktů rybolovu a
 akvakultury pocházejících z Unie nediskriminačním způsobem s využitím
 potenciálu osvědčování, zejména označení původu,
 značek ověřené kvality, zeměpisných označení a významu
 pro udržitelnost;
 c) stanovení pravidel týkajících se produkce
 a uvádění produktů rybolovu a akvakultury na trh, která jsou
 přísnější než pravidla obsažená v právních předpisech Unie nebo
 členských států;
 d) zlepšení jakosti, znalosti a
 transparentnosti produkce a trhu;
 e) provádění výzkumů a studií trhu
 a rozvíjení metod, které optimalizují fungování trhu, včetně
 informačních a komunikačních technologií;
 f) poskytování informací a provádění
 výzkumu potřebného k zajištění udržitelných dodávek v množství,
 jakosti a ceně, které odpovídají požadavkům trhu a očekáváním
 spotřebitelů;
 g) kontrolování, zda jsou činnosti
 členů organizace v souladu s pravidly stanovenými dotyčnou
 meziodvětvovou organizací, a přijímání příslušných
 opatření.
 Oddíl II
 Uznávání
 Článek 17
 Uznání organizací producentů
 Členské státy mohou za organizace
 producentů v odvětví rybolovu nebo akvakultury uznat veškerá
 seskupení producentů v odvětví rybolovu nebo akvakultury, která
 požádají o toto uznání, za podmínky, že:
 a) na jejich území či jeho části
 vykonávají dostatečnou ekonomickou činnost, zejména s ohledem na
 počet členů a objem obchodovatelné produkce;
 b) mají právní subjektivitu podle
 vnitrostátního práva daného členského státu a mají své úřední
 sídlo a jsou usazena na jeho území;
 c) jsou schopna sledovat cíle stanovené v
 článcích 7 a 10;
 d) dodržují pravidla hospodářské
 soutěže stanovená v kapitole VI;
 e) nezaujímají dominantní postavení na daném
 trhu, není-li to nutné k uskutečňování cílů stanovených
 v článku 39 Smlouvy.
 Článek 18
 Uznání meziodvětvových organizací
 Členské státy mohou za meziodvětvové
 organizace uznat veškerá seskupení usazená na jejich území, která podají
 příslušnou žádost, s přihlédnutím k pravidlům Unie,
 zejména pokud jde o hospodářskou soutěž, za podmínky, že:
 a) v dané oblasti či oblastech mají významný
 podíl na nejméně dvou z těchto činností: produkci,
 uvádění na trh a zpracování produktů rybolovu a akvakultury nebo
 výrobků zpracovaných z produktů rybolovu a akvakultury;
 b) sama neprodukují, neuvádějí na trh
 nebo nezpracovávají produkty rybolovu a akvakultury nebo výrobky
 zpracované z produktů rybolovu a akvakultury;
 c) mají právní subjektivitu podle
 vnitrostátního práva daného členského státu a mají své úřední
 sídlo a jsou usazena na území tohoto členského státu;
 d) mohou plnit cíle stanovené v článku 15;
 e) přihlížejí k zájmům
 spotřebitelů;
 f) nebrání řádnému provádění
 společné organizace trhu.
 Článek 19
 Kontroly a odnětí uznání členskými státy
 Členské státy provádějí v
 pravidelných intervalech kontroly, aby se ujistily, zda organizace
 producentů a meziodvětvové organizace dodržují podmínky pro uznání
 uvedené v článcích 17 a 18, a případně organizacím
 producentů nebo meziodvětvovým organizacím uznání odejmou.
 Článek 20
 Nadnárodní organizace producentů, sdružení organizací producentů a
 meziodvětvové organizace
 Členské státy, jejichž státní
 příslušníci jsou členy organizace producentů nebo
 meziodvětvové organizace usazené na území jiného členského státu, a
 členské státy, v nichž se nachází úřední sídlo sdružení organizací
 producentů uznaných v různých členských státech, navážou
 společně s příslušnými členskými státy správní spolupráci,
 která je nezbytná k provádění kontrol činností dotyčných organizací
 nebo sdružení.
 Článek 21
 Přidělování rybolovných práv
 Organizace producentů, jejímiž členy
 jsou státní příslušníci různých členských států, nebo
 sdružení organizací producentů uznaných v různých členských
 státech, plní své úkoly, aniž jsou dotčeny předpisy upravující
 přidělování rybolovných práv mezi členské státy v souladu s
 článkem 16 nařízení o společné rybářské politice.
 Článek 22
 Informování Komise
 Členské státy sdělují Komisi
 elektronickými prostředky veškerá rozhodnutí o udělení nebo
 odnětí uznání.
 Článek 23
 Kontroly prováděné Komisí
 Aby bylo zajištěno dodržování podmínek
 pro uznání organizací producentů nebo meziodvětvových organizací,
 které jsou stanoveny v článcích 17 a 18, může Komise
 provádět kontroly a případně členské státy požádat, aby odňaly
 uznání organizací producentů nebo meziodvětvových organizací.
 Článek 24
 Akty v přenesené pravomoci
 Komise je v souladu s článkem 50
 zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci za účelem
 a) pozměnění nebo doplnění
 podmínek uznání uvedených v článcích 17 a 18. Tato pravidla se
 mohou týkat vnitřního fungování organizace producentů nebo
 meziodvětvových organizací, jejich stanov, finančních a
 rozpočtových předpisů, povinností jejich členů a
 prosazování uplatňování pravidel včetně sankcí;
 b) stanovení pravidel týkajících se
 četnosti, obsahu a praktických metod kontrol, které mají provádět
 členské státy v souladu s články 20 a 21.
 Článek 25
 Prováděcí akty
 1.
 Komise přijímá prováděcí akty týkající se
 a) lhůt a postupů
 uplatňovaných členskými státy při uznávání organizací
 producentů a meziodvětvových organizací podle článků
 17 a 18 nebo při odnětí tohoto uznání podle článku 19;
 b) formátu, lhůt a postupů
 uplatňovaných členskými státy při informování Komise
 o rozhodnutích o udělení nebo odnětí uznání podle
 článku 22.
 2.
 Prováděcí akty uvedené v odstavci 1 tohoto
 článku se přijímají přezkumným postupem podle
 článku 51.
 Oddíl III
 Rozšíření pravidel
 Článek 26
 Rozšíření pravidel organizací producentů
 1. Členský stát může
 stanovit pravidla dohodnutá v rámci určité organizace producentů jako
 závazná pro producenty, kteří nejsou členy této organizace a
 kteří uvádějí jakékoli produkty na trh v oblasti, v níž je daná
 organizace producentů reprezentativní, za podmínky, že:
 a) organizace producentů je v jednom
 členském státě považována za reprezentativní s ohledem na produkci a
 uvádění produktů na trh a podá žádost příslušným vnitrostátním
 orgánům;
 b) pravidla, která mají být rozšířena,
 se týkají kteréhokoli z opatření pro organizace producentů, jež jsou
 stanovena v čl. 8 písm. a), b), c), d) a e).
 2. Pro účely odst. 1 písm.
 a) se organizace producentů v odvětví rybolovu považuje za
 reprezentativní, pokud na ni připadá alespoň 65 % množství
 příslušného produktu uvedeného na trh v předchozím roce v oblasti, v
 níž se navrhuje rozšíření pravidel;
 3. Pro účely odst. 1 písm.
 a) se organizace producentů v odvětví akvakultury považuje za
 reprezentativní, pokud pokrývá alespoň 40 % množství příslušného
 produktu uvedeného na trh v předchozím roce v oblasti, v níž se
 navrhuje rozšíření pravidel;
 4. Pravidla, která mají být
 rozšířena na nečleny, platí po dobu 90 dnů až
 12 měsíců.
 Článek 27
 Rozšíření pravidel meziodvětvových organizací
 1.
 Členský stát může stanovit některé
 dohody, rozhodnutí nebo jednání ve vzájemné shodě, jež byly dohodnuty v
 rámci určité meziodvětvové organizace, jako závazné v určité
 oblasti nebo určitých oblastech pro ostatní hospodářské subjekty,
 které nepatří do této organizace, za podmínky, že:
 a) na meziodvětvovou organizaci
 připadá alespoň 65 % z nejméně dvou z těchto činností:
 produkce, uvádění na trh nebo zpracování příslušného produktu
 v předchozím roce v dotyčné oblasti nebo oblastech daného
 členského státu a tato organizace podá žádost příslušným
 vnitrostátním orgánům;
 b) pravidla, která se mají rozšířit na
 ostatní hospodářské subjekty, se týkají kteréhokoli z opatření pro
 meziodvětvové organizace, jež byla stanovena v čl. 16
 písm. a), b), c), d), e) a f), a ostatním hospodářským
 subjektům v dotyčném členském státě nebo v Unii
 nezpůsobují škodu.
 2.
 Rozšíření pravidel může být závazné po
 dobu nejvýše tří let.
 Článek 28
 Finanční závazky
 Jsou-li podle článků 26 a 27
 pravidla rozšířena na nečleny, může dotyčný členský
 stát rozhodnout, že nečlenové uhradí organizaci producentů nebo
 meziodvětvové organizaci ekvivalent části či veškerých
 nákladů hrazených členy, které vyplývají z uplatňování
 rozšíření pravidel.
 Článek 29
 Povolení Komisí
 1.
 Členské státy oznámí Komisi pravidla, která
 podle článků 26 a 27 stanovily jako závazná pro všechny producenty
 nebo hospodářské subjekty v určité oblasti nebo určitých
 oblastech.
 2.
 Komise přijme rozhodnutí o povolení
 rozšíření pravidel oznámených členskými státy, pokud:
 a) jsou dodržena ustanovení
 článků 26 a 27;
 b) je dodržena kapitola VI o pravidlech
 hospodářské soutěže;
 c) rozšíření neohrožuje volný obchod;
 d) nejsou ohroženy cíle článku 39
 Smlouvy.
 3.
 Do dvou měsíců od přijetí oznámení
 Komise přijme rozhodnutí, kterým rozšíření pravidel povolí nebo
 zamítne, a uvědomí o tom členské státy. Nepřijme-li Komise
 rozhodnutí ve dvouměsíční lhůtě, má se za to, že Komise
 rozšíření pravidel povolila.
 Článek 30
 Zrušení povolení
 Komise může provádět kontroly a
 zrušit povolení rozšíření pravidel, pokud zjistí, že není splněn
 některý z požadavků pro povolení. Komise o tom informuje členské
 státy.
 Článek 31
 Prováděcí akty
 Pravidla týkající se formátu a postupu
 oznamování uvedená v čl. 29 odst. 1 stanoví Komise
 prostřednictvím prováděcích aktů přijatých přezkumným
 postupem podle článku 51.
 Oddíl IV
 Plánování produkce a uvádění produktů na trh
 Článek 32
 Plán produkce a uvádění produktů na trh
 1. Každá organizace producentů předloží svým
 příslušným vnitrostátním orgánům za účelem splnění
 cílů stanovených v článku 3 plán produkce a uvádění
 produktů na trh.
 2. Členský stát plán schválí. Po schválení organizace
 producentů plán neprodleně provede.
 3. Organizace producentů mohou plán produkce a
 uvádění produktů na trh revidovat a revidovaný plán
 předkládají příslušným orgánům členského státu ke
 schválení.
 4. Organizace producentů vypracovává výroční zprávu
 o svých činnostech na základě plánu produkce a uvádění
 produktů na trh uvedeného v odstavci 1 a předkládá ji
 příslušným orgánům členského státu.
 5. Členské státy provádějí kontroly, aby zajistily,
 že každá organizace producentů plní povinnosti stanovené v tomto
 článku.
 Článek 33
 Akty v přenesené pravomoci
 Komise je v souladu s článkem 50
 zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci za účelem
 stanovení pravidel týkajících se obsahu plánu produkce a uvádění
 produktů na trh podle čl. 32 odst. 1.
 Článek 34
 Prováděcí akty
 Komise prostřednictvím prováděcích
 aktů přijatých přezkumným postupem podle článku 51 stanoví
 pravidla postupu a lhůty pro předkládání plánů produkce a
 uvádění produktů na trh podle článku 32 organizacemi
 producentů a pro jejich schvalování členskými státy.
 Oddíl V
 Stabilizace trhů
 Článek 35
 Mechanismus skladování
 Organizace producentů mohou financovat
 skladování produktů rybolovu uvedených v příloze II tohoto
 nařízení, pokud:
 a) produkty byly dány organizacemi
 producentů do prodeje, avšak při spouštěcí ceně uvedené
 v článku 36 se nenašel žádný kupující;
 b) produkty splňují obchodní normy
 přijaté podle článku 39 a jejich jakost vyhovuje lidské
 spotřebě;
 c) produkty jsou konzervovány nebo
 zpracovány a uskladněny prostřednictvím zmrazení na palubě
 plavidla nebo v zařízeních na pevnině, solení, sušení, nakládání a
 případně vaření nebo pasterace. Jeden z výše uvedených
 postupů může být spojen s filetováním nebo porcováním
 a případně odstraněním hlav;
 d) skladované produkty jsou později
 znovu uvedeny na trh k lidské spotřebě.
 Článek 36
 Ceny spouštějící mechanismus skladování
 1. Před začátkem
 každého roku může každá organizace producentů sama předložit
 návrh ceny, kterou se spustí mechanismus skladování podle článku 35 pro
 produkty rybolovu uvedené v příloze II.
 2. Spouštěcí cena nesmí
 překročit 80 % vážené průměrné ceny zaznamenané
 u dotyčného produktu v oblasti činnosti dané organizace
 producentů během tří let bezprostředně
 předcházejících roku, pro nějž je spouštěcí cena stanovena.
 3. Při stanovení
 spouštěcí ceny se berou v úvahu tyto faktory:
 a) vývoj produkce a poptávky;
 b) stabilizace tržních cen;
 c) sbližování trhů;
 d) příjmy producentů;
 e) zájmy spotřebitelů.
 4. Členské státy po přezkoumání návrhů
 organizací producentů, jež jsou uznány na jejich území, stanoví spouštěcí
 ceny, které organizace producentů použijí. Tyto ceny se stanovují na
 základě kritérií uvedených v odstavcích 2 a 3. Ceny se
 zveřejňují.
 Článek 37
 Prováděcí akty
 Pravidla týkající se formátu
 zveřejňování spouštěcích cen členskými státy podle
 čl. 36 odst. 4 stanoví Komise prostřednictvím
 prováděcích aktů přijatých přezkumným postupem podle
 článku 51.
 Oddíl VI
 Společný fond
 Článek 38
 Společný fond
 Každá organizace producentů může
 vytvořit společný fond, který se využívá k financování pouze
 těchto opatření:
 a) plánů produkce a uvádění
 produktů na trh schválených členskými státy podle
 článku 32;
 b) mechanismu skladování podle
 článků 35 a 36.
 Kapitola III
 Obchodní normy
 Článek 39
 Stanovení obchodních norem
 1.
 Pro produkty uvedené v příloze I, které
 jsou určeny k lidské spotřebě, lze stanovit společné
 obchodní normy.
 2.
 Normy uvedené v odstavci 1 se mohou týkat
 zejména:
 a) minimálních velikostí při
 uvádění na trh s přihlédnutím k nejlepším dostupným
 vědeckým stanoviskům a v souladu s referenčními velikostmi
 produktů rybolovu pro zachování zdrojů, jak jsou stanoveny v
 čl. 15 odst. 3 nařízení o společné rybářské
 politice;
 b) specifikací pro konzervované produkty v
 souladu s požadavky týkajícími se konzervace a mezinárodními závazky.
 3.
 Odstavce 1 a 2 se použijí, aniž je dotčeno:
 a) nařízení Evropského parlamentu a
 Rady (ES) č. 853/2004, kterým se stanoví zvláštní hygienická pravidla
 pro potraviny živočišného původu[5];
 b) nařízení Rady (ES)
 č. 1005/2008, kterým se zavádí systém Společenství pro
 předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a
 neregulovaného rybolovu[6]; a
 c) nařízení Rady (ES)
 č. 1224/2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k
 zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky[7].
 Článek 40
 Dodržování obchodních norem
 1. Produkty, pro něž byly
 stanoveny obchodní normy, lze v Unii uvádět na trh k lidské
 spotřebě pouze v souladu s těmito normami.
 2. Členské státy
 kontrolují, zda výrobky, na něž se vztahují společné obchodní normy,
 těmto normám vyhovují. Kontroly se mohou uskutečnit ve všech fázích
 uvádění produktů na trh a během přepravy.
 3. V rámci odpovědnosti
 členských států mohou být veškeré vyložené produkty rybolovu,
 včetně těch, které nevyhovují obchodním normám, bezplatně
 rozděleny dobročinným nebo charitativním organizacím usazeným v Unii
 nebo osobám, které jsou vnitrostátními právními předpisy dotčeného
 členského státu uznány jako osoby oprávněné obdržet veřejnou
 pomoc.
 Článek 41
 Akty v přenesené pravomoci
 Komise je v souladu s článkem 50
 zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci za účelem
 stanovení společných obchodních norem uvedených v čl. 39
 odst. 1, pokud jde o jakost, velikost nebo hmotnost, balení, obchodní
 úpravu a označování, a vyžadují-li to zkušenosti získané při
 uplatňování norem, za účelem jejich změny, přičemž zajistí,
 aby byly normy stanoveny spravedlivě a transparentně.
 Kapitola IV
 Informace pro spotřebitele
 Článek 42
 Povinné informace
 1.
 Produkty rybolovu a akvakultury uvedené v
 příloze I písm. a), b), c) a e), které jsou uváděny na trh v Unii,
 mohou být bez ohledu na svůj původ nabízeny k maloobchodnímu
 prodeji konečnému spotřebiteli pouze tehdy, pokud příslušná
 etiketa nebo štítek uvádějí:
 a) obchodní označení druhu;
 b) způsob produkce, vyjádřený
 především slovy „...odlov...“ nebo „...odlov ve sladkých vodách ...“ nebo „...
 chov...“;
 c) oblast odlovu nebo odchovu produktu;
 d) datum odlovu produktů rybolovu nebo
 získání produktů akvakultury;
 e) zda je produkt čerstvý, nebo zda
 byl rozmražen.
 2.
 Produkty rybolovu a akvakultury uvedené v
 příloze I písm. h) a i), které jsou uváděny na trh v Unii, mohou být
 bez ohledu na svůj původ nabízeny k maloobchodnímu prodeji
 konečnému spotřebiteli pouze tehdy, pokud příslušná etiketa nebo
 štítek uvádějí:
 a) obchodní označení druhu;
 b) způsob produkce, vyjádřený
 především slovy „...odlov...“ nebo „...odlov ve sladkých vodách ...“ nebo
 „...chov...“;
 c) oblast odlovu nebo odchovu produktu.
 3.
 Informace uvedené v odstavcích 1 a 2 se
 uvádějí jasně a zřetelně.
 4.
 Odstavce 1, 2 a 3 se použijí, aniž je dotčena:
 a) směrnice 2000/13/ES ze dne
 20. března 2000 o sbližování právních předpisů
 členských států týkajících se označování potravin, jejich
 obchodní úpravy a související reklamy[8];
 b) nařízení Rady (EHS) č. 2136/89
 ze dne 21. června 1989 o stanovení společných obchodních norem pro
 konzervované sardinky[9];
 c) nařízení Rady (EHS) č. 1536/92
 ze dne 9. června 1992, kterým se stanoví společné obchodní normy pro
 konzervované pravé a nepravé tuňáky[10].
 Článek 43
 Obchodní označení
 Pro účely čl. 42 odst. 1
 písm. a) a odst. 2 písm. a) členské státy vyhotoví a
 zveřejní seznam obchodních označení, která jsou povolena na jejich
 území. V seznamu se uvádějí tyto údaje:
 a) vědecký název každého druhu podle
 informačního systému FishBase;
 b) jeho název v úředním jazyce nebo
 jazycích daného členského státu;
 c) případně jiný název či
 názvy uznávané nebo povolené na místní či regionální úrovni.
 Článek 44
 Uvedení oblasti odlovu nebo produkce
 1. Údaje o oblasti odlovu nebo
 produkce podle čl. 42 odst. 1 písm. c) a odst. 2
 písm. c) sestávají z těchto informací:
 a) v případě produktů
 rybolovu ulovených v moři název jedné z oblastí, podoblastí nebo divizí,
 které jsou uvedeny v oblastech rybolovu FAO;
 b) v případě produktů
 rybolovu ulovených ve sladkých vodách odkaz na členský stát nebo
 třetí zemi původu produktu;
 c) v případě produktů
 akvakultury odkaz na členský stát nebo třetí zemi, v níž produkt
 prochází závěrečnou fází chovu nebo pěstování v délce
 nejméně tří měsíců.
 2. Kromě informací
 uvedených v odstavci 1 mohou hospodářské subjekty uvést
 přesnější údaje o oblasti odlovu nebo produkce.
 Článek 45
 Doplňkové dobrovolné informace
 1.
 Vedle povinných informací vyžadovaných podle
 článku 42 lze dobrovolně poskytnout tyto informace:
 a) informace o životním prostředí;
 b) etické nebo sociální informace;
 c) informace o způsobech produkce;
 d) informace o produkčních
 postupech;
 e) informace o nutričním obsahu
 produktu.
 2.
 Dobrovolné informace nesmí být uváděny na úkor
 prostoru na etiketě nebo štítku, který je vyhrazen pro povinné informace.
 3.
 Odstavec 1 se použije, aniž je dotčena:
 a) směrnice 2000/13/ES;
 b) směrnice 90/496/EHS ze dne 24.
 září 1990 o nutričním označování potravin[11];
 c) nařízení (ES) č. 1924/2006
 ze dne 20. prosince 2006 o výživových a zdravotních tvrzeních při
 označování potravin[12];
 d) nařízení Rady (ES) č. 510/2006
 o ochraně zeměpisných označení a označení původu
 zemědělských produktů a potravin[13];
 e) nařízení Rady (ES) č. 509/2006
 o zemědělských produktech a potravinách, jež představují
 zaručené tradiční speciality[14];
 a
 f) nařízení č. 834/2007 o
 ekologické produkci a označování ekologických produktů.
 Článek 46
 Akty v přenesené pravomoci
 Komise je v souladu s článkem 50
 zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci za účelem
 a) doplnění nebo pozměnění
 požadavků týkajících se povinných informací, které jsou uvedeny
 v čl. 42 odst. 1 a 2 a v článku 43 a 44,
 přičemž zajistí, aby byly povinné informace poskytovány správně
 a transparentně;
 b) stanovení minimálních kritérií pro
 informace poskytované hospodářskými subjekty dobrovolně podle
 čl. 45 odst. 1, přičemž zajistí, aby byly podmínky pro
 uvádění dobrovolných informací správné, transparentní a
 nediskriminační.
 Kapitola V
 Pravidla hospodářské soutěže
 Článek 47
 Uplatňování pravidel hospodářské soutěže
 Na dohody, rozhodnutí a jednání ve vzájemné
 shodě podle čl. 101 odst. 1 a článku 102
 Smlouvy, které se týkají produkce nebo uvádění produktů rybolovu a
 akvakultury na trh, se vztahují články 101 až 106 Smlouvy a
 jejich prováděcí předpisy.
 Článek 48
 Výjimky z uplatňování pravidel hospodářské soutěže
 1. Aniž je dotčen
 článek 47 tohoto nařízení, čl. 101 odst. 1 Smlouvy se
 nevztahuje na dohody, rozhodnutí a jednání organizací producentů, které se
 týkají produkce nebo prodeje produktů rybolovu a akvakultury či
 využívání společných zařízení pro skladování, zacházení s produkty
 rybolovu a akvakultury nebo jejich zpracování a u nichž platí, že
 a) jsou nezbytné k dosažení cílů
 stanovených v článku 39 Smlouvy;
 b) nevyplývá z nich povinnost účtovat
 stejné ceny;
 c) nevedou k rozdělování trhů
 uvnitř Unie v jakékoli formě;
 d) nevylučují hospodářskou
 soutěž;
 e) neohrožují dosahování cílů
 článku 39 Smlouvy.
 2. Aniž je dotčen
 článek 47 tohoto nařízení, čl. 101 odst. 1 Smlouvy se nevztahuje
 na dohody, rozhodnutí a jednání meziodvětvových organizací, u nichž platí,
 že
 a) jsou nezbytné k dosažení cílů
 stanovených v článku 39 Smlouvy;
 b) nevyplývá z nich povinnost
 uplatňovat stanovenou cenu;
 c) nevedou k rozdělování trhů
 uvnitř Unie v jakékoli formě;
 d) neuplatňují při rovnocenných
 obchodech s ostatními obchodními partnery rozdílné podmínky, čímž je
 znevýhodňují v hospodářské soutěži;
 e) nevylučují hospodářskou
 soutěž u podstatné části dotyčných produktů;
 f) neomezují hospodářskou soutěž
 způsoby, které nejsou nezbytné k dosažení cílů společné
 rybářské politiky.
 Kapitola VI
 Informace o trhu
 Článek 49
 Informace o trhu
 1.
 Komise:
 a) shromažďuje, analyzuje a šíří
 ekonomické poznatky a znalosti týkající se trhu Unie s produkty rybolovu a
 akvakultury v celém dodavatelském řetězci s přihlédnutím k
 mezinárodním souvislostem;
 b) pravidelně zkoumá ceny produktů
 rybolovu a akvakultury v celém dodavatelském řetězci Unie a provádí
 analýzy vývoje trhu;
 c) poskytuje ad hoc studie trhu a
 stanoví metodiku pro průzkumy tvorby cen.
 2.
 K dosažení cílů uvedených v odstavci 1
 využívá Komise tato opatření:
 a) usnadnění přístupu k dostupným
 údajům o produktech rybolovu a akvakultury, které byly shromážděny
 podle právních předpisů Unie;
 b) zpřístupnění informací o trhu
 na přiměřené úrovni zúčastněným stranám.
 3.
 Členské státy přispívají k dosažení
 cílů uvedených v odstavci 1.
 Kapitola VII
 Procesní ustanovení
 Článek 50
 Výkon přenesení pravomoci
 1.
 Pravomoc přijímat akty v přenesené
 pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v tomto
 článku.
 2.
 Přenesení pravomoci uvedené
 v článcích 24, 33, 41 a 46 platí na dobu neurčitou od
 [...].
 3.
 Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení
 pravomoci uvedené v článcích 24, 33, 41 a 46 kdykoli zrušit.
 Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm
 blíže určených. Rozhodnutí nabývá účinnosti prvním dnem po vyhlášení
 v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu
 datu, které je v něm upřesněno. Nedotýká se platnosti již
 platných aktů v přenesené pravomoci.
 4.
 Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise
 neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
 5.
 Akt v přenesené pravomoci přijatý podle
 článků 24, 33, 41 a 46 vstoupí v platnost pouze tehdy,
 pokud Evropský parlament a Rada nevysloví ve lhůtě dvou
 měsíců od oznámení aktu Evropskému parlamentu a Radě žádné
 námitky nebo pokud Evropský parlament a Rada před uplynutím této
 lhůty Komisi informují, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského
 parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
 Článek 51
 Provádění
 1.
 Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem
 ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
 2.
 Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se
 článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
 Kapitola VIII
 Závěrečná ustanovení
 Článek 52
 Změna nařízení (ES) č. 1184/2006
 V článku 1 nařízení (ES)
 č. 1184/2006 se doplňují tato slova:
 „
 , a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. ... ze dne ... o
 společné organizaci trhu s produkty rybolovu a akvakultury (*).
 (*) Úř. věst. ...“
 Článek 53
 Zrušení
 Nařízení (ES) č. 104/2000 se
 zrušuje. Články 9, 10, 11, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26,
 27, 34, 35, 36, 37, 38 a 39 se však použijí do
 31. prosince 2013.
 Odkazy na zrušené nařízení se považují za
 odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou uvedenou
 v příloze III.
 Článek 54
 Přezkum
 Do konce roku 2022 předloží Komise
 Evropskému parlamentu a Radě zprávu o výsledcích uplatňování
 tohoto nařízení.
 Článek 55
 Vstup v platnost
 Toto nařízení vstupuje v platnost
 dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
 Použije se ode dne 1. ledna 2013
 kromě článků 32, 35 a 36, které se použijí ode dne
 1. ledna 2014.
 Toto nařízení je závazné v celém rozsahu
 a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
 V Bruselu dne [...].
 Za Evropský parlament Za
 Radu
 předseda/předsedkyně [...] předseda/předsedkyně
 [...]
 PŘÍLOHA I
 Kód KN || Popis zboží
 a) 0301 0302 0303 0304 || Živé ryby Ryby, čerstvé nebo chlazené, kromě rybího filé a jiného rybího masa čísla 0304 Ryby, zmrazené, kromě rybího filé a jiného rybího masa čísla 0304 Rybí filé a jiné rybí maso (též mleté), čerstvé, chlazené nebo zmrazené
 b) 0305 || Ryby sušené, solené nebo ve slaném nálevu; uzené ryby, též vařené před nebo během uzení; rybí moučky, prášky a pelety, způsobilé k lidskému požívání
 c) 0306 0307 || Korýši, též bez krunýřů, živí, čerství, chlazení, zmrazení, sušení, solení nebo ve slaném nálevu; korýši v krunýřích, vaření ve vodě nebo v páře, též chlazení, zmrazení, sušení, solení nebo ve slaném nálevu; moučky, prášky a pelety z korýšů, způsobilé k lidskému požívání Měkkýši, též v lasturách nebo ulitách, živí, čerství, chlazení, zmrazení, sušení, solení nebo ve slaném nálevu; vodní bezobratlí, jiní než korýši a měkkýši, živí, čerství, chlazení, zmrazení, sušení, solení nebo ve slaném nálevu; moučky, prášky a pelety z vodních bezobratlých, jiných než korýšů, způsobilé k lidskému požívání
 d) 0511 91 10 0511 91 90 || Výrobky živočišného původu jinde neuvedené ani nezahrnuté; mrtvá zvířata kapitol 1 nebo 3, nezpůsobilá k lidskému požívání: - Ostatní - - Výrobky z ryb a korýšů, měkkýšů nebo jiných vodních bezobratlých; mrtvá zvířata kapitoly 3: - - - Odpad z ryb - - - Ostatní
 e) 1212 20 00 || - Chaluhy a jiné řasy
 f) 1504 10 1504 20 || Tuky a oleje a jejich frakce z ryb, též rafinované, avšak chemicky neupravené: - Oleje z rybích jater a jejich frakce - Tuky a oleje a jejich frakce z ryb, jiné než oleje z jater
 g) 1603 00 || Výtažky a šťávy z masa, ryb nebo korýšů, měkkýšů nebo jiných vodních bezobratlých
 h) 1604 || Přípravky nebo konzervy z ryb; kaviár a kaviárové náhražky připravené z rybích jiker
 i) 1605 || Korýši, měkkýši a jiní vodní bezobratlí, upravení nebo v konzervách
 j) 1902 20 1902 20 10 || Těstoviny, též vařené nebo nadívané (masem nebo jinými nádivkami) nebo jinak připravené, jako špagety, makarony, nudle, lasagne, noky, ravioli, cannelloni; kuskus, též připravený - Nadívané těstoviny, též vařené nebo jinak připravené: - - Obsahující více než 20 % hmotnostních ryb, korýšů, měkkýšů nebo jiných vodních bezobratlých
 k) 2301 20 00 || Moučky, šroty a pelety, z masa, drobů, ryb nebo korýšů, měkkýšů nebo jiných vodních bezobratlých, nezpůsobilé k lidskému požívání; škvarky: - Moučky, šroty a pelety, z ryb nebo korýšů, měkkýšů nebo jiných vodních bezobratlých
 l) 2309 90 ex 2309 90 10 || Přípravky používané k výživě zvířat - Ostatní: - - Rozpustné výrobky z ryb
 PŘÍLOHA II
 Kód KN || Popis zboží
 0302 22 00 || Platýs velký (Pleuronectes platessa)
 ex 0302 29 90 || Limanda obecná (Limanda limanda)
 0302 29 10 || Kambala (Lepidorhombus spp.)
 ex 0302 29 90 || Platýs bradavičnatý (Platichthys flesus)
 0302 31 10 a 0302 31 90 || Tuňák bílý (křídlatý) (Thunnus alalunga)
 ex 0302 40 || Sleď druhu Clupea harengus
 0302 50 10 || Treska druhu Gadus morhua
 0302 61 10 || Sardinky druhu Sardina pilchardus
 0302 62 00 || Treska jednoskvrnná (Melanogrammus aeglefinus)
 0302 63 00 || Treska tmavá (Pollachius virens)
 ex 0302 64 || Makrela (Scomber scombrus a Scomber japonicus)
 0302 65 20 a 0302 65 50 || Ostrouni a máčky (Squalus acanthias a Scyliorhinus spp.)
 0302 69 31 a 0302 69 33 || Okouníci (Sebastes spp.)
 0302 69 41 || Treska merlan (bezvousá) (Merlangius merlangus)
 0302 69 45 || Mník (Molva spp.)
 0302 69 55 || Sardele (ančovičky) (Engraulis spp.)
 ex 0302 69 68 || Štikozubec druhu Merluccius merluccius
 0302 69 81 || Mořský ďas (Lophius spp.)
 ex 0307 41 10 || Sépie (Sepia officinalis a Rossia macrosoma)
 ex 0306 23 10 ex 0306 23 31 ex 0306 23 39 || Garnát obecný (Crangon crangon) a kreveta severní (Pandalus borealis)
 0302 23 00 || Jazyk (Solea spp.)
 0306 24 30 || Krab německý (Cancer pagurus)
 0306 29 30 || Humr severský (Nephrops norvegicus)
 0303 31 10 || Platýs černý (Reinhardtius hippoglossoides)
 0303 78 11 0303 78 12 0303 78 13 0303 78 19 a 0303 29 55 0304 29 56 0304 29 58 || Štikozubci rodu Merluccius
 0303 79 71 || Zubatec obecný (Dentex dentex) a růžichy rodu Pagellus spp.
 0303 61 00 0304 21 00 0304 91 00 || Mečoun obecný (Xiphias Gladius)
 0306 13 40 0306 13 50 ex 0306 13 80 || Krevety čeledi Penaeidae
 0307 49 18 0307 49 01 || Sépie druhu Sepia officinalis, Rossia macrosoma a Sepiola rondeletti
 0307 49 31 0307 49 33 0307 49 35 a 0307 49 38 || Olihně (Loligo spp.)
 0307 49 51 || Olihně (Ommastrephes sagittatus)
 0307 59 10 || Chobotnice (Octopus spp.)
 0307 99 11 || Illex spp.
 0303 41 10 || Tuňák bílý (křídlatý) (Thunnus alalunga)
 0302 32 10 0303 42 12 0303 42 18 0303 42 42 0303 42 48 || Tuňák žlutoploutvý (Thunnus albacares)
 0302 33 10 0303 43 10 || Skipjack nebo tuňák pruhovaný (bonito) (Euthynnus (Katsuwonus) pelamis)
 0303 45 10 || Tuňák obecný (Thunnus thynnus)
 0302 39 10 0302 69 21 0303 49 30 0303 79 20 || Jiné druhy rodů Thunnus a Euthynnus
 ex 0302 29 90 || Platýs červený (Microstomus kitt)
 0302 35 10 a 0302 35 90 || Tuňák obecný (Thunnus thynnus)
 ex 0302 69 51 || Treska evropská (Pollachius pollachius)
 0302 69 75 || Pražmy (Brama spp.)
 ex 0302 69 82 || Treska modravá (Micromesistius poutassou nebo Gadus poutassou)
 ex 0302 69 99 || Treska příčnopruhá (Trisopterus luscus) a treska malá (Trisopterus minutus)
 ex 0302 69 99 || Očnatec štíhlý (Boops boops)
 ex 0302 69 99 || Modrák ostronosý (Spicara smaris)
 ex 0302 69 99 || Úhořovec mořský (Conger conger)
 ex 0302 69 99 || Štítník (Trigla spp.)
 ex 0302 69 91 ex 0302 69 99 || Kranas (Trachurus spp.)
 ex 0302 69 99 || Cípal (Mugil spp.)
 ex 0302 69 99 a ex 0304 19 99 || Rejnok (Raja spp.)
 ex 0302 69 99 || Tkaničnice (Lepidopus caudatus a Aphanopus carbo)
 ex 0307 21 00 || Hřebenatka kuchyňská (Pecten maximus)
 ex 0307 91 00 || Surmovka vlnitá (Buccinum undatum)
 ex 0302 69 99 || Parmice pruhovaná nebo nachová (Mullus surmuletus, Mullus barbatus)
 ex 0302 69 99 || Mořan tmavý (Spondyliosoma cantharus)
 PŘÍLOHA III
 SROVNÁVACÍ TABULKA
 Nařízení (ES) č. 104/2000 || Toto nařízení
 Článek 1 || Články 1, 2, 3, 4, 5
 Články 2, 3 || Články 39, 40, 41
 Článek 4 || Články 42, 43, 44, 45, 46
 Čl. 5 odst. 1 || Články 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13
 Čl. 5 odst. 2, 3 a 4, článek 6 || Články 17, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25
 Článek 7 || Články 26, 28, 29, 30, 31
 Článek 8 || -
 Články 9, 10, 11, 12 || Články 32, 33, 34, 38
 Článek 13 || Články 14, 15, 16, 18, 19, 20, 22, 23, 24, 25
 Článek 14 || Čl. 48 odst. 2
 Článek 15 || Článek 27
 Článek 16 || Články 28, 29, 30, 31
 Články 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27 || Články 35, 36, 37, 38
 Články 28, 29, 30, 31, 32, 33 || -
 Článek 34 || Články 22, 25, 37
 Článek 35 || -
 Článek 36 || -
 Článek 37 || Články 50, 51
 Články 38, 39 || Článek 51
 Článek 40 || -
 Článek 41 || Článek 54
 Článek 42 || Články 52, 53
 Článek 43 || Článek 55
 - || Článek 47
 - || Čl. 48 odst. 1
 - || Článek 49
 [1] Úř. věst. C , , s. .
 [2] Úř. věst. C , , s. .
 [3] Úř. věst. L 17, 21.1.2000,
 s. 22.
 [4] Úř. věst. L 214, 4.8.2006,
 s. 7.
 [5] Úř. věst. L 139, 30.4.2004,
 s. 55.
 [6] Úř. věst. L 286, 29.10.2008,
 s. 1.
 [7] Úř. věst. L 343, 22.12.2009,
 s. 1.
 [8] Úř. věst. L 109, 6.5.2000,
 s. 29.
 [9] Úř. věst. L 212, 22.7.1989,
 s. 79.
 [10] Úř. věst. L 163, 17.6.1992, s. 1.
 [11] Úř. věst. L 276, 6.10.1990,
 s. 40.
 [12] Úř. věst. L 404, 30.12.2006,
 s. 9.
 [13] Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.
 [14] Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 1.


type: wikipedia

text:
Kuvada (iz franc. couver - sjediti na jajima). U etnološkoj i etnografskoj građi naziv za takozvane 'muške babinje'. Radi se o prilično raširenom običaju da muškarac imitira porodiljske muke kada započnu ženini trudovi. Kuvadu nalazimo širom svijeta, a moguće je da se još održala među Baskima, a spominje se i kod starih Tibarenaca. Nju ipak najčešće nalazimo u matrifokalnim zajednicama, ima je među indijskim Dravidima, plemenima iz Kine i stražnje Indije, kod Melanežana i mnogih Indijanaca Amazonije. U mnogim zajednicama, kao kod nekih Indijanaca, muškarac jauče i oponaša ženine muke, on je podvrgnut naročitoj dijeti, i obično vrijeme provodi ležeći u visećem krevetu i ništa ne radi. Ovim svojim činom, smatra se, muškarac olakšava ženine muke.
 Vanjske poveznice
 Couvade
 Couvade: Sympathetic Pregnancy
 Couvade Syndrome
 Socijalna kultura


type: caselaw

text:
 6.7.2015
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 C 221/17
 Uznesenie Všeobecného súdu z 12. mája 2015 – Red Bull/ÚHVT – Automobili Lamborghini (Zobrazenie dvoch býkov)
 (Vec T-73/14) (1)
 ((„Ochranná známka Spoločenstva - Návrh na výmaz - Zrušenie zápisu - Zastavenie konania“))
 (2015/C 221/23)
 Jazyk konania: nemčina
 Účastníci konania
 Žalobkyňa: Red Bull GmbH (Fuschl am See, Rakúsko) (v zastúpení: A. Renck, V. von Bomhard a J. Fuhrmann, avocats, a I. Fowler, solicitor, neskôr A. Renck a I. Fowler)
 Žalovaný: Úrad pre harmonizáciu vnútorného trhu (ochranné známky a vzory) (v zastúpení: D. Walicka, splnomocnená zástupkyňa)
 Ďalší účastník konania pred odvolacím senátom ÚHVT a vedľajší účastník v konaní pred Všeobecným súdom: Automobili Lamborghini SpA (Sant’Agata Bolognese, Taliansko) (v zastúpení: M. Hartmann, avocat)
 Predmet veci
 Žaloba podaná proti rozhodnutiu prvého odvolacieho senátu ÚHVT zo 14. novembra 2013 (vec R 1263/2012-1) týkajúcemu sa konania o vyhlásenie neplatnosti medzi Automobili Lamborghini SpA a Red Bull GmbH
 Výrok
 1.
 Konanie o žalobe sa zastavuje.
 2.
 Žalobkyňa a ďalší účastník konania znášajú svoje vlastné trovy konania a sú povinní nahradiť každý polovicu trov konania žalovaného.
 (1) Ú. v. EÚ C 102, 7.4.2014.


type: other

text:
ΕΝΑ BLOG ΓΙΑ ΤΟΝ ΟΑΕΔ: 07/25/18
 ΟΠΕΚΑ Α21: Πληρώνεται το επίδομα παιδιού γ δόση 2018 σε 762.000 οικογένειες
 Ο ΟΠΕΚΑ έχει ολοκληρώσει τη διαδικασία και θα πιστωθούν ποσά που φτάνουν τα 202 εκατ. ευρώ, σε 762.000 οικογένειες.
 Ανάλογα με το πιστωτικό ίδρυμα θα υπάρχουν δικαιούχοι που θα μπορούν να διαπιστώσουν την καταβολή των ποσών στους τραπεζικούς λογαριασμούς τους, ακόμα και από σήμερα το απόγευμα.
 Αναρτήθηκε από ΜΑΚΡΑΚΗΣ ΓΕΩΡΓΙΟΣ στις 2:48 μ.μ. Δεν υπάρχουν σχόλια:
 Για να δείτε το Δελτίο Τύπου για τη Συμπληρωματική Πρόσκληση παρόχων πατήστε εδώ.
 Για να δείτε την Συμπληρωματική Πρόσκληση Παρόχων 7/2018 πατήστε εδώ.
 Αναρτήθηκαν σήμερα, Τρίτη 24 Ιουλίου 2018, στην ιστοσελίδα του Οργανισμού www.oaed.gr τα οριστικά αποτελέσματα του Προγράμματος Κοινωνικού Τουρισμού περιόδου 2018-2019 και συγκεκριμένα, τα οριστικά Μητρώα «Δικαιούχων – Ωφελουμένων» και «Παρόχων», οι οριστικοί Πίνακες Αποκλειομένων, καθώς και το αρχείο των αποδεκτών ενστάσεων. Οι δικαιούχοι τoυ Μητρώου «Δικαιούχων – Ωφελουμένων» δεν χρειάζεται να προσέρχονται στις Υπηρεσίες του ΟΑΕΔ για την παραλαβή οποιουδήποτε εντύπου που να πιστοποιεί την επιλογή τους για τη συμμετοχή στο συγκεκριμένο πρόγραμμα.
 Δελτίο Τύπου ΠΕΥ ΟΑΕΔ για πληγέντες Ανατολικής Αττικής
 Το ΔΣ της ΠΕΥ ΟΑΕΔ εκφράζει τα θερμά και ειλικρινή του συλλυπητήρια στους συγγενείς των θυμάτων από τις καταστροφικές πυρκαγιές της Ανατολικής Αττικής, καθώς και ευχές για ταχεία ανάρρωση όλων των τραυματιών. Ανακοινώνει ότι θέτει την Τράπεζα Αίματος της ΠΕΥ ΟΑΕΔ στη διάθεση των πληγέντων από τις καταστροφικές πυρκαγιές της Ανατολικής Αττικής. Οι ενδιαφερόμενοι μπορούν να επικοινωνούν με τους Μακράκη Γεώργιο τηλ. 6973309354 και Καραούλη Γεώργιο τηλ.6976244130 για τη χορήγηση φιαλών αίματος στις περιπτώσεις που υπάρχει ανάγκη.
 Αναρτήθηκε από Καραούλης Γεώργιος στις 11:24 π.μ. Δεν υπάρχουν σχόλια:
 Ανακοίνωση Ομοσπονδίας για στήριξη στους πληγέντες
 Αρ. Πρωτ. 328/25-7-2018
 Το Δ.Σ της Ομοσπονδίας Υπαλλήλων ΟΑΕΔ εκφράζει τα συλλυπητήρια του στις οικογένειες των ανθρώπων που έχασαν την ζωή τους και την αμέριστη συμπαράσταση του στους τραυματίες και τους πυροπαθείς.
 Η ανείπωτη τραγωδία στην Αττική έχει διεγείρει για άλλη μια φορά τα αντανακλαστικά αλληλεγγύης και ανθρωπιάς όλων. Είναι συγκινητική η εθελοντική προσφορά κάθε είδους προς τους πληγέντες. Επειδή όπως ενημερωθήκαμε η προσφορά σε είδη πρώτης ανάγκης είναι πολύ μεγάλη και επειδή όταν τα φώτα της δημοσιότητας πέσουν, ίσως η τραγωδία ξεχαστεί, η Ομοσπονδία Υπαλλήλων ΟΑΕΔ, σε συνεργασία με τις πρωτοβάθμιες Ενώσεις –μέλη της, αποφάσισε να συντονίσει μια προσπάθεια συγκέντρωσης χρημάτων, προκειμένου να διατεθούν στους πληγέντες.
 Αναρτήθηκε από ΜΑΚΡΑΚΗΣ ΓΕΩΡΓΙΟΣ στις 10:15 π.μ. Δεν υπάρχουν σχόλια:
 ΟΠΕΚΑ Α21: Πληρώνεται το επίδομα παιδιού γ δόση 20...
 Δελτίο Τύπου ΠΕΥ ΟΑΕΔ για πληγέντες Ανατολικής Αττ...


text:
Алпите и плодотворните равнини по долината на река Дунав са били заселени още от праисторическо време. Богатството на келтските колонии, живели на територията на Източните Алпи, се дължала предимно на добива на сол.
 Античност
 Голяма част от региона южно от река Дунав е бил известен като Норик. Западният планински регион между реките Рейн и Ин, и баварското и субалпийското плато е бил известен като Реция – територията, която включва части от сегашните Германия и Швейцария. Равнинният регион на изток – югоизток е бил познат като Панония и включва територии от днешните Унгария и Словения. Римляните завладяли тези три региона и си направили провинции на империята, които са станали преден пост за нападения и отбрана срещу различни варварски племена. Един от първите римски военни постове в региона е бил Виндобона (днешна Виена). Тя е станала важна стратегическа пресечна точка за множество маршрути към плодородната Долна Австрия.
 Средновековие
 От 6 век започнало непрекъснато заселване с баварци, които прогонват проникващите от изток авари и славяни.
 В края на 8 век франкският владетел Карл Велики създал маркграфството Каролин между реките Енс, Рааб и Драва, за да предотврати нахлуването на аварите. През 907 г. маркграфството било унищожено от маджарите. През 955 г. Отон Велики успял да победи маджарите и отново да си спечели земите.
 Между 976 и 1246 г. владетелите от рода Бабенберг в Австрия допринесли много за разрастването ѝ. Те построили градове, пътища, насърчили занаятчийството. Смъртта на последния владетел от този род е била последвана от изпитание и неспокойствие. Възходът на Австрия се свързва и с династията на Хабсбургите. През 1282 г. крал Рудолф I дал на синовете си в ленно владение херцогство Австрия. По-късно Хабсбургите спечелили херцогствата Щирия и Каринтия и графство Тирол с договор за наследство и добавили към владенията си и Гюрц и Истрия с Триест. През 1522 г. династията на Хабсбургите се разделила на 2 направления – испанско-холандско и австро-германско.
 Ренесанс
 През 16 и 17 век възникнал спор с Османската империя, чиито войски два пъти достигали до Виена. След изтласкването на османските нашественици и проникването на хабсбургите на Балканския полуостров, австрийската част от хабсбургите с териториите си достигнала позицията на европейска велика сила. По това време възникнал класическият австрийски барок.
 През втората половина на 18 век Мария Тереза и синовете ѝ Йозеф II и Леополд II с множеството си реформи поставили основата на една модерна административна държава на Новото време.
 Нова история
 През 1867 г. крал Франц Йозеф одобрил основаването на двойната монархия Австро-Унгария. Двете части на тази монархия разполагали със собствен парламент. Към общите задачи на управлението принадлежали само отбраната, външната и стопанската политика. След Първата световна война Австро–Унгария се разпокъсала. Създали се Чехословакия, Австрия и Унгария, а други територии станали част от териториите на Полша, Румъния, Италия и Югославия. По този начин Австрия станала днешната немскоговореща страна. На 12 ноември 1918 г. Австрия е учредена като демократична република. Тази малка държава много трудно намира своето място в новоподредената териториално и политически Европа.
 През 1938 г. германските войски навлизат в Австрия, която провежда референдум за присъединяването си към нея. На 15 май 1945 г. с намесата на съюзниците е създадено отново Република Австрия.
 Втора република (от 1945 г.)
 Окупация от Съюзниците (1945 – 1955 г.)
 Период между Държавния договор и членството в Европейския съюз (1955 – 1995 г.)
 След дългогодишни усилия за участие в европейската интеграция Австрия става членка на Европейския съюз на 1 януари 1995 г.
 В Европейския съюз (от 1995 г.)