text:
 |
 52010PC0273
 Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) NR. .../... kuriuo įgyvendinamas Jungtinių Tautų šaunamųjų ginklų protokolo 10 straipsnis ir nustatoma šaunamųjų ginklų, jų dalių ir komponentų bei šaudmenų eksporto leidimų sistema ir importo bei tranzito priemonės SEK(2010)663 SEK(2010)662 /* KOM/2010/0273 galutinis - COD 2010/0147 */
 [pic] | EUROPOS KOMISIJA |Briuselis, 2010.5.31KOM(2010)273 galutinis2010/0147 (COD)P asiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) NR. .../...kuriuo įgyvendinamas Jungtinių Tautų šaunamųjų ginklų protokolo 10 straipsnis ir nustatoma šaunamųjų ginklų, jų dalių ir komponentų bei šaudmenų eksporto leidimų sistema ir importo bei tranzito priemonėsSEK(2010)663 SEK(2010)662AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPASIŪLYMO APLINKYBĖS- Pasiūlymo pagrindas ir tikslaiSąjunga turi imtis konkrečių veiksmų, kad į Sąjungos (anksčiau – Bendrijos[1]) teisės aktus baigtų perkelti Protokolo prieš neteisėtą šaunamųjų ginklų, jų dalių ir komponentų bei šaudmenų gamybą ir prekybą jais [2] , papildančio Jungtinių Tautų konvenciją prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą (toliau – JT šaunamųjų ginklų protokolas arba UNFP), nuostatas.2005 m. birželio 18 d. komunikate dėl priemonių, skirtų užtikrinti didesnį saugumą, susijusį su sprogmenimis, detonatoriais, bombų gamybos įranga ir šaunamaisiais ginklais[3], Komisija išreiškė poreikį ir ketinimą įgyvendinti UNFP 10 straipsnį, vykdant bendrą perkėlimo veiklą[4], nes taip Komisija galėtų įvykdyti įsipareigojimą pateikti pasiūlymą dėl UNFP sudarymo Sąjungos vardu, kuris yra vienas pagrindinių Komisijos dabartinės šaunamųjų ginklų politikos tikslų.Šio teisės akto pasiūlymo tikslas – užbaigti šią veiklą ir perkelti atitinkamas UNFP 10 straipsnio dėl „Eksporto, importo ir tranzito licencijų ar leidimų sistemos bendrųjų reikalavimų“ nuostatas.- Bendrosios aplinkybėsGavusi Tarybos įgaliojimą, Komisija Europos bendrijos vardu derėjosi dėl Bendrijos kompetencijai priklausančių UNFP straipsnių ir galiausiai jį pasirašė 2002 m. sausio 16 d. Europos bendrijos vardu[5].Tarybos ir Komisijos veiksmų plane, įgyvendinančiame Hagos programą dėl laisvės, saugumo ir teisingumo stiprinimo Europos Sąjungoje[6], tarp svarbių veiksmų minimas pasiūlymas Europos bendrijos vardu sudaryti JT šaunamųjų ginklų protokolą. Ją pakeitusioje Stokholmo programoje dėl „atviros ir saugios Europos piliečių labui ir saugumui“[7] pabrėžiama, kad prekyba ginklais yra viena iš neteisėtų veikų, kuri ir toliau kelia iššūkį ES vidaus saugumu, ir dar kartą patvirtinama, kad Sąjunga turi toliau skatinti tarptautinių konvencijų (ir jų protokolų), visų pirma parengtų remiant Jungtinėms Tautoms, ratifikavimą.Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo[8] 207 straipsnyje nustatytas teisinis planuojamo pasiūlymo pagrindas (bendra prekybos politika, išimtinė Sąjungos kompetencija pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 3 straipsnį, į kurio taikymo sritį patenka UNFP 10 straipsnio nuostatos). Pasiūlymas taikomas tik civilinės paskirties šaunamiesiems ginklams, jų dalims ir pagrindiniams komponentams bei šaudmenims, o ne šaunamiesiems ginklams, kurie konkrečiai skirti kariniams tikslams. Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnį bendra prekybos politika turi būti grindžiama bendraisiais principais, inter alia dėl eksporto. Todėl reikia nustatyti bendras eksporto iš Sąjungos taisykles.Šis pasiūlymas skirtas tik prekybai ginklais su trečiosiomis valstybėmis arba ginklų siuntimui trečiosioms valstybėms, todėl jis nėra taikomas Bendrijos viduje vykdomiems ginklų, jų dalių ir pagrindinių komponentų bei šaudmenų siuntimui.- Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatosPasiūlymo srityje galiojančių ES nuostatų nėra (bendra prekybos politika)[9].- Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslaisEuropos Sąjunga dar nėra sudariusi UNFP; jo sudarymas yra tarptautinis ES įsipareigojimas. Jis yra susijęs su dabartine ES politika, kurios tikslas kovoti su tarptautiniu nusikalstamumu, stiprinant kovą su neteisėta prekyba šaunamaisiais ginklais, įskaitant eksporto kontrolę ir sekimą, ir mažinti mažų ginklų platinimą ir plitimą visame pasaulyje.KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI- Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimisKonsultacijų metodai, pagrindiniai tiksliniai sektoriai ir bendras respondentų profilisSu suinteresuotaisiais subjektais buvo konsultuojamasi šiais būdais: išsiųsti klausimynai ir kvietimai susitikti valstybėms narėms ir suinteresuotosioms privačioms šalims (Europos civilinių šaunamųjų ginklų ir šaudmenų gamintojų asociacijų atstovams, civilinės prekybos ginklais vykdytojams, medžiotojams, kolekcionieriams, NVO, tyrimų įstaigoms ir pan.), sukurtas specialus el. pašto adresas (JLS-FIREARMS@ec.europa.eu) nuolatinėms konsultacijoms ir atliktas išorės tyrimas siekiant parengti poveikio vertinimą. Be to, Komisijoje įsteigta tarpžinybinė grupė.Atsakymų santrauka ir kaip į juos atsižvelgtaValstybės narės ir NVO sutiko, kad 10 straipsnio įgyvendinimas būtų naudingas siekiant užkirsti kelią šaunamųjų ginklų nukreipimui iš legalios rinkos į nelegalią. Privačios šalys teigė, kad valstybėse narėse šis aspektas jau reglamentuojamas griežtomis taisyklėmis, ir išreiškė susirūpinimą dėl galimų neigiamų padarinių mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Daug privačių suinteresuotųjų subjektų ypač susirūpino, kad dėl tranzito priemonių ir galimo tranzito valstybių nebendradarbiavimo visos procedūros gali užsitęsti. Visi privatūs suinteresuotieji subjektai manė, kad laikinam šaunamųjų ginklų eksportui arba importui reikia taikyti supaprastintas procedūras. Nebuvo bendros nuomonės dėl to, kokiai veiklai turėtų būti taikomos supaprastintos procedūros. Pasak kai kurių valstybių narių ir NVO, supaprastintos procedūros turėtų būti taikomos tik medžioklei ir sportiniam šaudymui (UNFP apima ir kitokią veiklą, pvz., parodų ar remonto). Privačios šalys ir NVO manė, kad daugkartinio vežimo leidimai ir maksimali licencijų prašymų svarstymo trukmė būtų privalumas.Komisija apsvarstė valstybinių ir privačių suinteresuotųjų subjektų išreikštą nuomonę. Šio pasiūlymo tikslas – užtikrinti didesnį saugumo ir veiksmingumo bei efektyvumo lygį. Šių dviejų aspektų derinys taip pat grindžiamas konsultacijų su suinteresuotaisiais subjektais rezultatais.- Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimasAktualios mokslinės ir tyrimų sritysJT šaunamųjų ginklų protokolo 10 straipsnis yra tarptautinio dokumento, kurio nuostatoms Bendrija anksčiau pritarė derybų metu, o vėliau pasirašydama protokolą, dalis.Naudoti metodaiKlausimynas valstybėms narėms ir privatiems suinteresuotiesiems subjektams bei NVO, du atskiri susitikimai su valstybių narių ir privačių suinteresuotųjų subjektų atstovais, su išorės tyrimu susiję klausimynai, sukurtas specialus el. pašto adresas (JLS-FIREARMS@ec.europa.eu) nuolatinėms konsultacijoms.Pagrindinės organizacijos ir ekspertai, su kuriais tartasiKlausimynas ir kvietimai susitikti buvo išsiųsti atitinkamoms nacionalinėms institucijoms, Europos civilinių šaunamųjų ginklų ir šaudmenų gamintojų asociacijų atstovams, civilinės prekybos ginklais vykdytojams, medžiotojams, kolekcionieriams, NVO, tyrimų įstaigoms ir kitoms Europos asociacijoms (prekybos, pramonės, amatų, mažų ir vidutinių įmonių rūmams).Gautų ir panaudotų rekomendacijų santraukaBe informacijos, pateiktos dalyje „Atsakymų santrauka ir kaip į juos atsižvelgta“ , papildomai derėtų nurodyti šiuos aspektus.Vienas iš konsultacijų metu remtų sprendimų buvo tylus sutikimas dėl tranzito priemonių – privatūs suinteresuotieji subjektai jį rėmė, tačiau jam nepritarė kai kurios valstybės narės ir NVO.Iš esmės vieningai sutarta, kad prievolė gauti reikiamą informaciją (importo leidimą ir pranešimą apie neprieštaravimą tranzitui) turi tekti privačioms šalims.Taip pat pasiūlyta, kad medžiotojai ir sportinio šaudymo atstovai į renginį už ES ribų galėtų patekti pateikę Europos šaunamojo ginklo leidimą ir oficialų kvietimą.Šiame pasiūlyme pirmiausia atsižvelgiama į poreikį turėti supaprastintas laikinojo eksporto priemones, mažinti galimą neigiamą JT šaunamųjų ginklų protokole reikalaujamų tranzito priemonių poveikį tam tikromis sąlygomis naudojant tylų sutikimą, naudoti kelis daugkartinio vežimo leidimus ir nustatyti maksimalią leidimo suteikimo proceso trukmę. Taip pat šiame pasiūlyme atsižvelgiama į dabartinę valstybėse narėse taikomą praktiką.Ekspertų nuomonės viešo paskelbimo priemonėsPrieš šio pasiūlymo pridėtas poveikio vertinimas.- Poveikio vertinimasPrie šio pasiūlymo pridėtame poveikio vertinime parengtos keturios politikos galimybės.1 politikos galimybė – susilaikyti nuo ES veiksmų. Ji buvo svarstoma kaip teorinė galimybė, nes Bendrija (dabar – Sąjunga) pasirašydama protokolą prisiėmė teisinį tarptautinį įsipareigojimą, be to, stokojama vieningų principų su bendra prekybos politika, kuri priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai, susijusioje srityje.Kitos trys politikos galimybės pasirinktos pagal saugumui arba efektyvumui skiriamą dėmesį (efektyvumas reiškia tai, kiek naudojantis tam tikrais ištekliais arba mažiausia įmanoma kaina galima pasiekti tikslų). Šiuo atveju efektyvumas reiškia užtikrinimą, kad privačioms šalims ir nacionalinėms administracijoms tenkanti našta būtų minimali.2 politikos galimybės tikslas – optimaliai didinti civilinės paskirties šaunamųjų ginklų eksporto, importo ir tranzito saugumą ir užkirsti kelią galimam nukreipimui iš legalios rinkos.3 politikos galimybe siekiama veiksmingai įgyvendinti UNFP 10 straipsnį privačiame sektoriuje.4 politikos galimybės tikslas – užtikrinti nacionalinių administracijų veiksmingumą.Pasirinkta 3 galimybė, kuri ir atsispindi šiame pasiūlyme. Ji visapusiškiausiai tenkina UNFP 10 straipsnio įgyvendinimo tikslus ir kol kas yra geriausias būdas suderinti privalomąsias nuostatas, pritaikytas pagal produktų (civilinės paskirties) rūšį ir neprivalomąsias nuostatas, kurios atitiktų teisėtus suinteresuotųjų subjektų lūkesčius.Pagal ją derinami skirtingi įvairių politikos galimybių aspektai remiantis pagrindiniais nustatytais jų privalumais ir trūkumais, kad būtų padidintas veiksmingumas ir efektyvumas. Atrodo, kad toks veiksmingumo ir saugumo bei efektyvumo derinys būtų naudingiausias susijusioms interesų grupėms ir yra, be kita ko, grindžiamas konsultacijų su suinteresuotaisiais subjektais rezultatais.Taikant numatytą supaprastintą laikinojo eksporto „įrodomiems teisėtiems tikslams“ procedūrą, visų pirma siūlomas tranzito priemones, sumažės galima administracinė našta siekiant šių tikslų, kurie išvardyti pačiame UNFP.Siūlomo tylaus sutikimo aspektas suformuluotas taip, kad būtų suderintas siekis paspartinti procesą (verslo interesas) ir siekis užtikrinti realų terminą, kad tranzito valstybė galėtų imtis veiksmų (saugumo interesas).TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI- Siūlomų veiksmų santraukaUNFP 10 straipsnyje dėl „Eksporto, importo ir tranzito licencijų ar leidimų sistemos bendrųjų reikalavimų“ nustatyta, kad „kiekviena valstybė, šio Protokolo Šalis, sukuria ir įgyvendina veiksmingą eksporto ir importo licencijų ar leidimų sistemą, taip pat priemones, susijusias su tarptautiniu šaunamųjų ginklų, jų dalių ir komponentų bei šaudmenų tranzitu ir perdavimu“ , ir taip gerina siuntimo tikrinimą ir užtikrina, kad įstatymai būtų geriau vykdomi.UNFP 10 straipsnis grindžiamas principu, kad šaunamieji ginklai ir susiję objektai neturi būti siunčiami iš vienos valstybės į kitą neinformavus visų susijusių valstybių narių ir negavus jų sutikimo. Šaunamieji ginklai negali būti eksportuojami į arba per valstybes, kurios nedavė siuntimo leidimo. Teisėtam eksportui ir importui naudojamų dokumentų turinys turi būti pakankamas sekimui užtikrinti. Be pirmiau minėtų privalomųjų nuostatų pagal UNFP 10 straipsnį šalys taip pat gali nustatyti supaprastintas nedidelio skaičiaus šaunamųjų ginklų laikinojo eksporto, importo ir tranzito „įrodomiems teisėtiems tikslams“ , pvz., pramoginiams, remonto arba parodų, procedūras. Tokios nuostatos vadinamos neprivalomomis.Šio pasiūlymo I skyriuje aprašomas objektas, apibrėžtys ir taikymo sritis. Sąvokų apibrėžtyse (2 straipsnis) atsižvelgiama, tam tikrais atvejais, į atitinkamas JT šaunamųjų ginklų protokolo nuostatas, bet dėl aiškumo jos pritaikomos atsižvelgiant į kitus esamus ES teisės aktus arba tiesiogiai jais grindžiamos: pavyzdžiui, šaunamųjų ginklų, dalių ir pagrindinių komponentų bei šaudmenų apibrėžtys atitinka Direktyvoje 91/477 pateiktas apibrėžtis arba daroma tiesioginė nuoroda į Bendrijos muitinės kodeksą. 3 straipsnyje išvardytos konkrečios išimtys, kurioms reglamentas netaikomas.II skyrius skirtas eksporto leidimams, procedūroms ir kontrolės priemonėms. Atitinkamuose straipsniuose perkeliami principai, privalomai nustatyti UNFP 10 straipsnyje. 4 straipsnyje nustatoma bendras įpareigojimas reikalauti eksporto leidimo, nurodomas produktų sąrašas, kuriam taikomas pasiūlymas (pasiūlymo priede), ir numatomi atnaujinimai. 5 ir 6 straipsniuose dėl eksporto leidimo išdavimo sąlygų taip pat numatytos kelias švelninimo priemonės, priimtos remiantis konsultacijų su suinteresuotaisiais subjektais metu gautomis rekomendacijomis, pavyzdžiui: maksimalus nagrinėjimo laikotarpis, galimas elektroninių dokumentų naudojimas ir tylus sutikimas dėl tranzito. 11 ir 12 straipsniai skirti atitinkamoms UNFP 10 straipsnio 4 ir 5 dalių nuostatoms dėl leidimų procedūros patikrinimo. 7 straipsnis skirtas supaprastintoms procedūroms, kai laikinasis eksportas vykdomas įrodomiems teisėtiems tikslams, ir įgyvendinama neprivaloma UNFP 10 straipsnio 6 dalies nuostata. Šis skyrius taip pat apima nuostatas dėl bendrų kriterijų, kuriuos valstybės narės turi taikyti vertindamos prašymą suteikti eksporto leidimą (8 ir 9 straipsniai), ir dėl nacionalinių kompetentingų institucijų įgaliojimų (13 straipsnis), kurie panašūs į nustatytuosius kituose prekybos politikos teisės aktuose, būtent „dvejopo naudojimo prekių“ reglamente[10]. 10 straipsnis daugiausia skirtas registravimo poreikiui. 14 straipsnyje pateikiama standartinė formuluotė dėl sankcijų.III skyriuje dėl muitinės procedūrų (15 ir 16 straipsniai) ir IV skyriuje dėl administracinio bendradarbiavimo (17 straipsnis) pateiktos standartinės nuostatos, įprastai naudojamos prekybos politikos dokumente.V skyrius skirtas bendrosioms ir baigiamosioms nuostatoms. Jame įtraukta nuostata dėl koordinavimo grupės steigimo (18 straipsnis), taip pat, visų pirma, nuostata dėl peržiūros (19 straipsnio 3 dalis) ir nuostatos dėl reglamento įsigaliojimo (20 straipsnis).- Teisinis pagrindasSutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnis.- Subsidiarumo principasPasiūlymas priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas.- Proporcingumo principasPasiūlymas proporcingumo principą atitinka dėl šios (šių) priežasties (-čių):Proporcingumas užtikrinamas ribojant siūlomo varianto turinį UNFP 10 straipsnio nuostatomis, kurios jau patvirtintos ES derantis dėl protokolo. Apskritai šiuo pasiūlymu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti. Siekiant atsižvelgti į privatiesiems suinteresuotiesiems subjektams rūpimus klausimus ir jų pastabas šiuo pasiūlymu be standartinių prekybos politikos pobūdžio nuostatų, įgyvendinamos neprivalomosios UNFP 10 straipsnio nuostatos ir kitos nuostatos, kuriomis siekiama sumažinti administracinių taisyklių, visų pirma susijusių su tranzito priemonėmis, naštą.- Pasirinkta priemonėPasiūlyta priemonė: reglamentas.Kitos priemonės būtų nepakankamos. Reglamentas yra teisėkūros dokumentas, numatytas 207 straipsnio 2 dalyje prekybos politikos klausimams.POVEIKIS BIUDŽETUIPasiūlymas neturi poveikio Sąjungos biudžetui.NEPRIVALOMI ELEMENTAI- Peržiūros, keitimo ir laikino galiojimo sąlygosPasiūlyme numatyta peržiūros sąlyga.2010/0147 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. .../...[...]kuriuo įgyvendinamas Jungtinių Tautų šaunamųjų ginklų protokolo 10 straipsnis ir nustatoma šaunamųjų ginklų, jų dalių ir komponentų bei šaudmenų eksporto leidimų sistema ir importo bei tranzito priemonėsEUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnį,atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,teisės akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,kadangi:1. Pagal 2001 m. spalio 16 d. Tarybos sprendimą 2001/748/EB[11] dėl Jungtinių Tautų Protokolo dėl neteisėtos šaunamųjų ginklų, jų dalių ir komponentų bei šaudmenų gamybos ir prekybos jais, pridedamo prie Konvencijos prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą, pasirašymo Europos bendrijos vardu[12], Komisija pasirašė protokolą (toliau – JT šaunamųjų ginklų protokolas arba UNFP) Bendrijos vardu 2002 m. sausio 16 d.2. JT šaunamųjų ginklų protokolas, kurio tikslas – remti, lengvinti ir stiprinti Protokolo Šalių bendradarbiavimą siekiant užkirsti kelią neteisėtai šaunamųjų ginklų, jų dalių ir komponentų bei šaudmenų gamybai ir prekybai, su tuo kovoti ir išnaikinti, įsigaliojo 2005 m. liepos 3 d.3. Siekiant palengvinti šaunamųjų ginklų sekimą ir veiksmingai kovoti su neteisėta prekyba šaunamaisiais ginklais, jų dalimis ir šaudmenimis, būtina gerinti valstybių narių keitimąsi informacija.4. Asmens duomenys turi būti tvarkomi pagal taisykles, nustatytas 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo[13] ir 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo[14].5. Komunikate dėl priemonių, skirtų užtikrinti didesnį saugumą, susijusį su sprogmenimis, detonatoriais, bombų gamybos įranga ir šaunamaisiais ginklais[15], Komisija paskelbė ketinimą įgyvendinti JT šaunamųjų ginklų protokolo 10 straipsnį kaip dalį priemonių, reikalingų, kad Sąjunga galėtų sudaryti tą protokolą.6. JT šaunamųjų ginklų protokole pirmiausia reikalaujama, kad visos šalys sukurtų arba patobulintų administracines procedūras arba sistemas, skirtas šaunamųjų ginklų gamybai, žymėjimui, importui ir eksportui veiksmingai kontroliuoti.7. Kad būtų laikomasi JT šaunamųjų ginklų protokolo, taip pat reikia, kad neteisėta prekyba šaunamaisiais ginklais, jų dalimis ir komponentais arba šaudmenimis būtų pripažinta nusikalstama veika ir būtų imtasi priemonių, kurias taikant būtų galima juos konfiskuoti.8. Šis reglamentas neturi būti taikomas šaunamiesiems ginklams, jų dalims ir pagrindiniams komponentams ar šaudmenims, jei jie konkrečiai skirti kariniams tikslams. Būtinybę vykdyti JT šaunamųjų ginklų protokolo 10 straipsnio reikalavimus reikia pritaikyti taip, kad būtų numatytos paprastesnės civilinės paskirties šaunamųjų ginklų procedūros. Todėl reikia užtikrinti, kad būtų šiek tiek supaprastintos procedūros, susijusios su daugkartinio vežimo leidimų išdavimu, tranzito priemonėmis ir laikinu eksportui teisėtais tikslais.9. Šis reglamentas neturi įtakos Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 346 straipsnio, kuriame aptariami pagrindiniai valstybių narių saugumo interesai, taikymui ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvai 2009/43/EB dėl su gynyba susijusių produktų siuntimo Bendrijoje sąlygų supaprastinimo[16]. Be to, JT šaunamųjų ginklų protokolas, taigi ir šis reglamentas, netaikomi tarpvalstybiniams sandoriams arba siuntimui valstybėms, jei taikant protokolą būtų pažeidžiama Protokolo Šalies teisė imtis veiksmų ginant nacionalinio saugumo interesą pagal Jungtinių Tautų chartiją.10. 1991 m. birželio 18 d. Tarybos direktyva 91/477/EEB dėl ginklų įsigijimo ir laikymo kontrolės[17] skirta civilinės paskirties ginklų siuntimui Sąjungos teritorijoje, o šis reglamentas skirtas priemonėms, susijusioms su judėjimu iš Europos Sąjungos teritorijos į trečiąsias valstybes arba per jas.11. Importuojant šaunamuosius ginklus, jų dalis ir pagrindinius komponentus bei šaudmenis iš trečiųjų valstybių, taikomi Sąjungos teisės aktai, visų pirma Tarybos direktyvos 91/477/EEB reikalavimai.12. Reikia užtikrinti nuoseklumą su registracijos nuostatomis, galiojančiomis pagal Sąjungos teisės aktus.13. Siekiant užtikrinti, kad šis reglamentas būtų tinkamai taikomas, kiekviena valstybė narė turi imtis priemonių ir kompetentingoms institucijoms suteikti reikiamų įgaliojimų.14. Dėl praktinių priežasčių Komisija turi būti įgaliota turėti šaunamųjų ginklų, jų dalių ir pagrindinių komponentų bei šaudmenų, kuriems pagal šį reglamentą reikia leidimo, sąrašą ir jį keisti, jei vėliau keičiamas 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo[18] I priedas.15. Sąjunga priėmė muitų taisykles, kurios pateikiamos 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamente (EEB) Nr. 2913/92, nustatančiame Bendrijos muitinės kodeksą[19], ir jo įgyvendinimo nuostatose, išdėstytose Komisijos reglamente (EEB) Nr. 2454/93[20]. Taip pat reikia atsižvelgti į 2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 450/2008, nustatantį Bendrijos muitinės kodeksą (Modernizuotas muitinės kodeksas)[21], kurio nuostatos taikomos skirtingais etapais pagal jo 188 straipsnį. Nė viena šio reglamento nuostata neapribojami įgaliojimai, suteikti pagal Bendrijos muitinės kodeksą ir jo įgyvendinimo nuostatas.16. Valstybės narės turi nustatyti taisykles dėl sankcijų, taikomų už šio reglamento nuostatų pažeidimus, ir užtikrinti, kad jos būtų įgyvendintos. Šios sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios.17. Šiuo reglamentu nepažeidžiamas Sąjungos dvejopo naudojimo prekių eksporto, persiuntimo, tarpininkavimo ir tranzito kontrolės režimas, nustatytas 2009 m. gegužės 5 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 428/2009[22].18. Komisija ir valstybės narės turi informuoti vienos kitas apie priemones, priimtas pagal šį reglamentą, ir pateikti kitą svarbią turimą su šiuo reglamentu susijusią informaciją,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:I SKYRIUSOBJEKTAS, APIBRĖŽTYS IR TAIKYMO SRITIS1 straipsnisŠiame reglamente nustatomos taisyklės, kuriomis reglamentuojama šaunamųjų ginklų, jų dalių ir pagrindinių komponentų bei šaudmenų eksporto leidimų sistema ir importo bei tranzito priemonės, siekiant įgyvendinti Jungtinių Tautų protokolo prieš neteisėtą šaunamųjų ginklų, jų dalių ir komponentų bei šaudmenų gamybą ir prekybą jais, papildančio Jungtinių Tautų konvenciją prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą (toliau – JT šaunamųjų ginklų protokolas), 10 straipsnį.2 straipsnisŠiame reglamente:19. Šaunamasis ginklas – bet kuris nešiojamas vamzdinis ginklas, kuris yra sukonstruotas arba gali būti pakeistas taip, kad veikiant sprogstamųjų medžiagų degimo produktų slėgio jėgai iš jo paleidžiamas šratas, kulka arba sviedinys.Laikoma, kad objektas gali būti pakeistas taip, kad veikiant sprogstamųjų medžiagų degimo produktų slėgio jėgai iš jo gali būti paleistas šratas, kulka arba sviedinys, jei:– jis atrodo kaip šaunamasis ginklas ir– jį galima taip pakeisti dėl jo konstrukcijos arba medžiagos, iš kurios jis pagamintas;20. Dalys ir pagrindiniai komponentai – bet kuris elementas ar pakaitinis elementas, specialiai sukonstruotas šaunamajam ginklui ir būtinas, kad jis veiktų, įskaitant vamzdį, korpusą arba uoksą, šliaužiklį arba cilindrą, spyną arba užraktą ir bet kurį įtaisą, suprojektuotą ar pritaikytą šaunamojo ginklo šūvio garsui sumažinti.Pagrindinis komponentas – šaunamojo ginklo užrakto mechanizmas, šovinio lizdas ir vamzdis, kurie kiekvienas atskirai priskiriami prie šaunamųjų ginklų, į kuriuos jie yra įmontuoti arba numatyti įmontuoti, kategorijos.21. Šaudmenys – sukomplektuotas šovinys ar jo komponentai, įskaitant šovinio tūteles, kapsules, sprogstamąją medžiagą, kulkas ar sviedinius, naudojami šaunamajame ginkle, su sąlyga, kad tiems komponentams atitinkamoje valstybėje reikalingi leidimai.22. Deaktyvuoti šaunamieji ginklai – objektai, atitinkantys šaunamojo ginklo apibrėžtį, bet deaktyvuojant padaryti visam laikui netinkami naudoti, užtikrinant, kad visos pagrindinės šaunamojo ginklo dalys taptų negrįžtamai nebenaudojamos ir jų nebūtų įmanoma išimti, pakeisti arba modifikuoti taip, kad šaunamąjį ginklą vėl būtų galima naudoti pagal paskirtį.23. Eksportas – tai:(i) eksporto procedūra, kaip apibrėžta Reglamento (EEB) Nr. 2913/92 161 straipsnyje;(ii) reeksportas, kaip apibrėžta Reglamento (EEB) Nr. 2913/92 182 straipsnyje, išskyrus tranzitinių prekių eksportą.24. Eksportuotojas – bet kuris fizinis arba juridinis asmuo, kurio vardu sudaroma eksporto deklaracija, tai yra asmuo, kuris priimant deklaraciją yra pasirašęs sutartį su gavėju trečiojoje valstybėje ir turi įgaliojimą spręsti dėl prekių išsiuntimo iš Sąjungos muitų teritorijos. Jei eksporto sutartis nesudaryta arba jei sutarties savininkas veikia ne savo vardu, eksportuotoju laikomas asmuo, turintis įgaliojimą spręsti dėl prekės išsiuntimo iš Sąjungos muitų teritorijos.Jei teise disponuoti šaunamaisiais ginklais, jų dalimis ir pagrindiniais komponentais arba šaudmenimis pagal sutartį, kuria grindžiamas eksportas, gali naudotis asmuo, įsisteigęs už Sąjungos ribų, eksportuotoja laikoma Sąjungoje įsisteigusi sutarties šalis.25. Sąjungos muitų teritorija – teritorija, apibrėžta Reglamento (EEB) Nr. 2913/92 3 straipsnyje.26. Eksporto deklaracija – aktas, kuriuo asmuo nustatyta forma ir būdu nurodo ketinimą pateikti šaunamuosius ginklus, jų dalis ir pagrindinius komponentus bei šaudmenis laikantis eksporto tvarkos.27. Laikinasis eksportas – šaunamųjų ginklų judėjimas iš Sąjungos muitų teritorijos, kai numatoma juos reimportuoti.28. Tranzitas – prekių vežimo operacija, kai prekės išvežamos iš Sąjungos muitų teritorijos ir vežamos per vienos ar kelių trečiųjų valstybių teritorijas, o galutinė paskirties vieta yra kitoje trečiojoje valstybėje.29. Perkrovimas – tranzitas, kai reikia fiziškai iškrauti prekes iš jas įvežusios importuojančios transporto priemonės, o vėliau vėl pakrauti, paprastai į kitą transporto priemonę.30. Eksporto leidimas – leidimas, suteiktas vienam konkrečiam eksportuotojui dėl vieno galutinio naudotojo arba gavėjo trečiojoje valstybėje ir taikomas vienam ar keliems šaunamiesiems ginklams, jų dalims ir komponentams bei šaudmenims.31. Daugkartinio eksporto leidimas – leidimas, suteiktas vienam konkrečiam eksportuotojui daug kartų siųsti prekes tam pačiam galutiniam naudotojui arba gavėjui trečiojoje valstybėje ir taikomas vienam ar keliems šaunamiesiems ginklams, jų dalims ir komponentams bei šaudmenims.32. Neteisėta prekyba – šaunamųjų ginklų, jų dalių ir pagrindinių komponentų arba šaudmenų importas, eksportas, pardavimas, pristatymas, vežimas ar siuntimas iš vienos valstybės teritorijos arba per ją į trečiosios valstybės teritoriją, jei:(i) atitinkama valstybė narė nėra suteikusi tam leidimo pagal šio reglamento sąlygas arba(ii) šaunamieji ginklai nepažymėti pagal Direktyvos 91/477/EEB 4 straipsnio 1 dalį, arba(iii) importuoti šaunamieji ginklai importuojant nėra pažymėti bent paprastu ženklu, iš kurio galima nustatyti pirmąją importo valstybę Europos Sąjungoje, arba, jei šaunamieji ginklai nepažymėti tokiu ženklu, – unikaliu ženklu, iš kurio galima identifikuoti importuotus šaunamuosius ginklus.33. Sekimas – sistemingas šaunamųjų ginklų ir, jei įmanoma, jų dalių ir pagrindinių komponentų bei šaudmenų stebėjimas nuo gamintojo iki pirkėjo siekiant padėti kompetentingoms valstybių narių institucijoms aptikti, tirti ir analizuoti neteisėtą gamybą ir prekybą.3 straipsnis34. Šis reglamentas netaikomas:a) Tarpvalstybiniams sandoriams arba valstybiniam siuntimui;b) šaunamiesiems ginklams, jų dalims ir pagrindiniams komponentams bei šaudmenims, jei jie specialiai suprojektuoti kariniam naudojimui, ir, bet kuriuo atveju, visiškai automatinio tipo šaunamiesiems ginklams;c) šaunamiesiems ginklams, jų dalims ir pagrindiniams komponentams bei šaudmenims, jei jie skirti valstybių narių ginkluotosioms pajėgoms, policijai ir valdžios institucijoms;d) kolekcionieriams ir įstaigoms, užsiimantiems su kultūriniais ir istoriniais šaunamųjų ginklų, jų dalių ir pagrindinių komponentų bei šaudmenų aspektais susijusia veikla ir kuriuos tokiais pripažįsta valstybė narė, kurios teritorijoje jie įsisteigę, su sąlyga, kad užtikrinamos sekimo priemonės;e) deaktyvuotiems šaunamiesiems ginklams;f) senoviniams šaunamiesiems ginklams ir jų kopijoms, kaip apibrėžta nacionalinės teisės aktuose, su sąlyga, kad senoviniai šaunamieji ginklai neapima po 1899 m. pagamintų šaunamųjų ginklų;g) vežimui jūra ir pro trečiųjų valstybių uostus, su sąlyga, kad neperkraunama arba nekeičiama transporto priemonė.35. Šiuo reglamentu nepažeidžiamos muitų taisyklės, pateiktos Tarybos reglamente (EEB) Nr. 2913/92 (Bendrijos muitinės kodeksas) ir Komisijos reglamente (EEB) Nr. 2454/93 (dėl Bendrijos muitinės kodekso nuostatų įgyvendinimo), 2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 450/2008, nustatančiame „Modernizuotą muitinės kodeksą“, taip pat nepažeidžiamas dvejopo naudojimo prekių eksporto, persiuntimo, tarpininkavimo ir tranzito kontrolės režimas, nustatytas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 428/2009 (dvejopo naudojimo prekių reglamentu).II SKYRIUSEKSPORTO LEIDIMAI, PROCEDŪROS IR KONTROLĖS PRIEMONĖS4 straipsnisNorint eksportuoti I priede išvardytus šaunamuosius ginklui, jų dalis ir pagrindinius komponentus bei šaudmenis, reikia eksporto leidimo arba daugkartinio eksporto leidimo. Tokį leidimą suteikia valstybės narės, kurioje eksportuotojas yra įsisteigęs arba kurioje yra jo gyvenamoji vieta, kompetentingos institucijos.Komisija iš dalies keičia I priedą, remdamasi Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo I priedo pakeitimais.5 straipsnis36. Prieš suteikdama šaunamųjų ginklų, jų dalių ir komponentų bei šaudmenų eksporto leidimą arba daugkartinio eksporto leidimą, atitinkama valstybė įsitikina, kad:a) importuojanti trečioji valstybė išdavė reikiamą importo leidimą irb) trečiosios tranzito valstybės, jei yra, ne vėliau kaip prieš vežant raštu informavo, kad jos neprieštarauja tranzitui.37. Jei per dvidešimt darbo dienų nuo eksportuotojo rašytinio prašymo dėl neprieštaravimo tranzitui pateikimo datos, prieštaravimų tranzitui negaunama, laikoma, kad trečioji tranzito valstybė, su kuria konsultuotasi, prieštaravimų neturi ir davė tylų sutikimą dėl tranzito.38. Eksportuotojas kompetentingai valstybės narės institucijai, atsakingai už eksporto leidimų arba daugkartinio eksporto leidimų išdavimą, pateikia reikiamus dokumentus, įrodančius, kad importuojanti trečioji valstybė davė leidimą importuoti ir kad trečioji tranzito valstybė tranzitui neprieštarauja arba davė tylų sutikimą.39. Valstybės narės prašymus suteikti eksporto leidimą arba daugkartinio eksporto leidimą išnagrinėja per laikotarpį, kuris nustatomas pagal nacionalinę teisę ar praktiką ir jokiais atvejais negali būti ilgesnis nei devyniasdešimt darbo dienų.40. Eksporto arba daugkartinio eksporto leidimo galiojimo laikotarpį nustato valstybės narės, tačiau toks laikotarpis negali būti trumpesnis nei dvylika mėnesių.41. Valstybės narės gali nuspręsti leidimų prašymų nagrinėjimui naudoti elektroninius dokumentus.6 straipsnis42. Sekimo tikslais eksporto leidime arba daugkartinio eksporto leidime bei importo leidime ir lydraščiuose kartu pateikiama tokia informacija:a) leidimų išdavimo ir galiojimo pabaigos datos;b) leidimų išdavimo vieta;c) eksporto valstybė;d) importo valstybė;e) jei taikoma, trečiosios tranzito valstybės;f) gavėjas;g) galutinis gavėjas, jei žinomas vežimo metu;h) šaunamųjų ginklų, jų dalių ir komponentų bei šaudmenų aprašymas ir kiekis, įskaitant šaunamųjų ginklų ženklinimą.43. Jei 1 dalyje minima informacija pateikta importo leidime, eksportuotojas ją pateikia trečiosioms tranzito valstybėms iš anksto ir ne vėliau kaip prieš vežimą.7 straipsnis44. Šios straipsnio 2, 3 ir 4 dalyse nustatytos supaprastintos procedūros taikomos šaunamųjų ginklų laikinajam eksportui įrodomiems teisėtiems tikslams, kurie apima medžioklę, sportinį šaudymą, tinkamumo nustatymą, parodas ir remontą.45. Šiame reglamente nustatytos tranzito priemonės netaikomos laikinajam eksportui.46. Išvykdami iš Sąjungos muitų teritorijos per gyvenamosios valstybės narės išorės sienos kirtimo punktą kelionės į trečiąją valstybę metu laikinai eksportuodami vieną ar kelis šaunamuosius ginklus medžiotojai ir sportinio šaudymo atstovai gali pateikti Europos šaunamojo ginklo leidimą pagal Direktyvos 91/477/EEB 1 ir 12 straipsnius, nacionalinį šaunamojo ginklo leidimą, nacionalinį medžioklės leidimą ar kitą galiojantį nacionalinį dokumentą, kurį išdavė jų gyvenamosios valstybės narės kompetentinga institucija.47. Išvykdami iš Sąjungos muitų teritorijos per valstybės narės, kuri nėra jų gyvenamoji valstybė narė, išorės sienos kirtimo punktą, kelionės į trečiąją valstybę narę metu laikinai eksportuodami vieną ar kelis šaunamuosius ginklus medžiotojai ir sportinio šaudymo atstovai gali pateikti galiojantį Europos šaunamojo ginklo leidimą, kurį pagal Direktyvos 91/477/EEB 1 ir 12 straipsnius išdavė jų gyvenamosios valstybės narės kompetentinga institucija.Valstybės narės, kurioje yra Sąjungos išorės sienos kirtimo punktas, kompetentinga institucija informuoja medžiotojo ar sportinio šaudymo atstovo gyvenamosios valstybės narės kompetentingą instituciją, kuri išdavė Europos šaunamojo ginklo leidimą, apie laikinojo eksporto datą, laikinai eksportuojamų šaunamųjų ginklų kiekį ir numatomą grąžinimo datą, kurią medžiotojas arba sportinio šaudymo atstovas nurodo laikinojo eksporto metu.48. Medžiotojai ir sportinio šaudymo atstovai, ketinantys naudotis šio straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodyta supaprastinta procedūra, pagrindžia savo kelionės priežastis, visų pirma pateikia kvietimą arba kitus medžioklės ar šaudymo į taikinius veiklos trečiojoje paskirties valstybėje įrodymus.8 straipsnis49. Spręsdamos, ar suteikti eksporto leidimą arba daugkartinio eksporto leidimą pagal šį reglamentą, valstybės narės atsižvelgia į visus svarbius aspektus, įskaitant, jei taikoma:a) įsipareigojimus, kuriuos jos prisiėmė kaip atitinkamų tarptautinių eksporto kontrolės susitarimų narės arba ratifikuodamos atitinkamas tarptautines sutartis;b) įsipareigojimus, susijusius su sankcijomis, nustatytomis Tarybos arba Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) sprendimais, arba privaloma Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucija, ypač dėl ginklų embargo;c) nacionalinės užsienio ir saugumo politikos aspektus, įskaitant nagrinėjamus Tarybos bendrojoje pozicijoje 2008/944/BUSP[23];d) su numatytu galutiniu naudojimu, gavėju ir nukreipimo rizika susijusius aspektus.50. Valstybės narės, vertindamos daugkartinio eksporto leidimo paraišką, be 1 dalyje nustatytų kriterijų atsižvelgia ir į tai, ar eksportuotojas taiko proporcingas ir pakankamas priemones bei procedūras, kuriomis užtikrinama, kad laikomasi šio reglamento nuostatų ir tikslų bei leidimo sąlygų.9 straipsnis51. Valstybės narės:a) atsisako suteikti eksporto arba daugkartinio eksporto leidimą, jei tokio leidimo prašantis fizinis arba juridinis asmuo, yra anksčiau teistas už neteisėtą prekybą šaunamaisiais ginklais, jų dalimis ir pagrindiniais komponentais ar šaudmenimis arba už kitus sunkius nusikaltimus;b) panaikina, sustabdo, pakeičia arba atšaukia eksporto arba daugkartinio eksporto leidimą, jei nebevykdomos jo suteikimo sąlygos.52. Jei valstybės narės atsisako suteikti eksporto arba daugkartinio eksporto leidimą, jį panaikina, sustabdo arba atšaukia, jos praneša apie tai kompetentingoms kitų valstybių narių institucijoms ir dalijasi su jomis atitinkama informacija. Jei valstybės narės kompetentingos institucijos sustabdė eksporto leidimą, galutinis vertinimas pateikiamas valstybėms narėms sustabdymo laikotarpio pabaigoje.53. Prieš suteikdamos eksporto arba daugkartinio eksporto leidimą pagal šį reglamentą, valstybių narių kompetentingos institucijos nagrinėja visus pagal šį reglamentą priimtus atsisakymus, apie kuriuos joms buvo pranešta, kad išsiaiškintų, ar kitos valstybės narės ar valstybių narių kompetentingos institucijos atsisakė suteikti leidimą dėl iš esmės tapataus sandorio (t. y. dėl iš esmės tapačių parametrų ar techninių ypatybių prekės tam pačiam importuotojui ar gavėjui). Pirmiausia jos tariasi su valstybės narės ar valstybių narių kompetentingomis institucijomis, kurios atsisakė suteikti tokį leidimą (ar leidimus), kaip numatyta straipsnio 1 ir 2 dalyse. Jei po tokio pasitarimo valstybės narės kompetentingos institucijos nusprendžia suteikti leidimą, jos informuoja apie tai kompetentingas kitos valstybės narės institucijas ir pateikia visą reikiamą informaciją, kad paaiškintų tokį sprendimą.54. Visa informacija, kuria dalijamasi pagal šio straipsnio nuostatas, turi atitikti 17 straipsnio 2 dalies nuostatas dėl tokios informacijos konfidencialumo.10 straipsnisPagal galiojančius nacionalinius įstatymus arba praktiką valstybės narės saugo – ne mažiau kaip dvidešimt metų – visą informaciją, susijusią su šaunamaisiais ginklais ir, jei įmanoma, jų dalimis ir pagrindiniais komponentais bei šaudmenimis, kuri yra reikalinga siekiant atsekti ir identifikuoti tuos šaunamuosius ginklus, jų dalis ir pagrindinius komponentus bei šaudmenis ir užkirsti kelią neteisėtai prekybai šiais gaminiais arba ją aptikti. Tokia informacija turi apimti eksporto leidimo išdavimo vietą ir datą bei galiojimo pabaigą, eksporto valstybę, importo valstybę, jei taikoma, trečiąją tranzito valstybę, gavėją, galutinį gavėją, jei žinomas eksporto metu, ir prekių aprašymą bei kiekį, įskaitant jų ženklinimą.Šis straipsnis netaikomas 7 straipsnyje nurodytų medžiotojų ar sportinio šaudymo atstovų vykdomam laikinajam eksportui.1 1 straipsnis55. Valstybės narės gali prašyti importuojančios trečiosios valstybės patvirtinti, kad gavo išsiųstą šaunamųjų ginklų, jų dalių ir pagrindinių komponentų arba šaudmenų siuntą.56. Gavusios prašymą, valstybės narės praneša eksportuojančiai trečiajai valstybei, kad gavo išsiųstą šaunamųjų ginklų, jų dalių ir pagrindinių komponentų arba šaudmenų siuntą Sąjungos muitų teritorijoje. Iš principo tai patvirtinama pateikiant atitinkamus muitinės importo dokumentus.Pirmoji pastraipa taikoma, tik jei prašančioji trečioji eksporto valstybė eksporto į Sąjungą metu jau buvo JT šaunamųjų ginklų Protokolo Šalis.57. Valstybės narės laikosi šio straipsnio 1 ir 2 dalių pagal galiojančius nacionalinius įstatymus ar praktiką. Visų pirma, kai eksportuojama į trečiąsias valstybes, kompetentinga valstybės narės institucija gali nuspręsti kreiptis į eksportuotoją arba tiesiogiai į importuojančią trečiąją valstybę.1 2 straipsnisValstybės narės, kiek įmanoma, imasi priemonių, kurių gali reikėti, kad leidimų suteikimo procedūros būtų saugios ir kad būtų galima patikrinti arba patvirtinti leidimo dokumentų autentiškumą.Tam tikrais atvejais patikrinimas ir patvirtinimas tai pat galimas diplomatiniais kanalais.1 3 straipsnisTinkamam šio reglamento taikymui užtikrinti kiekviena valstybė narė imasi reikalingų ir proporcingų priemonių, kad jos kompetentingos institucijos galėtų:a) surinkti informaciją apie bet kokį užsakymą arba sandorį, susijusį su šaunamaisiais ginklais, jų dalimis ir pagrindiniais komponentais bei šaudmenimis;b) nustatyti, ar eksporto kontrolės priemonės yra tinkamai taikomos, visų pirma tai gali apimti teisę patekti į asmenų, turinčių su eksporto sandoriu susijusių interesų, patalpas.14 straipsnisValstybės narės nustato taisykles dėl sankcijų, taikomų už šio reglamento nuostatų pažeidimus, ir imasi priemonių, reikalingų užtikrinti, kad jos būtų įgyvendintos. Numatytos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios.III SKYRIUSMUITINĖS PROCEDŪRA15 straipsnis58. Už eksporto deklaracijos tvarkymą atsakingoje muitinėje tvarkydamas šaunamųjų ginklų, jų dalių ir pagrindinių komponentų arba šaudmenų eksporto formalumus, eksportuotojas pateikia įrodymus, kad buvo gauti visi reikalingi eksporto leidimai.59. Eksportuotojui gali reikėti pateikti visų dokumentų, pateiktų kaip įrodymai, vertimą į oficialią valstybės narės, kurioje pateikiama eksporto deklaracija, kalbą.60. Valstybė narė, nepažeisdama jokių jai pagal Reglamentą (EEB) Nr. 2913/92 suteiktų įgaliojimų, gali ne ilgiau kaip dešimčiai darbo dienų sustabdyti eksporto iš jos teritorijos procesą arba, jei reikia, kitaip neleisti išvežti šaunamųjų ginklų, jų dalių ir pagrindinių komponentų arba šaudmenų, kuriems turimas galiojantis eksporto leidimas, iš Sąjungos per jos teritoriją, jei yra priežasčių įtarti, kad:a) suteikiant leidimą nebuvo atsižvelgta į svarbią informaciją arbab) po leidimo suteikimo iš esmės pasikeitė aplinkybės.61. Per šio straipsnio 3 dalyje nurodytą laikotarpį valstybė narė arba leidžia eksportuoti šaunamuosius ginklus, jų dalis ir pagrindinius komponentus arba šaudmenis, arba imasi veiksmų pagal šio reglamento 9 straipsnio 1 dalies b punktą.16 straipsnis62. Valstybės narės gali numatyti, kad šaunamųjų ginklų, jų dalių ir pagrindinių komponentų arba šaudmenų eksporto muitinės formalumus, būtų galima atlikti tik tam įgaliotose muitinėse.63. Valstybės narės, pasinaudodamos šio straipsnio 1 dalyje suteikta galimybe, informuoja Komisiją apie tinkamai įgaliotas muitines arba apie vėlesnius pakeitimus. Komisija kasmet skelbia ir atnaujina šią informaciją Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje.IV SKYRIUSADMINISTRACINIS BENDRADARBIAVIMAS17 straipsnis64. Bendradarbiaudamos su Komisija, valstybės narės imasi visų tinkamų priemonių, kompetentingų institucijų tiesioginiam bendradarbiavimui ir keitimuisi informacija užtikrinti, kad padidintų šiame reglamente nustatytų priemonių efektyvumą. Tokia informacija gali būti:a) eksportuotojų, kurių paraiška leidimui gauti buvo atmesta arba kuriems taikomi valstybių narių pagal 9 straipsnį priimti sprendimai, duomenys;b) gavėjų ar kitų asmenų, užsiimančių įtartina veikla, duomenys ir, jei turima, maršrutai.65. 1997 m. kovo 13 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 515/97[24], visų pirma to reglamento nuostatos dėl informacijos konfidencialumo, mutatis mutandis taikomos nepažeidžiant šio reglamento 18 straipsnio.V SKYRIUSBENDROSIOS IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS18 straipsnis66. Įsteigiama Šaunamųjų ginklų eksporto koordinavimo grupė, kuriai pirmininkauja Komisijos atstovas. Kiekviena valstybė narė skiria atstovą į šią grupę.Šaunamųjų ginklų eksporto koordinavimo grupė nagrinėja visus klausimus dėl šio reglamento taikymo, kuriuos gali iškelti pirmininkas arba valstybės narės atstovas. Ji laikosi Tarybos reglamente (EB) Nr. 515/97 nustatytų konfidencialumo taisyklių.67. Šaunamųjų ginklų eksporto koordinavimo grupės pirmininkas arba Koordinavimo grupė, kai manoma, kad tai būtina, tariasi su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, kuriems taikomas šis reglamentas.1 9 straipsnis68. Kiekviena valstybė narė informuoja Komisiją apie įstatymus ir kitus teisės aktus, priimtus įgyvendinant šį reglamentą, įskaitant 14 straipsnyje nurodytas priemones.69. Iki šio reglamento įsigaliojimo datos kiekviena valstybė narė informuoja kitas valstybes nares ir Komisiją apie nacionalines institucijas, kompetentingas įgyvendinti 5, 7, 9 ir 15 straipsnius. Remdamasi valstybių narių pateikta informacija, Komisija kasmet skelbia ir atnaujina šių institucijų sąrašą Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje.70. Kas penkerius metus Komisija peržiūri, kaip įgyvendinamas šis reglamentas ir pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai jo taikymo ataskaitą, kurioje gali būti pasiūlymų iš dalies keisti reglamentą. Valstybės narės pateikia Komisijai visą, ataskaitai parengti reikalingą informaciją.20 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja šimtas dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šio reglamento 10 straipsnio 2 dalis taikoma nuo datos, kurią Europos Sąjunga tampa JT šaunamųjų ginklų protokolo šalis, po protokolo sudarymo pagal Sutarties 218 straipsnį.Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta BriuselyjeEuropos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas PirmininkasPRIEDAS[25]2 straipsnio 1 dalyje ir 4 straipsnio 1 dalyje nurodytų šaunamųjų ginklų, jų dalių ir pagrindinių komponentų bei šaudmenų sąrašas:Kombinuotosios nomenklatūros kodas ir aprašymasKN kodas | Aprašymas |A: šaunamieji ginklai |9302 00 00 | Revolveriai ir pistoletai, išskyrus klasifikuojamus 9303 arba 9304 pozicijoje |9303 | Kiti šaunamieji ginklai, įskaitant sportinius lygiavamzdžius šautuvus ir graižtvinius šautuvus |9303 20 | Kiti sportiniai, medžiokliniai arba šaudymui į taikinius skirti lygiavamzdžiai šautuvai, įskaitant kombinuotuosius lygiavamzdžius-graižtvinius šautuvus: |9303 20 10 | - Vienvamzdžiai, lygiavamzdžiai |9303 20 95 | - Kiti |9303 30 00 | Kiti sportiniai, medžiokliniai arba šaudymui į taikinius skirti graižtviniai šautuvai |9303 90 00 | Kiti |9304 00 00 | Kiti ginklai (pavyzdžiui, spyruokliniai, pneumatiniai arba dujiniai šautuvai ir pistoletai) |B: dalys ir pagrindiniai komponentai |9305 | Gaminių, klasifikuojamų 9302–9304 pozicijose, dalys ir reikmenys: |9305 10 00 | – Revolverių arba pistoletų |– Lygiavamzdžių arba graižtvinių šautuvų, klasifikuojamų 9303 pozicijoje: |9305 21 00 | – – Lygiavamzdžių šautuvų vamzdžiai |9305 29 00 | – – Kiti |9305 99 00 | – Kiti |C: šaudmenys |9306 | Šoviniai ir kiti šaudmenys bei sviediniai ir jų dalys, įskaitant šratus |– Lygiavamzdžių šautuvų šoviniai ir jų dalys: |9306 21 00 | – – Šoviniai |9306 29 | – – Kiti: |9306 29 40 | ––Tūtelės |9306 29 70 | –– Kiti |9306 30 | – Kiti šoviniai ir jų dalys: |9306 30 10 | – – Revolverių ir pistoletų, klasifikuojamų 9302 pozicijoje |–– Kiti: |9306 30 91 | –– – Centrinio mušimo šautuvų šoviniai |9306 30 93 | –– – Kraštinio mušimo šautuvų šoviniai |9306 30 97 | –– – Kiti |9306 90 | – Kiti: |9306 90 90 | – – Kiti |[1] Pamatęs istorinę nuorodą į Europos bendriją, skaitytojas turi atminti, kad Europos Sąjunga pakeitė Europos bendriją 2009 m. gruodžio 1 d. įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, pagal Europos Sąjungos sutarties 1 straipsnio trečią dalį (OL C 115, 2008 m. gegužės 9 d., p. 13).[2] http://treaties.un.org/Pages/ViewDetails.aspx?src=TREATY&mtdsg_no=XVIII-12-c&chapter=18&lang=en.[3] COM(2005) 329 galutinis.[4] Veiklą, kurią vykdant atnaujinta Direktyva 91/477/EEB dėl ginklų įsigijimo ir laikymo kontrolės su pakeitimais, padarytais Direktyva 2008/51/EB, aprėpiant kitas UNFP dalis vidaus rinkos požiūriu.[5] 2001 m. spalio 16 d. Tarybos sprendimas 2001/748/EB (OL L 280, 2001 m. spalio 24 d.).[6] OL C 198, 2005 8 12, 4.2 punktas, Tarptautinė teisinė tvarka, (o), p. 20.[7] 2009 m. gruodžio 2 d. ES Tarybos dokumentas 17024/09, CO EUR-PREP 3 JAI 896 POLGEN 229.[8] OL, C 115, 2008 m. gegužės 9 d., p 47.[9] Atsižvelgiant į vidaus rinką, Direktyva 91/477 taikoma siuntimui ES viduje (taip pat žr. 4 išnašą).[10] OL L 134, 2009 5 29, p. 1.[11] OL L 280, 2001 10 24, p. 5.[12] Europos Sąjunga pakeitė Europos bendriją 2009 m. gruodžio 1 d. įsigaliojus Europos Sąjungos sutarčiai, pagal jos 1 straipsnio trečią dalį (OL C115, 2008 m. gegužės 9 d., p. 13).[13] OL L 281, 1995 11 23, p. 31.[14] OL L 8, 2001 1 12, p. 1.[15] COM (2005) 329 galutinis. Komunikate taip pat paskelbtas techninis Direktyvos 91/477 keitimas siekiant įtraukti atitinkamas pagal JT protokolą reikalaujamas nuostatas dėl ginklų siuntimo Bendrijos viduje, kuris nagrinėjamas direktyvoje su galutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2008/51/EB, paskelbta OL L 179, 2008 7 88, p. 5.[16] OL L 146, 2009 6 10, p.[17] OL L 256, 1991 9 13, p. 51.[18] OL L 256, 1987 9 7, p. 1.[19] OL L 302, 1992 10 19, p. 1.[20] OL L 253, 1993 10 11, p. 1.[21] OL L 145, 2008 6 4, p. 1.[22] OL L 134, 2009 5 29, p. 1.[23] OL L 335, 2008 12 13, p. 99.[24] OL L 82, 1997 3 22, p. 1.[25] Remiantis Kombinuotąja prekių nomenklatūra, nustatyta 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamente (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo.


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 7.3.2016
 PT
 Jornal Oficial da União Europeia
 C 90/7
 Pedido de decisão prejudicial apresentado pela Cour de cassation (França) em 14 de dezembro de 2015 — Président de l’Autorité de la concurrence/Association des producteurs vendeurs d’endives (APVE), Association Comité économique régional agricole fruits et légumes de Bretagne (Cerafel), Société Fraileg, Société Prim’Santerre, Union des endiviers, Société Soleil du Nord, Comité économique fruits et légumes du Nord de la France (Celfnord), Association des producteurs d’endives de France (APEF), Section nationale de l’endive (SNE), Fédération du commerce de l’endive (FCE), Société France endives, Société Cambrésis Artois-Picardie endives (CAP'Endives), Société Marché de Phalempin, Société Primacoop, Société Coopérative agricole du marais audomarois (Sipema), Société Valois-Fruits, Société Groupe Perle du Nord, Ministre de l’économie, de l’industrie et du numérique
 (Processo C-671/15)
 (2016/C 090/10)
 Língua do processo: francês
 Órgão jurisdicional de reenvio
 Cour de cassation
 Partes no processo principal
 Recorrente: Président de l’Autorité de la concurrence
 Recorridos: Association des producteurs vendeurs d’endives (APVE), Association Comité économique régional agricole fruits et légumes de Bretagne (Cerafel), Société Fraileg, Société Prim’Santerre, Union des endiviers, Société Soleil du Nord, Comité économique fruits et légumes du Nord de la France (Celfnord), Association des producteurs d’endives de France (APEF), Section nationale de l’endive (SNE), Fédération du commerce de l’endive (FCE), Société France endives, Société Cambrésis Artois-Picardie endives (CAP'Endives), Société Marché de Phalempin, Société Primacoop, Société Coopérative agricole du marais audomarois (Sipema), Société Valois-Fruits, Société Groupe Perle du Nord, Ministre de l’économie, de l’industrie et du numérique
 Questões prejudiciais
 1)
 Podem os acordos, decisões ou práticas de organizações de produtores, associações de organizações de produtores e organizações profissionais, suscetíveis de serem considerados anticoncorrenciais à luz do artigo 101.o TFUE, estar excluídos da proibição prevista por esta disposição unicamente por poderem estar relacionados com as missões conferidas a essas organizações no âmbito da organização comum do mercado, apesar de não corresponderem a nenhuma das derrogações gerais previstas sucessivamente pelo artigo 2.o do Regulamento (CEE) n.o 26 de 4 de abril de 1962 (1), pelo artigo 2.o do Regulamento (CE) no 1184/2006 de 24 de julho de 2006 (2) e pelo artigo 176.o do Regulamento (CE) n.o 1234/2007 de 22 de outubro de 2007 (3)?
 2)
 Em caso afirmativo, devem o artigo 11.o, n.o 1, do Regulamento (CE) n.o 2200/1996 (4), o artigo 3.o, n.o 1, do Regulamento (CE) n.o 1182/2007 (5) e o artigo 122.o, primeiro parágrafo, do Regulamento (CE) n.o 1234/2007, que fixam, entre os objetivos atribuídos às organizações de produtores e às suas associações, a regulação dos preços na produção e a adaptação da produção à procura, designadamente quanto à quantidade, ser interpretados no sentido de que as práticas de fixação coletiva de um preço mínimo, de concertação sobre as quantidades colocadas no mercado ou de troca de informações estratégicas, implementadas por essas organizações ou pelas suas associações, estão excluídas da proibição de concertações anticoncorrenciais na medida em que se destinam à realização desses objetivos?
 (1) Regulamento n.o 26 do Conselho, de 4 de abril de 1962, relativo à aplicação de determinadas regras de concorrência à produção e ao comércio de produtos agrícolas
 (2) Regulamento (CE) n.o 1184/2006 do Conselho, de 24 de julho de 2006, relativo à aplicação de determinadas regras de concorrência à produção e ao comércio de produtos agrícolas (JO L 214, p. 7).
 (3) Regulamento (CE) n.o 1234/2007 do Conselho, de 22 de outubro de 2007, que estabelece uma organização comum dos mercados agrícolas e disposições específicas para certos produtos agrícolas (JO L 299, p. 1).
 (4) Regulamento (CE) n.o 2200/96 do Conselho, de 28 de outubro de 1996, que estabelece a organização comum de mercado no setor das frutas e produtos hortícolas (JO L 297, p. 1).
 (5) Regulamento n.o 1182/2007 do Conselho, de 26 de setembro de 2007, que estabelece regras específicas aplicáveis ao setor das frutas e produtos hortícolas, que altera as Diretivas 2001/112/CE e 2001/113/CE e os Regulamentos (CEE) n.o 827/68 (CE) n.o 2200/96 (CE) n.o 2201/96 (CE) n.o 2826/2000 (CE) n.o 1782/2003 e (CE) n.o 318/2006 e revoga o Regulamento (CE) n.o 2202/96 (JO L 273, p. 1).


type: wikipedia

text:
Trilobite je prvý sériovo vyrábaný robotický vysávač.
 Výskum prebiehal 12 rokov. Vyrobila ho švédska spoločnosť Electrolux a celá jeho výroba sídli vo švédskom meste Västervik. Prvýkrát bol prototyp tohto prístroja predvádzaný v roku 1997 v televíznom programe BBC Svet zajtrajška.
 Trilobite je autonómne zariadenie, schopné vysávať rôzne typy povrchov v celom byte. Svoje meno získal na základe vzdialenej podobnosti s rovnomenným živočíchom, ktorý žil na dne oceánov približne pred 250 miliónmi rokov. Podobný je aj jeho životný štýl – trilobit totiž „vysával“ dno oceánu a tak si zabezpečoval svoju obživu.
 Ovládanie je umožnené pomocou štyroch tlačidiel a LCD displeja. Prístroj má menu aj v slovenskom jazyku. Má niekoľko módov práce. Prvým je tzv. normálne vysávanie – vysávač najskôr zmapuje celú miestnosť, ktorú má povysávať, a potom už na základe výsledkov mapovania celú miestnosť povysáva. Druhým módom je tzv. rýchle vysávanie, keď vysávač mapuje miestnosť, ale počas mapovania súčasne aj vysáva. Po zmapovaní celej miestnosti je teda vlastne už aj povysávané. Tretí mód je tzv. lokálne vysávanie. Pri ňom sa vysávač pohybuje iba na určitej malej ploche (do jedného štvorcového metra). Tento mód je určený na lokálne čistenie, napríklad tam, kde sa používateľovi podarilo niečo rozsypať.
 Celý prístroj sa len veľmi málo podobá na klasické vysávače. Bol navrhnutý na ocenenie ako dizajnový počin storočia. Má okrúhly tvar, pričom jeho priemer je a výška . Pohodlne sa vopchá tam, kde sa normálne vysáva len s ťažkosťami, napríklad pod posteľami, gaučom a pod. Jeho hmotnosť je , takže ide skutočne o kompaktný prístroj. Čas vysávania si určuje sám, no používateľ môže vnútiť prístroju akýkoľvek čas podľa svojho želania.
 Na to, aby sa vedel vysávač orientovať v priestore a zmapovať miestnosť, potrebuje senzory. Tými sú ultrazvukové vysielače a prijímače, ktoré sú umiestnené po obvode prístroja. Vysielajú do okolia zvuk s frekvenciou až 60 000 Hz, ktorý ľudské ucho nepočuje. Podľa času, ktorý uplynie medzi vyslaním signálu a prijatím jeho odrazu, odhadujú vzdialenosti jednotlivých predmetov. Samozrejme, môže sa stať, že keď sa v zmapovanej miestnosti niečo pohne, napríklad ak sa v nej nachádza človek, môže sa dostať vysávaču do cesty. Aby nedošlo k zrážke, robot neustále mapuje svoje okolie a je schopný prekážky rozoznať a včas sa im vyhnúť. Keby naozaj došlo k zrážke, prístroj je koncipovaný tak, aby jeho kryt bol pružný a nepoškodil nábytok alebo neublížil človeku. Maximálna rýchlosť, ktorou sa pohybuje po miestnosti, je približne za sekundu.
 Aby sa nemohlo stať, že prístroj bude prechádzať z miestnosti do miestnosti alebo že spadne zo schodov, sú k nemu dodávané magnetické pásky, ktoré sa nenápadne nalepia pod koberec a takto vymedzia jeho pole pôsobnosti. Vysávač sa jednoducho na týchto páskach zastaví a ďalej nepôjde. Páska môže byť umiestnená až pod povrchom. Simuluje pre robota stenu. Ak na ňu narazí, poznamená si, že na tomto mieste je stena, a nepokúša sa ísť ďalej.
 Trilobite má vlastné akumulátory, ktoré mu zabezpečujú energiu počas práce, takže je to vlastne bezdrôtový prístroj. Táto koncepcia je nevyhnutná, inak by hrozilo, že sa prístroj zamotá. Nabíjačka robota má tvar písmena L a je umiestnená v miestnosti pri stene. Robot vie, kde sa nachádza, a keď sa potrebuje dobiť, nájde si ju. Na jedno nabitie dokáže vysávať jednu hodinu a potom má ešte toľko energie, aby 15 minút mohol hľadať nabíjaciu stanicu. Zhruba dve hodiny trvá, kým sa znova nabije. Dobíjacia stanica má rozmery 38 × 13 × a hmotnosť . Výkon je maximálne 60 W a prívodná šnúra je dlhá maximálne . Keby vysávanie malo trvať dlhšie ako hodinu alebo by mu došla energia ešte počas vysávania, prístroj preruší svoju činnosť, pôjde sa nabiť a potom vysávanie dokončí. Možno ho nastaviť na vysávanie v rozmedzí 5 minút až jednej hodiny. Objem nádoby na prach je zhruba 1,2 litra. Jeho spotreba je 90 W a celková hlučnosť 75 dB.
 Vysávač má aj bezpečnostné zábrany, ktoré zastavia vysávanie, keby sa pohyboval na vlhkom mieste alebo by sa zamotal do káblov.
 Prístroj je v predaji od septembra 2002, a to aj na Slovensku. Je vhodný na používanie v domácnosti a dobre vykonáva svoju prácu. Poteší azda každého, pričom nie každý bude potešený jeho cenou, ktorá je zatiaľ pomerne vysoká, najmä v porovnaní s nasledujúcim modelom.
 Robotické vysávače


type: legislation

text:
 IL-KUMMISSJONI EWROPEA
 Brussell, 5.2.2021
 COM(2021) 48 final
 2021/0027(NLE)
 Proposta għal
 DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL
 dwar il-pożizzjoni li għandha tittieħed f’isem l-Unjoni Ewropea fil-222 sessjoni tal-Kunsill tal-Organizzazzjoni tal-Avjazzjoni Ċivili Internazzjonali (ICAO) rigward l-adozzjoni prevista tal-Emenda 177 għall-Anness 1, l-Emenda 47 għall-Anness 2, l-Emenda 108 għall-Anness 8, l-Emenda 90 għall-Anness 10 u tal-Volum VI il-ġdid tal-Anness 10 tal-Konvenzjoni dwar l-Avjazzjoni Ċivili Internazzjonali
 MEMORANDUM TA’ SPJEGAZZJONI
 1.Suġġett tal-proposta
 Din il-proposta tikkonċerna:
 (i) il-pożizzjoni li għandha tittieħed f’isem l-Unjoni fil-222 sessjoni tal-Kunsill tal-Organizzazzjoni tal-Avjazzjoni Ċivili Internazzjonali (ICAO) għall-adozzjoni prevista tal-Emenda 177 għall-Anness 1 – Liċenzjar tal-Persunal, l-Emenda 47 għall-Anness 2 – Regoli tal-Ajru, l-Emenda 108 għall-Anness 8 – Ajrunavigabbiltà tal-Inġenji tal-Ajru, l-Emenda 90 għall-Anness 10 – Telekomunikazzjoni Ajrunawtika u tal-Volum VI il-ġdid tal-Anness 10 tal-Konvenzjoni dwar l-Avjazzjoni Ċivili Internazzjonali, u
 (ii) il-pożizzjoni li għandha tittieħed f’isem l-Unjoni wara li l-ICAO tħabbar l-adozzjoni tal-Emenda 177 għall-Anness 1, l-Emenda 47 għall-Anness 2, l-Emenda 108 għall-Anness 8, l-Emenda 90 għall-Anness 10 u tal-Volum VI il-ġdid tal-Anness 10 f’Ittri rispettivi lill-Istati, li jistiednu lill-Istati kontraenti tagħha biex jew jinnotifikaw id-diżapprovazzjoni tagħhom, jinnotifikaw kwalunkwe differenzi jew il-konformità mal-miżuri adottati.
 2.Kuntest tal-proposta
 2.1.Il-Konvenzjoni dwar l-Avjazzjoni Ċivili Internazzjonali
 Il-Konvenzjoni dwar l-Avjazzjoni Ċivili Internazzjonali (“il-Konvenzjoni ta’ Chicago”) għandha l-għan li tirregola t-trasport internazzjonali bl-ajru. Il-Konvenzjoni ta’ Chicago daħlet fis-seħħ fl-4 ta’ April 1947 u stabbilixxiet l-Organizzazzjoni tal-Avjazzjoni Ċivili Internazzjonali.
 L-Istati Membri kollha tal-UE huma Partijiet għall-Konvenzjoni ta’ Chicago.
 2.2.L-Organizzazzjoni tal-Avjazzjoni Ċivili Internazzjonali
 L-Organizzazzjoni tal-Avjazzjoni Ċivili Internazzjonali hi aġenzija speċjalizzata tan-Nazzjonijiet Uniti. L-għanijiet u l-objettivi tal-Organizzazzjoni huma li tiżviluppa l-prinċipji u t-tekniki tan-navigazzjoni internazzjonali bl-ajru u li trawwem l-ippjanar u l-iżvilupp tat-trasport internazzjonali bl-ajru.
 Il-Kunsill tal-ICAO huwa korp permanenti tal-ICAO bi sħubija ta’ 36 Stat kontraenti eletti mill-Assemblea tal-ICAO għal perjodu ta’ tliet snin. Għall-perjodu 2019-2022, hemm seba’ Stati Membri tal-UE rrappreżentati fil-Kunsill tal-ICAO.
 Il-funzjonijiet obbligatorji tal-Kunsill tal-ICAO, elenkati fl-Artikolu 54 tal-Konvenzjoni ta’ Chicago, jinkludu l-adozzjoni ta’ standards u prattiki rakkomandati (SARPs) internazzjonali, iddeżinjati bħala Annessi tal-Konvenzjoni ta’ Chicago.
 Skont l-Artikolu 90 tal-Konvenzjoni ta’ Chicago, kwalunkwe tali Anness jew kwalunkwe emenda ta’ Anness għandhom isiru effettivi fi żmien tliet xhur minn meta jiġu ppreżentati lill-Istati kontraenti tal-ICAO, jew fl-aħħar ta’ tali perjodu itwal ta’ żmien li l-Kunsill tal-ICAO jista’ jippreskrivi, dment li sadanittant ma jkunx hemm maġġoranza ta’ Stati kontraenti tal-ICAO li jirreġistraw id-diżapprovazzjoni tagħhom.
 Wara l-adozzjoni ta’ tali miżuri, l-Istati tal-ICAO huma meħtieġa jinnotifikaw jew id-diżapprovazzjoni tagħhom, kwalunkwe differenza jew il-konformità tagħhom mal-miżura qabel ma jidħlu fis-seħħ u jsiru legalment vinkolanti.
 Skont l-Artikolu 38 tal-Konvenzjoni ta’ Chicago, kull Stat li jsib li mhuwiex prattiku li jikkonforma f’kull rigward ma’ kwalunkwe standard jew proċedura internazzjonali bħal dawn, jew inkella li jġib ir-regolamenti jew il-prattiki tiegħu f’konformità sħiħa f’kull rigward ma’ kwalunkwe standards jew proċeduri internazzjonali bħal dawn, jew li jqis li huwa meħtieġ li jiġu adottati regolamenti jew prattiki li jvarjaw fi kwalunkwe aspett partikolari minn dawk stabbiliti minn standard internazzjonali, għandu jinnotifika minnufih lill-ICAO dwar id-differenzi bejn il-prattika tiegħu u dik stabbilita mill-istandard internazzjonali.
 2.3.L-atti previsti tal-ICAO u r-relazzjoni tagħhom mar-regoli eżistenti tal-Unjoni
 Matul il-222 sessjoni jew kwalunkwe sessjoni konsegwenti tiegħu, il-Kunsill tal-ICAO huwa mistenni jadotta:
 L-Emenda 177 għall-Anness 1 - Liċenzjar tal-Persunal, li hija emenda konsegwenzjali relatata mas-sistemi u l-proċeduri tal-link tad-data tal-kmand u l-kontroll (Link C2);
 L-Emenda 47 għall-Anness 2 - Regoli tal-Ajru, li hija relatata mar-rekwiżiti għaċ-ċertifikazzjoni tal-ajrunavigabbiltà tas-sistemi ta’ inġenji tal-ajru ppilotati mill-bogħod (RPAS) bħala konsegwenza tal-Emenda 108 għall-Anness 8;
 L-Emenda 108 għall-Anness 8 - Ajrunavigabbiltà tal-Inġenji tal-Ajru, relatata mas-sistemi ta’ inġenji tal-ajru ppilotati mill-bogħod (RPAS);
 L-Emenda 90 għall-Anness 10 - Telekomunikazzjoni Ajrunawtika, tal-Volum V, relatata mal-ispettru tal-frekwenzi għal Links C2 tal-RPAS, u
 Volum VI ġdid tal-Anness 10 relatat mas-sistemi u l-proċeduri tal-Link C2 tal-RPAS. (“l-att previst”).
 L-għanijiet tal-att previst huma kif ġej:
 li jiġu emendati s-SARPs eżistenti fl-Anness 8 tal-Konvenzjoni ta’ Chicago li fil-Parti I tal-Anness 8 jinkorporaw definizzjonijiet u termini speċifiċi li jintużaw fl-Istandards fil-Partijiet VIII, IX u X il-ġodda. L-att previst jinkludi wkoll proposti fil-Parti II tal-Anness 8 li jipprovdu ħarsa ġenerali lejn il-proċeduri ġenerali tal-ajrunavigabbiltà għaċ-ċertifikazzjoni u għall-kontinwità tal-ajrunavigabbiltà applikabbli għal ajruplani ppilotati mill-bogħod (RPA);
 l-introduzzjoni ta’ Parti VIII ġdida fl-Anness 8 tal-Konvenzjoni ta’ Chicago, relatata mal-RPA;
 l-introduzzjoni ta’ Parti IX ġdida fl-Anness 8 tal-Konvenzjoni ta’ Chicago, relatata ma’ ħelikopters ippilotati mill-bogħod;
 l-introduzzjoni ta’ Parti X ġdida fl-Anness 8 tal-Konvenzjoni ta’ Chicago, relatata mal-Istazzjon ta’ Ppilotar mill-Bogħod (RPS);
 l-introduzzjoni ta’ emenda għall-Appendiċi 4 tal-Anness 2 tal-Konvenzjoni ta’ Chicago, li hija emenda konsegwenzjali għall-emendi għall-Anness 8;
 li jiġu emendati s-SARPs eżistenti fil-Volum V tal-Anness 10 tal-Konvenzjoni ta’ Chicago li jispeċifikaw il-ġestjoni tal-ispettru użat biss għal-Link tad-data tal-Kmand u l-Kontroll (Link C2) jew is-Sistemi ta’ Inġenji tal-Ajru Ppilotati mill-Bogħod (RPAS);
 l-introduzzjoni ta’ Volum VI ġdid tal-Anness 10 – Sistemi u Proċeduri ta’ Komunikazzjoni relatati mal-Link C2 ta’ Sistemi ta’ Inġenji tal-Ajru Ppilotati mill-Bogħod;
 l-introduzzjoni ta’ emendi għall-Annessi 1 u 2 li huma emendi konsegwenzjali għall-emenda għall-Volum V tal-Anness 10 u l-introduzzjoni ta’ Volum VI ġdid tal-Anness 10.
 L-emendi proposti huma previsti li jsiru applikabbli fit-28 ta’ Novembru 2024.
 3.Il-pożizzjoni li għandha tittieħed f’isem l-Unjoni
 3.1.Il-bidliet ewlenin u r-rabta tagħhom mar-regoli eżistenti tal-Unjoni
 Il-Bord tas-Sistemi ta’ Inġenji tal-Ajru Ppilotati mill-Bogħod (RPASP) tal-ICAO ġie inkarigat bl-iżvilupp ta’ SARPs, manwali u materjal ta’ gwida li jwittu t-triq għat-tħaddim ta’ Inġenji tal-Ajru Ppilotati mill-Bogħod bejn il-fruntieri internazzjonali skont ir-Regoli tat-Titjir bl-Istrumenti. L-Istati Membri ġew ikkonsultati dwar l-emendi proposti bl-Ittri lill-Istati tal-ICAO AN 7/67.1.1-19/52 u AN 3/5.12-19/53, inklużi l-proposti għall-emendar tal-Annessi 8 u 10 tal-Konvenzjoni ta’ Chicago u l-bidliet konsegwenzjali għall-Annessi 1 u 2 tal-Konvenzjoni ta’ Chicago. Dawn il-proposti huma parti minn serje ta’ emendi li se jiġu pprovduti f’sekwenza.
 L-emendi inizjalment proposti fl-Ittra lill-Istati AN 3/5.12-19/53 jirrigwardaw l-ajrunavigabbiltà ta’ inġenji tal-ajru bi ġwienaħ fissi ppilotati mill-bogħod, l-ajrunavigabbiltà ta’ ħelikopters ippilotati mill-bogħod u l-istazzjon ta’ ppilotar mill-bogħod (RPS). Dawn l-SARPs ġew żviluppati għall-RPAS li se jgħaddu mill-proċess taċ-ċertifikazzjoni tat-tip konsistenti mad-Dok 10019 tal-ICAO, il-Manwal dwar is-Sistemi ta’ Inġenji tal-Ajru Ppilotati mill-Bogħod (RPAS), u msaħħa mill-kontenut u s-suppożizzjonijiet tal-Kunċett tal-Operazzjonijiet (CONOPS) tal-RPAS tal-ICAO.
 Minħabba n-natura integrata tal-RPAS, l-RPS jista’ jiġi ċċertifikat bħala parti miċ-Ċertifikat tat-Tip (TC) mogħti lid-Detentur tat-TC tal-RPA bħala riżultat tal-proċess taċ-ċertifikazzjoni tat-tip tal-RPA. Dan ma jipprekludix il-possibbiltà li RPS jista’ jiġi approvat separatament. Il-Link C2 hija komponent ewlieni tal-RPAS u tal-istatus tagħha ta’ ajrunavigabbiltà, u konsegwentement hija inkluża bħala komponent fit-TC.
 L-emendi inizjalment proposti fl-Ittra lill-Istati AN 7/67.1.1-19/52 jirrigwardaw il-Link tal-Kmand u l-Kontroll (Link C2) u jinkludu SARPs newtrali fir-rigward tat-teknoloġija dwar Proċeduri tal-Link C2 u Sistemi tal-Link C2. Il-Link C2, hija ddedikata għall-iskambju ta’ informazzjoni bejn iż-żewġ komponenti fiżiċi ewlenin tal-RPAS: l-istazzjon ta’ ppilotar mill-bogħod (RPS) u l-inġenju tal-ajru ppilotat mill-bogħod (RPA). Għalhekk, il-Link C2 hija l-konnessjoni loġika, magħmula b’mod fiżiku, għall-iskambju ta’ informazzjoni bejn l-RPS u l-RPA sabiex il-bdot mill-bogħod ikun jista’ jintegra l-RPAS fl-ambjent operattiv tal-avjazzjoni globali b’mod sikur, b’mod partikolari l-komunikazzjonijiet, in-navigazzjoni u s-sorveljanza. Dawn l-SARPS huma l-ewwel minn żewġ riżultati ppjanati tal-Link C2.
 L-RPASP bħalissa qed jaħdem fuq it-tieni pakkett, li huwa aktar dettaljat, u li fih SARPs speċifiċi għat-teknoloġija b’data ta’ konsenja pproġettata għall-2022.
 Wara l-kontribut tal-EASA bl-Ittra lill-Istati AN 3/5.12-19/53, ħafna mill-Istati Membri tal-UE pproponew li minħabba l-qsim speċifiku tar-responsabbiltajiet bejn l-operatur u d-disinjatur, il-konsultazzjoni tal-Ittra lill-Istati jenħtieġ li tiġi estiża sakemm ikun disponibbli abbozz ta’ materjal għall-emenda għall-Anness 6, u li l-adozzjoni tal-Anness 6 u tal-Anness 8 issir b’mod parallel, speċjalment fir-rigward tal-approvazzjoni tal-Istazzjonijiet ta’ Ppilotar mill-Bogħod (RPS) u fir-rigward tar-responsabbiltajiet tal-Istati Kontraenti fir-rigward tal-ajrunavigabbiltà kontinwa tal-RPS. Din il-proposta ma ġietx aċċettata mill-ICAO, u hemm riskju li dan jikkomplika t-traspożizzjoni tal-SARPs relatati tal-ICAO fid-dritt tal-Unjoni, minħabba l-ħtieġa li jiġu indirizzati r-responsabbiltajiet tad-disinjaturi u tal-operaturi għall-RPS.
 L-emendi previsti kapaċi jinfluwenzaw b’mod determinanti l-kontenut tal-leġiżlazzjoni, jiġifieri r-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 748/2012
 1
 , ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 1321/2014
 2
 , ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 1178/2011
 3
 , ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 965/2012
 4
 , u potenzjalment ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 452/2014
 5
 , u r-Regolament ta’ Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) 2017/373
 6
 . SARPs ġodda tal-ICAO se jkollhom jiġu introdotti fil-leġiżlazzjoni tal-UE kollha biex jiġi emendat il-qafas legali attwali sabiex jiġu rregolati d-disinn, iċ-ċertifikazzjoni tat-tip u t-tħaddim ta’ RPAS li joperaw bejn il-fruntieri internazzjonali u fl-ibħra miftuħa.
 3.2.Il-pożizzjoni li għandha tittieħed f’isem l-Unjoni
 L-Unjoni tirrikonoxxi l-ħtieġa li jiġi stabbilit qafas regolatorju armonizzat fil-livell internazzjonali li jippermetti d-disinn, iċ-ċertifikazzjoni tat-tip u t-tħaddim ta’ Inġenji tal-Ajru Ppilotati mill-Bogħod bejn il-fruntieri internazzjonali u fuq l-ibħra internazzjonali skont ir-Regoli tat-Titjir bl-Istrumenti. L-emendi proposti fiż-żewġ Ittri lill-Istati tal-ICAO jappoġġaw dan l-għan.
 Għalhekk, il-pożizzjoni proposta li għandha tittieħed f’isem l-Unjoni hi li l-emendi proposti jiġu appoġġati fl-intier tagħhom.
 Il-pożizzjoni li għandha tittieħed f’isem l-Unjoni, dment li l-Kunsill tal-ICAO jadotta mingħajr ebda bidliet sostanzjali l-emendi msemmija għall-Konvenzjoni ta’ Chicago, għandha tkun li ma tiġix notifikata d-diżapprovazzjoni u li tiġi notifikata l-konformità mal-miżura adottata bi tweġiba għall-Ittri lill-Istati tal-ICAO. Meta l-leġiżlazzjoni tal-Unjoni tiddevja mill-SARPs li jkunu għadhom kemm ġew adottati wara data prevista tal-applikazzjoni ta’ dawk l-SARPs, jiġifieri t-28 ta’ Novembru 2024, jenħtieġ li differenzi minn dawk l-SARPs partikolari jiġu notifikati lill-ICAO.
 4.Bażi ġuridika
 4.1.Bażi ġuridika proċedurali
 4.1.1.Prinċipji
 L-Artikolu 218(9) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE) jipprevedi deċiżjonijiet li jistabbilixxu “il-pożizzjonijiet li għandhom jiġu adottati f'isem l-Unjoni f’sede stabbilita fi ftehim, meta dik is-sede tintalab tadotta atti li jkollhom effetti legali, sakemm dawn ma jkunux atti li jissupplimentaw jew jemendaw il-qafas istituzzjonali tal-ftehim.”
 L-Artikolu 218(9) tat-TFUE japplika irrispettivament minn jekk l-Unjoni hijiex membru tas-sede jew parti għall-ftehim
 7
 .
 Il-kunċett ta’ “atti li jkollhom effetti legali” jinkludi atti li jkollhom effetti ġuridiċi skont ir-regoli tad-dritt internazzjonali li jirregola l-korp ikkonċernat. Jinkludi wkoll strumenti li ma jkollhomx effett vinkolanti skont id-dritt internazzjonali, iżda li “jistgħu jinfluwenzaw b’mod determinanti l-kontenut tal-leġiżlazzjoni adottata mill-korp leġiżlattiv tal-Unjoni”
 8
 .
 4.1.2.Applikazzjoni għal dan il-każ
 Il-Kunsill tal-ICAO huwa korp stabbilit permezz ta’ ftehim, jiġifieri l-Konvenzjoni dwar l-Avjazzjoni Ċivili Internazzjonali (“Il-Konvenzjoni ta’ Chicago”).
 F’konformità mal-Artikolu 54 tal-Konvenzjoni ta’ Chicago, il-Kunsill tal-ICAO jadotta Standards u Prattiki Rakkomandati internazzjonali, iddeżinjati bħala Annessi tal-Konvenzjoni ta’ Chicago. Dawn huma atti li għandhom effetti legali. Ċerti effetti legali ta’ dawn l-atti jistgħu jiddependu fuq in-notifiki dwar diżapprovazzjoni u dwar differenzi, u fuq it-termini ta’ dawk in-notifiki. Għalhekk, l-adozzjoni tal-pożizzjoni tal-Unjoni fir-rigward ta’ notifiki bħal dawn taqa’ fil-kamp ta’ applikazzjoni tal-Artikolu 218(9) tat-TFUE.
 L-atti previsti kapaċi jinfluwenzaw b’mod determinanti l-kontenut tal-leġiżlazzjoni, jiġifieri r-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 748/2012
 9
 , ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 1321/2014
 10
 , ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 1178/2011
 11
 , ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 965/2012
 12
 , u potenzjalment ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 452/2014
 13
 , u r-Regolament ta’ Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) 2017/373
 14
 . SARPs ġodda tal-ICAO se jkollhom jiġu introdotti fil-leġiżlazzjoni tal-UE kollha biex jiġi emendat il-qafas legali attwali sabiex jiġu rregolati d-disinn, iċ-ċertifikazzjoni tat-tip u t-tħaddim ta’ RPAS li joperaw bejn il-fruntieri internazzjonali u fl-ibħra miftuħa. Għalhekk, il-leġiżlazzjoni tal-UE se jkollha tinbidel kif xieraq.
 L-għan ewlieni tal-emendi proposti hu li jiġi stabbilit qafas legali għad-disinn, iċ-ċertifikazzjoni tat-tip u t-tħaddim ta’ inġenji tal-ajru ppilotati mill-bogħod li jitħaddmu bejn il-fruntieri internazzjonali u fuq l-ibħra internazzjonali skont ir-Regoli tat-Titjir bl-Istrumenti. F’konformità mal-Artikolu 3(2) tat-TFUE, l-Unjoni għandha kompetenza esterna esklużiva f’din il-kwistjoni.
 L-att adottat la jissupplimenta u lanqas jemenda l-qafas istituzzjonali tal-ftehim.
 Għalhekk, il-bażi ġuridika proċedurali għad-deċiżjoni proposta hija l-Artikolu 218(9) tat-TFUE.
 4.2.Bażi ġuridika sostantiva
 4.2.1.Prinċipji
 Il-bażi ġuridika sostantiva għal deċiżjoni skont l-Artikolu 218(9) tat-TFUE tiddependi primarjament fuq l-għan u fuq il-kontenut tal-att adottat li fir-rigward tiegħu tittieħed pożizzjoni f’isem l-Unjoni. Jekk l-att adottat ikollu żewġ għanijiet jew żewġ komponenti, u jekk wieħed minn dawn l-għanijiet jew il-komponenti jkun jista’ jiġi identifikat bħala dak ewlieni, filwaqt li l-ieħor ikun sempliċiment inċidentali, id-deċiżjoni skont l-Artikolu 218(9) tat-TFUE trid tkun imsejsa fuq bażi ġuridika sostantiva waħda, jiġifieri dik rikjesta mill-għan jew mill-komponent ewlieni jew predominanti.
 4.2.2.Applikazzjoni għal dan il-każ
 L-għan ewlieni u l-kontenut tal-att adottat jirrelataw mal-politika komuni tat-trasport.
 Għalhekk, il-bażi ġuridika sostantiva għad-deċiżjoni proposta hija l-Artikolu 100(2) tat-TFUE.
 4.3.Konklużjoni
 Il-bażi ġuridika tad-Deċiżjoni tal-Kunsill proposta hija l-Artikolu 100(2) tat-TFUE, flimkien mal-Artikolu 218(9) tat-TFUE.
 2021/0027 (NLE)
 Proposta għal
 DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL
 dwar il-pożizzjoni li għandha tittieħed f’isem l-Unjoni Ewropea fil-222 sessjoni tal-Kunsill tal-Organizzazzjoni tal-Avjazzjoni Ċivili Internazzjonali (ICAO) rigward l-adozzjoni prevista tal-Emenda 177 għall-Anness 1, l-Emenda 47 għall-Anness 2, l-Emenda 108 għall-Anness 8, l-Emenda 90 għall-Anness 10 u tal-Volum VI il-ġdid tal-Anness 10 tal-Konvenzjoni dwar l-Avjazzjoni Ċivili Internazzjonali
 IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
 Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 100(2), flimkien mal-Artikolu 218(9) tiegħu,
 Wara li kkunsidra l-proposta tal-Kummissjoni Ewropea,
 Billi:
 (1)Il-Konvenzjoni dwar l-Avjazzjoni Ċivili Internazzjonali (“il-Konvenzjoni ta’ Chicago”) li tirregola t-trasport internazzjonali bl-ajru, daħlet fis-seħħ fl-4 ta’ April 1947. Din il-Konvenzjoni stabbilixxiet l-Organizzazzjoni tal-Avjazzjoni Ċivili Internazzjonali (ICAO).
 (2)L-Istati Membri huma Stati Kontraenti għall-Konvenzjoni ta’ Chicago u membri tal-ICAO, filwaqt li l-Unjoni għandha status ta’ osservatur f’ċerti korpi tal-ICAO. Hemm seba’ Stati Membri rrappreżentati fil-Kunsill tal-ICAO.
 (3)Skont l-Artikolu 54 tal-Konvenzjoni ta’ Chicago, il-Kunsill tal-ICAO jista’ jadotta Standards u Prattiki Rakkomandati (“SARPs”) internazzjonali, u jiddeżinjahom bħala Annessi tal-Konvenzjoni ta’ Chicago.
 (4)Il-Kunsill tal-ICAO, fil-222 sessjoni tiegħu, se jadotta l-Emenda 177 għall-Anness 1 - Liċenzjar tal-Persunal, l-Emenda 47 għall-Anness 2 - Regoli tal-Ajru, l-Emenda 108 għall-Anness 8 - Ajrunavigabbiltà tal-Inġenji tal-Ajru, l-Emenda 90 għall-Anness 10 - Telekomunikazzjoni Ajrunawtika, tal-Volum V tal-Konvenzjoni ta’ Chicago dwar is-sistemi u l-proċeduri tal-Link C2 tas-Sistemi ta’ Inġenji tal-Ajru Ppilotati mill-Bogħod (RPAS) u Volum VI ġdid tal-Anness 10.
 (5)L-għan ewlieni tal-emendi proposti hu li jiġi stabbilit qafas legali għad-disinn, iċ-ċertifikazzjoni tat-tip u t-tħaddim ta’ inġenji tal-ajru ppilotati mill-bogħod li jitħaddmu bejn il-fruntieri internazzjonali u fuq l-ibħra internazzjonali skont ir-Regoli tat-Titjir bl-Istrumenti. L-Unjoni hija sostenitriċi qawwija tal-isforzi tal-ICAO biex tistabbilixxi dan il-qafas legali.
 (6)Huwa xieraq li tiġi stabbilita l-pożizzjoni li għandha tittieħed f’isem l-Unjoni fil-Kunsill tal-ICAO, billi l-Emenda 177 għall-Anness 1, l-Emenda 47 għall-Anness 2, l-Emenda 108 għall-Anness 8, l-Emenda 90 għall-Volum V tal-Anness 10, u l-adozzjoni ta’ Volum VI ġdid tal-Anness 10 se jkunu vinkolanti għall-Unjoni u huma kapaċi jinfluwenzaw b’mod determinanti l-kontenut tad-dritt tal-Unjoni, jiġifieri r-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 748/2012
 15
 , ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 1321/2014
 16
 , ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 1178/2011
 17
 , ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 965/2012
 18
 , u potenzjalment ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 452/2014
 19
 , u r-Regolament ta’ Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) 2017/373
 20
 .
 (7)Il-pożizzjoni tal-Unjoni matul il-222 sessjoni tal-Kunsill tal-ICAO jew kwalunkwe sessjoni konsegwenti fir-rigward tal-adozzjoni prevista tal-Emenda 177 għall-Anness 1, l-Emenda 47 għall-Anness 2, l-Emenda 108 għall-Anness 8, l-Emenda 90 għall-Volum V tal-Anness 10, u l-adozzjoni ta’ Volum VI ġdid tal-Anness 10 kif deskritt fl-Ittri lill-Istati AN 7/67.1.1-19/52 u AN 3/5.12-19/53 jenħtieġ li tkun li tappoġġa dawn l-emendi fl-intier tagħhom. Din il-pożizzjoni jenħtieġ li tiġi espressa mill-Istati Membri tal-Unjoni li huma membri tal-Kunsill tal-ICAO, filwaqt li jaġixxu b’mod konġunt f’isem l-Unjoni.
 (8)Ladarba jiġu adottati, l-Emendi għall-Annessi 1, 2, 8 u 10 tal-Konvenzjoni ta’ Chicago se jkunu vinkolanti għall-Istati Membri kollha tal-ICAO, inklużi l-Istati Membri kollha tal-Unjoni, f’konformità mal-Konvenzjoni ta’ Chicago u fi ħdan il-limiti stabbiliti fiha.
 (9)Skont l-Artikolu 38 tal-Konvenzjoni ta’ Chicago, kull Stat li jsib li mhuwiex prattiku li jikkonforma f’kull rigward ma’ kwalunkwe standard jew proċedura internazzjonali bħal dawn, jew inkella li jġib ir-regolamenti jew il-prattiki tiegħu f’konformità sħiħa f’kull rigward ma’ kwalunkwe standards jew proċeduri internazzjonali bħal dawn, jew li jqis li huwa meħtieġ li jiġu adottati regolamenti jew prattiki li jvarjaw fi kwalunkwe aspett partikolari minn dawk stabbiliti minn standard internazzjonali, jenħtieġ li jinnotifika minnufih lill-ICAO dwar id-differenzi bejn il-prattika tiegħu u dik stabbilita mill-istandard internazzjonali.
 (10)Skont l-Artikolu 90 tal-Konvenzjoni ta’ Chicago, kwalunkwe tali Anness jew kwalunkwe emenda ta’ Anness għandhom isiru effettivi fi żmien tliet xhur minn meta jiġu ppreżentati lill-Istati kontraenti tal-ICAO, jew fl-aħħar ta’ tali perjodu itwal ta’ żmien li l-Kunsill tal-ICAO jista’ jippreskrivi, dment li sadanittant ma jkunx hemm maġġoranza ta’ Stati kontraenti tal-ICAO li jirreġistraw id-diżapprovazzjoni tagħhom.
 (11)Il-pożizzjoni tal-Unjoni wara l-adozzjoni tal-Emenda 177 għall-Anness 1, l-Emenda 47 għall-Anness 2, l-Emenda 108 għall-Anness 8, l-Emenda 90 għall-Volum V tal-Anness 10, u l-adozzjoni ta’ Volum VI ġdid tal-Anness 10 mill-Kunsill tal-ICAO, li għandha titħabbar mis-Segretarju Ġenerali tal-ICAO permezz ta’ proċedura ta’ Ittra lill-Istati tal-ICAO, jenħtieġ li ma tirreġistrax id-diżapprovazzjoni u li tinnotifika l-konformità. Meta l-leġiżlazzjoni tal-Unjoni tiddevja mill-SARPs li jkunu għadhom kemm ġew adottati wara data prevista tal-applikazzjoni ta’ dawk l-SARPs, jiġifieri t-28 ta’ Novembru 2024, jenħtieġ li differenzi minn dawk l-SARPs partikolari jiġu notifikati lill-ICAO. Din il-pożizzjoni jenħtieġ li tiġi espressa mill-Istati Membri kollha tal-Unjoni,
 ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
 Artikolu 1
 1.Il-pożizzjoni li għandha tittieħed f’isem l-Unjoni Ewropea fil-222 sessjoni tal-Kunsill tal-ICAO, jew f’waħda mis-sessjonijiet konsegwenti, għandha tkun li jiġu appoġġati fl-intier tagħhom l-Emenda 177 għall-Anness 1, l-Emenda 47 għall-Anness 2, l-Emenda 108 għall-Anness 8, l-Emenda 90 għall-Volum V tal-Anness 10, u l-adozzjoni ta’ Volum VI ġdid tal-Anness 10 tal-Konvenzjoni ta’ Chicago.
 2.Il-pożizzjoni li għandha tittieħed f’isem l-Unjoni, dment li l-Kunsill tal-ICAO jadotta mingħajr ebda bidliet sostanzjali l-Emenda 177 għall-Anness 1, l-Emenda 47 għall-Anness 2, l-Emenda 108 għall-Anness 8, l-Emenda 90 għall-Volum V tal-Anness 10, u l-adozzjoni ta’ Volum VI ġdid tal-Anness 10 tal-Konvenzjoni ta’ Chicago imsemmija fil-paragrafu 1, għandha tkun li ma tiġix notifikata d-diżapprovazzjoni u li tiġi notifikata l-konformità mal-miżura adottata bi tweġiba għall-Ittri rispettivi tal-ICAO lill-Istati. Meta l-leġiżlazzjoni tal-Unjoni tiddevja mill-SARPs li jkunu għadhom kemm ġew adottati wara data prevista tal-applikazzjoni ta’ dawk l-SARPs, jiġifieri t-28 ta’ Novembru 2024, jenħtieġ li differenzi minn dawk l-SARPs partikolari jiġu notifikati lill-ICAO.
 Artikolu 2
 Il-pożizzjoni msemmija fl-Artikolu 1(1) għandha tiġi espressa mill-Istati Membri tal-Unjoni li huma membri tal-Kunsill tal-ICAO, filwaqt li jaġixxu b’mod konġunt.
 Il-pożizzjoni msemmija fl-Artikolu 1(2) għandha tiġi espressa mill-Istati Membri kollha tal-Unjoni.
 Artikolu 3
 Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lill-Istati Membri.
 Magħmul fi Brussell,
 Għall-Kunsill
 Il-President
 (1)
 Ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 748/2012 tat-3 ta’ Awwissu 2012 li jistabbilixxi regoli ta’ implimentazzjoni għaċ-ċertifikazzjoni tal-airworthiness u ambjentali ta’ inġenji tal-ajru u ta’ prodotti, partijiet u tagħmir relatati, kif ukoll għaċ-ċertifikazzjoni ta’ organizzazzjonijiet relatati mad-disinn u l-produzzjoni (ĠU L 224, 21.8.2012, p. 1–85).
 (2)
 Ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 1321/2014 tas-26 ta’ Novembru 2014 dwar il-kontinwità tal-ajrunavigabbiltà ta’ inġenji tal-ajru u prodotti, partijiet u tagħmir ajrunawtiċi, u dwar l-approvazzjoni ta’ organizzazzjonijiet u persunal involut f’dan ix-xogħol (ĠU L 362, 17.12.2014, p. 1–194).
 (3)
 Ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 1178/2011 tat-3 ta’ Novembru 2011 li jistabbilixxi rekwiżiti tekniċi u proċeduri amministrattivi relatati mal-ekwipaġġi tal-ajruplani tal-avjazzjoni ċivili skont ir-Regolament (KE) Nru 216/2008 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (ĠU L 311, 25.11.2011, p. 1–193).
 (4)
 Ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 965/2012 tal-5 ta’ Ottubru 2012 li jistabbilixxi rekwiżiti tekniċi u proċeduri amministrattivi relatati mal-operazzjonijiet bl-ajru skont ir-Regolament (KE) Nru 216/2008 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (ĠU L 296, 25.10.2012, p. 1–148).
 (5)
 Ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 452/2014 tad-29 ta’ April 2014 li jistabbilixxi rekwiżiti tekniċi u proċeduri amministrattivi relatati mal-operazzjonijiet tal-ajru ta’ pajjiżi terzi skont ir-Regolament (KE) Nru 216/2008 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (ĠU L 133, 6.5.2014, p. 12–26)
 (6)
 Ir-Regolament ta’ Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) 2017/373 tal-1 ta’ Marzu 2017 li jistabbilixxi r-rekwiżiti komuni għall-fornituri ta’ servizzi fil-ġestjoni tat-traffiku tal-ajru/tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru u funzjonijiet oħrajn tan-netwerk tal-ġestjoni tat-traffiku tal-ajru u s-sorveljanza tagħhom, iħassar ir-Regolament (KE) Nru 482/2008, ir-Regolamenti ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 1034/2011, (UE) Nru 1035/2011 u (UE) 2016/1377 u jemenda r-Regolament (UE) Nru 677/2011 (ĠU L 62, 8.3.2017, p. 1–126).
 (7)
 Is-sentenza tal-Qorti tal-Ġustizzja tas-7 ta’ Ottubru 2014, Il-Ġermanja vs Il-Kunsill, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, il-paragrafu 64.
 (8)
 Is-sentenza tal-Qorti tal-Ġustizzja tas-7 ta’ Ottubru 2014, Il-Ġermanja vs Il-Kunsill, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, il-paragrafi 61 sa 64.
 (9)
 Ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 748/2012 tat-3 ta’ Awwissu 2012 li jistabbilixxi regoli ta’ implimentazzjoni għaċ-ċertifikazzjoni tal-airworthiness u ambjentali ta’ inġenji tal-ajru u ta’ prodotti, partijiet u tagħmir relatati, kif ukoll għaċ-ċertifikazzjoni ta’ organizzazzjonijiet relatati mad-disinn u l-produzzjoni (ĠU L 224, 21.8.2012, p. 1–85).
 (10)
 Ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 1321/2014 tas-26 ta’ Novembru 2014 dwar il-kontinwità tal-ajrunavigabbiltà ta’ inġenji tal-ajru u prodotti, partijiet u tagħmir ajrunawtiċi, u dwar l-approvazzjoni ta’ organizzazzjonijiet u persunal involut f’dan ix-xogħol (ĠU L 362, 17.12.2014, p. 1–194).
 (11)
 Ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 1178/2011 tat-3 ta’ Novembru 2011 li jistabbilixxi rekwiżiti tekniċi u proċeduri amministrattivi relatati mal-ekwipaġġi tal-ajruplani tal-avjazzjoni ċivili skont ir-Regolament (KE) Nru 216/2008 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (ĠU L 311, 25.11.2011, p. 1–193).
 (12)
 Ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 965/2012 tal-5 ta’ Ottubru 2012 li jistabbilixxi rekwiżiti tekniċi u proċeduri amministrattivi relatati mal-operazzjonijiet bl-ajru skont ir-Regolament (KE) Nru 216/2008 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (ĠU L 296, 25.10.2012, p. 1–148).
 (13)
 Ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 452/2014 tad-29 ta’ April 2014 li jistabbilixxi rekwiżiti tekniċi u proċeduri amministrattivi relatati mal-operazzjonijiet tal-ajru ta’ pajjiżi terzi skont ir-Regolament (KE) Nru 216/2008 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (ĠU L 133, 6.5.2014, p. 12–26)
 (14)
 Ir-Regolament ta’ Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) 2017/373 tal-1 ta’ Marzu 2017 li jistabbilixxi r-rekwiżiti komuni għall-fornituri ta’ servizzi fil-ġestjoni tat-traffiku tal-ajru/tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru u funzjonijiet oħrajn tan-netwerk tal-ġestjoni tat-traffiku tal-ajru u s-sorveljanza tagħhom, iħassar ir-Regolament (KE) Nru 482/2008, ir-Regolamenti ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 1034/2011, (UE) Nru 1035/2011 u (UE) 2016/1377 u jemenda r-Regolament (UE) Nru 677/2011 (ĠU L 62, 8.3.2017, p. 1–126).
 (15)
 Ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 748/2012 tat-3 ta’ Awwissu 2012 li jistabbilixxi regoli ta’ implimentazzjoni għaċ-ċertifikazzjoni tal-airworthiness u ambjentali ta’ inġenji tal-ajru u ta’ prodotti, partijiet u tagħmir relatati, kif ukoll għaċ-ċertifikazzjoni ta’ organizzazzjonijiet relatati mad-disinn u l-produzzjoni (ĠU L 224, 21.8.2012, p. 1–85).
 (16)
 Ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 1321/2014 tas-26 ta’ Novembru 2014 dwar il-kontinwità tal-ajrunavigabbiltà ta’ inġenji tal-ajru u prodotti, partijiet u tagħmir ajrunawtiċi, u dwar l-approvazzjoni ta’ organizzazzjonijiet u persunal involut f’dan ix-xogħol (ĠU L 362, 17.12.2014, p. 1–194).
 (17)
 Ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 1178/2011 tat-3 ta’ Novembru 2011 li jistabbilixxi rekwiżiti tekniċi u proċeduri amministrattivi relatati mal-ekwipaġġi tal-ajruplani tal-avjazzjoni ċivili skont ir-Regolament (KE) Nru 216/2008 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (ĠU L 311, 25.11.2011, p. 1–193).
 (18)
 Ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 965/2012 tal-5 ta’ Ottubru 2012 li jistabbilixxi rekwiżiti tekniċi u proċeduri amministrattivi relatati mal-operazzjonijiet bl-ajru skont ir-Regolament (KE) Nru 216/2008 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (ĠU L 296, 25.10.2012, p. 1–148).
 (19)
 Ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 452/2014 tad-29 ta’ April 2014 li jistabbilixxi rekwiżiti tekniċi u proċeduri amministrattivi relatati mal-operazzjonijiet tal-ajru ta’ pajjiżi terzi skont ir-Regolament (KE) Nru 216/2008 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (ĠU L 133, 6.5.2014, p. 12–26)
 (20)
 Ir-Regolament ta’ Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) 2017/373 tal-1 ta’ Marzu 2017 li jistabbilixxi r-rekwiżiti komuni għall-fornituri ta’ servizzi fil-ġestjoni tat-traffiku tal-ajru/tas-servizzi tan-navigazzjoni bl-ajru u funzjonijiet oħrajn tan-netwerk tal-ġestjoni tat-traffiku tal-ajru u s-sorveljanza tagħhom, iħassar ir-Regolament (KE) Nru 482/2008, ir-Regolamenti ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 1034/2011, (UE) Nru 1035/2011 u (UE) 2016/1377 u jemenda r-Regolament (UE) Nru 677/2011 (ĠU L 62, 8.3.2017, p. 1–126).


text:
Egiptiečių mitologijoje Maašas (Mihos, Miisis, Mahas) – karo dievas liūtas. Pirmą kartą pasirodo Naujoje karalystėje. Manoma, kad jis buvo nevietinės kilmės. Rasta įrodymų, kad tai galėjo būti Nubijos dievo liūto Apedemako kopija. Dažniausiai buvo kreipiamasi į dievą – „Žudynių valdove“.
 Vaizduojamas žmogumi liūto galva, retkarčiais su dviguba Egipto karūna, laikantis peilį. Kartais vaizduojamas šalia lotusų puokštės, tačiau taip pat buvo vaizduojamas ir naikinantis grobį.
 Kultas
 Vardas užrašomas liūto hieroglifu, reiškiančiu išdidumą, jėgą, galią, kadangi šios savybės buvo priskiriamos liūtui. Dievai ir deivės liūtai buvo siejami su faraonais, buvo Egipto globėjais. Buvo laikomas Bastos, Žemutinio Egipto globėjos, sūnumi ir Egipto globėju. Kulto centrai buvo Leontopolis ir Per-Bastas, kadangi buvo Bastos sūnus. Jo tėvu laikomas Ptachas arba Ra (tuo metu jau Atumas ir Ra buvo susilieję į vieną dievą Atumą-Rą). Buvo manoma, kad kiekvienos Ra naktinės kelionės metu jis kaudavosi su savo tėvo priešu Apopu. Maašo epitetai: „Žudinių viešpats“, „Peilio valdytojas“, „Raudonasis dievas“. Leontopolyje prijaukinti liūtai buvo laikomi Maašo šventykloje.
 Egiptiečių dievai
 Karo dievybės
 ca:Llista de personatges de la mitologia egípcia#M