text:
LEGE 418 18/10/2004 - Portal Legislativ
 LEGE nr. 418 din 18 octombrie 2004 (*actualizata*)privind statutul profesional specific al medicului de medicina a muncii(actualizata până la data de 24 martie 2007*)
 -------------*) Textul initial a fost publicat în MONITORUL OFICIAL nr. 998 din 29 octombrie 2004. Aceasta este forma actualizata de S.C. "Centrul Teritorial de Calcul Electronic" S.A. până la data de 24 martie 2007, cu modificările şi completările aduse de LEGEA nr. 48 din 13 martie 2007.Parlamentul României adopta prezenta lege. + Capitolul I Statutul profesional specific al medicului de medicina a muncii + Secţiunea 1 Dispozitii generale + Articolul 1Functia de medic de medicina a muncii este exercitata numai de medicul specialist sau primar de medicina a muncii, cu drept de libera practica. + Articolul 2Medicul de medicina a muncii este pregatit prin rezidentiat, prin parcurgerea unui program complet în pregătirea de specialitate, aprobat de Ministerul Sănătăţii şi Colegiul Medicilor din România şi confirmat prin promovarea examenului de specialitate. + Secţiunea a 2-a Ocuparea postului şi angajarea medicului de medicina a muncii + Articolul 3Medicul de medicina a muncii poate ocupa un post în sectorul public şi/sau privat, conform pregatirii sale. + Articolul 4În sectorul public, ocuparea posturilor de medicina a muncii se face prin concurs, conform reglementarilor emise de Ministerul Sănătăţii. + Articolul 5În sectorul privat, angajarea medicului de medicina a muncii se face pe baza unui contract individual incheiat între medic şi angajator. + Secţiunea a 3-a Atribuţii specifice medicului de medicina a muncii + Articolul 6Medicul specialist de medicina a muncii este principalul consilier al angajatorului şi al reprezentantilor angajatilor în probleme de promovare a sănătăţii în munca şi în îmbunătăţirea mediului de muncă din punct de vedere al sănătăţii în munca. + Articolul 7Medicul de medicina a muncii identifica factorii de risc şi participa la actiunile de evaluare a acestora prin urmatoarele acţiuni principale: a) recomanda investigatiile adecvate necesare pentru a stabili diagnosticul bolilor profesionale şi/sau al celor legate de profesie; ... b) stabileste diagnosticul bolilor profesionale şi al celor legate de profesie; ... c) colaboreaza cu specialisti din alte domenii în stabilirea diagnosticului bolilor profesionale. ... + Articolul 8Medicul de medicina a muncii supraveghează sănătatea angajatilor pe baza prevederilor legale şi a riscurilor profesionale pentru sănătatea angajatilor, respectand principiile de etica, astfel: a) efectueaza examinari medicale la incadrarea în munca, de adaptare, periodice, la reluarea muncii şi la încetarea activităţii profesionale în respectivul loc de muncă; ... b) coordonează monitorizarea biologica a expunerii profesionale şi a efectelor biologice consecutive expunerii, după o prealabila selecţie a celor mai adecvate teste, pe baza parametrilor de sensibilitate, specificitate şi a valorii lor predictive; ... c) tine evidenta şi supraveghează bolile profesionale, bolile legate de profesie şi supraveghează bolile cronice în relaţie cu munca; ... d) declara cazurile de boli profesionale, conform metodologiei aprobate de Ministerul Sănătăţii; ... e) înregistrează bolile legate de profesie, conform metodologiei elaborate de Ministerul Sănătăţii; ... f) stabileste aptitudinea în munca, cu ocazia oricarei examinari medicale. ... + Articolul 9Medicul de medicina a muncii organizeaza supravegherea stării de sănătate a angajatilor, concordant cu particularitatile expunerii la factorii de risc. În acest scop, medicul de medicina a muncii: a) participa la evaluarea riscurilor privind bolile profesionale şi bolile legate de profesie; ... b) viziteaza locurile de muncă pe care le are în supraveghere. ... + Articolul 10Medicul de medicina a muncii organizeaza primul ajutor şi tratamentul de urgenta şi instruieste angajatii cu privire la aplicarea metodelor accesibile lor de prim ajutor şi a procedurilor de urgenta, dacă are competenţa în acest sens. + Articolul 11Medicul de medicina a muncii face recomandari privind organizarea muncii, amenajarea ergonomica a locului de muncă, utilizarea în condiţii de securitate a substanţelor folosite în procesul muncii, precum şi repartizarea sarcinilor de muncă, ţinând seama de capacitatea şi aptitudinile angajatilor de a le executa. + Articolul 12În cadrul comitetului de sănătate şi securitate în munca, medicul de medicina a muncii participa la stabilirea programelor de sănătate la locul de muncă, prin urmatoarele acţiuni: a) consiliaza reprezentantii angajatorului şi ai angajatilor asupra programelor de sănătate şi securitate în munca; ... b) recomanda consultarea sistematica cu reprezentantii angajatilor în probleme de medicina şi sociologie a muncii; ... c) consiliaza asupra modului de alegere şi definire a programelor de sănătate, securitate şi de mediu, care se vor realiza de către angajator; ... d) coordonează discutiile privind sănătatea în munca astfel încât sa conduca la un acord de opinii între angajator şi reprezentantii angajatilor; ... e) consiliaza asupra mijloacelor de monitorizare şi de evaluare a programelor de sănătate adaptate la locul de muncă. ... + Articolul 13Medicul de medicina a muncii evalueaza aptitudinea pentru munca în relaţie cu starea de sănătate şi promovează adaptarea muncii la posibilitatile angajatilor, asigurand: a) evaluarea handicapului în relaţie cu munca; ... b) managementul clinic în procesul de recuperare a capacităţii de muncă; ... c) aplicarea principiilor ergonomiei în procesul de reabilitare; ... d) colaborarea cu specialistul în psihologia muncii în vederea reabilitarii angajatilor cu probleme de sănătate mentala datorate unor factori aferenti procesului muncii şi relatiilor interumane de la locul de muncă; ... e) masurile adecvate privind sănătatea şi securitatea în munca a angajatilor cu probleme speciale legate de utilizarea de droguri şi consumul de alcool; ... f) consilierea în probleme de reabilitare şi reangajare; ... g) consilierea cu privire la menţinerea în munca a angajatilor varstnici şi a celor cu disabilităţi; ... h) promovarea capacităţii de muncă, a sănătăţii, indemanarii şi antrenamentului în relaţie cu cerinţele muncii. ... + Articolul 14Medicul de medicina a muncii consiliaza angajatorul asupra unei bune adaptari a muncii la posibilitatile angajatului în circumstantele speciale ale unor grupuri vulnerabile: femei gravide, mame în perioada de alaptare, adolescenti, varstnici şi persoane cu handicap. + Articolul 15Medicul de medicina a muncii întocmeşte rapoarte cat mai precise şi mai complete către angajator, angajaţi şi autorităţile competente, conform legii. + Articolul 16Medicul de medicina a muncii poate contribui prin activitatea sa la cunoasterea stiintifica în domeniul sănătăţii în munca, respectand principiile etice aplicate în cercetarea medicală. + Articolul 17Medicul de medicina a muncii asigura managementul serviciilor medicale de medicina a muncii, astfel: a) evalueaza prioritatile de actiune în domeniul sănătăţii în munca; ... b) evalueaza calitatea serviciilor, promovand auditul cu privire la ingrijirile de sănătate în munca; ... c) păstrează datele medicale ale serviciului sub stricta confidentialitate; ... d) concepe un program de instruire pentru personalul angajat în serviciile de medicina a muncii şi de sănătate şi securitate în munca. ... + Articolul 18Activitatea medicului de medicina a muncii în cadrul unui serviciu medical de medicina a muncii include urmatoarele aspecte: a) conducerea echipei; ... b) recomandari asupra implicarii altor specialisti în evaluarea riscurilor; ... c) coordonarea supravegherii stării de sănătate şi a monitorizarii biologice în relaţie cu mediul de muncă şi alti factori de risc evaluaţi; ... d) promovarea activităţii stiintifice multidisciplinare pe baza datelor colectate cu privire la expunerea la factori de risc profesionali. ... + Secţiunea a 4-a Drepturile medicului de medicina a muncii + Articolul 19Medicul de medicina a muncii are dreptul la toate facilitatile pe care angajatorul le pune la dispoziţie angajatilor. + Articolul 20Medicul de medicina a muncii are dreptul sa beneficieze de toate posibilitatile care îi asigura accesul la perfectionarea profesionala prin sistemul de pregatire continua. + Articolul 21Salariul medicului de medicina a muncii se stabileste prin negociere între acesta şi angajator, cu respectarea nivelurilor minime prevăzute de reglementarile legale în vigoare. + Articolul 22Medicul de medicina a muncii are dreptul la concediu de odihnă anual platit, concedii de boala, concedii de maternitate, pensie şi alte drepturi de asistenţa sociala, prevăzute de legislatia în domeniu. + Articolul 23Medicul de medicina a muncii are acces în toate sectiile, la toate procesele tehnologice, precum şi la datele privitoare la compozitia unor materii şi materiale utilizate în procesul muncii, sub rezerva confidentialitatii acestor date. + Articolul 24Medicul de medicina a muncii este membru al Colegiului Medicilor din România şi beneficiaza de protectia şi facilitatile pe care acesta le pune la dispoziţie membrilor săi. + Articolul 25Medicul de medicina a muncii colaboreaza cu specialistii de medicina a muncii atât din unităţi medicale, cat şi din alte unităţi în probleme metodologice, tehnice şi de investigatie stiintifica. + Articolul 26Medicul de medicina a muncii care ocupa functii în institutii care nu furnizeaza servicii medicale are atribuţii specifice domeniului de activitate stabilite conform legii. + Secţiunea a 5-a Relatiile medicului de medicina a muncii cu angajatorul + Articolul 27Potrivit prevederilor convenţiilor şi recomandarilor Organizaţiei Internationale a Muncii, medicul de medicina a muncii îşi va desfăşura activitatea fără vreo ingerinta în ceea ce priveste aplicarea cunoştinţelor sale şi nu i se poate cere sa verifice veridicitatea lipsei de la serviciu a angajatilor pe motive de imbolnavire. + Articolul 28Medicul de medicina a muncii este subordonat angajatorului pe linie administrativa, iar activitatea sa este în concordanta cu principiile de etica şi deontologie medicală. Medicul de medicina a muncii apara interesele unităţii, ale angajatilor şi nu i se poate cere sa foloseasca concluziile medicale în scopuri care prejudiciaza angajatul. + Articolul 29Medicul de medicina a muncii colaboreaza cu angajatorul, reprezentantii angajatilor şi comitetul de sănătate şi securitate în munca, al cărui membru de drept este, în toate cazurile în care starea de sănătate a angajatului impune schimbarea locului de muncă, a felului muncii ori adoptarea unor alte solutii. + Secţiunea a 6-a Principii de etica şi deontologie în practica medicinei muncii + Articolul 30Prin întreaga sa activitate medicul de medicina a muncii promovează sănătatea, bunastarea şi securitatea angajatilor la nivel individual şi colectiv şi contribuie la sănătatea mediului şi a comunităţii. + Articolul 31Activitatea medicului de medicina a muncii se desfăşoară în conformitate cu cele mai inalte standarde profesionale, prin respectarea demnitatii umane şi promovarea celor mai inalte principii etice în cadrul politicilor şi programelor de sănătate în munca. + Articolul 32În exercitarea atribuţiilor sale medicul de medicina a muncii este total independent profesional, dovedind integritate şi imparţialitate. Medicul de medicina a muncii adopta o relaţie bazata pe incredere, confidentialitate şi echitate cu persoanele cărora le furnizeaza servicii medicale de sănătate şi securitate în munca. + Articolul 33Medicul de medicina a muncii respecta secretul profesional promovat prin codul deontologic medical. Rezultatele examinarilor medicale efectuate angajatilor se comunică angajatorilor numai în termeni de aptitudine sau inaptitudine, exceptandu-se cazurile prevăzute de lege, respectiv declararea accidentelor de muncă şi a bolilor infectioase şi parazitare cu risc de transmitere în colectivitate. + Articolul 34Orice document medical în care sunt cuprinse date clinice, rezultate ale unor investigatii şi/sau concluzii diagnostice, inclusiv certificatul medical de incapacitate temporara de muncă, se va inmana numai angajatului în cauza. + Articolul 35Fisierul medical va fi inaccesibil altor persoane, cu excepţia celor care reprezinta autoritatea medicală. Medicul de familie poate obtine unele date considerate ca necesare de către medicul de medicina a muncii în domeniul ingrijirilor primare de sănătate. + Articolul 36În situaţia în care starea de sănătate a unui angajat şi felul muncii pe care o presteaza pot sa puna în pericol siguranţa celorlalţi participanti în procesul muncii, angajatul şi angajatorul sunt informati asupra situaţiei. În cazul unei situaţii particulare de risc, angajatorul şi autorităţile competente sunt informate asupra masurilor necesare pentru protejarea celorlalţi angajaţi. + Articolul 37Rezultatele examinarilor medicale vor fi explicate clar angajatilor. Acestia trebuie să fie informati asupra eventualelor schimbari în starea de sănătate şi în aptitudinea de muncă survenite pe parcursul procesului muncii. + Articolul 38Medicul de medicina a muncii este obligat sa pastreze informaţiile confidentiale privind activitatea angajatorului. În eventualitatea în care dezvaluirea acestora este absolut necesară, aceasta se va face numai cu acordul prealabil al autorităţilor competente şi în conformitate cu reglementarile legale în vigoare. + Articolul 39Litigiile sau abaterile de la etica profesionala ale medicului de medicina a muncii sunt supuse analizei Colegiului Medicilor din România, respectiv Comisiei de medicina muncii. Savarsirea unor abateri de către medicul de medicina a muncii atrage, după caz, raspunderea disciplinara, contraventionala sau penala, conform legislaţiei în vigoare. + Articolul 40Medicul de medicina a muncii contracteaza o asigurare de raspundere civila pentru greseli în activitatea medicală, potrivit legii. + Capitolul II Organizarea serviciilor medicale de medicina a muncii + Articolul 41În centrele universitare medicale activitatea de medicina a muncii este coordonata şi indrumata din punct de vedere ştiinţific, profesional şi metodologic de către seful clinicii de medicina muncii şi boli profesionale, care se numeste prin ordin al ministrului sănătăţii, coordonator zonal. + Articolul 42Competentele şi atribuţiile coordonatorului zonal în medicina muncii şi boli profesionale, precum şi arondarea judetelor pe centre universitare medicale se stabilesc prin ordin al ministrului sănătăţii. + Articolul 43 (1) În oraşele reşedinţa de judet se organizeaza sectii sau compartimente de medicina a muncii şi boli profesionale, în functie de datele de morbiditate şi mortalitate prin boli profesionale şi ale expunerii la factorii de risc profesionali, la propunerea direcţiilor de sănătate publică şi cu aprobarea Ministerului Sănătăţii. ... (2) Sectiile şi compartimentele de medicina a muncii şi boli profesionale prevăzute la alin. (1) se afla în subordinea spitalelor. ... (3) Medicii de medicina a muncii din sectiile, clinicile, compartimentele de medicina a muncii/boli profesionale şi cabinetele de medicina a muncii din ambulatoriul de specialitate aflate în subordinea spitalelor desfăşoară activităţi profilactice, diagnostice, curative şi de reabilitare medicală în caz de boli profesionale, boli legate de profesie şi boli asociate pe perioada internarii şi după, precum şi alte activităţi de reabilitare medicală şi dispensarizare şi prescriu recomandari care includ tratamente medicale. ... ---------------Alin. (3) al art. 43 a fost introdus de pct. 1 al articolului unic din LEGEA nr. 48 din 13 martie 2007, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 194 din 21 martie 2007. + Articolul 44Serviciile de medicina a muncii sunt furnizate şi de cabinetele medicale organizate conform legii şi de cabinetele de medicina muncii de intreprindere organizate de către angajator. + Articolul 45Modul de organizare, functionare şi încadrare cu personal a serviciilor medicale de medicina a muncii este stabilit prin norme elaborate de Ministerul Sănătăţii. + Capitolul III Dispozitii finale + Articolul 46---------------Alin. (1) al art. 46 a fost abrogat de pct. 2 al articolului unic din LEGEA nr. 48 din 13 martie 2007, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 194 din 21 martie 2007. (2) Numărul posturilor de medic de medicina a muncii şi distributia teritoriala a acestor posturi se aproba de către ministrul sănătăţii, la propunerea direcţiilor de sănătate publică judetene şi a municipiului Bucureşti. ... + Articolul 47În termen de 90 de zile de la intrarea în vigoare a prezentei legi, Ministerul Sănătăţii şi Ministerul Muncii, Solidaritatii Sociale şi Familiei vor elabora norme metodologice de aplicare.Această lege a fost adoptata de Parlamentul României, cu respectarea prevederilor art. 75 şi ale art. 76 alin. (1) din Constitutia României, republicată.PRESEDINTELE CAMEREI DEPUTATILORVALER DORNEANUp. PRESEDINTELE SENATULUI,MARIN DINUBucureşti, 18 octombrie 2004.Nr. 418.


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 1.8.2009
 DE
 Amtsblatt der Europäischen Union
 C 180/63
 Klage, eingereicht am 7. April 2009 — Roumimper/Europol
 (Rechtssache F-41/09)
 2009/C 180/115
 Verfahrenssprache: Niederländisch
 Parteien
 Kläger: Jaques Pierre Roumimper (Zoetermeer, Niederlande) (Prozessbevollmächtigte: Rechtsanwälte P. de Casparis und D. Dane)
 Beklagter: Europäisches Polizeiamt (Europol)
 Streitgegenstand und Beschreibung des Rechtsstreits
 Aufhebung der Entscheidung vom 12. Juni 2008, mit der der Kläger von der Unmöglichkeit unterrichtet wurde, ihm ein unbefristetes Beschäftigungsverhältnis anzubieten, und der Entscheidung vom 7. Januar 2009, mit der die Beschwerde gegen die erstgenannte Entscheidung zurückgewiesen wurde
 Anträge
 Der Kläger beantragt,
 —
 die Entscheidung vom 12. Juni 2008, mit der ihm der Beklagte mitgeteilt hat, dass er ihm kein unbefristetes Beschäftigungsverhältnis anbieten könne, und die Beschwerdeentscheidung vom 7. Januar 2009, mit der die vom Kläger gegen die Entscheidung vom 12. Juni 2008 erhobenen Rügen für unbegründet erklärt wurden, aufzuheben;
 —
 Europol die Kosten aufzuerlegen.


text:
 10.12.2005
 EL
 Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης
 C 315/7
 ΑΠΌΦΑΣΗ ΤΟΥ ΔΙΚΑΣΤΗΡΊΟΥ
 (έκτο τμήμα)
 της 20ής Οκτωβρίου 2005
 στην υπόθεση C-505/04: Επιτροπή των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων κατά Ηνωμένου Βασιλείου της Μεγάλης Βρετανίας και Βορείου Ιρλανδίας (1)
 (Παράβαση κράτους μέλους - Οδηγία 2001/19/ΕΚ - Αμοιβαία αναγνώριση των διπλωμάτων, πιστοποιητικών και άλλων τίτλων - Νοσηλευτής, οδοντίατρος, κτηνίατρος, μαία, αρχιτέκτονας, φαρμακοποιός και ιατρός - Παράλειψη εμπρόθεσμης μεταφοράς στο εσωτερικό δίκαιο - Γιβραλτάρ)
 (2005/C 315/12)
 Γλώσσα διαδικασίας: η αγγλική
 Στην υπόθεση C-505/04, με αντικείμενο προσφυγή του άρθρου 226 EK λόγω παραβάσεως, ασκηθείσα στις 8 Δεκεμβρίου 2004, Επιτροπή των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων (εκπρόσωπος: H. Støvlbæk) κατά Ηνωμένου Βασιλείου της Μεγάλης Βρετανίας και Βορείου Ιρλανδίας: (εκπρόσωπος: S. Nwaokolo το Δικαστήριο (έκτο τμήμα), συγκείμενο από τους J.-P. Puissochet, προεδρεύοντα του έκτου τμήματος, S. von Bahr και A. Borg Barthet (εισηγητής), δικαστές, γενικός εισαγγελέας: A. Tizzano, γραμματέας: R. Grass, εξέδωσε στις 20 Οκτωβρίου 2005 απόφαση με το ακόλουθο διατακτικό:
 1.
 Το Ηνωμένο Βασίλειο της Μεγάλης Βρετανίας και Βορείου Ιρλανδίας, μη θεσπίζοντας ως προς το Γιβραλτάρ τις νομοθετικές, κανονιστικές και διοικητικές διατάξεις που είναι αναγκαίες προκειμένου να συμμορφωθεί προς την οδηγία 2001/19/ΕΚ του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου, της 14ης Μαΐου 2001, που τροποποιεί τις οδηγίες 89/48/ΕΟΚ και 92/51/ΕΟΚ του Συμβουλίου σχετικά με ένα γενικό σύστημα αναγνώρισης των επαγγελματικών προσόντων καθώς και τις οδηγίες 77/452/ΕΟΚ, 77/453/ΕΟΚ, 78/686/ΕΟΚ, 78/687/ΕΟΚ, 78/1026/ΕΟΚ, 78/1027/ΕΟΚ, 80/154/ΕΟΚ, 80/155/ΕΟΚ, 85/384/ΕΟΚ, 85/432/ΕΟΚ, 85/433/ΕΟΚ και 93/16/ΕΟΚ του Συμβουλίου που αφορούν το επάγγελμα του νοσηλευτού υπεύθυνου για γενικές φροντίδες, του οδοντιάτρου, του κτηνιάτρου, της μαίας, του αρχιτέκτονα, του φαρμακοποιού και του ιατρού, παρέβη τις υποχρεώσεις που υπέχει από την οδηγία αυτή.
 2.
 Καταδικάζει το Ηνωμένο Βασίλειο της Μεγάλης Βρετανίας και Βορείου Ιρλανδίας στα δικαστικά έξοδα.
 (1) ΕΕ C 31 της 5.2.2005.


text:
 2.12.2006
 DE
 Amtsblatt der Europäischen Union
 C 294/28
 Klage, eingereicht am 21. September 2006 — Kommission der Europäischen Gemeinschaften/Königreich Spanien
 (Rechtssache C-392/06)
 (2006/C 294/49)
 Verfahrenssprache: Spanisch
 Parteien
 Klägerin: Kommission der Europäischen Gemeinschaften (Prozessbevollmächtigte: N. Yerrell und R. Vidal Puig)
 Beklagter: Königreich Spanien
 Anträge
 Die Kommission beantragt,
 —
 festzustellen, dass das Königreich Spanien dadurch gegen seine Verpflichtungen aus der Richtlinie 2002/15/EG des Europäischen Parlaments und des Rates vom 11. März 2002 zur Regelung der Arbeitszeit von Personen, die Fahrtätigkeiten im Bereich des Straßentransports ausüben (1), verstoßen hat, dass es die Rechts- und Verwaltungsvorschriften, die erforderlich sind, um dieser Richtlinie nachzukommen, nicht erlassen oder zumindest nicht der Kommission übermittelt hat;
 —
 dem Königreich Spanien die Kosten aufzuerlegen.
 Klagegründe und wesentliche Argumente
 Die Frist zur Umsetzung der Richtlinie 2002/15 sei am 23. März 2005 abgelaufen.
 (1) ABl. L 80, S. 35.


type: legislation

text:
 EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO
 Bryssel, 11.06.1996
 KOM(96) 228 lopull
 Ehdotus
 NEUVOSTON ASETUKSEKSI ŒYÏ
 asetuksen (ETY) N.o 3905/88 muuttamisesta koskien lopullista polkumyyntitullia
 Taiwanista ja Turkista peräisin olevan polyestenlangan tuonnissa
 (komission esittämä)
 ---pagebreak--- ---pagebreak--- PERUSTELUT
 1. Vuoden 1988 joulukuussa neuvosto otti asetuksella (ETY) N:o 3905/88 käyttöön Korean
 tasavallasta, Meksikosta, Taiwanista ja Turkista peräisin olevan polyestenlangan tuontiin
 sovellettavan lopullisen polkumyyntitullin.
 2. Vuoden 1991 lokakuussa neuvosto muutti asetuksella (ETY) N:o 2899/91 edellä mainitun
 asetuksen ja kumosi Meksikosta peräisin olevan polyestenlangan tuontiin sovellettavan
 polkumyyntitullin.
 3. Sen jälkeen, kun yhteisön lankatuottajien enemmistöä edustava Kansainvälinen raion- ja
 synteettikuitukomitea (CIRFS) oli esittänyt uudelleentarkastelua koskevan pyynnön,
 komissio ilmoitti vuoden 1994 kesäkuussa Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä
 julkaistussa ilmoituksessa Turkista ja Taiwanista tapahtuvaa polyestenlangan tuontia
 koskevan neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3905/88 uudelleentarkastelun aloittamisesta
 asetuksen (ETY) N:o 2423/88 15 artiklan nojalla; kyseistä asetusta sovelletaan tässä
 uudelleentarkastelussa asetuksen (EY) N o 384/96 23 artiklan nojalla. Korean tasavallasta
 tapahtuva tuonti jätettiin toimenpiteiden uudelleentarkastelun ulkopuolelle, ja näin ollen
 toimenpiteet raukesivat.
 4. Tutkimuksen kohteena oli kaksi tuotetta, osittain orientoitu polyesterilanka ja teksturoitu
 polyesterifilamenttilanka.
 a) Osittain orientoitua polyesterilankaa koskeva tutkimus osoitti, että Taiwanista tapahtuva
 tuonti oli pysynyt vähimmäistasolla, vaikkakolmeen merkittävään taiwanilai seen tuottajaan
 ja viejään ei sovellettu mitään toimenpiteitä. Näin ollen ei ole olemassa hyväksyttävää
 osoitusta siitä, että Taiwanista peräisin olevien osittain orientoitujen polyesterilankojen
 tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden päättyminen johtaisi yhteisön
 tuotannonalaa koskevan vahingon tai vahingon uhan toistumiseen.
 Sen sijaan Turkista tapahtuva tuonti oli kasvanut huomattavasti hintojen pysyessä alhaisina
 tutkimusajanjaksonaja samanaikaisesti yhteisön tuotannonalan tulos oli heikentynyt, minkä
 vuoksi päätellään, että toimenpiteiden päättyminen voisi pelkästään pahentaa yhteisön
 tuotannonalan tilannetta johtamalla yhteisön tuotannonalaa koskevan vahingon
 toistumiseen. Sen vuoksi on säilytettävä Turkista peräisin olevan osittain orientoidun
 polyesterilangan tuontiin sovellettavat voimassa olevat toimenpiteet, jotka on tässä
 tutkimuksessa tehtyjen polkumyyntiä koskevien päätelmien perusteella mukautettava
 asianmukaisella tavalla.
 b) Taiwanista ja Turkista peräisin olevien teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen tuonnin
 osalta todettiin, että vaikka voimassa olevilla polkumyyntitoimenpiteillä on ollut j okseenkin
 myönteinen vaikutus Turkista ja Taiwanista tapahtuvan tuonnin määrään, ne eivät
 lopettaneetyhteisön hintoihin kohdi stuviapaineita. Niinpä, vaikka polkumyyntitutkimusten
 kohteena olevalla kolmansista maista tapahtuvalla tuonnilla on voinut olla jonkinlainen
 haitallinen vaikutus yhteisön tuotannonalan tilanteeseen, tosiasia kuitenkin on, että erikseen
 tarkasteltuina Taiwanista ja Turkista polkumyynnillä tapahtuva tuonti on edelleen
 merkittävästi myötävaikuttanut yhteisön tuotannonalan uhanalaiseen tilanteeseen. Näin
 ollen toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti heikentää yhteisön
 tuotannonalaa entisestään johtamalla tuotannonalaa koskevan vahingon toistumiseen. Sen
 vuoksi on säilytettävä Taiwanista ja Turkista peräisin olevia teksturoitujen
 ---pagebreak--- polyesterifilamenttilankojen tuontiin sovellettavat toimenpiteet, jotka on tässä
 tutkimuksessa tehtyjen polkumyyntiä koskevien päätelmien perusteella mukautettava.
 5. Sen vuoksi ehdotetaan, että neuvosto hyväksyy liitteenä olevan asetusluonnoksen lopulli sen
 polkumyyntitullin käyttöön ottamisestaKorean tasavallasta, Tai wani stajaTurkista peräisin
 olevan polyesterilangan tuonnissa annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3905/88,
 sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (ETY) N:o 2899/91,
 muuttamisesta.
 ---pagebreak--- Ehdotus
 NEUVOSTON ASETUKSEKSI (E\)
 asetuksen (ETY) N:o 3905/88 muuttamisesta koskien lopullista polkumyyntitullia Taiwanista
 ja Turkista peräisin olevan polyesterilangan tuonnissa
 EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
 ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
 ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta
 tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY)
 N:o 384/96(1) ja erityisesti sen 23 artiklan,
 ottaa huomioon polkumyynnillä tai vientituella muista kuin Euroopan talousyhteisön
 jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 11 päivänä heinäkuuta 1988 annetun
 neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2423/88(2), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella
 (EY) N:o 522/94(3) ja erityisesti sen 15 artiklan,
 ottaa huomioon komission tekemän ehdotuksen kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa,
 sekä katsoo, että
 A. AIKAISEMPI MENETTELY
 (1) Joulukuussa 1988 neuvosto otti käyttöön asetuksella (ETY) N:o 3905/88(4) lopullisen
 polkumyyntitullin Korean tasavallasta, Meksikosta, Taiwanista ja Turkista peräisin
 olevan polyesterilangan tuonnissa.
 (2) Neuvosto antoi 1 päivänä lokakuuta 1991 asetuksen (ETY) N:o 2899/91(5), jolla
 muutettiin mainittua asetusta j a kumottiin polkumyyntitulli Meksikosta peräisin olevan
 polyesterilangan tuonnissa.
 B. UUDELLEENTARKASTELU
 (3) Toimenpiteiden voimassaolon tulevasta päättymisestä kesäkuussa 1993(6) julkaistun
 ilmoituksen jälkeen, komissio vastaanotti uudelleentarkastelupyynnön Kansainväliseltä
 raion- ja synteettikuitukomitealta (CIRFS), joka pyyntönsä mukaan edustaa
 85 prosenttia yhteisön polyesterilankatuotannosta vastaavista tuottajista.
 a) EYVL N:o L 56, 6.3.1996, s. 1.
 (2) EYVL N:o L 209, 2.8.1988, s. 1.
 (3) EYVL N:o L 66, 10.3.1994, s. 10.
 (4) EYVL N:o L 347, 16.12.1988, s. 10.
 (5) EYVL N:o L 275, 2.10.1991, s. 21.
 (6) EYVL N:o C 175, 26.6.1993, s. 9.
 ---pagebreak--- Joulukuussa 1993 julkaistiin ilmoitus(7) aikomuksesta tarkastella uudelleen voimassa
 olevia polkumyyntitoimenpiteitä Korean tasavallasta, Taiwanista ja Turkista peräisin
 olevan polyesterilangan tuonnissa.
 (4) Ilmoituksessa(8), jokajulkaistiin 16 päivänä kesäkuuta 1994, komissio ilmoitti asetuksen
 (ETY) N:o 3905/88 uudelleentarkastelusta asetuksen (ETY) N:o 2423/88 15 artiklan
 nojalla; tätä asetusta, jäljempänä 'perusasetus', sovelletaan tässä uudelleentarkastelussa
 asetuksen (EY) N:o 384/96 23 artiklan nojalla.
 Koska y htei sön markkinoille ei varsinai sesti kohdi stunut Korean tasavallasta tapahtuvaa
 tuontia, komission mielestä ei ole osoitettu, että toimenpiteiden päättyminen olisi
 johtanut jälleen vahingon toistumiseen. Sen vuoksi on päätetty jättää tarkastelun
 ulkopuolelle Korean tasavallasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavat toimenpiteet,
 jotka näin ollen raukesivat^.
 (5) Komissio ilmoitti asiasta virallisesti tuottajille, viejille ja tuojille, joita asian tiedettiin
 koskevan, viejämaiden edustajille sekä valituksen tekijälle sekä antoi osapuolille, joita
 asia suoranaisesti koskee, mahdollisuuden tuoda esille kantansa kirjallisesti ja pyytää
 tulla kuulluiksi. Lisäksi se lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian
 tiedettiin koskevan.
 (6) Kaikki valituksen tehneet tuottajat ja eräs muu yhteisön tuottaja vastasivat
 kyselylomakkeeseen ja esittivät kantansa kirjallisesti.
 (7) Eräät turkkilaiset ja taiwanilaiset viejät vastasivat kyselylomakkeeseen ja esittivät
 kantansa kirjallisesti.
 Yksikään tuoja ei vastannut komission kyselylomakkeeseen.
 (8) Komissio hankki ja tarkasti kaikki tiedot, joita se piti määrityksen kannalta tarpeellisina
 sekä suoritti tutkimuksia seuraavien yritysten tiloissa:
 a. Yhteisön tuottajat
 - Rhône Poulenc, Ranska
 - Hoechst AG, Saksa
 - Nylstar, Saksa
 - Unifi, Irlanti
 - Moîiiefîbre Spa, Italia
 - Akzo Fibres and Polymers Division, Alankomaat
 (7)
 EYVL N:o C 340, 17.12.1993, s. 15.
 (8)
 EYVL N:o C 164, 16.6.1994, s. 4.
 (9)
 EYVL N:o C 165, 17.6.1994, s. 10.
 ---pagebreak--- - La Seda de Barcelona S A, Espanja
 - Nurel S A, Espanja
 - Exsa, Yhdistynyt kuningaskunta
 b. Tuottajat/viejät alkuperämaissa
 Taiwan
 Chung Shing Textile Co. Ltd, Taipei
 Far Eastern Textile Ltd, Taipei
 Hsin Pao Textile Co. Ltd, Taipei
 Lanfa Textile Co., Taipei
 Lea Lea Entreprise Co. Ltd, Taipei
 Nan Ya Plastics Corporation, Taipei
 Shinghong Synthetic Fibres Corp., Taipei
 Tuntex Distinct Corp., Taipei
 Zig Sheng Ind Co., Ltd, Taipei
 Turkki
 Korteks-Mensucat Sanayi ve, Bursa
 Nergis-Tekstil Sanayi ve Ticaret A.S., Bursa
 Sasa-Artificial and Synthetic Fibres Inc, Adana
 Sifas-Sentetik Iplik Fabrikalari A.S., Bursa
 (9) Polkumyyntitutkimus käsitti ajanjakson 1 päivästä heinäkuuta 1993 ja 30 päivään
 kesäkuuta 1994 (tutkimusajanjakso).
 (10) Kaikille osapuolille, joita asia koskee, ilmoitettiin olennaisista tosiasioista ja
 huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella voimassa olevien lopullisten
 toimenpiteiden muuttamista. Niille annettiin lisäksi määräaika, jonka kuluessa
 kyseisten ilmoitusten jälkeiset huomautukset on tehtävä.
 ---pagebreak--- (11) Koska asianomaisia osapuolia on useita ja kerättyä ja analysoitua tietoa on paljon ja
 koska tietyt asiat ovat monimutkaisia, erityisesti vaikeudet, jotka johtuvat siitä, että
 osittain orientoidut polyesterilangat ovat teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen
 valmistukseen tarkoitettuja puolivalmiita tuotteita, kuten johdanto-osan 12 ja
 13 kappaleessa kuvataan, tutkimuksen kesto on ylittänyt perusasetuksen 7 artiklan
 9 kohdassa säädetyn tavanomaisen yhden vuoden ajanjakson.
 C. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
 I. KYSEISEN TUOTTEEN KUVAUS
 (12) Valituksen kohteena olevat tuotteet, joita koskeva uudelleentarkastelu aloitettiin, ovat
 CN-koodiin 5402 42 00 kuuluvia osittain orientoitujapolyesterilankojajaCN-koodeihin
 5402 33 10 ja 5402 33 90 kuuluvia teksturoituja polyesterifilamenttilankoja. Ne ovat
 samanlaisia kuin tuotteet, jotka olivat aikaisemman tutkimuksen kohteena.
 Osittain orientoituja poly esteri lankoja käytetään pääasiassa teksturoitujen
 poly esterifilamenttilankoj en valmi stukseen, j oi ta puolestaan käytetään sekä kudottaessa
 että neulottaessa polyesterikankaiden tai polyesteripuuvillakankaiden valmistukseen.
 On olemassa erilaisia osittain orientoituja polyesterilankoja ja teksturoitujen
 polyesterifilamenttilankojen lajeja riippuen denieristä, filamenttien lukumäärästä ja
 kiillosta. Niissä on myös laadullisia eroja, jotka riippuvat tuotantomenetelmän
 tehokkuudesta.
 (13) Alkuperäinen tutkimus tehtiin asetuksessa (ETY) N:o 3905/88 säädettyjen
 toimenpiteiden mukaisesti erikseen osittain orientoitujen polyesterilankojen ja
 teksti y oitujen polyesterifilamenttilankojen osalta. Tämän osalta tällä tutkimuksella on
 vahvistettu, että teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen valmistuksessa olennainen
 menetelmä on teksturointi, joka tarkoittaa pääasiassa osittain orientoitujen
 polyesterilankojen kiertämistä ja vetämistä, minkä seurauksena teksturoidut
 polyesterifilamenttilangat saavat olennaiset ominaisuutensa. Jatkokäsittelyn tarve ja
 kustannukset kuitenkin osoittavat, että osittain orientoidut polyesterilangat eivät kuulu
 samaan tuoteluokkaan kuin teksturoidutpolyesterifilamenttilangat, koska teksturoitujen
 polyesterifilamenttilankojen valmistamiseen osittain orientoiduista polyesterilangoista
 tarvittava lisäarvo on huomattava. Lisäksi osittain orientoitujen polyesterilankojen
 lopullinen käyttötarkoitus eroaa teksturoiduista polyesterifilamenttilangoista eikä
 kyseistä kahta tuotetta voida vaihtaa keskenään. Tästä syystä kummallekin tuotteelle on
 olemassa eri markkinat.
 On syytä huomata, että edellä kuvatut valmistusmenetelmät voidaan joskus keskittää
 yhteen yritykseen tai ryhmään tai kaksi itsenäistä yritystä voi ottaa ne tehtäväkseen.
 Moter-mat tapaukset (keskitetty ja itsenäinen valmistus) ovat olemassa Taiwanissa,
 Turkissa ja yhteisössä. Osa yhteisön osittain orientoitujen polyesterilankojen
 tuotannosta myydään yhteisön markkinoilla itsenäisille teksturoijille (katso johdanto-
 osan 22 kappale)
 ---pagebreak--- (14) Edellä esitetyn perusteella on päätelty, että osittain orientoidut polyesterilangat ja
 teksturoidut polyesterifilamenttilangat eivät kuulu samaan tuoteluokkaan ja sen vuoksi
 niitä on pidettävä kahtena erillisenä tuotteena. Yksikään osapuoli, jota asia koskee, ei
 ole asettanut näitä päätelmiä kyseenalaisiksi. Näin ollen kyseistä kahta tuotetta
 käsitellään erikseen tämän uudelleentarkastelun yhteydessä.
 H. SAMANKALTAINEN TUOTE
 Osittain orientoidut polyesterilangat
 (15) Tutkimus osoitti, että Turkin ja Taiwanin kotimaan markkinoilla myydyt osittain
 orientoidut polyesterilangat olivat samankaltaisia tuotteita kuin kyseisistä maista
 yhteisöön viedyt. Yhteisön tuotannonalan valmistamat ja yhteisön markkinoilla
 valmistetut osittain orientoidut polyesterilangat ja kyseisistä maista yhteisöön viedyt
 osittain orientoidut polyesterilangat ovat kaikin puolin samankaltaisia fyysisten,
 kemiallisten ja teknisten ominaisuuksiensa sekä lopullisen käyttötarkoituksen osalta.
 Teksturoidut polyesterifilamenttilangat
 (16) Turkin ja Taiwanin kotimaan markkinoilla myytyjen, yhteisön alueella tuotettujen ja
 myytyjen sekä kyseisistä maista yhteisöön vietyjen teksturoitujen
 polyesterifilamenttilankojen osalta tehtiin samat huomiot.
 (17) Näin ollen jokaisessa tapauksessa viejämaiden kotimaan markkinoilla myydyt tuotteet,
 näistä maista yhteisöön viedyt tuotteet sekä yhteisön alueella tuotetut ja myydyt tuotteet
 ovat perusasetuksen 2 artiklan 12 kohdan tarkoittamassa merkityksessä samankaltaisia
 tuotteita.
 D. OSITTAIN ORIENTOITU POLYESTERILANKA
 I. UUDELLEENTARKASTELUN LAAJUUS
 (18) Asetuksessa (ETY) N:o 3905/88 kolme taiwanilaista tuottajaa, Far Eastern Textile Ltd,
 Nan Ya Plastics Corporation ja Tuntex Distinct Corp. olivat vapautettuja Taiwanista
 tapahtuvan osittain orientoitujen polyesterilankojen tuontiin sovellettavasta
 polkumyyntitulli sta.
 Nämä taiwanilaiset viejät vaativat, että tämä uudelleentarkastelu ei saisi koskea
 nimenomaisesti polkumyyntitoimenpiteistä vapautettuja tuottajia, koska niiden
 tapauksessa ei todettu polkumyyntiä, ja olemassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden
 puuttuminen johti päätelmään, jonka mukaan ei ollut mitään perusteita sisällyttää niitä
 uudelleentarkasteluun.
 (19) Koska uudelleentarkastelupyyntö tehtiin perusasetuksen 15 artiklan säännösten
 mukaisesti, on tarkasteltava, johtaisiko voimassa olevien toimenpiteiden päättyminen
 uudestaan vahinkoon. Tämän perusteellajakoskakyseiset kolmetaiwanilaista tuottajaa
 oli vapautettu toimenpiteistä, koska niiden tapauksessa ei ollut havaittu polkumyyntiä,
 ne olisi pidettävä tämän uudelleentarkastelun ulkopuolella.
 ---pagebreak--- (20) Tämän vuoksi tässä uudelleentarkastelussa ei käsitellä Tuntex Distinct Corp., Far
 Eastern Textile Ltd ja Nan Ya Plastics Corporation -nimisten yhtiöiden osittain
 orientoitujen polyesterilankojen tuontia.
 II. YHTEISÖN TUOTANNONALA
 (21) Määriteltäessä yhteisön tuotannonalaa käytettiin kyselylomakkeiden vastauksista
 saatuja tietoja, Eurostatin tilastoja ja CIRFS:!tä saatuja yhteisön osittain orientoitujen
 polyesterilankojen tuotantoa koskevia tietoja, koska kaikki yhteisön osittain
 orientoitujen polyesterilankojen markkinoilla toimivat tuottajat eivät toimineet
 yhteistyössä tutkimuksessa.
 (22) Valituksen tehneiden yhteisön tuottajien todettiin edustavan 76 prosenttia myyntiin
 tarkoitetusta yhteisön koko osittain orientoitujen polyesterilankojen tuotannosta eli
 pääosa kyseisestä tuotannosta.
 (23) Tämän perusteella valituksen tehneet yhteisön tuottajat muodostavat yhteisön
 tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 5 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä.
 HI. YHTEISÖN TUOTANNONALAN TILANNE
 a. Yhteisön kulutus
 (24) Yhteisön todettu kulutus oli 119 000 tonnia vuonna 1991; se kasvoi 122 000 tonniin
 vuonna 1992 ja väheni 119 000 tonniin vuonna 1993 ja kasvoi jälleen 125 000 tonniin
 tutkimusaj anj aksona.
 b. Tuota , tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
 (25) Yhteisön tuotannonalan myyntiin tarkoitettu tuotanto oli 58 000 tonnia vuonna 1991;
 se kasvoi 77 000 tonniin vuorna 1992, väheni 72 000 tonniin vuonna 1993 ja kasvoi
 jälleen 76 000 tonniin tutkimusaj anj aksona.
 (26) Viimeisten kolmen vuoden aikana tuotantokapasiteetti pysyi ennallaan ja kapasiteetin
 käyttöaste pysyi 80 prosentti ana.
 c. Myynnin määri ja markkinaosuus
 (27) Yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymien osittain orientoitujen
 polyesterilankojen määrä oli 50 000 tonnia vuonna 1991 ja se väheni 49 000 tonniin
 vuonna 1993, edelleen 47000 tonniin vuonna 1993 ja 46 000 tonniin
 ti-tkii.iusai ar> i r. ksonfc, vaikka yhtei sön todettu kulutus kasvoi, kuten on todettu johdanto-
 (28) Yhteisön iu\j'..«rnor*alan markkinaosuus kehittyi seuraavasti : 42 prosenttia vuonna 1991,
 40 prosentti*' *nna 1992, 39 prosenttia vuonna 1993 ja 36,5 prosenttia
 tutkimusaj-inj ; .-cii." Kail *T " «uHhar» markkinaosuus on pienentynyt
 5,5 piosciiuiyksl:;! o<« hia « t « <l~ LU'IUI.!*1 O I kasvanut noin 5 prosenttiyksikköä.
 ---pagebreak--- d. Hintakehitys
 (29) Yhteisön tuotannonalan osittain orientoitujen polyesterilankojenhinnatovatvaihdelleet
 raaka-aineina käytettyjen puhtaan tereftaalihapon, dimetyylitereftalaatin ja glykolin
 hintojen mukaan. Tutkimusaj anjakson lopulla (vuoden 1994 alkupuoliskolla) todettu
 osittain orientoitujen polyesterilankojen hintojen noususuuntaus on seurausta
 maailmanlaajuisesta raaka-aineiden puutteesta ja siitä johtuvasta hintojen noususta.
 Hintojen nousu tapälitui markkinoiden kaikkien toimijoiden osalta samanaikaisesti,
 mikä ei kuitenkaan estä toteamasta, että viejien hinnat alittivat jatkuvasti yhteisön
 tuotannon hinnat tutkimusaj anj aksona (katso johdanto-osan 38 kappale).
 e. Kannattavuus
 (30) Komissio totesi, että kokonaisuudessaan ja vuodesta 1991 yhteisön osittain orientoituja
 polyesterilankojen tuotannonalan taloudellinen tulos on ollut huono. Tilanne on
 heikentynyt huomattavasti vuodesta 1992; liikevaihto on pienentynyt keskimäärin
 22 prosenttia tutkimusaj anj aksona. Kaikki valituksen tehneet yhteisön tuottajat ovat
 kärsineet raskaita tappioita.
 f. Työllisyys ja investoinnit
 (31) Koska polyesterilankateollisuus on luonteeltaan keskittynyttä, ei ole ollut mahdollista
 tarkastella erikseen ainoastaan osittain orientoitujen polyesterilankojen tuotannon
 työllisyys- ja investointitietoja. Koko tuotannonalaa koskevat tiedot osoittavat, että
 työvoimaa on vähennetty tasaisesti noin 15 prosenttia vuodesta 1991, vaikka tämä
 tuotannonala ei ole työvoimavaltainen.
 Valituksen tehneiden yhteisön tuottajien investoinnit vähenivät joissakin tapauksissa
 alle tason, joka tarvitaan optimaalisen tuotannon varmistamiseksi.
 g. Päätelmä
 (32) Voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta tärkeimpien taloudellisten osoittimien
 yleisarvioina* johtaa päätelmään, jonka mukaan yhteisön tuotannonala osittain
 orientoitujen polyesterilankojen tuottajat näyttävät edelleen kärsivän taloudellisista
 vaikeuksista. Sen tilanne on jatkuvasti heikentynyt vuodesta 1991, mitä osoittavat
 erityisesti jopa 5,5 prosentin markkinaosuuden menettäminen neljän vuoden aikana
 huolimatta yhteisön kulutuksen kasvusta samalla ajanjaksolla, työpaikat vähenevät ja
 taloudelliset tappiot olivat huomattavat.
 IV. VAHINGON TOISTUMINEN
 (33) Perusasetuksen 15 artiklan mukaisesti komissio tarkasteli, johtaisiko toimenpiteiden
 päättyminen jälleen yhteisön tuotannonalaa koskevaan vahinkoon tai vahingon uhkaan.
 10
 ---pagebreak--- Taiwan
 (34) Osittain orientoitujen polyesterilankojen tuonti Taiwanista väheni 2812 tonnista vuonna
 1991 (2,4 prosentin markkinaosuus) 1 117 tonniin vuonna 1992 (0,9 prosentin
 markkinaosuus), vuonna 1993 551 tonniin (0,4 prosentin markkinaosuus) ja edelleen
 448 tonniin tutkimusaj anj aksona (0,4 prosentin markkinaosuus). Tältä osin on syytä
 huomata, että kolmea merkittävää taiwanilaista tuottajaa eivät koskeneet minkäänlaiset
 polkumyyntitullit. Jos ei oteta huomioon näiden kolmen tuottajan tuontia, joita
 uudelleentarkastelu ei koske, jäljelle jäävien Taiwanista tuotujen tuotteiden
 markkinaosuus yhteisön markkinoilla on ainoastaan 0,1 prosenttia. Käytettävissä olevat
 tiedot osoittavat, että taiwanilaiset tuottajat ovat kohdentaneet vientinsä muihin
 maantieteellisesti läheisempiin maihin, joissa on havaittavissa osittain orientoitujen
 polyesterilankojen markkinoiden tasainen kasvu. Lisäksi kyseiset tuottajat ovat
 ilmeisesti siirtyneet tuottamaan entistä suuremmassa määrin jalostettua tuotetta eli
 teksturoituja polyesterifilamenttilankoja.
 Tämän vuoksi ei ole todennäköisiä perusteita siitä, että Taiwanista peräisin olevien
 osittain orientoitujen polyesterilankojen tuontiin sovellettavien
 polkumyyntitoimenpiteiden päättyminen johtaisi yhteisön tuotannonalaa koskevaan
 vahinkoon tai vahingon uhkaan.
 Turkki
 a. Turkista tapahtuvan tuonnin määrä ja osuus yhteisön markkinoilla
 (35) Turkista tapahtuvan osittain orientoitujen polyesterilankojen tuonnin todettiin
 kasvanee» huomattavasti vuoden 1991 ja tutkimusaj anj akson välisenä aikana
 7 93? tonnista 22 436 tonniin. Tämä vastaa markkinaosuuden kasvua 6,7 prosentista
 17,9 prosenttiin kyseisenä ajanjaksona.
 (36) Tätä kehitystä tarkastellessa on otettava huomioon se, että Turkin suurin osittain
 orientoitujen polyesterilankojen ja teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen tuottaja
 ja viejä perasti teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen tuotantolaitoksen yhteisön
 alueelle. Kuitenkin huomattava osa kyseisen turkkilaisen tuottajan yhteisöön
 suuntautuvasta osittain orientoitujen polyesterilankojen viennistä tapahtui
 riippumattomille asiakkaille.
 (37) Väitettiin, että osittain orientoitujen polyesterilankojen tuonti Turkista yksinomaan
 täytti Taiwanissa valmistettujen osittain orientoitujen polyesterilankojen vähenevän
 viennin jättämän aukon. Tämä on tosiasiallisesti virheellinen väite, koska Taiwanista
 tapahtuva tuonti on jatkuvasti vähentynyt oltuaan alle 3 000 tonnia vuonna 1991, kun
 taas Turkin tuonti on kasvanut noin 8 000 tonnista vuonna 1991 22 400 tonniin
 ^•feuusrtianiaksona.
 11
 ---pagebreak--- b. Tuontihinnat
 (38) Käytettävissä olleiden hintatietojen perusteella verrattiin yhteisön tuotannonalan
 painotettua keskimääräistä myyntihintaa ja kyseisen tuonnin painotettua keskimääräistä
 hintaa samalla kaupan tasolla. Yhteisön tuotannonalan hinnat ilmoitettiin vapaasti
 tehtaalla -hintoina ja tuontihinnat ilmoitettiin tullattuna vapaasti yhteisön
 rajalla -hintoina.
 Tämä vertailu osoitti Turkin tapauksessa olevan olemassa hinnan alittavuuden
 marginaalin, joka pysyi koko tutkimusaj anj akson ajan ja oli korkeampi kuin
 alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettu marginaali.
 c. Muiden tekijöiden vaikutus yhteisön tuotannonalan tilanteeseen
 (39) Muista kolmansista maista tapahtuvan yhteisöön suuntautuvan osittain orientoitujen
 polyesterilankojen kokonaistuonnin osalta ainoastaan Yhdysvalloista ja Sveitsistä
 tapahtuva tuonti oli määrältään merkittävää, kaikki muu tuonti yhteensä oli
 merkityksetöntä.
 Kuitenkin Yhdysvalloista tapahtuvan yhteisöön suuntautuvan viennin myynnin määrä
 ja markkinaosuus pieneni tasaisesti vuodesta 1991 (6,9 prosentin markkinaosuus)
 tutkimusaj anjaksoon (1,9 prosentin markkinaosuus). Sveitsistä tapahtuva tuonti oli
 suhteellisen vakaata (noin 13 prosentin markkinaosuus) hintojen ollessa erittäin
 korkeita, ja merkittävin sveitsiläinen viejä on yhden valituksen tehneen yhteisön
 tuottajan tytäryhtiö.
 (40) Väitettiin, että yhteisön tuotannonala ei tehnyt kilpailukyvyn säilyttämiseksi tarvittuja
 investointeja. Tältä osin useita yhteisön tuottajia koskeva rationalisointikehitys on ollut
 käynnissä joitakin vuosia. Tämä kehitys edellyttää kuitenkin rahavaroja, jotka ovat
 olleet rajallisia yhteisön markkinoilla polkumyynnillä tapahtuvan halpatuonnin vuoksi.
 (41) Väitettiin, että yhteisön muiden tuotannonalojen tavoin osittain orientoitujen
 polyesterilankoj en tuottaj at kärsivät taantumasta eivätkä Turkista tapahtuvasta tuonnista
 ja erityisesti että taantuman vuoksi yhteisön tuottajilla ei ollut mahdollisuutta ottaa
 huomioon raaka-aineiden kasvavia kustannuksia osittain orientoitujen
 polyesterilankojen hinnoissa. Tältä osin on todettava, että johdanto-osan 24 kappaleessa
 kuvattu yhteisön todetun kulutuksen kehitys ei millään tavalla osoita osittain
 orientoitujen polyesterilankojen markkinoiden taantumaa.
 (42) Lopuksi turkkilainen viejä vakuutti, että 70 prosentin kapasiteetin käyttöaste
 mahdollistaa minkä tahansa kuituihin perustuvan liiketoiminnan katevarmuuden.
 Tai wanissa j a yhtei sön tuotannonalan tuottaj ilta kootut tiedot eivät vahvi sta tätä väitettä.
 Kyseisten tietojen mukaan tämän tuotannon kapasiteetin käyttöasteen olisi tavallisesti
 oltava 90 prosenttia katevarmuuden saamiseksi. Itse asiassa suurin osa taiwanilaisista
 tuottajista ilmoittaa käyttöasteen olevan yli 95 prosenttia. Yhtei sön tuotannon käyttöaste
 oli koko tarkastelun ajan noin 80 prosenttia. Joka tapauksessa kapasiteetin käyttöastetta
 on tarkasteltava yhdessä muiden vahinkotekijöiden kanssa, kuten tuotannon myyntiä
 koskevat hinnat ja määrät, ennen kuin voidaan tehdä lopullisia päätelmiä. On selvää,
 että tämänkaltaisissa tapauksissa jopa 90 prosentin käyttöaste voi johtaa tappiolliseen
 tilanteeseen, jos kyseinen halpatuonti alentaa vakavasti yhteisön tuottajien hintoja.
 12
 ---pagebreak--- d. Päätelmä
 (43) Näissä olosuhteissa näyttää siltä, että Turkista peräisin olevan osittain orientoitujen
 polyesterilankojen tuontia lukuun ottamatta ei ole muita tekijöitä, joilla voidaan selittää
 yhteisön tuotannonalan vaikea tilanne huolimatta voimassa olevista
 polkumyyntitoimenpiteistä. Tämän vuoksi päätellään, että kyseisten toimenpiteiden
 voimassaolon päättyminen Turkin osalta voisi pelkästään pahentaa yhteisön
 tuotannonalantilannettajohtamallatätätuotannonalaakoskevan vahingon toistumiseen.
 V. POLKUMYYNTI
 (44) Polkumyynnin jatkumista tarkasteltiin sen varmistamiseksi, onko syytä jatkaa Turkista
 tuotaviin osittain orientoituihin polyesterilankoihin sovellettavia toimenpiteita, ja jos
 polkumyynnin todettiin jatkuvan, sen varmistamiseksi, edellyttikö
 polkumyyntimarginaalinmuuttaminen olemassaolevien toimenpiteiden mukauttami sta
 vastaavasti.
 a. Normaaliarvo
 (45) Ensiksi tarkasteltiin, onko tutkimusaj anj aksona ainoan yhteisöön suuntautuvaa vientiä
 harjoittaneen turkkilaisen tuottajan myynnin määrä kotimaan markkinoilla ollut
 vähintään 5 prosenttia samankaltaisen tuotteen yhteisöön suuntautuvan viennin
 määrästä; kyseistä prosenttiosuutta on johdonmukaisesti pidetty riittävän suurena
 myyntinä asianmukaisen vertailun suorittamiseksi. Kyseisen tuottajan osuus kotimaan
 myynnistä oli ainoastaan 2,6 prosenttiayhteisöön viedystä määrästä. Näin ollen kyseistä
 myyntiä pidettiin riittämättömänä edustavan kotimaan hinnan määrittämiseksi, ja
 normaaliarvo oli muodostettava perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan b alakohdan ii
 alakohdan mukaisesti.
 (46) Turkkilaisen tuottajan yhteisöön suuntautuvaan vientiin myymän tuotteen kaikkien
 lajien osalta muodostettiin laskennallinen normaaliarvo lisäämällä vietyjen lajien
 tuotantokustannuksiin kohtuullinen määrä myyntikustannuksia, yleisiä kustannuksia ja
 hallinnollisia kustannuksia sekä voitto. Koska kyseisen tuottaj an valmistamien osittain
 orientoitujen polyesterilankoj en myynti kotimaan markkinoillaoli riittämätöntäjakoska
 kyseessä oli tutkimuksen ainoa osittain orientoituja polyesterilankoj a kyseisillä
 markkinoilla myynyt tuottaja/viejä, myyntikustannusten, yleiskustannusten ja
 hallinnollisten kustannusten sekä voiton määrä laskettiin kyseisen tuottajan samalla
 taloudellisen toiminnan alalla, toisin sanoen polyesterilanka-alalla, Turkissa
 harjoittaman myynnin perusteella perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan b alakohdan ii
 alakohdan mukaisesti.
 b. Vientihinnat
 (47) Turkkilainen tuottaja toimitti osittain orientoituja polyesterilankoj a yhteisön
 riippumattomille tuojille ja yhdelle etuyhteydessä olevalle yhteisön tuojalle.
 (48) Koska etuyhteydessä oleva yritys jalosti tuomansa osittain orientoidut polyesterilangat
 teksturoiduiksipolyesterifilamenttilangoiksijamyisenensimmäiselleriippumattomalle
 ostajalle sellaisenaan, olisi ollut tarpeen muodostaa osittain orientoitujen
 polyesterilankojen vientihinta teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen
 13
 ---pagebreak--- jälleenmyyntihinnan perusteella. Koska kyseinen laskutoimitus on luonteeltaan
 monimutkainen ja turkkilainen viejä myi suuria määriä riippumattomille tuojille (yli
 60 prosenttia sen viennistä yhteisöön), katsottiin, että etuyhteydessä olevien osapuolten
 väliset liiketoimet olisi jätettävä huomiotta kokonaan, ja vientihinnat määritettiin
 yksinomaan riippumattomien tuojien liiketoimia koskevien hintojen perusteella.
 c. Vertailu
 (49) Tuotelajin normaaliarvoa verrattiin vastaavan laj in vientihintaan liiketoimi liiketoimelta
 vapaasti tehtaalla -hintoina ja samalla kaupan tasolla.
 (50) Tasapuolisen vertailun vuoksi normaaliarvo mukautettiin perusasetuksen 2 artiklan
 9 kohdan ja 2 artiklan 10 kohdan säännösten mukaisesti hintojen vertailtavuuteen
 suoraan vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi. Nämä mukautukset koskivat
 tuontimaksuja ja välillisiä veroja sekä myyntikustannusten eroja, jotka aiheutuivat
 erilaisissa olosuhteissa ja erilaisin myyntiehdoin tapahtuvasta myynnistä, toisin sanoen
 erilaisista luottoehdoista ja kuljetuskustannuksista.
 d. Polkumyyntimarginaalit
 (51) Edellä kuvatussa vertailussa paljastui polkumyynnin esiintymistä
 polkumyyntimarginaali todettiin yhtä suureksi kuin määrä, jolla vahvistettu
 normaaliarvo ylittää yhteisöön suuntautuvassa tuonnissa käytetyn hinnan.
 (52) Asianomaisen turkkilaisen tuottaj an painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali
 prosentteina tullaamattomana vapaasti yhteisön rajalla -hinnasta on seuraava:
 SasaArtificial and Synthetic Fibres Inc 3,3 prosenttia.
 (53) Niiden turkkilaisten yritysten osalta, jotka toimivat yhteistyössä tutkimuksessa mutta
 joiden ei todettu myyneen osittain orientoituj a polyesterilankoj a niiden kotimarkkinoilla
 eikä harjoittaneen sen vientiä tutkimusaj anj aksona, tutkimusaj anj aksona ainoan todetun
 vientiä harjoittaneen yrityksen painotettua keskimääräistä polkumyyntimarginaalia
 pidettiin tarkoituksenmukaisena, koska siinä otetaan huomioon kyseisten yritysten
 yhteistyö erottamalla se niistä, jotka eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa.
 Näin ollen 3,3 prosentin polkumyyntimarginaalia sovelletaan myös seuraaviin
 yrityksiin: Korteks-Mensucat Sanayi ve Ticaret A. S. jaNergis-Tekstil Sanayi ve Ti caret
 A.S.
 (54) Niiden turkkilaisten tuottajien osalta, jotka eivät tehneet ilmoitusta tai eivät vastanneet
 tyydyttävällä tavalla komission kyselylomakkeeseen, polkumyyntimarginaali
 määritettiin käytettävissä olevientietojen perusteella perusasetuksen 7 artiklan 7 kohdan
 b alakohdan mukaisesti. Katsottiin, että kohtuullisimpia olivat tutkimuksen aikana
 vahvistetut tiedot; jotta yhteistyöhön osallistumatta jättämisestä ei palkittaisi ja
 varmistettaisiinkäyttöön otettuihin polkumyyntitoimenpiteisiin perustuva tehokas suoj a
 epärehelliseltä kilpailulta, kyseisiä tuottajia koskevan polkumyyntimarginaalin olisi
 perustuttava siihen osittain orientoitujen polyesterilankojen lajiin, jonka todettu
 polkumyyntimarginaali oli korkein tutkimusaj anjaksonayhteisöön suuntautuvaa vientiä
 harjoittaneen ainoan yhteistyössä toimineen turkkilaisen tuottajan osalta. Tällä
 14
 ---pagebreak--- perusteella osittain orientoitujen polyesterilankojen laji vastasi noin 10 prosenttia
 kaikesta kyseisen turkkilaisen tuottajan yhteisöön suuntautuvasta viennistä, ja
 yhteistyöhön osallistumatta jättäneiden turkkilaisten yritysten vahvistettu
 polkumyyntimarginaali oli 6,8 prosenttia.
 VI. YHTEISÖN ETU
 (55) Ratkaisun siitä, vaatiiko yhteisön etu toimenpiteitä, on perustuttava kaikkien eri etujen
 kokonaisvaltaiseen arviointiin mukaan lukien yhteisön tuottajien, käyttäjien ja
 kuluttajien edut. Tällaisessa tarkastelussa on otettava erityisesti huomioon tarve poistaa
 vahinkoa aiheuttavan polkumyynnin kauppaa vääristävät vaikutukset ja palauttaa
 tehokas kilpailu.
 (56) On muistettava, että aikaisemmassa tutkimuksessa toimenpiteiden käyttöönottoa
 pidettiin yhteisön edun mukaisena. Todettiin, että toimenpiteillä olisi vähäinen vaikutus
 jalostusteollisuuden tuotantokustannuksiin eikä niillä olisi vakavia seurauksia
 kuluttajien kannalta.
 (57) Nämä huomiot pätevät edelleen pohdittaessa, missä määrin on yhteisön edun mukaista
 säilyttää voimassa olevat toimenpiteet. Käyttäjät eivät ilmoittaneet mitään todisteita
 osittain orientoitujen polyesterilankojen hinnan vaikutuksesta lopputuotteeseen, vaikka
 kyselylomakkeet lähetettiin komission tiedossa olleille käyttäjille. Joka tapauksessa
 ehdotettujen toimenpiteiden soveltamisalan ja osittain orientoitujen polyesterilankojen
 merkitystä teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen valmistuksessa koskevien
 käytettävissä olevien tilastojen perusteella uudelleentarkastelun kohteena olevan
 toimenpiteen vaikutus lopputuotteen hintoihin näyttää olevan vähäinen.
 (58) Päinvastoin toimenpiteiden voimassaolon päättyminen asettaisi yhteisön tuotannonalan
 vaaraan, koska se kärsisi enenevässä määrin Turkista tapahtuvan tuonnin alhaisista
 polkumyyntihinnoista eikä pystyisi korjaamaan uhanalaista taloudellista tilannettaan.
 Tämän takia näyttää siltä, että yhteisön tuotannonalan edut ovat selvästi tärkeämpiä
 kuin mahdolliset ja joka tapauksessa rajalliset käyttäjiin ja lopullisiin kuluttajiin
 kohdistuvat haitat.
 (59) Tämän perusteella päätellään, että on yhteisön edun mukaista säilyttää voimassa olevat
 polkumyyntitoimenpiteet asianmukaisesti muutettuina Turkista peräisin olevassa
 tuonnissa esiintyvän polkumyynnin vahingollisten vaikutusten poistamiseksi.
 VH. TOIMENPITEET
 Taiwan
 (60) Taiwanista tapahtuvaa tuontia koskevan johdanto-osan 34 kappaleen perusteella
 kyseiseen tuontiin sovellettavien voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden olisi
 annettava raueta.
 15
 ---pagebreak--- Turkki
 (61) Vahingon toistumisen ehkäisemiseksi ja riittävän suojan varmistamiseksi Turkista
 tapahtuvassa tuonnissa esiintyvältäjatkuvalta vahingolliselta polkumyynniltä katsotaan,
 että olisi vahvistettava polkumyyntitulli siten, että yhteisön tuotannonala voi saavuttaa
 kohtuullisen voiton, joka siltä on viety polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kielteisen
 vaikutuksen vuoksi.
 (62) Laskettaessa tullin riittävää määrää neuvoston oli otettava huomioon, että yhteisön
 tuotannonalan uhanalainen tilanne johtuu pääasiassa markkinaosuuden tasaisesta
 pienenemisestä ja huomattavista taloudellisista tappioista, jotka johtuvat hinnan
 alittavuuden vuoksi alentuneista hinnoista. Sen vuoksi toteutettavien toimenpiteiden on
 oltava sellaisia, että yhteisön tuotannonala voi saavuttaa kohtuullisen voiton
 tulevaisuudessa.
 (63) Tämän osalta neuvosto on laskenut vahingon poistamiseenriittävänäpidetyn hintatason
 yhteisön tuotannonalan painotettujen keskimääräisten tuotantokustannusten perusteella
 lisäämällä 6 prosentin voiton, jonka arvioidaan olevan kohtuullinen sen takaamiseksi,
 että tuotannonalalla voidaan tehdä tuotantoon pitkäaikaisia investointeja. Sitten
 hintatasoa verrattiinkeskimääräisiintullattuna vapaasti yhteisön rajalla-tuontihintoihin.
 Koska vertailun tulos osoittaa vahinkomarginaalin olevan suuremman kuin
 polkumyyntimarginaali, tullin olisi perustuttava todettuun polkumyyntimarginaaliin.
 E. TEKSTUROITU POLYESTERIFILAMENTTILANKA
 I. UUDELLEENTARKASTELUN LAAJUUS
 (64) Asetuksessa (ETY) N:o 3905/88 yksi taiwanilainen tuottaja, Tuntex Distinct Corp.,
 vapautettiin Taiwanista peräisin olevien teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen
 tuonnissa sovellettavasta 6,2prosentin polkumyyntitullista, koska ky sei sessäyrityksessä
 todettiin vähäinen polkumyyntimarginaali (0,31 prosenttia).
 (65) Johdanto-osan 19 kappaleessa esitettyjen syiden vuoksi kyseinen taiwanilainen yritys,
 Tuntex Distinct Corp., pidetään uudelleentarkastelun ulkopuolella teksturoitujen
 polyesterifilamenttilankoj en osalta.
 II. YHTEISÖN TUOTANNONALA
 (66) Niiden yritysten teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen tuotannon, joiden puolesta
 valitus tehtiin, todettiin edustavan 50 prosenttia yhteisön koko teksturoitujen
 polyesterifilamenttilankojen tuotannosta tutkimusaj anj aksona (1 päivästä heinäkuuta
 1993 30 päivään kesäkuuta 1994) eli muodostavan pääosan kyseisestä tuotannosta.
 Tämän vuoksi valituksen tehneet yritykset muodostavat yhteisön tuotannonalan
 perusasetuksen 4 artiklan 5 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä. Valituksen tehneet
 yrityksetvalmistivatteksmroimjapolyesterifilamenttilankojaitse tuottamistaan osittain
 orientoiduista polyesterilangoista lukuun ottamatta yhtä yritystä, joka osti osittain
 orientoituja polyesterilankoja markkinoilta.
 16
 ---pagebreak--- (67) Yhden yhteisön tuottajista todettiin olevan osittain orientoitujen polyesterilankojen eli
 lähtötuotteen turkkilaisen viejän kokonaan omistama tytäryhtiö. Vaikka kyseistä
 tuottajaa ei mainittu alkuperäisessä valituksessa, se toimi yhteistyössä tutkimuksessa.
 Harkittiin kyseisen yhteisössä toimivan tuottajan jättämistä perusasetuksen 4 artiklan
 5 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle.
 Tämän osalta olisi muistettava, että kyseisen artiklan säännöksissä ei säädetä, että
 tarkastelun ulkopuolelle jätetään ilman eri toimenpiteitä yhteisön tuottajat, jotka ovat
 etuyhteydessä vientimaissa toimiviin viejiin tai tuottajiin, tai tuottajat, jotka itse tuovat
 väitettyä polkumyyntituotetta; pikemminkin säännöksissä velvoitetaan yhteisön
 toimielimet harkitsemaan tapauskohtaisesti, onko tuottajan ulkopuolelle jättäminen
 perusteltua.
 (68) Yhteisön toimielinten aiemman käytännön mukaisesti katsottiin, että tämä yhteisön
 tuottaja oli kyseiseen turkkilaiseen tuottajaan/viejään ylläpitämiensä suhteiden kautta
 suojattu polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vahingollisilta vaikutuksilta. Lisäksi
 katsottiin, että mainitun käytännön mukaisesti tämän yhteisön tuottajan sisällyttäminen
 yhteisön tuotannonalan määritelmään vääristäisi näiden vaikutusten arviointia. Itse
 asiassa se, että kyseinen yhteisön tuottaja valmistaa teksturoituja
 polyesterifilamenmlankojasiirtohintaanetuyhteydessäo
 ostetuista osittain orientoiduista polyesterilangoista, jonka on todettu harjoittaneen
 polkumyyntiä ja aiheuttaneen vahinkoa valittajille, tekee kyseistä tuotetta koskevista
 tuotantokustannustiedoista epäluotettavia. Tämän perusteella katsottiin, että kyseinen
 yhteisön tuottaja oli jätettävä yhteisön tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle.
 Tämän vuoksi E luvun jäljellä olevassa osassa termillä 'yhteisön tuotantoala'
 tarkoitetaan ainoastaan valituksen tehneitä yhteisön alueella toimivia teksturoitujen
 polyesterifilamenttilankojen tuottajia.
 ffl. YHTEISÖN TUOTANNONALAN TILANNE
 a. Yhteisön kulutus
 (69) Yhteisön teksturoituj en polyesterifilamenttilankoj en näennäiskulutus vuonna 1991 oli
 yhteensä 230 000 tonnia; se kasvoi 237 000 tonniin vuonna 1992 ja väheni
 221 000 tonniin vuonna 1993 ja kasvoi jälleen 241 000 tonniin tutkimusajanjaksona.
 Tämä merkitsee todetun kulutuksen kasvua noin 5 prosentilla kyseisenä ajanjaksona.
 b. Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
 (70) Yhteisön tuotannonalan teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen tuotanto oli
 104 000 tonnia vuonna 1991; se väheni tasaisesti 92 000 tonniin vuonna 1993 ja kasvoi
 jälleen 95 000 tonniin tutkimusajanjaksona. Tämä merkitsee yhteisön tuotannonalan
 kokonaistuotannon vähenemistä 8,6 prosentilla, kun taas yhteisön kulutus kasvoi
 5 prosentilla samana ajanjaksona.
 (71) Yhteisön tuotannonalan teksturoimjen polyesterifilamenttilankojen tuotantokapasiteetti
 on kasvanut viimeisten kolmen vuoden aikana noin 7 prosentilla; vuonna 1991 se oli
 114 000 tonnia ja tutkimusajanjaksona 122 000 tonnia. Tämä teksturoitujen
 polyesterifilamenttilankojen tuotantokapasiteetin kasvu on seurausta vuosina 1992 ja
 17
 ---pagebreak--- 1993 tehdyistä huomattavista investoinneista, jotka teki kolmannen valtion tuottajaan
 etuyhteydessä oleva yritys. Kyseinen yritys vähensi rajusti osittain orientoitujen
 polyesterilankojen tuontia emoyhtiöltä ja laajensi osittain orientoitujen
 polyesterilankojen tuotantoa sekä sen ansiosta teksturoitujen
 polyesterifilamenttilankojen tuotantokapasiteettia yhteisössä.
 (72) Yhteisön tuotannonalan kokonaistuotantokapasiteetin käyttöaste vuoden 1991
 91 prosentista väheni 78 prosenttiin tutkimusajanjaksona. Koska
 polyesterilankateollisuus on erittäin pääomavaltaista (jopa 90 prosentin käyttöastetta
 pidetään tavanomaisena), pienenevälläkäyttöasteellaon huomattava vaikutus kiinteiden
 kustannusten jakamiseen.
 c. Myynnin määrä ja markkinaosuus
 (73) Yhteisössä myytyjen valituksen tehneiden yhteisön tuottajien valmistamien
 teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen määrä oli 87 000 tonnia vuonna 1991 ja
 1992, se väheni 83 000 tonniin vuonna 1993 ja kasvoi jälleen 87 000 tonniin
 tutkimusajanjaksona kysynnän kasvaessa.
 (74) Yhteisön tuotannonalan osuus yhteisön markkinoilla kehittyi seuraavasti.
 37,7 prosenttia vuonna 1991,36,8 prosenttia vuonna 1992,37,7 prosenttia vuonna 1993
 ja 36 prosenttia tutkimusajanjaksona. Kokonaismyynnin suhteellinen tasaisuus johti
 kuitenkin markkinaosuuden lievään pienenemiseen yhteisön kulutuksen kasvun vuoksi.
 d. Hintakehitys
 (75) Teksturoituj en poly esterifilamenttilankoj en hinnatovatvaihdelleetosittain orientoi tuj en
 polyesterilankojen valmistuksessa raaka-aineina käytettyjen puhtaan tereftaalihapon,
 dimetyylitereftalaatinjaglykolinhintojenmukaan. Tutkimusaj anjaksonlopulla(vuoden
 1994 alkupuolisko) verrattuna vuoteen 1993 (jälkipuolisko) todettu teksturoitujen
 polyesterifilamenttilankojen hintojen noususuuntaus on seurausta maailmanlaajuisesta
 raaka-ainevajauksesta ja siitä johtuvasta hintojen noususta. Hintojen nousu tapahtui
 markkinoiden kaikkien toimijoiden osalta samanaikaisesti.
 e. Kannattavuus
 (76) Todettiin, että yhteisön tuotannonalan taloudellisen tuloksen huonontuneen yleisesti
 vuodesta 1992. Vuonna 1991 voittoa tuottanut kokonaistilanne on muuttunut
 tappiolliseksi ja huonontunut erityisesti tutkimusajanjaksona siten, että keskimääräinen
 tappio on noin 10 prosenttia liikevaihdosta. Kaikki valituksen tehneet yhteisön tuottajat
 ovat kärsineet raskaita tappioita tai niiden kannattavuus on heikentynyt.
 f. Työllisyys ja investoinnit
 (77) On todettava, että vaikka polyesterilankateollisuus ei ole työvoimavaltaista, yhteisön
 tuotannonalalla on vähennetty työvoimaa tasaisesti vuodesta 1991.
 Yhteisön tuotannon investoinnit vähenivät useimmissa tapauksissa alle tason, joka
 tarvitaan optimaalisen tuotannon varmistamiseksi.
 18
 ---pagebreak--- g. Päätelmä
 (78) Turkista ja Taiwanista peräisin olevaan tuontiin sovellettavista voimassa olevista
 toimenpiteistä huolimatta taloudellisten osoittimien arviointi johtaa päätelmään, jonka
 mukaan yhteisön teksturoitujen polyesterifilamenttilankateollisuus näyttää edelleen
 selvästi kärsivän taloudellisista vaikeuksista. Sen tilanne on jatkuvasti heikentynyt
 vuodesta 1991, mitä osoittavat erityisesti tuotantokapasiteetin käyttöasteen ja
 markkinaosuuden pieneneminen huolimatta yhteisön teksturoitujen
 polyesterifilamenttilankojen kulutuksen tietystä kasvusta sekä kasvavat taloudelliset
 tappiot.
 IV. VAHINGON TOISTUMINEN
 (79) Perusasetuksen 15 artiklan mukaisesti komissio tarkasteli, johtaisiko toimenpiteiden
 voimassaolon päättyminen jälleen yhteisön tuotannonalaa koskevaan vahinkoon tai
 vahingon uhkaan.
 a. Kyseisistä viejämaista tapahtuvan tuonnin määrä ja markkinaosuus
 (80) Taiwanista tapahtuvateksturoi tuj en poly esterifilamenttilankoj en tuonti on pysy nyt noin
 7 000 tonrin vuositasolla vuodesta 1991. Tämän tuonnin arviointi yhteisön kulutuksen
 perusteella osoittaa seuraavat markkinaosuudet: 3 prosenttia vuonna 1991,
 2,9 prosenttia vuonna 1992, 3,2 prosenttia vuonna 1993 ja 2,9 prosenttia
 tutkimusaj anj aksona.
 (81) Turkista tapahtuva teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen tuonti oli 4 504 tonnia
 vuorni? 1991 (1,9 prosentin markkinaosuus); se väheni 3 406 tonniin vuonna 1992
 ( 1 / prosentin markkinaosuus) ja 1 546 tonniin vuonna 1993 (0,7 prosentin
 markkinaosuus), mutta kasvoi 2 348 tonniin tutkimusajanjaksona (0,98 prosentin
 markkinaosuus). Kyseiseen tuonnin ja markkinaosuuksien muutoksiin näyttää jossain
 määrin vaikuttaneen se, että Turkin suurin teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen
 tuottaja ja viejä perusti teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen tuotantolaitoksen
 yhteisön alueelle.
 b. Hinnat polkumyynnillä tapahtuvassa tuonnissa
 (82) Mahdollisen hinnan alittavuuden toteamiseksi kaikki yhteisön tuotannonalan
 valmistamat lajit ja kyseisten maiden yhteisöön tuomat lajit jaettiin kolmeen ryhmään
 denierin mukaan. Kunkin ryhmän painotettua keskimääräistä yhteisön tuotannonalan
 myyntihintaa verrattiin sitten vastaavan ryhmän kunkin viejän painotettuun
 keskimääräiseen hintaan samalla kaupan tasolla. Näin saadut kunkin ryhmän hinnan
 aIittavuudenmarginaalit painotettiin, j otta saataisiin yksi marginaali viej äyrity stä kohti.
 Yht'îifon tuotannonalan osalta käytettiin vapaasti tehtaalta -hintoja ja viejien osalta
 tullattuna vapaasti yhteisön rajalla -hintoja.
 Turkin osalta vertailu osoitti painotetun keskimääräisen hinnan alittavuuden
 kokonaismarginaalin olleen 33,7 prosenttia koko tutkimusajanjaksona.
 19
 ---pagebreak--- Taiwanin osalta todettiin painotetun keskimääräisen hinnan alittavuuden
 kokpnaismarginaalin olleen 23,6 prosenttia koko tutkimusajanjaksona vaihdellen
 0,9 prosentista 34,6 prosenttiin viejästä riippuen.
 c. Muiden tekijöiden vaikutus yhteisön tuotannonalan tilanteeseen
 Muu tuonti
 (83) Kolmansista maista, toisin sanoen Indonesiasta, Intiasta, Malesiasta, Thaimaasta,
 Yhdysvalloista, Etelä-Afrikasta ja Slovakiasta, tapahtuneen teksturoitujen
 polyesterifilamenttilankojen tuonnin väitettiin vaikuttaneen yhteisön tuotannonalan
 tilanteeseen.
 (84) Parhaillaan tutkitaan, esiintyykö Intiasta, Indonesiasta, Thaimaasta ja Malesiasta
 tapahtuvassa tuonnissa polkumyyntiä. Lukuun ottamatta Intiaa, josta tapahtuva tuonti
 on jatkuvasti vähentynyt vuodesta 1992 ja on todettu määrältään merkityksettömäksi
 tutkimusajanjaksona, kolmen muun maan yhteenlaskettu osuus yhteisön markkinoista
 kasvoi huomattavasti; se oli 1,7 prosenttia vuonna 1991 ja 9,6 prosenttia
 tutkimusajanjaksona. Kyseisessä yhteisöön suuntautuvassa tuonnissa käytettävät hinnat
 näyttävät olevan korkeampia kuin turkkilaiset hinnat mutta alhaisempia kuin
 taiwanilaiset hinnat. Hinnoista ja kyseiseen tuontiin mahdollisesti liittyvästä
 polkumyynnistä ei voida kuitenkaan vielä tehdä päätelmiä, koska
 polkumyyntitutkimukset ovat kesken.
 (85) Yhdysvalloista tapahtuva teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen tuonti, joka on
 edelleen merkittävää (4,1 prosentin markkinaosuus tutkimusajanjaksona), väheni
 määrällisesti 16 prosentilla vuoden 1991 ja tutkimusaj anj akson välisenä aikana. Etelä-
 Afrikastatapahtuvan teksturoituj en polyesterifilamenttilankojen tuonnin osuus yhtei sön
 markkinoista oli 1,07 prosenttia vuonna 1991; se kasvoi 1,47 prosenttiin
 tutkimusajanjaksona. Eurostatin tilastoihin ei kuitenkaan sisälly tietoa tuoduista
 teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen lajeista, minkä vuoksi ei voida tehdä
 päätelmiä Yhdysvalloista ja Etelä-Afrikasta tapahtuneessa teksturoitujen
 polyesterifilamenttilankojen tuonnissa käytetyistä hinnoista.
 (86) Slovakiasta tapahtuvan teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen tuonnin osuus
 yhteisön markkinoista oli 3,1 prosenttia tutkimusajanjaksona. Kävi kuitenkin ilmi, että
 erään yhteisön tuottajan tehtyä investointeja Slovakiassa vuodesta 1993 suurin osa
 kyseisestä maasta peräisin olevasta yhteisöön suuntautuvasta tuonnista tapahtui
 etuyhteydessä olevien osapuolten välisillä siirtohinnoin. On kohtuullista olettaa, että
 kyseinen yhteisön tuottaja ei ole voinut harjoittaa tällaista tuontia vaikuttaakseen
 haitallisesti omaan kannattavuuteensa. Näin ollen päätellään, että Slovakiasta
 tapahtuvalla tuonnilla ei ole voinut olla merkittävää vaikutusta yhteisön tuotannonalan
 tilanteeseen.
 (87) Tämän vuoksi päätellään, että muista maista kuin Taiwanista ja Turkista, joiden osalta
 tutkitaan vahingollisen polkumyynnin esiintymistä valittajien esittämien todisteiden
 perusteella, toisin sanoen Indonesiasta, Thaimaasta ja Malesiasta tapahtuva
 teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen tuonti on voinut pahentaa yhteisön
 tuotannonalan ennestään epäedulli statilannetta.Muiden edellä mainittuj en maiden, j oita
 koskeviapolkumyyntitutkimuksia ei ole käynnissä, ei voida osoittaa myötävaikuttaneen
 20
 ---pagebreak--- yhteisön tuotannonalan kärsimään vahinkoon.
 Muut yhteisön tuottajat
 (88) Koska yhteisön tuotannonala vastaa 50 prosentista yhteisön teksturoitujen
 polyesterifilamenttilankojen kokonaistuotannosta, pidettiin tarpeellisena tarkastella
 yhteisön muiden teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen tuottajien toimintaa
 yhteisössä sekä niiden mahdollista vaikutusta yhteisön tuotannonalan tilanteeseen.
 Yhteisön tuotannonalaan kuulumattomien yhteisön tuottajien arvioitu
 tuotantokapasiteetti on pysynyt ennallaan viimeisten neljän vuoden aikana. Tämä
 koskee myös tosiasiallista tuotantoa, joka näytti lievästi kasvaneen yhteisön
 tuotannonalan tuotannon tavoin ainoastaan vuoden 1994 alkupuoliskolla. Kyseisten
 muiden yhteisön tuottajien osuus yhteisön markkinoista näytti lievästi pienentyneen
 yhteisön tuotannonalan tavoin.
 (89) Tämän vuoksi kyseisten tuottajien toiminta ei näytä vaikuttaneen yhteisön
 tuotannonalan uhanalaiseen tilanteeseen vahingollisella tavalla lukuun ottamatta
 tavanomaisen kilpailun aiheuttamaa vaikutusta.
 Investointien tasoja taantuma
 (90) Turkkilainen tuottaja esitti teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen osalta
 riittämättömien investointienja taantuman vaikutuksestayhteisön tuotannonalaan samat
 todisteet kuin osittain orientoitujen polyesterilankojen osalta. Johdanto-osan 40 ja
 41 kappaleessa esitetyt osittain orientoituja polyesterilankoj a koskevat todisteet
 koskevat myös teksturoituj a polyesterifilamenttilankoja. Itse asiassa yhteisön
 tuotannonalan investointeja on rajoittanut rahavarojen puute, joka johtuu
 polkumyynnillä tapahtuvasta teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen
 halpatuonnista; y htei sön teksturoituj en poly esterifilamenttilankoj en todetun kulutuksen
 kehitys ei millään tavalla osoita taantumaa.
 d. Päätelmä
 (91) Vaikka voimassa olevilla polkumyyntitoimenpiteillä on ollut jokseenkin myönteinen
 vaikutus Turkista ja Taiwanista tapahtuvan teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen
 yhteisöön suuntautuvan tuonnin määrään, ne eivät estäneet yhteisön hintoihin
 kohdistuvia paineita. Niinpä, vaikka polkumyyntitutkimusten kohteena olevalla
 kolmansista maista tapahtuvalla tuonnilla on voinut olla jonkinlainen haitallinen
 vaikutus yhteisön tuotannonalan tilanteeseen, tosiasia kuitenkin on, että erikseen
 tarkasteltuina Taiwanista ja Turkista polkumyynnillä tapahtuva tuonti on edelleen
 merkittävästi myötävaikuttanut yhteisön tuotannonalan uhanalaiseen tilanteeseen.
 (92) Näissä olosuhteissa toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti
 heikentää yhteisön tuotantoa entisestään johtamalla vahingon toistumiseen tälle
 tuotannolle.
 21
 ---pagebreak--- V. POLKUMYYNTI
 (93) Polkumyynnin jatkumista tarkasteltiin sen varmistamiseksi, onko syytäjatkaa Turkista
 ja Taiwanista tuotaviin teksturoituihin polyesterifilamenttilankoihin sovellettavia
 toimenpiteitä, ja jos polkumyynnin todettiin jatkuvan, sen varmistamiseksi, edellyttikö
 polkumyyntimarginaalienmuuttaminenolemassaoievientoimenpiteidenmukauttamista
 vastaavasti.
 a. Normaaliarvo
 Turkki
 (94) Turkkilaisten tuottajien normaaliarvon määrittämiseksi määritettiin ensiksi kunkin
 tuottajan osalta, onko sen kotimaassa tapahtuva teksturoitujen
 polyesterifilamenttilankojen kokonaismyynti määrältään riittävää, jotta sitä voidaan
 verrata asianmukaisesti sen yhteisöön suuntautuvaan teksturoitujen
 polyesterifilamenttilankojen kokonaisvientiin.
 (95) Kolmesta turkkilaisesta tuottajasta, jotka toimivat yhteistyössä tutkimuksessa,
 ainoastaan kaksi vei teksturoituj a polyesterifilamenttilankoja yhteisöön
 tutkimusajanjaksona. Näiden kahden tuottajan todettiin myyneen teksturoituj a
 polyesterifilamenttilankojamyös kotimaan markkinoilla ky sei senäaj anj aksona. Kunkin
 tuottajan teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen kotimaisen myynnin
 kokonaismäärä oli suurempi kuin 5 prosenttia sen yhteisöön suuntautuvan viennin
 myynnin kokonaismäärästä. Näin ollen kyseistä kotimaan myyntiä pidettiin määrältään
 riittävänä.
 (96) Kahden turkkilaisen tuottajan kotimaan markkinoilla myymien ja samanlaisiksi tai
 suoraan yhteisöön vietäviksi myytyihin lajeihin verrattavien teksturoitujen
 polyesterifilamenttilankojen kunkin lajin osalta tarkasteltiin lisäksi, onko jokaista lajia
 myyty riittävässä määrin.
 (97) Kunkin lajin kotimaan myynti todettiin määrältään riittäväksi, koska teksturoitujen
 polyesterifilamenttilankojen kunkin lajin Turkissa myyty määrä tutkimusajanjaksona
 oli vähintään 5 prosenttia yhteisöön vietäväksi myydyn verrattavan lajin määrästä.
 (98) Seuraavaksi tarkasteltiin molempien tuottajien osalta, voitaisiinko teksturoitujen
 polyesterifilamenttilankojen kunkin lajin kotimaan myynnin katsoa tapahtuneen
 tavanomaisen kaupankäynnin mukaisesti, tarkastelemalla kyseisen lajin voittoa
 tuottavan myynnin osuutta.
 (99) Ottaen huomioon Turkin korkea inflaatioaste kotimaassa tapahtuvan myynnin
 tavanomaisen kaupankäynnin arvioimiseen sovellettiin seuraavanlaista
 kuukausikohtaista menetelmää.
 - Tapauksissa, joissa vähintään perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan b alakohdan ii
 alakohdassa määriteltyä laskettua kuukausittaista tuotantokustannusta vastaavaan
 nettomyyntihintaanmyytyj enteksturoituj en polyesterifilamenttilankojen ti etynlajin
 kuukausimäärä oli enemmän kuin 80 prosenttia kyseisen lajin kuukauden
 kokonaismyynnin määrästä, normaaliarvo määriteltiin kyseistä lajia koskevien
 22
 ---pagebreak--- kotimaan myynnin liiketoimien kuukausittaisena painotettuna keskiarvona
 tutkimusajanjakson jokaisena kuukautenariippumattasiitä, olivatko liiketoimet
 kannattavia vai ei.
 - Tapauksissa, joissa vähintään laskettua kuukausittaista tuotantokustannusta
 vastaavaan nettomyyntihintaan myytyjen teksturoitujen
 polyesterifilamenttilankojen tietyn lajin kuukausimäärä oli vähemmän kuin 80
 prosenttia mutta enemmän kuin 20 prosenttia kyseisen lajin kuukauden
 kokonaismyynnin määrästä, normaaliarvo määriteltiin kyseisen lajin osalta
 ainoastaan voittoa tuottavan kotimaan myynnin liiketoimien kuukausittaisena
 painotettuna keskiarvona tutkimusaj anjakson jokaisena kuukautena.
 - Tapauksissa, joissa vähintään laskettua kuukausittaista tuotantokustannusta
 vastaavaan nettomyyntihintaan myytyjen teksturoitujen
 polyesterifilamenttilankojen tietyn lajin kuukausimäärä oli riittämätön määrä
 kyseisen lajin kuukauden kokonaismyynnin määrästä, katsottiin, että kyseisen lajin
 myynti ei ollut tavanomaisen kaupankäynnin mukaistaja sen vuoksi kuukausittain
 normaaliarvo oli muodostettava laskennallisesti.
 ( 100) Edellä esitetyn menetelmän seurauksena yhden turkkilaisen tuottajan yhteisöön viemän
 teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen lajin kuukausittainen normaaliarvo on
 perustunut vertailukelpoisen lajin kuukausittaiseen kotimaan hintaan sen jälkeen, kun
 myyntihinnasta on vähennetty kaikki alennukset ja hyvitykset, jotka liittyvät suoraan
 tarkasteltavana olevaan myyntiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan a alakohdan
 mukaisesti. Toisen turkkilaisen tuottajan viemien lajien kuukausittainen normaaliarvo
 perustui tutkimusaj anjakson seitsemän ensimmäisen kuukauden ajan kuukausittaiseen
 laskennalliseen normaaliarvoon, sillä yli 80 prosenttia kuukausittaisesta kotimaan
 myysiiiistä oli tappiollista, ja tutkimusaj anjakson viiden viimeisen kuukauden ajan
 normaaliarvo perustui vertailukelpoisten lajien kuukausittaiseen kotimaan
 myyntihintaan, koska kotimaan myynnin todettiin kyseisinä kuukausina olleen
 tavanomaisen kaupankäynnin mukaista.
 (101) Laskennallinen normaaliarvo määritettiin lisäämällä kyseisten lajien
 tuotantokustannuksiin kohtuullinen määrä myyntikustannuksia, yleisiä kustannuksia ja
 hallinnollisia kustannuksia sekä voitto.
 (102) Kyseisen turkkilaisen tuottajan osalta määrä laskettiin kullekin tuottajalle
 samankaltaisen tuotteen kotimaan markkinoilla tapahtuneesta voittoa tuottaneesta
 myynnistä aiheutuneiden kustannusten ja kertyneen voiton perusteella.
 Taiwan
 ( 103) Arvioidessaan, onko tai wanilaisten yhteistyössä toimivien tuottajien kyseisen tuotteen
 kotimaan myynti määrältäänriittävääasianmukaisen vertailun suorittamiseksi sekä
 tavanomaisen kaupankäynnin mukaista, komissio sovelsi samaa menetelmää kuin
 turkkilaisten tuottajien osalta (katso johdanto-osan 94,95, 96,97 ja 98 kappale) mutta
 koko tutkimusaj anj aksolta eikä kuukausittain.
 23
 ---pagebreak--- (104) Todettiin, että kunkin taiwanilaisen tuottajan teksturoitujen polyesteri-
 filamenttilankojen kotimaan myynnin kokonaismäärä ja teksturoitujen
 polyesterifilamenttilankojen jokaisen laadun kotimaan myynnin määrä oli enemmän
 kuin 5 prosenttia yhteisöön vietäväksi myydyn samankaltaisen tuotteen vastaavista
 määristä. Näin ollen kotimaan kokonaismyyntiä sekä kunkin tuotelajin kotimaan
 myyntiä pidettiin määrältään riittävinä asianmukaisen vertailun suorittamiseksi.
 (105) Lisäksi todettiin, että taiwanilaisten tuottajien yhteisöön vietäviksi myymistä
 teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen yhteensä 32 lajista ainoastaan 16 lajin
 kanssa samankaltaista tuotetta on myyty kotimaan markkinoilla tavanomaisen
 kaupankäynnin mukaisesti. Sen vuoksi näiden lajien normaaliarvo määritettiin
 vertailukelpoisten lajien kotimaan hinnan perusteella sen jälkeen kun on vähennetty
 kaikki alennukset ja hyvitykset, jotka liittyvät suoraan tarkasteltavana olevaan myyntiin
 perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti.
 (106) Loppujen yhteisöön vietäviksi myytyjen 16teksturoidun polyesterifila-menttilankalajin
 normaaliarvo oli muodostettava laskennallisesti.
 (107) Kunkin taiwanilaisen tuottajan osalta laskennallinen normaaliarvo määritettiin
 lisäämällä kyseisten tuotelajien tuotantokustannuksiin kohtuullinen määrä
 myyntikustannuksia, yleisiä kustannuksia ja hallinnollisia kustannuksia sekä voitto.
 Kyseinen määrä laskettiin kullekin tuottajalle samankaltaisen tuotteen kotimaan
 markkinoilla tapahtuneesta voittoa tuottaneesta myynnistä aiheutuneiden kustannusten
 ja kertyneen voiton perusteella.
 b. Vientihinnat
 (108) Koska Taiwanista peräisin olevasta yhteisöön suuntautuvasta teksturoitujen
 polyesterifilamenttilankojen koko tuonnista vastasivat suoraan riippumattomat tuojat,
 vientihinnat määritettiin yhteisöön vietäväksi myydystä tuotteesta tosiasiallisesti
 maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan
 mukaisesti.
 ( 109) Yhden taiwanilaisen tuottajan osalta komissio ei voinut käyttää sen kyselylomakkeeseen
 lähettämää vastausta vientihintojen määrittelyn perusteena. Vastausta pidettiin
 epäluotettavana, koska toimitetut tiedot koskivat ainoastaan yhtä myyntitapahtumaa,
 jota ei voitu varmistaa. Näin ollen katsottiin, että tämä yritys ei vienyt kyseistä tuotetta
 yhteisöön tutkimusajanjaksona.
 c Vertailu
 (110) Tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin vastaavan lajin
 vientihintaan liiketoimi liiketoimelta vapaasti tehtaalla -hintoina ja samalla kaupan
 tasolla.
 (111) Tasapuolisen vertailun vuoksi normaaliarvo mukautettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 ja
 10 kohdan säännösten mukaisesti hintojen vertailtavuuteen suoraan vaikuttavien erojen
 huomioon ottamiseksi. Nämä mukautukset koskivat myyntikustannuksia erilaisissa
 olosuhteissa ja erilaisin myyntiehdoin, toisin sanoen erilaisin luottoehdoin ja
 kuljetuskustannuksin. Edellä mainituilla eroilla perustellut mukautukset rajoitettiin
 24
 ---pagebreak--- niihin, joiden osalta esitettiin riittävät todisteet siitä, että ne liittyivät suoraan
 tarkasteltavana olevaan myyntiin.
 d. Polkumyyntimarginaalit
 (112) Edellä kuvatussa vertailussa paljastui polkumyynti; polkumyyntimarginaalit todettiin
 yhtä suureksi kuin määrä, jolla vahvistettu normaaliarvo ylittää yhteisöön
 suuntautuvassa tuonnissa käytetyn hinnan.
 Tuottajien painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit prosentteina
 tullaamattomana vapaasti yhteisön rajalla -hinnasta on seuraavat:
 Turkki
 Korteks-Mensucat Sanyi ve Ticaret A.S. 7,6 prosenttia
 Sasa Artificial and Synthetic Fibres Inc 8,7 prosenttia
 Taiwan
 Chung Shing Textile Co. Ltd 5,5 prosenttia
 Far Eastern Textile 6,6 prosenttia
 Hsin Pao Textile Co. Ltd 0 prosenttia
 Nan Yfi Plastics Corporation 10,6 prosenttia
 Lea Lea Entreprise Co. Ltd 12,9 prosenttia
 Lanfa Textile Co. 16,1 prosenttia
 (113) Johdanto-osan 53 kappaleessa esitetyistä syistä niiden yritysten osalta, jotka toimivat
 yhteistyössä tutkimuksessa, mutta joiden ei todettu harjoittaneen vientiä
 tutkimusajanjaksona, yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittaneiden tuottajien
 painotettua keskimääräistä polkumyyntimarginaalia pidettiin tarkoituksenmukaisena.
 Kyseisten turkkilaisten tuottajien marginaali on 8,3 prosenttia, ja sitä sovelletaan
 Nergis-Tekstil Sanayi ve Ticaret -nimiseen yritykseen. Kyseisten taiwanilaisten
 tuottajien marginaali on 7 prosenttia, ja sitä sovelletaan seuraaviin yrityksiin: Shingkong
 Synthetic Taiwanese Fibres Corp. ja Zig Sheng Ind Co. Ltd.
 (114) Niiden kyseisissä viejämaissa toimivien tuottajien osalta, jotka eivät vastanneet
 komission kyselylomakkeeseen tai eivät tehneet muunlaista ilmoitusta,
 polkumyyntimarginaali määritettiin käytettävissä olevien tosiasioiden perusteella
 perusasetuksen 7 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaisesti.
 25
 ---pagebreak--- Tältä osin kohtuullisimpia olivat tutkimuksen aikana vahvistetut tosiasiat. Jotta
 yhteistyöhön osallistumatta jättämisestä ei annettaisi palkkiota ja jotta varmistettaisiin
 käyttöön otettuihin polkumyyntitoimenpiteisiin perustuva tehokas suoja epärehelliseltä
 kilpailulta, yhteistyöhön osallistumatta jättäneitä tuottajia koskeva
 polkumyyntimarginaali olisi määritettävä jokaisessa maassa yhteistyössä toimineiden
 kysymyksessä olevan maan tuottajien todetun korkeimman polkumyyntimarginaalin
 tasolla.
 Tällä perusteella yhteistyössä toimineiden turkkilaisten tuottajien korkein
 polkumyyntimarginaali todettiin 8,7 prosentiksi. Kun kuitenkin otetaan huomioon
 turkkilaisten tuottajien vähäinen yhteistyö, mitä osoittaa se, että yhteistyöhön
 osallistumatta jättäneiden tuottajien viennin osuus on 40 prosenttia Turkista
 tapahtuvastakokonaisviennistä, tämä polkumyyntimarginaali olisi palkkioyhteistyöhön
 osallistumatta jättämisestä tähän menettelyyn. Tämän vuoksi pidetään
 tarkoituksenmukaisena laskea yhteistyöhön osallistumatta jättäneiden turkkilaisten
 tuottajien polkumyyntimarginaali kyseisen maan yhteistyössä toimivien tuottajien
 yhteisöön vietäväksi myydyn teksturoidun polyesterifilamenttilankalajin korkeimman
 todetun polkumyyntimarginaalin perusteella. Tämä polkumyyntimarginaali on
 15,2 prosenttia ja se vastaa yli 3 prosenttia erään yhteistyössä toimivan turkkilaisen
 tuottajan teksturoidujen polyesterifilamenttilankojen lajina kokonaisviennistä
 yhteisöön tutkimusajanjaksona. Näin ollen yhteistyöhön osallistumatta jättäneiden
 turkkilaisten tuottajien polkumyyntimarginaali on 15,2 prosenttia.
 Taiwanin osalta yhteistyössä toimivien tuottajien korkeimmaksi
 polkumyyntimarginaaliksi tuossa maassa todettiin 16,1 prosenttia. Tätä
 polkumyyntimarginaalia pidetään tarkoituksenmukaisena ottaen huomioon
 taiwanilaisten tuottajien kiinteä yhteistyö. Itse asiassa näiden tuottajien harjoittama
 teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen vienti vastaa 90 prosenttia Taiwanista
 tapahtuvasta yhteisöön suuntautuvasta kokonaisviennistä tutkimusajanjaksona. Näin
 ollen yhteistyöhön osallistumatta jättäneiden tuottajien Taiwanissa
 polkumyyntimarginaali on 16,1 prosenttia.
 VI. YHTEISÖN ETU
 (115) Ratkaisun siitä, vaatiiko yhteisön etu toimenpiteitä, olisi perustuttava kaikkien eri etujen
 kokonaisvaltaiseen arviointiin mukaan lukien yhteisön tuottajien, käyttäjien ja
 kuluttajien edut. Tällaisessa tarkastelussa on otettava erityisesti huomioon tarve poistaa
 vahinkoa aiheuttavan polkumyynnin kauppaa vääristävät vaikutukset ja palauttaa
 tehokas kilpailu.
 (116) On muistettava, että aikaisemmassa tutkimuksessa toimenpiteiden käyttöönottoa
 pidettiin yhteisön edun mukaisena. Todettiin, että toimenpiteillä olisi vähäinen vaikutus
 jalostusteollisuuden tuotantokustannuksiin eikä niillä olisi vakavia seurauksia
 kuluttajien kannalta.
 26
 ---pagebreak--- (117) Nämä huomiot pätevät edelleen pohdittaessa, missä määrin on yhteisön edun mukaista
 pitää toimenpiteet voimassa. Käy ttäj ät eivät ilmoittaneet mitään todisteita teksturoituj en
 polyesterifilamenttilankojen hinnan vaikutuksesta lopputuotteeseen. Joka tapauksessa
 ehdotettujen toimenpiteiden soveltamisala huomioon ottaen uudelleentarkastelun
 kohteena olevan toimenpiteen vaikutus lopputuotteen - lähinnä kuituihin ja mattoihin -
 hintoihin on arvioitu kohtuulliseksi.
 (118) Päinvastoin toimenpiteiden voimassaolon päättyminen asettaisi yhtei sön tuotannonalan
 vaaraan, koska tuotannonala kärsisi enenevässä määrin Taiwanista ja Turkista
 tapahtuvan tuonninalhai si sta polkumyyntihinnoi sta pystymättä korjaamaan uhanalaista
 taloudellista tilannettaan. Sen vuoksi näyttää siltä, että yhteisön tuotannonalan edut ovat
 selvästi tärkeämpiä kuin mahdolliset ja joka tapauksessa rajalliset käyttäjiin ja
 lopullisiin kuluttajiin kohdistuvat haitat.
 (119) Tämän vuoksi päätellään, että on yhteisön edun mukaista säilyttää voimassa
 polkumyyntitoimenpiteet asianmukaisesti muutettuina Turkista ja Taiwanista peräisin
 olevassa tuonnissa esiintyvän polkumyynnin vahingollisten vaikutusten poistamiseksi
 ja että näitä toimenpiteitä olisi jatkettava polkumyyntitullien muodossa.
 Vn. TOIMENPITEET
 (120) Riittävän suojan varmistamiseksi Turkista ja Taiwanista tapahtuvassa tuonnissa
 esiintyvältä jatkuvalta vahingolliselta polkumyynniltä ja vahingon toistumisen
 ehkäisemiseksi katsotaan, että olisi vahvistettava polkumyyntitullit siten, että yhteisön
 tuotannonala voi saavuttaa kohtuullisen voiton, jonka se on menettänyt polkumyynnillä
 tapahtuvan tuonnin kielteisen vaikutuksen vuoksi.
 (121) Laskettaessa tullin riittävää määrää otettiin huomioon yhteisön tuotannonalan
 uhanalainen tilanne, joka johtui pääasiassa markkinaosuuden menettämisestä ja
 huomattavista taloudellisista tappioista, jotka johtuivat hinnan alittavuuden vuoksi
 alentuneista hinnoista. Sen vuoksi toteutettavien toimenpiteiden on oltava sellaisia, että
 yhteisön tuotannonala voi saavuttaa kohtuullisen voiton tulevaisuudessa.
 (122) Tämän osalta vahingon poistamiseenriittävänäpidetyksi hintatasoksi laskettiinyhteisön
 tuotannonalan painotettujen keskimääräisten tuotantokustannusten perusteella
 lisäämällä 6 prosentin voiton, jonka arvioidaan olevan kohtuullinen sen takaamiseksi,
 että tuotannonalalla voidaan tehdä tuotantoon pitkäaikaisia investointeja. Sitten
 hintatasoa verrattiinkeskimääräisiintullattuna vapaasti yhteisönraj alla-tuontihintoihin.
 (123) Koska vertailun tulos osoittaa kaikkien kyseisten tuottaj ien vahinkomarginaalien olevan
 suurempia kuin vastaavat vahvistetut polkumyyntimarginaalit, tullien olisi perustuttava
 todettuihin polkumyyntimarginaaleihin.
 27
 ---pagebreak--- ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
 1 artikla
 Korvataan asetuksen (ETY) N:o 3905/88 1 ja 2 artikla seuraavasti.
 "l artikla
 1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli CN-koodiin 5402 42 00 kuuluvan Turkista
 peräisin olevan osittain orientoidun polyesterilangan tuonnissa.
 2. Tullaamattomana vapaasti yhteisön rajalla -nettohintaan sovellettava tulli on seuraava:
 MAA VALMISTAJA TULLIN YLIMÄÄRÄINEN
 MÄÄRÄ TARIC-KOODI
 Turkki
 Sasa-Artificial and
 Synthetic Fibres Inc, Adana 3,3 % 8895
 Korteks-Mensucat Sanayi
 ve Ticaret A.S., Bursa 3,3 % 8895
 Nergis-Tekstil Sanayi ve 3,3 % 8895
 Ticaret A.S., Bursa
 Muut 6,8 % 8536
 3. Kumotaan asetuksella (ETY) N:o 3905/88 käyttöön otetut lopulliset polkumyyntitullit
 CN-koodiin 5402 42 00 kuuluvan Taiwanista peräisin olevan osittain orientoidun
 polyesterilangan tuonnissa.
 4. Jollei toisin mainita, on sovellettava voimassa olevia tullisäännöksiä.
 2 artikla
 1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli CN-koodiin 5402 33 10 ja 5402 33 90
 kuuluvan Turkista ja Taiwanista peräisin olevan teksturoidun polyesterifilamenttilangan
 tuonnissa.
 28
 ---pagebreak--- 2. Tullaamattomana vapaasti yhteisön rajalla -nettohintaan sovellettava tulli on seuraava:
 MAA VALMISTAJA TULLIN YLIMÄÄRÄINEN
 MÄÄRÄ
 TARIC-KOODI
 Taiwan
 Lea Lea Enterprise Co. Ltd, 12,9 % 8893
 Taipei
 Nan Ya Plastics 10,6% 8162
 Corporation, Taipei
 Shingkong Synthetic Fibres 7% 8163
 Corp., Taipei
 Zig Sheng Ind Co., Ltd , 7% 8163
 Taipei
 Far Eastern Textile Ltd, 6,6 % 8894
 Taipei
 Chung Shing Textile Co. 5,5 % 8161
 Ltd, Taipei
 Muut 16,1 % 8164
 Turkki
 Sasa-Artificial and 8,7 % 8166
 Synthetic Fibres Inc, Adana
 Nergis-Tekstil Sanayi ve 8,3 % 8167
 Ticaret, A.S., Bursa
 Korteks-Mensucat Sanayi 7,6 % 8892
 ve Ticaret, AS., Bursa
 Muut 15,2% 8170
 kuitenkin tavarat, joita valmistavat ja myyvät vientiin yhteisön seuraavat taiwanilaiset yritykset
 ovat vapautettuja polkumyyntitulleista.
 TAIWAN VALMISTAJA TULLIN YLIMÄÄRÄINEN
 MÄÄRÄ TARIC-KOODI
 Tuntex Distinct Corp., 0% 8160
 Taipei
 Hsin Pao Textile Co. Ltd, 0% 8160
 Taipei
 3. Jollei toisin mainita, on sovellettava voimassa olevia tullisäännöksiä."
 29
 ---pagebreak--- 2 artikla
 Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan
 yhteisöjen virallisessa lehdessä.
 Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa
 jäsenvaltioissa.
 Tehty Brysselissä
 Neuvoston puolesta
 puheenjohtaja
 30
 ---pagebreak--- ISSN 1024-4492
 KOM(96) 228 lopullinen
 ASIAKIRJAT
 FI 02 11
 Luettelonumero : CB-CO-96-239-FI-C
 ISBN 92-78-04456-3
 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto
 L-2985 Luxemburg
 31