text:
Punizione (The Punishment She Deserves) è il ventesimo romanzo che la scrittrice statunitense Elizabeth George ha dedicato alla serie dell'Ispettore Thomas Lynley.
 Pubblicato nel 2017, tradotto in numerose lingue, in italiano è apparso nel 2018.
 Trama
 In seguito alla pressante richiesta di un esponente politico di riguardo, Sir David Hillier invia il vicecommissario Ardery e Barbara Havers nello Shropshire, per indagare su aspetti di corretta procedura, a proposito di un caso di arresto, conclusosi con il suicidio del fermato. L'uomo, un diacono accusato di pedofilia, condotto nella stazione di polizia di Ludlow, si era impiccato con una stola, mentre si trovava incustodito e libero dalle manette. Il padre, un facoltoso produttore di birra, convinto sia dell'innocenza del figlio, sia della forte irregolarità delle operazioni da parte della polizia, reclamava chiarezza sulla vicenda.
 Le ricerche di Ardery e Havers portano a scoprire molte irregolarità, per altro già rilevate da un precedente controllo. L'agente che aveva eseguito l'arresto, Gary Ruddock, non sapeva, a suo dire, cosa avesse compiuto il diacono, ma doveva solo aspettare che altri colleghi lo venissero a prendere. La stazioncina di Ludlow non era attrezzata per casi del genere e il poliziotto era in realtà un semplice ausiliario che si limitava a ronde in città per controllare i pub ed intervenire in caso di ubriachezza molesta. Quanto all'accusa di pedofilia, risultava basata su un'unica telefonata anonima. L'ordine di fermare il diacono, di nome Ian Druitt, era giunto una sera in cui gli agenti più qualificati erano troppo impegnati.
 Durante la trasferta a Ludlow, Barbara Havers insiste perché si indaghi su tutto e si denunci il caso come da riaprire, ma Isabelle Ardery (in piena crisi perché alcoolista ormai fuori controllo) pretende di avallare quanto già appurato perché, sostiene, il loro mandato è formale e deve solo dichiarare se i controlli già avvenuti sono soddisfacenti. Ardery vorrebbe liberarsi di Barbara e spera in un suo passo azzardato. Prostrata umanamente dalla propria situazione familiare (l'ex marito vuole trasferirsi con i bambini in Nuova Zelanda, senza nemmeno concederle di mandarglieli per le vacanze), non riesce tuttavia ad impedire a Barbara di raccogliere moltissimi fatti tra i quali, una volta tornate a Londra, la scoperta che Ian Druitt era stato fermato ben diciannove giorni dopo la segnalazione.
 Quest'ultima scoperta fa pensare che si sia proceduto a un controllo sulla veridicità delle accuse, ma nulla di simile è avvenuto. Perciò Hillier, a sorpresa, invia stavolta Barbara con Lynley per compiere un'indagine non più burocratica. Egli si è accorto dell'alcoolismo della Ardery e, da parte politica, ha molte pressioni. Tornati nello Shropshire, Lynley e Havers ricominciano a interrogare tutti, scontrandosi con varie forme di ostruzionismo da parte della polizia locale. Le scoperte però si evidenziano: il diacono era stimato da tutti e le accuse potevano essere frutto di invidia per il molto zelo che metteva nel compiere iniziative utili. Invece Ruddock, affetto da disturbi di apprendimento (dislessia, disgrafia e discalculia) è inadeguato al ruolo di ausiliario e ammette di essersi ingraziato i superiori, per il posto. Emergono troppi legami con il vicecomandante della West Mercia Police, Clover Freeman, madre di un ragazzo difficile e ribelle, che si appoggia a Ruddock per controllare il figlio.
 Di tappa in tappa, ogni verità si fa strada e avvolge Ruddock e la Freeman. L'arresto di Druitt è stato orchestrato affinché l'una desse l'ordine una certa sera e l'altro eseguisse. Lasciata incustodita la stazione di polizia, Ruddock, che aveva preso una stola a caso nella sacrestia dove aveva fermato Druitt, era rientrato a delitto avvenuto e aveva inquinato la scena del crimine. A monte c'era stata la richiesta di Druitt di compiere una valutazione scientifica su certa biancheria, appartenuta a una ragazza che era stata sodomizzata e si era rivolta a lui per fronteggiare le sofferenze conseguenti. L'episodio era avvenuto mesi prima, dopo una bevuta, e Ruddock aveva accompagnato a casa la ragazza con altri, tra cui il figlio della Freeman, Finnegan. Da quel momento, Ruddock aveva tenuto in pugno la Freeman, facendole credere che il figlio avesse compiuto la violenza: invece era stato proprio lui.
 La ragazza vittima di stupro, Missa Lomax, non aveva avuto il coraggio di denunciare l'accaduto e solo grazie al continuo indagare di Lynley era stata convinta dalla nonna a parlare. Con il risultato che il padre di Missa, stravolto dalla rabbia, si era precipitato da Finn Freeman per ucciderlo e lo aveva aggredito con un attizzatoio, riducendolo in fin di vita e fratturando un braccio anche al suo inquilino, Bruce Castle. A salvare i due giovani è stata la coinquilina Dena Donaldson, entrata in casa improvvisamente. Il misfatto convince anche lei ad aggiungersi ai testimoni di quanto avvenuto in passato, anche perché Ruddock pretendeva favori sessuali dalle ragazze ubriache, a patto di non smascherarle con i genitori.
 Finalmente arrestato, Ruddock è inviato alla più vicina stazione di polizia dove, prima di entrare in camera di sicurezza, ottiene di fare una telefonata, secondo i suoi diritti. Gli agenti danno per scontato che abbia chiamato l'avvocato, ma invece ha avvertito la Freeman di quanto successo. La donna, da tempo in conflitto con il marito (perché lui non approvava l'eccesso di sospetto e la mancanza di fiducia da lei dimostrate continuativamente verso Finn), resasi conto che per anni aveva tacciato il figlio di infamie e che era stata facilmente manovrata da Ruddock, essendo membro di un aeroclub, raggiunge un aliante e si toglie la vita per mezzo di uno sganciamento affrettato.
 La narrazione viene fermata prima della piena confessione di Ruddock. Lynley e Havers rientrano a Londra, ricevendo molti elogi da Hillier. Quanto alla Ardery, finalmente decisa a fronteggiare i suoi errori, libera la Havers dalla minaccia di un trasferimento forzato e chiede a Hillier un congedo per entrare in una clinica a disintossicarsi. Dopo un mese Barbara, che aveva appreso a ballare il tip tap grazie all'amicizia di Dorothea Harriman, si esibisce in un saggio al quale presenziano (con stupore, irritazione e poi grande gioia dell'interessata) tutti coloro che la stimano e le vogliono bene: Lynley, Lo Bianco, Nkata, i St.-James e molti altri.
 Personaggi
 Thomas Lynley, sempre inappuntabile, gestisce i rapporti con tre donne complicate: la collega Barbara Havers, la sovrintendente Isabelle Ardery e la donna cui si sente legato, Daidre Trahair.
 Barbara Havers, animata da una fortissima avversione per l'ipocrisia e l'ingiustizia come sempre, scopre di sapersi impegnare nell'apprendimento del tip-tap, con grande gioia di chi le vuole bene (Lynley, Nkata, Lo Bianco e molti altri).
 Winston Nkata, sergente collega di Barbara, in questa indagine fa alcune ricerche per Lynley e Barbara che sono in trasferta.
 Isabelle Ardery, all'inizio non ha deposto i pregiudizi contro Barbara, ma le vicende della sua vita la conducono sull'orlo del licenziamento. In procinto di perdere i figli gemelli, troppo controllati dall'ex marito e da sua moglie, trova la forza di lottare contro l'alcoolismo e di tentare un riscatto umano, prima ancora che professionale.
 Robert Ardery, ex marito di Isabelle. Ha la custodia dei loro figli James e Laurence, che gestisce in modo controllante sino al ricatto, spalleggiato dalla moglie Sandra. Il gruppo familiare sta per trasferirsi in Nuova Zelanda e si vogliono imporre a Isabelle condizioni di distacco contro cui lei non ha molte armi per lottare.
 Sir David Hillier, sovrintendente capo della sua sezione di Scotland Yard, è un po' troppo pressato dalle aspettative di esponenti politici, ma, nonostante tutto, mantiene la sua integrità.
 Dorothea Harriman (Dee), segretaria del dipartimento della Metropolitan Police (New Scotland Yard) è divenuta amica di Barbara e l'ha convinta a frequentare i corsi di tip-tap. In generale, sa sempre un sacco di segreti del dipartimento ed è molto gentile e preoccupata verso amici e non, come la Ardery.
 Ian Druitt, diacono della parrocchia di St. Laurence a Ludlow. Si occupa di moltissime attività sociali e ha anche ricevuto un premio dalla cittadinanza per il suo impegno.
 Clive Druitt, facoltoso padre di Ian.
 Gary Ruddock (Gaz), agente ausiliario di polizia, fa servizio a Ludlow.
 Clover Freeman, vice comandante della polizia dello Shropshire, ha formato Ruddock e ne ha fatto un suo prediletto. È madre di un ragazzo problematico.
 Trevor Freeman, marito di Clover, gestisce un centro benessere. A differenza della moglie, non considera irresponsabile il figlio e non approva l'atteggiamento di controllo continuo che la donna mette in atto verso il ragazzo.
 Finnegan Freeman (Finn), figlio diciannovenne di Clover e Trevor. In aperto conflitto con la madre, non perde occasione di litigare. Vive a Ludlow per ragioni di studio e, per volontà della madre, aiuta il diacono Druitt in un doposcuola per bambini.
 Bruce Castle (Brutus), coinquilino di Finnegan. Di piccola statura, è sempre molto elegante ed è il prediletto delle ragazze.
 Dena Donaldson (Ding), coinquilina di Finn e Brutus, si illude di avere Brutus tutto per sé. Per il resto, ha pochi mezzi economici che incrementa con lavori vari e non vuole vivere con la madre e il patrigno.
 Rabiah Lomax, ex insegnante di matematica, madre, suocera e nonna di alcune persone in grave dissesto familiare.
 Timothy Lomax, figlio di Rabiah e marito di Yasmina. Farmacista al presidio sanitario, è tossicodipendente di quegli stessi farmaci che dovrebbe amministrare per gli altri.
 Yasmina Lomax, pediatra, moglie di Timothy. Di famiglia indiana, sembra conoscere solo il dovere nelle relazioni con le figlie, in realtà è stata educata in modo molto lontano dalla mentalità inglese e , quando si è fatta una sua famiglia, i suoi l'hanno ripudiata, togliendole i possibili riferimenti positivi.
 Missa Lomax (Melissa), primogenita di Yasmina e Timothy, studiava con risultati molto brillanti, ma ha voluto ritirarsi dal college per motivi che non hanno convinto i familiari. In rotta con la madre per queste scelte, è appoggiata dagli altri, soprattutto il fidanzato.
 Sati Lomax, dodici anni, ultima figlia dei Lomax, è molto fragile, a causa della recente perdita della sorella secondogenita.
 Janna, si colloca tra Missa e Sati ed è morta da un anno, di malattia. Tutti i Lomax hanno preso direzioni diverse per fronteggiare questo lutto: tossicodipendenza (il padre), autoritarismo (la madre), ribellione (Missa) e regressione (Sati).
 Justin Goodayle, fidanzato di Missa, fa il fabbro e sa compiere altri lavori preziosi. È figlio di contadini.
 Flora Bevans, coltiva fiori e ha affittato una stanza della casa a Ian Druitt.
 Greta Yates, psicologa del West Mercia College, è anche sorella di Flora.
 Edizioni in italiano
 Elizabeth George, Punizione, traduzione di Annamaria Biavasco e Valentina Guani, Longanesi, Milano 2018
 Elizabeth George, Punizione, lettrice: Grazia Venturi, Centro internazionale del libro parlato, Feltre 2018
 Elizabeth George, Punizione: romanzo, Mondolibri, Milano 2018
 Elizabeth George, Punizione, traduzione di Annamaria Biavasco e Valentina Guani, Superpocket, Milano 2019
 Elizabeth George, Punizione: romanzo, traduzione di Annamaria Biavasco e Valentina Guani, TEA, Milano 2020
 Note
 Collegamenti esterni
 Romanzi di Elizabeth George
 Romanzi gialli
 Romanzi ambientati in Inghilterra


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 16.1.2010
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 C 11/26
 Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio 17.11.2009 — Apollo Group v. SMHV (THINKING AHEAD)
 (Asia T-473/08) (1)
 (Yhteisön tavaramerkki - Hakemus sanamerkin THINKING AHEAD rekisteröimiseksi yhteisön tavaramerkiksi - Ehdoton hylkäysperuste - Erottamiskyvyn puuttuminen - Asetuksen (EY) N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan b alakohta (josta on tullut asetuksen (EY) N:o 207/2009 7 artiklan 1 kohdan b alakohta))
 2010/C 11/51
 Oikeudenkäyntikieli: englanti
 Asianosaiset
 Kantaja: Apollo Group, Inc. (Phoenix, Arizona, Yhdysvallat) (edustajat: asianajajat A. Link ja A. Jaeger-Lenz)
 Vastaaja: Sisämarkkinoiden harmonisointivirasto (tavaramerkit ja mallit) (asiamies: J. Crespo Carrillo)
 Oikeudenkäynnin kohde
 SMHV:n toisen valituslautakunnan 14.8.2008 tekemästä päätöksestä (asia R 728/2008-2), joka koskee hakemusta sanamerkin ”THINKING AHEAD” rekisteröimiseksi yhteisön tavaramerkiksi, nostettu kumoamiskanne
 Tuomiolauselma
 1)
 Kanne hylätään.
 2)
 Apollo Group, Inc. velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut.
 (1) EUVL C 6, 10.1.2009.


type: other

text:
Andres Jaadla - teema viimased uudised - PostimeesSoov.eeKV.eeosta.eeTartu PostimeesPärnu PostimeesSakalaVirumaa TeatajaJärva TeatajaValgamaalaneKanal2ReporterKukuMyHitsElmarKavaTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFLaupäev, 27. mai 2017 |In English |На русском |Saada vihje |Tule tööle |ReklaamPostimeesTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFPostimees > Teemad | Teavita veastAndres JaadlaIsikInfoOsales 2013 aasta kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel.Osales 2009 aasta kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel.Allikas: ToimetusAndres Jaadla (sündinud 10. märtsil 1965 Tartus) on Eesti poliitik, Rakvere linnapea aastatel 2002–2009 ning 2010–2012.Allikas: Wikipedia.org "Andres Jaadla"Seotud isikud Rannar Vassiljev Urmas Tamm Toomas Varek Lauri Laasi URMAS MARDI RAIMO JÕGEVA Seotud kohad Rakvere Rakvere linn Euroopa Ida-Virumaa Pärnu JõhviAndres Jaadla - Viimased uudisedVTPriit Verlin, disainer, Rakvere linnavolikogu liige (opositsioonis): “Meie linnal on olnud see häda, et linna arengukava on muudetud vastavalt sellele, kuidas keegi soovib oma egotrippi ellu viia” (1)Ma olin 16 aastat vana, kui linnas hakati rääkima, et kohe-kohe tuleb uus kultuurikeskus. Selline nagu Jõgeval või Paides. Kohtki oli teada. No mida ei ole, seda ei ole.
 08.05.2017, Priit VerlinPM+Rakvere tsentristid tahavad uusi juhteKeskerakonna Rakvere osakonna osa liikmeid ei lepi osakonna praeguse juhatuse otsusega, mille järgi ei saa kohalikel valimistel partei nimekirjas kandideerida Rakvere endine linnapea Andres Jaadla ega volikogu liige Urmas Tamm. Nad kutsuvad kokku osakonna erakorralise koosoleku, et valida Rakvere osakonnale uus juhatus.
 05.05.2017, BNS/Virumaa TeatajaVTRakvere keskerakondlased tahavad uusi juhteKeskerakonna Rakvere osakonna osa liikmeid ei lepi osakonna praeguse juhatuse otsusega, mille kohaselt ei saa kohalikel valimistel partei nimekirjas kandideerida Andres Jaadla ega Urmas Tamm, ja kutsuvad kokku osakonna erakorralise koosoleku, et arutada nimetatud otsust ja valida Rakvere osakonnale uus juhatus.
 05.05.2017, BNSPM+Keskerakond ei luba Rakveres usalduse kaotanuid kandideerimaKeskerakonna Rakvere osakonna juhatus otsustas, et erakonna nimekirjas ei saa kohalikel valimistel osaleda endine linnapea Andres Jaadla ega praegune linnavolikogu liige Urmas Tamm.
 04.05.2017, Virumaa TeatajaVTKeskerakond ei luba Rakveres usalduse kaotanud tuntud parteilasi kandideerimaKeskerakonna Rakvere osakonna juhatus otsustas, et erakonna nimekirjas ei saa kohalikel valimistel osaleda endine linnapea Andres Jaadla ega praegune linnavolikogu liige Urmas Tamm.
 04.05.2017, Eva KlaasE24Korteriühistute renoveerimisrahast on juba pool ära jagatudTäna Tartus peetaval Lõuna-Eesti korteriühistute foorumil rääkis Kredexi esindaja, et juba on kortermajade renoveerimiseks ette nähtud toetusrahadest pool ära jagatud.
 25.03.2017, Siiri LiivaPPVideo: üle keenud pallilahing lõppes Rakveres skandaaligaLaupäeval Rakvere Rahu hallis kujunes Eesti korvpalli meistriliiga U16 vanuseklassi mäng kohaliku Tarva ja Pärnu Pauluse vahel nii tuliseks, et pärnakad otsustasid 1.31 enne kohtumise lõppu väljakult lahkuda.
 10.03.2017, Andris TammelaOmapäi ümberehitamine võib kortermaja põlema pannaTuleõnnetused kortermajades saavad enamasti alguse omavolilisest kütteseadme paigaldamisest või mittenõuetekohasest korstnast. 02.03.2017, Eva-Lotta KiviVTSeksuaalvähemused ajasid Rakvere volikogu tülli (4)“Mis filmifestival see esimese rea peal kirjas on,” uudistas Rakvere linnavolikogu keskerakondlasest liige Andres Jaadla, kui volikogu oli jõudnud kultuuriürituste toetamiseks raha eraldamise juurde.
 20.01.2017, Andres PulverT24Eesti korterühistud on eeskujuks Ida-EuroopaleEndised Ida-Euroopa riigid, sealhulgas Venemaa, loodavad korteriühistute loomisel Eestist eeskuju võtta.
 24.10.2016, Maria ReinikE24Tallinna linn tegi Laasile nõukogu liikme koha (1)Tallinna linnavalitsuse tänasel korralisel istungil otsustasid linnajuhid muuhulgas suurendada Tallinna Energiaagentuuri nõukogu liikmete arvu 13 inimeseni, et teha koht ka kriminaalkorras karistatud keskerakondlasele Lauri Laasile.
 05.10.2016, Siiri LiivaPMAarne Mäe: jõhvistamisest riigistamiseniSee oli aasta 2003, kui Rakveret ja kogu Lääne-Virumaa avalikkust ajas tagajalgadele «jõhvistamine». Selle mõiste tõi virulaste leksikasse tollane Rakvere meer Andres Jaadla ja selle all mõeldi riiklike keskasutuste regionaalsete kontorite ümberkolimist Rakverest Ida-Viru pealinna Jõhvi.
 20.04.2016, Aarne MäeRemondimeestena esinevad kelmid pommivad kortermajade elanikelt rahaEesti Korteriühistute Liit hoiatab kortermajade elanikke isehakanud remondimeeste eest.
 08.04.2016, Kristel TrellKortermaju ootab ees renoveerimiskevadVirumaa korteriühistud peavad nädalavahetusel Rakveres suurfoorumit, mille põhirõhk just praktilistel näpunäidetel ja kogemuste jagamisel. Liit prognoosib kevadeks korteriühistute renoveerimisaktiivsuse järsku tõusu, nn. renoveerimiskevadet: liidule teadaolevalt on hulk maju oma ettevalmistustega lõpusirgel, paljud juba KredExisse taotlusi riikliku renoveerimistoetuse saamiseks sisse andmas.
 04.03.2016, Kristel TrellFoto: lagunevas majas renoveeris kodanik vaid oma korteri fassaadiLagunevas Montenegro kortermajas võttis üks korteriomanik kätte ja võõpas kaunilt kollaseks vaid oma korteri välisfassaadi.
 09.12.2015, Kodu.postimees.eeKorteriühistute töö kolib aina rohkem internettiAina rohkem korteriühistuid muudab oma töö netipõhiseks: suhtlus toimub e-kirjade kaudu, luuakse majaelanike võrgustikke ning toimetatakse aruandlust.
 15.10.2015, Kristel TrellElu Eesti kõige kaunimas kortermajas«Me polegi nagu naabrid, ikka rohkem nagu pere,» tõdevad KÜ Lillenurk juht Kadri Rostin ja majahaldjas Mare Ennok nagu ühest suust. Jutt käib nende kodumajast, mis kui Pärnu hoolitsetud visiitkaart Tallinna poolt tulijaid tervitab ning mida pärjati tänavu Eesti kaunima kodu tiitliga kaunima kortermaja kategoorias, kirjutab ajakiri Elamu.
 23.09.2015, Kodu.postimees.eeVTRakvere ekslinnapea Andres Jaadla jäi töötuksTarga Maja kompetentsikeskuse koolitus- ja arendusjuhina ametis olnud Rakvere eksmeer Andres Jaadla on alates 1. juunist tööta, sest tema leping lõppes 31. maiga ja seda ei pikendatud.
 08.06.2015, Andres PulverEuroopa elamumajandus: liiga kõrged majanduskulud, karmid laenud ja kallid üürikorteridSuurem osa Euroopa noori vanuses 18-34 elab jätkuvalt vanematekodus. Põhjus on proosaline: korterit osta on kallis, laenutingimused karmid ja oma kodu majanduskulud liiga kõrged. Üürikorteri peale ei hakka noorte rahakott samuti ning odavaid sotsiaalkortereid napib, selgitas Euroopa eluasemeorganisatsiooni Housing Europe hiljutine uuring, vahendas Eesti Korteriühistute Liit.
 11.05.2015, Kristel TrellTCEuroopa eksperdid arutavad Tallinnas, kuidas renoveerida korterelamuid nii, et kõik korteriomanikud rahule jääks
 11.06.2014, Kristel KossarVTAndres Jaadla teatas reformierakonnast lahkumisest
 23.08.2013, Aarne MäeVTIntervjuu: Andres Jaadla: “Peame hoidma inimesi, kes on võimelised midagi tegema”
 11.01.2013, Aarne MäePMEkslinnapea Jaadla ei lepi oma volituste lõpetamisega Rakvere volikogus
 18.09.2012, Karin KangroPMRakvere ekslinnapea Andres Jaadla pidi lahkuma ka linnavolikogust
 12.09.2012, Karin KangroVTRakvere linnapeaks valiti Toomas Varek
 29.08.2012, Virumaa TeatajaRepToomas Varek Rakvere linnapeaks10.08.2012, Reporter.eePMVarek lubab Rakvere linnapeaks saades senise arengu jätkumist
 10.08.2012, Urmas NeemePM+Jaadla astub Rakvere linnapea kohalt tagasi
 04.08.2012, Oliver KundRepRakvere linnapea astub kohtuvaidluste pärast tagasi03.08.2012, Reporter.eePMRiigikohus ei võtnud Rakvere linnapea kaebust menetlusse
 Riigikohus otsustas mitte menetleda Rakvere reformierakondlasest linnapea Andres Jaadla määruskaebust Tartu ringkonnakohtu otsuse peale, mille järgi peab Viru maakohus hakkama Jaadla süüasja osaliselt uuesti arutama.
 02.08.2012, BNSVTRakvere võõrustab Läänemere Linnade Liidu koosolekut
 Täna algab Rakveres Läänemere Linnade Liidu (Union of the Baltic Cities, UBC) Eesti linnade koosolek, mis on sissejuhatuseks 24. ja 25. mai toimuvale UBC juhatuse koosolekule.
 23.05.2012, Virumaa TeatajaPMRiigikohus saatis ka Jaadla väärteoasja maakohtusse tagasi
 18.05.2012, Merike TederRepKohus tühistas osaliselt Jaadla karistuse14.05.2012, Reporter.eeVTRakvere linnapea kriminaalasi läheb tagasi maakohtusse Tartu ringkonnakohus ei rahuldanud Rakvere linnapead Andres Jaadlat kaitsnud vandeadvokaadi taotlust kaitsealune õigeks mõista või Viru maakohtu otsus täielikult tühistada ja saata see tagasi uueks aruteluks uue kohtukoosseisuga.
 14.05.2012, Virumaa TeatajaPMRakvere linnapea kriminaalasi läheb tagasi maakohtusse
 07.05.2012, Merike TederVTAndres Jaadla: palju õnne sünnipäevaks, Rakvere hea haldjas!
 Täna, 4. mail, on Rakvere linna aukodaniku Edith Kotka-Nymani 80. sünnipäev. Auväärses eas Rakvere linna aukodanik proua Edith on jätkuvalt reibas ja toimekas – tegev kultuuriühingutes, suhtlemas Rakverega iga päev Facebookis ...
 04.05.2012, Andres JaadlaVTKa politsei tahab Rakvere linnapead Andres Jaadlat karistada
 03.05.2012, Virumaa TeatajaPMAnsip Rakvere linnapeale soovitust ei anna
 23.02.2012, Merike TederPM+Jaadla eirab oma erakonna soovitust meerikohalt lahkuda
 Viru maakohtus süüdi mõistetud Andres Jaadla ei võta koduparteid kuulda ja jätkab Rakvere linnapeana.
 23.02.2012, Andres PulverPMReformierakonna keskkontor Jaadla küsimusse ei sekku
 21.02.2012, Raul SulbiPMERR: Andres Jaadla plaanib Rakvere linnapeana jätkata
 Viru maakohtus toimingupiirangu rikkumises süüdimõistva otsuse saanud reformierakondlasest Rakvere linnapea Andres Jaadla plaanib jätkata nii linnapea kui ka erakonna liikmena.
 20.02.2012, Teelemari LoonetVTIntervjuu: Rakvere linnapea kulutab kohtuuksi edasi
 Rakvere linnapea Andres Jaadla ütles teleusutluses, et Eesti vabariigis on kohtumenetlus kolmeastmeline, ja lubas oma õiguste eest edasi võidelda.
 17.02.2012, Toomas HermRepRakvere linnapea Andres Jaadla eitab oma süüd16.02.2012, Reporter.eePMKohus mõistis Rakvere linnapea ametikuriteos süüdi
 16.02.2012, Merike TederVTProkurör nõudis Jaadlale rahalist karistust ja juhtiva ametikoha keeldu
 07.02.2012, Toomas HermPMKorteriühistute liit: juhtimises muudatusi ei toimu
 Kui Eesti Korteriühistute Liidu (EKÜL) endine juhatuse liige Aivar Kala saatis täna välja teate, et EKÜLi praegune juhatus tunnistati kohtu poolt ebaseaduslikuks, vastas liidu esimees Andres Jaadla, et juhtkond siiski ei muutu.
 31.01.2012, Madis FilippovE24Ühistute aasta märksõnaks on energiasääst
 21.01.2012, Madis FilippovVTLinnapea saatus on tema ja kohtu otsustada
 Rakvere linnavolikogu esimehe Mihkel Juhkami hinnangul peab kohtu alla antud linnapea Andres Jaadla ise oma edaspidise tegevuse üle otsustama või otsustamata jätma, tema süüdi- või õigeksmõistmine on ainult kohtu pädevuses.
 18.01.2012, Toomas HermRepRakvere linnapea ennast kohtus süüdi ei tunnistanud16.01.2012, Reporter.eeVTRakvere – linn suunaga säästvale ja targale kogukonnale
 Igal linnal Euroopas tuleb kiiresti arenevas maailmas leida oma nišš, oma eriline väärtus, mis tõmbab ligi turiste, pakub tööd kohalikele ettevõtjatele ning meelitab tagasi haritud noored.
 07.12.2011, Andres JaadlaRepKohus tühistas Rakvere linnapea karistuse26.10.2011, Reporter.eePMKohus tühistas Rakvere linnapeale määratud trahvi
 25.10.2011, Merike TederVTKohus tühistas Andres Jaadlale määratud karistuse
 Kohus lõpetas menetluse Rakvere linnapea Andres Jaadla väärteoasjas ja tühistas talle määratud karistuse.
 25.10.2011, Virumaa TeatajaPMRakvere linnapea vaidlustas talle määratud trahvi kohtus
 24.10.2011, Merike TederVTRakvere linnapea osales Brüsselis linnapeade kohtumisel
 Rakvere linnapea Andres Jaadla naasis Brüsselis 12.-15. septembrini toimunud maailmaorganisatsiooni ICLEI Euroopa konverentsilt "Cities in Europe 2020 - Enhance sustainability now!". Konverents keskendus linnade jätkusuutlikule arengule ja säästvusmeetmete rakendamise võimalustele linnades.
 16.09.2011, Virumaa TeatajaVTRakvere linnapea saatis Ameerika suursaadikule kaastundeavalduse
 Rakvere linnapea Andres Jaadla saatis Ameerika Ühendriikide suursaadikule Michael C. Poltile kaastundeavalduse seoses 11. septembril 2001 toimunud New Yorgi kaksiktornide katastroofi 10. mälestusaastapäevaga.
 08.09.2011, Virumaa TeatajaPMRakvere kohtunikud taandasid end Jaadla süüasjast
 06.04.2011, Merike TammPM+Rakvere linnapea Andres Jaadla saadeti ametikuriteos süüdistatuna kohtu ette
 Viru ringkonnaprokuratuur saatis kohtusse kriminaalasja, milles süüdistab Rakvere linnapead, reformierakondlast Andres Jaadlat (46) korruptsioonivastases seaduses kehtestatud toimingupiirangute korduvas teadvas rikkumises suures ulatuses aastatel 2007–2008.
 15.03.2011, PostimeesVTAndres Jaadla osales Brüsselis komisjoni töös
 Euroopa Liidu Regioonide Komitee ECOS komisjon arutas sel nädalal Brüsselis Euroopa Komisjoni 50 ettepanekuga raportit ühise tööturu ja ettevõtluskeskkonna ning omavahelise kaubavahetuse parendamiseks.
 12.02.2011, Virumaa TeatajaVTRakvere linnapea kaitseb end kaitsepolitsei eest
 Rakvere linnavalitsus tunnistas linna lillepeenarde hooldamise hanke võitjaks Tallinna osaühingu Kesklinna Pargid, kellega sõlmitakse ka leping.
 10.01.2011, Andres PulverVTJuhtkiri: Määritud kuub
 Virumaa Teataja andmetel hääletati Rakvere linnapea Andres Jaadla reformierakonna sisehääletusel kevadiste riigikogu valimiste nimekirjast välja. Ametlikult ei ütle keegi midagi ja märgitakse, et kuni 15. jaanuarini on veel kõik võimalik. Elame – näeme.
 22.12.2010, Virumaa TeatajaVTAndres Jaadla riigikokku pürgimisest ei loobu
 Rakvere reformierakondlasest linnapea Andres Jaadla riigihangetega seoses saadud kuriteokahtlustuse tõttu riigikogu valimistel kandideerimisest ei loobu.
 11.12.2010, BNSPMMaias linnapea Jaadla
 Kohalikus teatriklubis menukalt Hamleti rolli täitnud Rakvere linnapea Andres Jaadla on kirev kombinaator ka elulaval – parteisid vahetades riigikogu poole rühkiv mees seisab nüüd silmitsi korruptsioonisüüdistuse mürgimõõgaga.
 11.12.2010, Tuuli KochPM+Maias linnapea Jaadla
 11.12.2010, Tuuli KochPMHeakorrafirma omamine tõi Rakvere linnapeale korruptsioonikahtlustuse
 09.12.2010, Risto BerendsonPM+Korraga kahel toolil istumine tõi korruptsioonikahtlustuse
 09.12.2010, Risto BerendsonPMJaadla: olen käitunud õiglaselt ja õigesti
 Rakvere linnapea Andres Jaadla ütles talle eile esitatud korruptsioonikahtlustust kommenteerides, et ta on enda meelest käitunud õiglaselt ja õigesti.
 08.12.2010, Merje PorsVTRakvere linnapeale Andres Jaadlale esitati kuriteokahtlustus
 Viru ringkonnaprokuratuuri pressiesindaja Mari Luuk ütles, et Rakvere linnapeale Andres Jaadlale on esitatud kahtlustus korruptsioonivastases seaduses kehtestatud toimingupiirangu teadvas rikkumises suures ulatuses.
 08.12.2010, Virumaa TeatajaVTTallinna volinik viitas korruptsioonile Rakveres
 Tallinna linnavolikogu liige Mihhail Kõlvart osutab võimalikule korruptsioonile Rakvere linnapea valimisel. Kõlvart tegi Tallinna volikogus avalduse, kus ta esitas üksikasju Rakvere linnapea valimiselt 25. augusti volikogu istungil.
 15.09.2010, VT/BNSVTVares omavolitses Rakvere linnapea kabinetis
 Rakvere linnapea Andres Jaadla välislähetuses viibimist kasutas täna kell 13.30 ära vares, kes soovis linnapea kabinetis võimu haarata.
 Abilinnapea Ain Suurkaev suunas varese akna kaudu oma igapäevasesse keskkonda tagasi.
 06.09.2010, Virumaa TeatajaVTLinnapea esimesel kodaniku vastuvõtul käis Odette Kirss
 Rakvere linnapea Andres Jaadla võttis taas selles rollis olles vastu esimese kodaniku, kelleks on ajaloolane Odette Kirss.
 30.08.2010, Virumaa TeatajaPM+Võimuvahetus tõstis Andres Jaadla taas Rakvere meeriks
 Rakvere linnavolikogu avaldas eile umbusaldust senisele linnapeale Rannar Vassiljevile ja abilinnapeale Kairit Pihlakule ning valis meeriks Andres Jaadla, kes valitses Rakveret ka eelmisel valimisperioodil.
 26.08.2010, Aarne MäePMVassiljev: Rakvere linnapeaks saab ilmselt Jaadla
 Rakvere linnapea Rannar Vassiljevi sõnul on üsna tõenäoline, et tema umbusaldamine saab volikogu heakskiidu ning linna hakkab taas juhtima Andres Jaadla.
 25.08.2010, Martti KassPM+Reformierakond kangutab Rakvere linnapead ametist
 Pärast seda, kui Rakvere linnavolikogusse kuulunud ettevõtjad Roman Kusma ja Neeme-Jaak Paap sotside leerist Reformierakonda üle läksid, saab moodustada kaolitsiooni, mis kõrvaldaks linnapea toolilt Rannar Vassiljevi ning asendaks ta Reformierakonda kuuluva Andres Jaadlaga.
 12.08.2010, Aarne MäeVTLugejad näeksid linnapeana Rannar Vassiljevit
 Virumaa Teataja veebilehel küsimusele “Kas teie arvates sobib Rakvere linnapeaks rohkem Rannar Vassiljev või Andres Jaadla?” vastanutest leidis 49%, et meeri rolli sobib paremini Rannar Vassiljev.
 09.08.2010, Virumaa TeatajaVTRakveres võib linnavõim vahetuda
 Sotsid kaotasid Rakvere linnavolikogus kaks kohta, reformierakond ja IRL kavandavad järgmisel volikogu istungil linnavalitsuse umbusaldamist.
 30.07.2010, Andres PulverPMAjaleht: Rakveres võib vahetuda võimuliit
 Viidates muutusele Rakvere linnavolikogu fraktsioonides, väidab ajaleht Virumaa Nädalaleht, et Rakveres tuleb võimule uus koalitsioon ning vahetub linnapea.
 29.07.2010, BNSVTAndres Jaadla arendab tuleviku-energiamajandust
 Rakvere linnavolikogu aseesimees Andres Jaadla osales esmaspäeval ja teisipäeval Euroopa Liidu regioonide komitee keskkonna, kliimamuutuste ja energeetika komisjoni koosolekul, kus arutati Euroopa uue energia tegevuskava.
 30.06.2010, Virumaa TeatajaVTAndres Jaadla sattus lennuõnnetusse8. aprilli hommikul Tenerifel lennuki rehvi purunemise tõttu mõned tunnid hilinenud väljalendu oodanud Andres Jaadla sõnul oli rehvi purunemine üsna hirmutav kogemus.16.04.2010, Katri LindauVTJuhtkiri: Ekslinnapea tõrjuminePärast seda, kui viimatistel kohalikel valimistel hulga hääli korjanud Andres Jaadla jäi ilma Rakvere linnapea ametist, on tema poliitiline karjäär hakanud allamäge veerema. Või õigemini üritatakse seda mäest alla nügida.26.02.2010, Virumaa TeatajaVTOnline-intervjuu: vastas Andres JaadlaMida peate oma kõige suuremaks saavutuseks Rakvere linnapea olemise ajal?Eks iseenda tegevusele hinnangut anda on raske. Seda saavad teised alati paremini teha.19.11.2009, Virumaa TeatajaVTOnline-intervjuu: esita küsimusi Andres JaadlalePühapäeva hilisõhtuni on võimalik Virumaa Teataja veebilehel esitada küsimusi reedel viimast päeva Rakvere linnapea ametis olnud Andres Jaadlale.13.11.2009, Virumaa TeatajaPMRakvere linnapea: ühistransport vajab korralikku analüüsiRakvere linnapea ja reformierakondlase Andres Jaadla sõnul tuleks tõsiselt üle vaadata praegune külade ning suuremate linnade vaheline ühistranspordisüsteem, sest praegune pole enam otstarbekas.16.09.2009, Berit-Helena LampPMRakverelased jõuavad Taivanilt koju siiski plaanipäraseltVaatamata varasemale teatele Rakvere linnapea tormivangistusest jõuavad nad Eestisse siiski plaanipäraselt, seda tänu lendude umberkorraldamisele.19.07.2009, Berit-Helena LampEluJaadla abikaasa ootab teiselt mehelt lastMõne nädala eest tunnistas Rakvere linnapea Andres Jaadla, et nad on naisega aja maha võtnud, kuid mees jättis mainimata, et naine Lya ootab teise mehe last.31.03.2009, Martin ŠmutovPMRakvere linnapea astus tagasi ReformierakondaTäna kogunenud Reformierakonna juhatuse otsusega kinnitati Rakvere linnapea Andres Jaadla taas Reformierakonna liikmeks. 11.03.2009, Kajar KaseVTRakvere linnapea Andres Jaadla naasis reformierakondaEelmiste kohalike valimiste järel reformierakonnast välja heidetud Rakvere linnapea Andres Jaadla võeti täna samasse parteisse tagasi. 11.03.2009, Virumaa TeatajaPMRakvere ühineb linnapeade paktigaRakvere linnapea Andres Jaadla allkirjastab teisipäeval Brüsselis koos mitmete Euroopa linnapeadega energiasäästu-alase linnapeade pakti.07.02.2009, Berit-Helena LampEluLinnapea kutsus Buratino lõunale Rakvere linnapea Andres Jaadla kutsus eile Buratino osatäitja Mikk Nurga Villa Theresasse lõunale.25.09.2008, Martin ŠmutovPMRakverre kogunevad õpilasliidrid üle Eesti27. - 28. septembril koguneb üle 300 noore üle Eesti Rakvere teatrisse, etarutada noorte rolli ühiskonnas ning anda neile praktilisi oskusiühiskonnaelus kaasalöömiseks.18.09.2008, Raul Sulbi Telli Postimehe paberleht siitKuuluta Postimehe paberlehesLIITU POSTIMEHE UUDISKIRJAGAja ole kursis huvipakkuvate uudistega!LIITUE-posti aadressKalenderSudokuRistsõnaPäevakavaTäna13:0027Mai Postimehe otsepilt: Tartus toimub võistlustantsu MK-etapp >Täna17:4527Mai Võrkpalli otsepilt: Eesti kohtub alagrupi eelviimases mängus Ungariga>Homme13:5028Mai Purjetamise otsepilt: Kalevi Jahtklubi meistrivõistlused avavad Purjetamise Eesti MV sarja>Homme17:0028Mai Postimehe otsepilt: toimub Tallinna XVIII Võimlemispidu>Homme20:1528Mai Võrkpalli otsepilt: Eesti läheb koduse valikturniiri viimases mängus vastamisi Venemaaga>Viimased uudised04:06Venezuela vägivallaohvrite arv tõusis 58-ni 03:04Mehhiko turismilinnas tapeti neli taksojuhti 02:44Liibüa pealinnas hukkus lahingus 28 inimest 01:48Egiptuse õhujõud pommitasid terroristide laagreid Liibüas 00:00Uus hullus: veganid sunnivad lemmikloomi taimetoitlasteks 00:00Kui hirmust üle saate, on maanteesõit puhas nauding 00:00Saalitäis valget kulda Mikkeli muuseumis 00:00Horoskoop 00:00Rabarber, suve alguse hurmur number üks 00:00Škoda asendas tuntud linnamaasturi 00:00Läki kooli – tagasi kooli! 00:00Video: Mary Poppinsid kesapõllul ehk lendamine paraplaaniga 23:59Hetkega haihtunud töö 23:59Kaksmeelne Keskerakond (3)23:59Endine kütusehinna kujundaja 23:59Manchesteri terroristi kodust avastati pommivabrik 23:59Trumpi kõige lähemalt näinud eestlased jäid NATO kohtumisega rahule 23:59EKI keelekool. Ene Vainik: mis meelel, see keelel: eesti unistus 23:59Laadakoht tuleb broneerida juba talvel 23:59Üks küsimus: mis on NATOs viie aastaga muutunud? Kõik viimased uudised


text:
6F_9/2010 (10.06.2010)
 Con sentenza del 3 dicembre 2009 la Camera dei ricorsi penali del Tribunale d'appello del Cantone Ticino (CRP) ha respinto una domanda di indennit� secondo l'art. 317 CPP/TI presentata da A.________. La Corte cantonale ha ritenuto che l'istante non poteva essere considerato prosciolto ai sensi della citata disposizione e che, comunque, un'indennit� doveva essergli negata siccome aveva provocato il procedimento penale agendo con colpa grave esclusiva.
 1.1 Secondo l'art. 121 LTF, la revisione di una sentenza del Tribunale federale pu� in particolare essere domandata se il Tribunale non ha giudicato su singole conclusioni (lett. c) o se, per svista, non ha tenuto conto di fatti rilevanti che risultano dagli atti (lett. d).
 1.2 L'istante si prevale dei motivi di revisione dell'art. 121 lett. c e d LTF. Tuttavia, nell'esposizione del suo gravame, presenta essenzialmente argomentazioni dirette contro la decisione anteriore emanata dalla Corte cantonale, ribadendo in sostanza le critiche gi� presentate con il ricorso in questa sede e sulle quali il Tribunale federale si � gi� pronunciato, nella misura in cui erano ammissibili. Spettava invece al ricorrente confrontarsi con la sentenza federale e spiegare conformemente all'art. 42 cpv. 2 LTF per quale ragione sussisterebbe un motivo di revisione ai sensi della disposizione invocata. Il ricorrente non dimostra in particolare di quale specifico fatto rilevante che risulterebbe dagli atti, il Tribunale federale, per svista, non avrebbe tenuto conto. Non rende perci� minimamente ravvisabili gli estremi di un motivo di revisione giusta l'art. 121 lett. d LTF.
 1.3 Il ricorrente rimprovera a questa Corte di non avere statuito sulle richieste di ricusa del Giudice federale Eusebio e del Presidente della CRP, omettendo di prendere posizione sulle critiche da lui sollevate nei loro confronti. In realt�, il Tribunale federale si � espresso al riguardo, rilevando che la domanda di ricusa del Giudice federale Eusebio diveniva priva di oggetto dal momento ch'egli non faceva parte della composizione della Corte chiamata a statuire sulla causa, mentre quella del Presidente della CRP era stata sollevata dall'istante tardivamente. Non spettava in tali circostanze a questa Corte esaminare a titolo puramente teorico la fondatezza dei motivi di ricusa addotti dal ricorrente.
 Ne segue che, in quanto ammissibile, la domanda di revisione deve essere respinta. La domanda di assistenza giudiziaria presentata dall'istante deve essere respinta, essendo il gravame fin dall'inizio privo di possibilit� di esito favorevole (art. 64 cpv. 1 LTF). Le spese giudiziarie sono pertanto poste a suo carico, in considerazione della sua soccombenza (art. 66 cpv. 1 LTF). Vista la sua situazione finanziaria, si giustifica tuttavia di prelevare una tassa di giustizia ridotta (art. 65 cpv. 2 LTF).


type: contracts

text:
 Pomembno pravno obvestilo
 |
 21990A1212(01)
 Uradni list L 347 , 12/12/1990 str. 0024 - 0025
 Protokolo obnovitvi Sporazuma o sodelovanju med Kraljevino Tajsko in Evropsko gospodarsko skupnostjo o pridelavi, trženju in trgovini z maniokoSVET EVROPSKIH SKUPNOSTI, na eni strani,VLADA KRALJEVINE TAJSKE, na drugi strani, STA SEOB UPOŠTEVANJU posvetovanj, ki jih je zahtevala Vlada Kraljevine Tajske po členu 1 Protokola, podpisanega 23. maja 1986 v zvezi z obnovitvijo Sporazuma o sodelovanju med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kraljevino Tajsko o pridelavi, trženju in trgovini z manioko, v nadaljevanju "Sporazum o sodelovanju",OB UPOŠTEVANJU dejstva, da je od začetka veljavnosti Sporazuma o sodelovanju Kraljevina Tajska postala pogodbenica Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT),OB PRIZNAVANJU, da se Sporazum o sodelovanju pravilno uporablja,OB UPOŠTEVANJU, da vsi cilji razvoja in razširitve kmetijstva na Tajskem niso mogli biti uresničeni v okviru začetnega devetletnega obdobja ter je zato treba v skladu s tem slediti prizadevanjem in, po potrebi, preučitvi na ministrski ravni,POTRJUJOČ svojo pripravljenost za nadaljevanje Sporazuma o sodelovanju,ODLOČILI obnoviti Sporazum o sodelovanju, kot je dopolnjen in spremenjen s tem protokolom v zvezi z ustreznimi določbami njegovih členov 1, 3, 6 in 9 Sporazuma ter v ta namen imenovali pooblaščence:SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI,VLADO KRALJEVINE TAJSKE,KI so se po izmenjavi pooblastil v pravilni in predpisani oblikiDOGOVORILI NASLEDNJE:Člen 1Sporazum o sodelovanju se podaljša za nadaljnje štiriletno obdobje, ki se začne 1. januarja 1991.Še naprej se uporablja za naslednja štiriletna obdobja na osnovi količin, določenih za štiriletno obdobje od 1. januarja 1991 do 31. decembra 1994, razen v primeru odpovedi ene od pogodbenic najkasneje eno leto pred iztekom začetnega ali katerega koli naslednjega štiriletnega obdobja. Odpoved bo začela veljati ob koncu štiriletnega obdobja, v katerem je bila druga pogodbenica uradno obveščena.Vendar naj se pogodbenici pred uradnim obvestilom o odpovedi Sporazuma posvetujeta med seboj z namenom, da poiščeta vzajemno sprejemljive rešitev ali pa se dogovorita o spremembah, ki bi omogočile ohranjanje veljavnega Sporazuma o sodelovanju.Člen 21. Za štiriletno obdobje od 1. januarja 1991 do 31. decembra 1994 in za vsako naslednje štiriletno obdobje znaša skupna izvozna količina 21 milijonov ton za vsako obdobje. Vendar izvoz ne sme preseči skupno 5750000 ton v katerem koli enoletnem obdobju.2. Za stalno zagotavljanje oskrbe z manioko med letoma 1990 in 1991 ter med naslednjimi podaljšanji z začetkom v letu 1995 in ob upoštevanju največje letne količine, določene v prvem odstavku, lahko Kraljevina Tajska za izvoz izdaja izvozna potrdila, ki pokrivajo dodatno količino do 750000 ton za zadnjih šest mesecev leta 1990 in do 650000 ton za zadnjih šest mesecev leta 1994 ter za zadnje leto katerega koli naslednjega štiriletnega obdobja.Ta količina se bo upoštevala pri izvoznih količinah, določenih za naslednje štiriletno obdobje.Člen 31. Skupnost bo za dogovorjene količine uporabljala največ 6 % uvozne dajatve ad valorem za korene in proizvode iz manioke, trenutno uvožene v okviru Sporazuma o sodelovanju, ki vključuje tudi tiste trde pelete, ki nastanejo v postopku predelave korenov manioke v moko/zdrob pred peletizacijo. Poznano je, da bi morala skupna delovna skupina, določena s členom 7 Sporazuma o sodelovanju, redno preverjati tehnološke izboljšave pri predelavi manioke, da se olajša prevoz manioke in/ali reševanje okoljskih težav.2. Začetek veljavnosti novega harmoniziranega sistema tarifnega uvrščanja ne bo posegal v določbe iz odstavka 1.3. Vendar pa določbe, vključene v ta člen, ne vplivajo ali posegajo v bodoče opredeljevanje:(a) proizvodov, zajetih v obveznostih GATT, ki jih je Skupnosti prvotno sprejela in so začasno ukinjene ali(b) tistih proizvodov, zajetih v trenutni ureditvi GATT, ki vsebuje začasno ukinitev obveznosti GATT za Skupnost, nadomeščenih s tarifno kvoto.4. Kakršno koli opredeljevanje in tolmačenje obveznosti GATT za Skupnost ali trenutna ureditev, določena v tretjem odstavku, ne vplivajo na Sporazum o sodelovanju.Člen 4Skupnost potrjuje, da se bo pomoč, predvidena v skladu s členom 6 Sporazuma o sodelovanju, nadaljevala.Člen 5Ta protokol je sestavljen v dveh izvodih v danskem, nizozemskem, angleškem, francoskem, nemškem, grškem, italijanskem, portugalskem, španskem in tajskem jeziku, pri čemer je vsako od teh besedil enako verodostojno.V imenuSveta Evropskih skupnostiRay Mac SharryZa VladoKraljevine TajskeAmaret Sila-On--------------------------------------------------


type: legislation

text:
 |
 52011PC0614
 Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS milles käsitletakse erisätteid Euroopa Regionaalarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 /* KOM/2011/0614 lõplik - 2011/0275 (COD) */
 SELETUSKIRI
 1. ETTEPANEKU TAUST
 29. juunil 2011 võttis komisjon vastu
 ettepaneku järgmise mitmeaastase finantsraamistiku (2014−2020) kohta –
 Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve[1]. . Ettepanekus otsustas
 komisjon, et ühtekuuluvuspoliitika peaks jääma ka järgmise finantspaketi
 oluliseks osaks, ning rõhutas selle keskset rolli Euroopa 2020. aasta
 strateegia elluviimisel[2].
 Seepärast tegi komisjon ettepaneku põhjalikult
 muuta ühtekuuluvuspoliitika ülesehitamise ja rakendamise viisi. Ettepanekus on
 kesksel kohal rahastamise kontsentreerimine väiksemale arvule prioriteetidele,
 mis oleksid Euroopa 2020. aasta strateegiaga paremini seotud, keskendumine
 tulemustele, kokkulepitud eesmärkide suunas tehtavate edusammude seire, enamate
 tingimuste seadmine ja rakendussüsteemi lihtsustamine.
 Käesolevas määruses kehtestatakse Euroopa
 Regionaalarengu Fondi (ERFi) reguleerivad sätted ja tunnistatakse kehtetuks
 määrus (EÜ) nr 1083/2006. Määrus toetub 2007. aasta mais avaldatud neljanda
 ühtekuuluvusaruande avaldamise järel tehtud tööle. Aruandes toodi esile
 peamised probleemid, millega piirkonnad peavad järgmistel aastakümnetel toime
 tulema, ja käivitati arutelu ühtekuuluvuspoliitika tuleviku üle. 9. novembril
 2010 võttis komisjon vastu viienda ühtekuuluvusaruande, milles analüüsiti
 sotsiaalseid ja majanduslikke suundumusi ja toodi välja tulevase
 ühtekuuluvuspoliitika võimalikud arengusuunad.
 Ühtekuuluvuspoliitika on peamine
 investeerimisinstrument, millega toetatakse liidu Euroopa 2020. aasta
 strateegias sätestatud põhilisi prioriteete. See saavutatakse suuremate
 vajadustega riikidele ja piirkondadele keskendudes. Üks ELi suurimaid saavutusi
 on olnud kõikide kodanike elustandardi parandamine. Seda ei tehta üksnes
 vaesemate liikmesriikide ja piirkondade arengu ja majanduskasvu toetamise, vaid
 ka siseturu integreerimise kaudu, sest selle suurus võimaldab luua turge ja
 tagab mastaabisäästu kõikidele ELi piirkondadele, sõltumata nende suurusest ja
 jõukusest. Komisjoni hinnang ühtekuuluvuspoliitika senistele kuludele pakub
 palju näiteid lisaväärtusest ning majanduskasvust ja töökohtade loomisest, mis
 on saavutatud otseselt ELi eelarve toetusega. Tulemused näitavad siiski ka
 hajutatust ja prioriseerimise puudumist. Ajal, mil ELi vahendeid napib ja
 majanduskasvu suurendavaid investeeringuid on vaja rohkem kui kunagi varem, on
 komisjon otsustanud teha ühtekuuluvuspoliitikas olulisi muudatusi.
 ERFi eesmärk on tugevdada Euroopa Liidu
 majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust, vähendades tema piirkondade
 vahelist tasakaalustamatust. ERF toetab piirkondlikku ja kohalikku arengut,
 kaasrahastades investeeringuid teadus- ja arendustegevusse ning innovatsiooni;
 kliimamuutustesse ja energiasse; VKEde ettevõtluse toetamisse; üldist
 majandushuvi pakkuvatesse teenustesse; telekommunikatsiooni-, energia- ja
 transpordiinfrastruktuuridesse; tervishoidu, haridusse ja sotsiaalsesse
 infrastruktuuri; ning linnade säästvasse arengusse.
 2. KONSULTEERIMINE HUVITATUD
 ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE
 2.1. Konsultatsioonid ja
 ekspertarvamused
 Ettepanekute tegemisel on võetud arvesse
 majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse viienda eduaruande avalike arutelude
 tulemusi, ELi eelarve läbivaatamist,[3]
 ettepanekuid järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kohta,[4] viiendat ühtekuuluvusaruannet[5] ning nimetatud aruande
 vastuvõtmise järel aset leidnud konsultatsioone.
 Viienda ühtekuuluvusaruande järelduste avalik
 arutelu toimus ajavahemikul 12. november 2010 – 31. jaanuar 2011. Kokku saadi
 444 märkust. Vastajate hulgas oli nii liikmesriike, piirkondlikke ja kohalikke
 omavalitsusi, sotsiaalpartnereid, Euroopa huve esindavaid organisatsioone,
 valitsusväliseid organisatsioone, kodanikke kui ka muid sidusrühmi. Avaliku
 arutelu käigus esitati ühtekuuluvuspoliitika tuleviku kohta mitmeid küsimusi.
 Tulemuste kokkuvõte ilmus 13. mail 2011[6].
 Sisendina kasutati 2000-2006 programmide
 järelhindamise tulemusi ning mitmesuguseid uuringuid ja ekspertarvamusi.
 Ekspertarvamusi saadi ka riikide valitsusasutuste esindajatest koosnevalt
 kõrgetasemeliselt töörühmalt, kes arutles ühtekuuluvuspoliitika tuleviku üle ja
 pidas 2009. ja 2011. aasta vahelisel ajal 10 koosolekut.
 Viienda ühtekuuluvusaruande avaliku arutelu
 tulemused näitavad, et on olemas ühiste eeskirjade kokkulepe, mis sisaldab ka
 rahastamise kontsentreerimise mõistet. Muret tekitavad aga otsused, mille
 põhjal ei tehta kontsentreerimist õigel tasemel. Täpsemalt rõhutatakse mitmes
 arvamuses vajadust olla paindlik ning mitte jätta kahe silma vahele
 piirkondlikke eripärasid. Lisaks väljendasid mitmed osalejad muret, et
 prioriteetide liigne piiramine ELi tasandil ei võimaldaks kohaste piirkondlike
 arengustrateegiate määratlemiseks vajalikku paindlikkust.
 2.2. Mõju hindamine
 Mõjusid hinnati eelkõige seoses ERFi osalusega
 kahes avalikus hüves:
 –
 tööhõive, teadus- ja arendustegevuse ning
 innovatsiooni parandamine ettevõtluse toetamise abil;
 –
 investeerimine põhiinfrastruktuuri (nt transpordi-,
 energia-, keskkonna-, sotsiaal- ja tervishoiuinfrastruktuuri).
 Teisi valdkondi, millesse ERF ELi avalike hüvede
 pakkumise eesmärgil olulise panuse annab, ei käsitletud, sest neis ei ole
 järjestikuste hindamiste ja akadeemilise teadustegevuse abil veel konkreetseid
 probleeme määratletud, silmas pidades ERFi sekkumise ulatust.
 Mis puutub ettevõtluse toetamisse, siis võib
 väita, et seda on eriti tagastamatu abi vormis kõige rohkem vaja väikeste
 ettevõtete ja uuendustegevuse jaoks ning valdkondades, kus tööstuse taandarengu
 tõttu toimuvad struktuurimuutused. Vajadus suurtesse ettevõtetesse, vähem
 uudsetesse valdkondadesse ja investorite jaoks vähematraktiivsetesse
 piirkondadesse investeerimise järele on palju väiksem. Vajadus infrastruktuuri
 rahastamise järele on suurim vähemarenenud piirkondades, kus riiklikel
 ametiasutustel ei ole investeerimiseks piisavalt raha ning kus
 investeerimiskulusid ei ole võimalik tagasi teenida, sest elanikkonna
 sissetulekud on väikesed. Rohkemarenenud piirkondade põhiinfrastruktuuri
 investeerimise vajadus on palju väiksem.
 Muu hulgas uuriti status quod, muudatusi
 rahastamise sihtotstarbelisemaks muutmiseks ning mõju, mille ulatus oleks
 märgatavalt väiksem praeguste rahastamisvõimalustega võrreldes. Välja valiti
 rahastamise sihtotstarbelisemaks muutmine, mis tõstab rahastamise tõhusust ja
 ELi lisaväärtust, kuid samas võimaldab piirkondadele investeeringute osas
 piisavalt paindlikkust ning vähendab ohtu, et rahastamist vajavad tegevused
 jäävad väljapoole sekkumise ulatust.
 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
 Euroopa regionaalpoliitikal on oluline roll
 kohalike varade mobiliseerimises ja sisemise potentsiaali arendamisele
 suunatuses.
 Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 174
 kutsutakse ELi üles tugevdama majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset
 ühtekuuluvust ning edendama üldist harmoonilist arengut piirkondade
 arengutasemete vaheliste erinevuste vähendamise ning ebasoodsamate piirkondade
 arengu edendamise kaudu.
 Majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse
 ühtekuuluvuse eesmärki viiakse ellu kolme ELi fondi abil. Vastavalt Euroopa
 Liidu toimimise lepingu artiklile 176 on ERFi eesmärk edendada mahajäänud
 piirkondade ja taandarenevate tööstuspiirkondade arengut ning struktuurilist
 kohandumist.
 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 174
 kohaselt pööratakse erilist tähelepanu maapiirkondadele, tööstuslikust
 üleminekust mõjutatud piirkondadele ja regioonidele, kus valitsevad rasked ja
 püsivad ebasoodsad looduslikud või demograafilised tingimused, näiteks väga
 väikese rahvastikutihedusega põhjapoolseimatele piirkondadele, saartele,
 piiriülestele ja mäestikualadele.
 Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 349 on
 sätestatud, et äärepoolseimate piirkondade arengut pidurdavatest teatud
 konkreetsetest erijoontest tingitud struktuurilist sotsiaalset ja majanduslikku
 olukorda arvestades võetakse vastu erimeetmed. Erimeetmed hõlmavad ka
 struktuurifondidele juurdepääsu tingimusi.
 ELi ühtekuuluvuse edendamise rahastamise
 läbivaatamise ajastamine on seotud ettepanekuga uue mitmeaastase
 finantsraamistiku kohta, mis sisaldub ka komisjoni tööprogrammis.
 Nagu ELi eelarve läbivaatamises on rõhutatud,
 tuleks "ELi eelarvet kasutada selleks, et rahastada ELi avalikke hüvesid
 ning meetmeid, mida liikmesriigid ja piirkonnad ei saa ise rahastada või mille
 puhul ELi eelarvest rahastamine saab kindlustada paremad tulemused"[7] Õigusakti ettepanekus
 järgitakse subsidiaarsuspõhimõtet, kuna ERFi ülesanded on sätestatud aluslepingus
 ning poliitikat rakendatakse vastavalt jagatud halduse põhimõttele ning
 arvestades liikmesriikide ja piirkondade institutsioonilist pädevust.
 Õigusakt ja meetme liik (st rahastamine) on
 kindlaks määratud Euroopa Liidu toimimise lepingus, millega on loodud
 struktuurifondide õiguslik alus ning sätestatud, et struktuurifondide
 ülesanded, esmatähtsad eesmärgid ning ülesehitus määratakse kindlaks määrustes.
 4. MÕJU EELARVELE
 Komisjoni ettepanekus järgmise mitmeaastase
 finantsraamistiku kohta on ette nähtud 376 miljardit eurot majandusliku,
 sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse jaoks ajavahemikuks 2014−2020.
 2014.–2020. aastaks kavandatav eelarve || Miljardid eurod
 Lähenemiseesmärgiga hõlmatud piirkondadele Üleminekupiirkondadele Konkurentsipiirkondadele Territoriaalsele koostööle Ühtekuuluvusfondile Lisaeraldis kaugematele ja hõredalt asustatud piirkondadele || 162,6 39 53,1 11,7 68,7 0,926
 Rahastamisvahend „Euroopa ühendamine” (transport, energia ja IKT) || 40 (pluss 10 miljardit eurot, mis hoitakse Ühtekuuluvusfondi sees eraldi)
 *Kõik arvandmed
 2011. aasta püsivhindades
 Komisjoni ettepanekus on kehtestatud Euroopa
 Sotsiaalfondi (ESFi) miinimumosad iga piirkonnakategooria jaoks, eesmärgiga
 tõhustada fondide osalust Euroopa 2020. aasta strateegia üldeesmärkide
 elluviimises. Nimetatud osade kohaldamise tulemusena on ESFi minimaalne koguosa
 25 % ühtekuuluvuspoliitikale ettenähtud summadest ehk 84 miljardit eurot.
 See tähendab, et ajavahemikuks 2014-2020 jääb ERFile kättesaadavaks maksimaalselt
 183,3 miljardit eurot.
 5. KAVANDATAVA MÄÄRUSE
 SISUKOKKUVÕTE
 Kavandatava määrusega kehtestatakse ERFi
 sekkumise ulatus ja määratakse kindlaks ka nende tegevuste loetelu, mis ei ole
 toetuskõlblikud. Iga temaatilise eesmärgi jaoks määratakse kindlaks investeerimisprioriteedid.
 Üleminekupiirkonnad ja rohkemarenenud piirkonnad
 peavad suunama suurema osa ühtekuuluvuseraldise (välja arvatud ESFi oma)
 peamiselt energiatõhususele ja taastuvenergiale, VKEde konkurentsivõimele ning
 uuendustegevusele. Vähemarenenud piirkonnad saavad oma eraldisi kasutada
 rohkemate eesmärkide saavutamiseks, kuna nende arenguvajaduste ring on laiem.
 Kavandatava mehhanismiga nähakse ette, et:
 –
 vähemalt 80 % ressurssidest on suunatud
 energiatõhususele ja taastuvatele energiaallikatele, innovatsioonile ja VKEde
 toetamisele rohkemarenenud ja üleminekupiirkondades ning sellest 20 % on ette
 nähtud energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate jaoks. Lähtudes jätkuvast
 ümberstruktureerimisvajadustest lähenemise eesmärgist eemalduvates piirkondades
 vähendatakse minimaalset protsendimäära 60 %ni.
 –
 vähemalt 50 % ressurssidest, millest 6 %
 on ette nähtud energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate jaoks, on suunatud
 energiatõhususele ja taastuvatele energiaallikatele, innovatsioonile ja VKEde
 toetamisele rohkemarenenud ja üleminekupiirkondades.
 Kavandatavas määruses pööratakse erilist
 tähelepanu linnade säästvale arengule. Selle eesmärgi saavutamiseks eraldatakse
 minimaalselt 5 % ERFi ressurssidest linnade säästvale arengule, linnade
 arenguplatvormi loomiseks, et tõsta suutlikkust ja vahetada kogemusi ning
 koostada selliste linnade nimekiri, kus linnade säästva arengu jaoks
 rakendatakse integreeritud meetmeid.
 Kavandatava määruse eesmärk on aidata kaasa
 suuremale keskendumisele rahastamise tulemustele, tehes seda füüsiliste
 väljundite ühiste näitajate ja rahastamise lõppeesmärgiga seotud tulemuste
 määratlemise kaudu.
 Kavandatavas määruses nimetatakse vajadust
 pöörata rakenduskavades erilist tähelepanu raskete ja püsivalt ebasoodsate
 looduslike või demograafiliste tingimustega piirkondade probleemidele.
 Viimaks sisalduvad kavandatavas määruses ka
 erisätted äärepoolseimatele piirkondadele ette nähtud konkreetsete
 lisaeraldiste kasutamiseks.
 2011/0275 (COD)
 Ettepanek:
 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
 milles käsitletakse erisätteid Euroopa
 Regionaalarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi
 kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006
 EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
 NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
 lepingut, eriti selle artikleid 178 ja 349,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
 olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
 riikide parlamentidele,
 võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
 Sotsiaalkomitee arvamust[8],
 võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[9],
 toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
 ning arvestades järgmist:
 (1)
 Aluslepingu artiklis 176 sätestatakse, et Euroopa
 Regionaalarengu Fond (ERF) on ette nähtud selleks, et olla abiks põhiliste
 regionaalsete ebavõrdsuste korvamisel liidus. Sellest tulenevalt panustab ERF
 eri piirkondade arengutasemete erinevuse ja ebasoodsate piirkondade, sealhulgas
 maa- ja linnapiirkondade, taandarenevate tööstuspiirkondade, raskete ja
 püsivalt ebasoodsate loodusliku või demograafiliste tingimustega piirkondade,
 näiteks saared, mägipiirkonnad, hõredalt asustatud piirkonnad ja piirialad,
 mahajäämuse vähendamisse.
 (2)
 ERFi, Euroopa Sotsiaalfondi (ESFi) (edaspidi
 „struktuurifondid") ja Ühtekuuluvusfondi käsitlevad ühised sätted on
 esitatud määruses (EL) nr [...]/2012, millega kehtestatakse ühisesse
 strateegilisse raamistikku kuuluvate ERFi, ESFi, Ühtekuuluvusfondi, Maaelu
 Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi
 käsitlevad ühised sätted ning Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa
 Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi käsitlevad üldsätted ning tunnistatakse
 kehtetuks määrus (EÜ) nr 1083/2006[10]
 (üldsätete määrus).
 (3)
 Tuleks kehtestada erisätted tegevusliikide kohta,
 mida ERF võib nimetatud määruses kindlaks määratud temaatiliste eesmärkide
 kohaselt rahastada. Samal ajal tuleks kindlaks määrata ja selgemaks muuta ERFi
 pädevusalast väljapoole jäävad kulud, sealhulgas käitistest pärit
 kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine, mida käsitletakse Euroopa Parlamendi
 ja nõukogu 2003. aasta 13. oktoobri direktiivis 2003/87/EÜ, millega loodi
 ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudeti
 nõukogu direktiivi 96/61/EÜ[11].
 (4)
 ERFi erivajaduste rahuldamiseks ning kooskõlas
 Euroopa 2020. aasta strateegiaga,[12]
 mille kohaselt peaks ühtekuuluvuspoliitika toetama vajadust aruka,
 jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu järele, tuleb määruse (EL) nr [...]/2012 artiklis
 9 sõnastatud temaatiliste eesmärkide raames sätestada ERFile eriomased meetmed
 kui „investeerimisprioriteedid”.
 (5)
 ERF peaks aitama kaasa Euroopa 2020. aasta
 strateegiale ja tagama seeläbi ERFi abi suurema kontsenteerituse liidu
 prioriteetidele. Toetust saavate piirkondade kategooria kohaselt suunatakse
 ERFi toetus innovatsioonile ja teadusuuringutele, väikestele ja keskmise suurusega
 ettevõtetele ning kliimamuutuste leevendamisele. Kontsentratsiooniastme puhul
 tuleks võtta arvesse nii piirkonna arengutaset kui ka nende piirkondade
 erivajadusi, mille SKP elaniku kohta ajavahemikul 2007−2013 oli väiksem
 kui 75 % EL 25 keskmisest SKPst võrdlusperioodil.
 (6)
 Programmi rakendamise edusammude hindamiseks tuleks
 enne seda, kui liikmesriigid visandavad oma rakenduskavad, luua ühine näitajate
 kogum. Neid näitajaid peaksid täiendama programmile eriomased näitajad.
 (7)
 Linnade säästva arengu raames peetakse vajalikuks
 toetada integreeritud meetmeid linnapiirkondade majanduslike, keskkonnaalaste,
 kliima- ja sotsiaalsete probleemide lahendamiseks ning määrata kindlaks kord,
 millega koostatakse kõnealustest meetmetest abi saavate linnade nimekiri ning
 meetmete jaoks eraldatud rahasumma.
 (8)
 Linnade säästva arengu valdkonna meetmete ERFi
 poolt ajavahemikul 2007−2013 kaasrahastatud rakenduskavadesse
 integreerimise tugevatele külgedele ja kogemusele toetudes tuleks liidu
 tasandil astuda järgmine samm linnade arenguplatvormi loomise abil.
 (9)
 Selleks, et linnade säästva arengu probleemide
 lahendamiseks välja selgitada või katsetada uusi võimalusi, mis on liidu
 tasandil olulised, peaks ERF toetama uuenduslikke meetmeid linnade säästva
 arengu valdkonnas.
 (10)
 ERF peaks tegelema 1994. aasta ühinemisakti
 protokollis nr 6 struktuurifondide raames eesmärgiga 6 seotud erisätete kohta
 Rootsis ja Soomes osutatud probleemidega, mis on seotud äärmiselt väikese
 rahvastikutihedusega piirkondade ligipääsuga suurtele turgudele ja neist kaugel
 asumisega. ERF peaks käsitlema ka eriomaseid raskusi, millega seisavad silmitsi
 teatavad saared, mägipiirkonnad, piirialad ja hõredalt asustatud alad, mille
 arengut aeglustab nende geograafiline asend, pidades silmas nende säästva
 arengu toetamist.
 (11)
 Eraldi tuleks pöörata tähelepanu äärepoolseimatele
 piirkondadele, laiendades erandkorras ERFi rakendusala selliste konkreetsest
 majanduslikust ja sotsiaalsest olukorrast tulenevate lisakulude hüvitamisega
 seotud tegevusabi rahastamisele, mida tingivad aluslepingu artiklis 349
 loetletud tegurid, nimelt nende piirkondade kaugus, isoleeritus, väike pindala,
 rasked loodusolud ja kliima ning majanduslik sõltuvus mõnedest toodetest.
 Nimetatud tegurite püsivus ja koosmõju piiravad oluliselt nende piirkondade
 arengut. Et toetada praeguse ja tulevase majandustegevuse arengut, tuleks
 vähemalt 50 % konkreetsetest lisaeraldistest eraldada äärepoolseimate
 piirkondade majanduste mitmekesistamise ja kaasajastamise meetmete jaoks.
 (12)
 Uuenduslike meetmete valiku ja rakendamise korra
 kindlaksmääramiseks tuleks õigusaktide vastuvõtmise volitused aluslepingu
 artikli 290 kohaselt delegeerida komisjonile artiklis 9 sätestatud sisu ja
 ulatuse suhtes. On äärmiselt oluline, et komisjon viib ettevalmistustöö ajal
 läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Komisjon
 peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel tagama
 asjaomaste dokumentide samaaegse, õigeaegse ja kohase edastamise Euroopa
 Parlamendile ja nõukogule.
 (13)
 Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamise
 ühtsed tingimused, tuleks komisjonile anda rakendusvolitused linnade
 arenguplatvormis osalevate linnade nimekirja suhtes. Neid volitusi tuleks
 kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari
 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse
 eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide poolt läbiviidava kontrolli
 mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes[13].
 (14)
 Käesolev määrus asendab Euroopa Parlamendi ja
 nõukogu 5. juuli 2006 määruse (EÜ) nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa
 Regionaalarengu Fondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr
 1783/1999[14].
 Seetõttu tuleks selguse huvides määrus (EÜ) nr 1080/2006 kehtetuks
 tunnistada,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
 I peatükk
 Üldsätted
 Artikkel 1
 Reguleerimisese
 Käesoleva määrusega kehtestatakse Euroopa
 Regionaalarengu Fondi (ERFi) ülesanded, toetuste kohaldamisala majanduskasvu ja
 tööhõivesse investeerimise suhtes, Euroopa piirkondliku koostöö eesmärgid ning
 ERFi majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi toetamist käsitlevad
 erisätted.
 Artikkel 2
 ERFi ülesanded
 ERF aitab rahastada meetmeid, mille eesmärk on
 tugevdada majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust, korvates
 põhilisi piirkondlikke ebavõrdsusi piirkondade majanduse arengu ja
 struktuurilise kohandamise, sealhulgas taandarenevate tööstuspiirkondade ja
 mahajäävate piirkondade ümberkorraldamise toetamise kaudu.
 Artikkel 3
 ERFi toetuste kohaldamisala
 1.
 ERF toetab:
 (a)
 tootlikku investeerimist, mis aitab kaasa püsivate
 töökohtade loomisele ja säilitamisele, eelkõige otsese abi kaudu väikestesse ja
 keskmise suurusega ettevõtetesse (VKEdesse) investeerimiseks;
 (b)
 investeeringuid infrastruktuuridesse, mille kaudu
 osutatakse kodanikele energia-, keskkonna-, transpordi- ja IKT-alaseid
 põhiteenuseid;
 (c)
 investeeringuid sotsiaal-, tervishoiu- ja hariduse
 infrastruktuuri;
 (d)
 piirkondade sisemise potentsiaali arendamist
 piirkondliku ja kohaliku arengu ning teadus- ja arendustegevuse toetamise abil.
 Kõnealused meetmed hõlmavad:
 i) püsiinvesteeringuid seadmetesse ja
 väikesemahulistesse infrastruktuuridesse;
 ii) ettevõtete, eelkõige VKEde, toetamist
 ja neile teenuste osutamist;
 iii) riiklike teadus- ja
 innovatsiooniasutuste toetamist ning investeerimist tehnoloogiasse ja
 ettevõtete rakendusuuringutesse;
 iv) koostöövõrkude loomist, koostöö ja
 kogemuste vahetust piirkondade, linnade ja asjaomaste sotsiaalses,
 majanduslikus ja keskkonnavaldkonnas tegutsejate vahel;
 (e)
 tehnilist abi.
 ERF ei toeta investeeringuid infrastruktuuridesse,
 mis pakuvad rohkemarenenud piirkondade kodanikele keskkonna-, transpordi- ja
 IKT-alaseid põhiteenuseid.
 2.
 ERF ei toeta:
 (a)
 tuumajõujaamade tegevuse lõpetamist;
 (b)
 kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamist
 direktiivi 2003/87/EÜ reguleerimisalasse kuuluvates rajatistes;
 (c)
 tubaka ja tubakatoodete valmistamist, töötlemist ja
 turustamist;
 (d)
 raskustes olevaid ettevõtteid, mis on sellisena
 määratletud liidu riigiabi eeskirjades.
 Artikkel 4
 Temaatiline suunitlus
 Määruse (EL) nr [...]/2012 artiklis 9 sätestatud
 temaatilised eesmärgid ning käesoleva määruse artiklis 5 sätestatud vastavad
 investeerimisprioriteedid, mida ERF võib toetada, suunitletakse järgmiselt:
 (a)
 rohkemarenenud piirkondades ja
 üleminekupiirkondades:
 i) vähemalt 80 % ERFi ressursside
 kogusummast riiklikul tasandil eraldatakse määruse (EL) nr [...]/2012 artikli 9
 punktides 1, 3 ja 4 sätestatud temaatilistele eesmärkidele; ning
 ii) vähemalt 20% ERFi ressursside
 kogusummast riiklikul tasandil eraldatakse määruse (EL) nr [...]/2012 artikli 9
 punktis 4 sätestatud temaatilisele eesmärgile.
 (b)
 vähemarenenud piirkondades:
 i) vähemalt 50 % ERFi ressursside
 kogusummast riiklikul tasandil eraldatakse määruse (EL) nr [...]/2012 artikli 9
 punktides 1, 3 ja 4 sätestatud temaatilisele eesmärgile;
 ii) vähemalt 6 % ERFi ressursside
 kogusummast riiklikul tasandil eraldatakse määruse (EL) nr [...]/2012 artikli 9
 punktis 4 sätestatud temaatilisele eesmärgile.
 Erandina punkti a alapunktist i eraldatakse
 vähemalt 60 % ERFi ressursside kogusummast riiklikul tasandil määruse (EL) nr
 [...]/2012 artikli 9 punktides 1, 3 ja 4 sätestatud temaatilistele eesmärkidele
 piirkondades, mille SKP elaniku kohta oli ajavahemikul 2007−2013 alla 75
 % EL 25 keskmisest SKPst võrdlusperioodil, kuid mis on kõlblikud
 üleminekukategooria või rohkemarenenud piirkondade kategooriate kohaselt
 ajavahemikul 2014−2020 vastavalt määruse (EL) nr [ ]/2012 artikli 82 lõike
 2 punktidele b ja c.
 Artikkel 5
 Investeerimisprioriteedid
 ERF toetab järgmisi määruse (EL) nr [...]/2012
 artiklis 9 sätestatud temaatiliste eesmärkide raamesse kuuluvaid
 investeerimisprioriteete:
 (1)
 teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja
 innovatsiooni edendamine;
 (a)
 teadus- ja uuendustegevuse infrastruktuuri ja
 võimsuse täiustamine eesmärgiga arendada teadus- ja uuendustegevuse alast
 kõrget kvaliteeti ning edendada eelkõige Euroopa huvides tegutsevate
 pädevuskeskuste tööd;
 (b)
 ärialaste teadusuuringute ja innovatsiooni investeeringute,
 toodete ja teenuste arendamise, tehnosiirde, sotsiaalse innovatsiooni ja
 riiklike teenuste alaste rakenduste, nõudluse stimuleerimise, võrkude loomise
 ja avatud innovatsiooni soodustamine läbi aruka spetsialiseerumise;
 (c)
 tehnoloogia- ja rakendusuuringute, katseliinide,
 toodete varaste valideerimismeetmete, arenenud tootmisvõimsuste suutlikkuse ja
 esimese toodangu toetamine võtmetehnoloogiate raames ning üldotstarbeliste
 tehnoloogiate levitamise toetamine;
 (2)
 IKTle juurdepääsu ning selle kasutamise ja
 kvaliteedi edendamine:
 (a)
 lairibaühenduse kasutuselevõtu ja kiire ühendusega
 võrkude väljaarendamise laiendamine;
 (b)
 IKT toodete ja teenuste, e-kaubanduse arendamine ja
 IKT nõudluse edendamine;
 (c)
 e-riigi, e-õppe, e-kaasatuse ja e-tervishoiu alaste
 IKT rakenduste tugevdamine;
 (3)
 VKEde konkurentsivõime tõstmine:
 (a)
 ettevõtluse edendamine, eelkõige uute ideede
 kasutuselevõtu ja uute ettevõtete loomise soodustamise kaudu;
 (b)
 uute ärimudelite arendamine VKEde jaoks, eelkõige
 pidades silmas rahvusvahelist tegevust;
 (4)
 vähese CO2-heitega majandusele ülemineku toetamine
 kõikides sektorites:
 (a)
 taastuvate energiaallikate tootmise ja jaotamise
 edendamine;
 (b)
 energiatõhususe ja taastuvenergia kasutamise
 edendamine VKEdes;
 (c)
 energiatõhususe ja taastuvenergia kasutamise
 toetamine avalikes infrastruktuurides ja eluasemesektoris;
 (d)
 madalapinge arukate jaotusvõrkude väljaarendamine;
 (e)
 linnapiirkondade vähem süsinikdioksiidi heiteid
 tekitavate strateegiate edendamine;
 (5)
 kliimamuutustega kohanemise ning riskiennetuse ja
 -juhtimise edendamine:
 (a)
 kliimamuutustega kohanemiseks suunatud
 sihtotstarbeliste investeeringute toetamine;
 (b)
 eriliste ohtude käsitlemiseks, õnnetustele
 vastupidamise tagamiseks ning katastroofide ohjamise süsteemide arendamiseks
 suunatud investeeringute soodustamine;
 (6)
 keskkonnakaitse ja ressursitõhususe edendamine:
 (a)
 tähelepanu pööramine investeerimisvajadusele
 jäätmesektoris vastavalt keskkonnaalase õigustiku nõuetele;
 (b)
 tähelepanu pööramine investeerimisvajadusele
 veesektoris vastavalt keskkonnaalase õigustiku nõuetele;
 (c)
 kultuuripärandi kaitse, edendamine ja arendamine;
 (d)
 bioloogilise mitmekesisuse kaitse, pinnase kaitse
 ning ökosüsteemi teenuste, sealhulgas NATURA 2000[15] ja nn roheliste
 infrastruktuuride, edendamine;
 (e)
 linnakeskkonna parandamine, sealhulgas mahajäetud
 tööstusobjektide taaselustamine ja õhusaaste vähendamine;
 (7)
 säästva transpordi soodustamine ning oluliste
 võrguinfrastruktuuride kitsaskohtade kõrvaldamine:
 (a)
 Euroopa ühtse mitmeliigilise transpordipiirkonna
 toetamine investeerides üleeuroopalisse transpordivõrku (TEN-Ti);
 (b)
 piirkondliku liikuvuse tõhustamine, liites teise ja
 kolmanda suurusjärgu sõlmed TEN-Ti infrastruktuurile;
 (c)
 keskkonnasõbralike ja vähese süsinikdioksiidi
 heitega transpordisüsteemide arendamine ning säästva linnaliikluse
 soodustamine;
 (d)
 ulatusliku, kõrgekvaliteedilise ja koostalitlusvõimelise
 raudteesüsteemi arendamine;
 (8)
 tööhõive edendamine ja tööjõu liikuvuse toetamine:
 (a)
 ettevõtlusinkubaatorite arendamine ning
 investeeringute toetamine füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemisele ja
 ettevõtete asutamisele;
 (b)
 kohalikud arengualgatused ning abi lähikonnas
 teenuseid osutavatele struktuuridele, mis loovad uusi töökohti, kui sellised
 meetmed on väljaspool määruse (EL) nr [...]/2012 [ESF] kohaldamisala ;
 (c)
 riiklike tööturuasutuste infrastruktuuridesse
 investeerimine.
 (9)
 sotsiaalse kaasatuse edendamine ja vaesuse vastu
 võitlemine:
 (a)
 investeeringud tervishoidu ja sotsiaalsesse
 infrastruktuuri, mis panustavad piirkondlikku ja kohalikku arengusse,
 vähendades tervisealast ebavõrdsust, ning üleminek hooldeasutustes pakutavatelt
 hoolekandeteenustelt kohalikule hoolekandestruktuurile;
 (b)
 mahajäänud linna- ja maakogukondade füüsilise ja
 majandusliku taaselustamise toetamine;
 (c)
 sotsiaalsete ettevõtete toetamine;
 (10)
 investeerimine haridusse, oskustesse ja
 elukestvasse õppesse haridus- ja koolitusinfrastruktuuri arendamise läbi;
 (11)
 institutsioonilise suutlikkuse ning tõhusa avaliku
 halduse parandamine haldusorganite institutsioonilise suutlikkuse ja tõhususe
 ning ERFi rakendamisega seotud avalike teenuste tugevdamise kaudu; sellega
 toetatakse ka ESFi toetatud meetmeid institutsioonilise suutlikkuse ja avaliku
 halduse tõhustamiseks.
 II peatükk
 ERFi majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise toetuse näitajad
 Artikkel 6
 Majanduskasvu ja tööhõive
 investeeringute eesmärgi näitajad
 Vajaduse korral kasutatakse käesoleva määruse lisas
 sätestatud ja määruse (EL) nr [...]/2012 artikli 24 lõikega 3 kooskõlas olevaid
 ühiseid näitajaid. Ühisnäitajate baasväärtuseks võetakse null ning
 kumulatiivsed eesmärgid seatakse 2022. aastaks.
 Programmispetsiifiliste väljundinäitajate
 puhul võetakse baasväärtuseks null ning kumulatiivsed eesmärgid seatakse 2022.
 aastaks.
 Programmispetsiifiliste tulemusnäitajate puhul
 kasutatakse baasväärtusena kõige värskemaid kättesaadavaid andmeid ja eesmärgid
 seatakse 2022. aastaks ning neid võib väljendada nii kvantitatiivselt kui ka
 kvalitatiivselt.
 III peatükk
 Territooriumide eripära käsitlemise
 erisätted
 Artikkel 7
 Linnade
 säästev areng
 1.
 ERF toetab rakenduskavade raames linnade säästvat
 arengut läbi strateegiate, milles on sätestatud integreeritud meetmed linnapiirkondade
 majanduslike, keskkonnaalaste ja sotsiaalsete probleemide lahendamiseks.
 2.
 Iga liikmesriik koostab oma partnerluslepingus
 nende linnade nimekirja, kus linnade säästva arengu jaoks rakendatakse
 integreeritud meetmeid ning kehtestab soovitusliku aastase eraldise nende
 meetmete rakendamiseks riiklikul tasandil.
 Vähemalt 5 % ERFi riiklikul tasandil
 eraldatud ressurssidest eraldatakse linnade säästva arengu integreeritud
 meetmete jaoks, mille haldamine on delegeeritud linnadele integreeritud
 territoriaalsete investeeringute kaudu, millele on viidatud määruse (EL) nr
 [...]/2012 artiklis 99.
 Artikkel 8
 Linnade
 arenguplatvorm
 1.
 Komisjon määrab vastavalt määruse (EL) nr [...]/2012
 artiklile 51 kindlaks linnade arenguplatvormi eesmärgiga edendada suutlikkust
 ja linnadevahelisi koostöövõrgustikke ning linnapoliitika kogemuste vahetamist
 ELi tasandil valdkondades, mis on seotud ERFi investeerimisprioriteetidega ja
 linnade säästva arenguga.
 2.
 Komisjon koostab nimekirja platvormis osalevatest
 linnadest, tuginedes partnerluslepingutes määratud nimekirjadele rakendusaktide
 abil. Need rakendusaktid võetakse vastu artikli 14 lõikes 2 osutatud
 nõuandemenetluse kohaselt.
 Nimekirjas on maksimaalselt 300 linna ning igast
 liikmesriigist maksimaalselt 20 linna. Linnad valitakse välja järgmiste
 kriteeriumide põhjal:
 (a)
 elanikkond – võttes arvesse riiklike
 linnasüsteemide eripärasid;
 (b)
 sellise strateegia olemasolu, mis hõlmab
 integreeritud meetmeid linnapiirkondade majanduslike, keskkonnaalaste ja
 sotsiaalsete probleemide lahendamiseks.
 3.
 Platvormiga toetatakse ka suhtlust kõikide nende
 linnade vahel, mis komisjoni algatusel uuenduslikke meetmeid rakendavad.
 Artikkel 9
 Uuenduslikud meetmed linnade
 säästva arengu valdkonnas
 1. Komisjoni algatusel võib ERF
 toetada uuenduslikke meetmeid linnade säästva arengu valdkonnas 0,2 %
 ülemmäära piires ERFi kogu aastasest eraldisest. Meetmed hõlmavad uuringuid ja
 pilootprojekte, mille eesmärk on leida või katsetada uusi võimalusi liidu
 tasandil oluliste linnade säästva arengu valdkonnas.
 2. Erandina eespool nimetatud
 artiklist 4 võidakse uuenduslike meetmetega toetada kõiki tegevusi, mis on
 vajalikud määruse (EL) nr [...]/2012 artiklis 9 sätestatud temaatiliste
 eesmärkide saavutamise jaoks ning mis vastavad investeerimisprioriteetidele.
 3. Komisjon võtab vastu
 delegeeritud õigusaktid vastavalt artiklile 13, mis käsitleb uuenduslike
 meetmete valikut ja rakendamise korda.
 Artikkel 10
 Piirkonnad, kus valitsevad
 ebasoodsad looduslikud või demograafilised tingimused
 ERFi
 kaasfinantseeritavate rakenduskavade puhul, mis hõlmavad määruse (EL) nr .../2012
 artikli 111 lõikes 4 märgitud raskete ja püsivate ebasoodsate looduslike
 tingimustega piirkondi, tuleb pöörata erilist tähelepanu nendele piirkondadele
 iseloomulike raskuste käsitlemisele.
 Artikkel 11
 Äärepoolseimad piirkonnad
 1.
 Konkreetseid lisaeraldisi äärepoolseimatele
 piirkondadele kasutatakse aluslepingu artiklis 349 kindlaks määratud
 äärepoolseimate piirkondade raskustega seotud täiendavate kulude hüvitamiseks,
 toetades:
 (a)
 määruse (EL) nr [...]/2012 artiklis 9 sätestatud
 temaatilisi eesmärke;
 (b)
 kaubaveoteenuseid ja tegevuse alustamise abi
 veoteenuste puhul;
 (c)
 tootmisvahendite ladustamispiirangutega, nende
 ülemääraste mõõtmete ja hooldusega ning kohalikul tööturul inimkapitali
 puudusega seotud tegevusi.
 Vähemalt 50 % konkreetsetest lisaeraldistest
 tuleb eraldada meetmetele, millega aidatakse kaasa äärepoolseimate piirkondade
 majanduste mitmekesistamisele ja kaasajastamisele, keskendudes eelkõige määruse
 (EL) nr [...]/2012 artikli 9 punktides 1, 2 ja 3 sätestatud temaatilistele
 eesmärkidele.
 2.
 Lisaks kasutatakse konkreetseid lisaeraldisi
 äärepoolseimates piirkondades tegevusabi ning avaliku teenindamise kohustuse ja
 lepingutega seotud kulutuste rahastamise toetamiseks.
 3.
 Summa, mille suhtes kaasrahastamise määra
 kohaldatakse, on proportsionaalne üksnes lõikes 1 mainitud toetusesaaja
 lisakuludega tegevusabile ning avaliku teenindamise kohustuse ja lepingutega
 seotud kulutustega ning võib investeerimiskulutuste korral hõlmata kõiki
 abikõlblikke kulusid.
 4.
 Käesoleva artikli alusel toimuva rahastamisega ei
 või toetada:
 (a)
 tegevusi, mis on seotud aluslepingu I lisas
 käsitletud toodetega;
 (b)
 aluslepingu artikli 107 lõike 2 punktis a lubatud
 abi reisijateveoks;
 (c)
 maksuvabastusi ja vabastust sotsiaalmaksudest.
 IV peatükk
 Lõppsätted
 Artikkel 12
 Üleminekusätted
 1. Käesolev määrus ei mõjuta
 sellise abi jätkamist või muutmist, sealhulgas täielikku või osalist
 tühistamist, mille komisjon on kiitnud heaks määruse (EÜ) nr 1080/2006 alusel
 või mis tahes muude õigusaktide alusel, mida kohaldatakse sellise abi suhtes
 31. detsembri 2013. aasta seisuga ja mida kohaldatakse sellise abi või
 projektide suhtes jätkuvalt ka pärast seda kuni nende lõpetamiseni..
 2. Määruse (EÜ) nr 1080/2006
 alusel esitatud abitaotlused jäävad jõusse.
 Artikkel 13
 Delegeerimine
 1.
 Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud
 õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
 2.
 Komisjonile antakse õigus võtta vastu artikli 9
 lõikes 3 osutatud delegeeritud õigusakte määramata ajaks alates 1. jaanuarist
 2014.
 3.
 Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 9
 lõikes 3 osutatud volituste delegeerimise mis tahes ajal tagasi võtta.
 Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine.
 Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu
 Teatajas või otsuses kindlaksmääratud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta
 juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
 4.
 Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu
 võtnud, teeb ta selle üheaegselt teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
 5.
 Artikli 9 lõike 3 kohaselt vastu võetud
 delegeeritud õigusakt jõustub ainult siis, kui Euroopa Parlament või nõukogu ei
 ole esitanud sellele vastuväiteid kahe kuu jooksul alates sellest, kui õigusakt
 Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tehti, või kui Euroopa Parlament ja
 nõukogu on enne nimetatud ajavahemiku möödumist komisjonile teatanud, et ei
 kavatse vastuväiteid esitada. Kõnealust ajavahemikku võib Euroopa
 Parlamendi või nõukogu taotlusel kahe kuu võrra pikendada.
 Artikkel 14
 Komiteemenetlus
 1.
 Komisjoni abistab fondide koordineerimiskomitee.
 Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
 2.
 Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse
 (EL) nr 182/2011 artiklit 4.
 Artikkel 15
 Kehtetuks tunnistamine
 Määrus (EÜ) nr 1080/2006 tunnistatakse kehtetuks.
 Viiteid kehtetuks tunnistatud määrustele
 tõlgendatakse viidetena käesolevale määrusele.
 Artikkel 16
 Läbivaatamine
 Euroopa Parlament ja nõukogu vaatavad
 käesoleva määruse läbi 31. detsembriks 2022 aluslepingu artiklis 177 sätestatud
 korras.
 Artikkel 17
 Jõustumine
 Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu
 Teatajas avaldamisele järgneval päeval.
 Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
 vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
 Brüssel,
 Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu
 nimel
 president eesistuja
 LISA
 ERFi
 toetuse ühisnäitajad majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgil
 (artikkel 6)
 || ÜHIK || NIMETUS
 Tulusad investeeringud || ||
 || ettevõtted || Toetusi saavate ettevõtete arv
 || ettevõtted || Muud rahalist abi kui toetusi saavate ettevõtete arv
 || ettevõtted || Mitterahalist abi saavate ettevõtete arv
 || ettevõtted || Toetust saavate uute ettevõtete arv
 || EUR || Erainvesteeringud kooskõlas riigi toetustega VKEdele
 || EUR || Erainvesteeringud kooskõlas riigi toetustega VKEdele (mitterahalised toetused)
 || täistööaja ekvivalendid || Toetust saavates VKEdes loodud töökohtade arv
 Turism || külastused || Külastuste arv toetust saavate vaatamisväärsuste juurde
 Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia infrastruktuur || füüsilised isikud || Vähemalt 30 Mbit/s lairibavõrgule juurdepääsuga varustatud elanikkond
 Transport || ||
 Raudteetransport || km || Uue raudteeliini kogupikkus
 || millest TEN-T
 km || Rekonstrueeritud või ajakohastatud raudteeliini kogupikkus
 || millest TEN-T
 Teed || km || Uute teede kogupikkus
 || millest TEN-T
 km || Rekonstrueeritud või ajakohastatud teede kogupikkus
 || millest TEN-T
 Linnatransport || reisijate sõidud || Toetust saava linnatranspordi teenuse kasutajate arvu suurenemine
 Siseveeteed || tonnkilomeetrid || Parandatud siseveeteid mööda veetava kauba mahu kasv
 Keskkond || ||
 Tahked jäätmed || tonnid || Täiendav jäätmete ringlussevõtu võimsus
 Veevarustus || füüsilised isikud || Täiendav elanikkond, keda teenindatakse tõhusama veevarustuse abil
 || m3 || Hinnanguline veevõrgu lekete vähendamine
 Reovee puhastamine || inimekvivalent || Täiendav elanikkond, kellele on suunatud tõhusama reoveepuhastuse teenus
 Riskiennetus ja -juhtimine || füüsilised isikud || Üleujutuse kaitse meetmetest kasu saav elanikkond
 füüsilised isikud || Elanikkond, kellel on kasu metsatulekahjude eest kaitsmiseks võetavatest ja muudest kaitsemeetmetest
 Maa taastamine || hektarid || Taastatud maa kogupindala
 Pinnase katmine || hektarid || Muutused arendustegevuse tõttu isoleeritud pinnases
 Loodus ja bioloogiline mitmekesisus || hektarid || Parema kaitsestaatusega elupaikade pindala
 Teadusuuringud ja innovatsioon || ||
 || füüsilised isikud || Uutes või uute seadmetega varustatud teadusuuringute infrastruktuurides töötavate uurimis- ja arendustöötajate arv
 || ettevõtted || Toetust saavate teadusasutustega koostööd tegevate ettevõtete arv
 || täistööaja ekvivalendid || Uurimis- ja arendustöötajate jaoks loodud töökohtade arv toetust saavates üksustes
 || EUR || Erainvesteeringud kooskõlas riigi toetustega innovatsiooni või teadus- ja arendustegevuse alastele projektidele
 || ettevõtted || Nende ettevõtete arv, kes tutvustasid uusi või oluliselt täiustatud tooteid, mis tulid turule tänu toetust saavatele innovatsiooni- või teadus- ja arendustegevuse alastele projektidele
 || ettevõtted || Nende ettevõtete arv, kes tutvustasid uusi või oluliselt täiustatud tooteid, mis loodi tänu toetust saavatele innovatsiooni- või teadus- ja arendustegevuse alastele projektidele
 Energeetika ja kliimamuutused || ||
 Taastuvad energiaallikad || MW || Taastuva energia tootmise täiendav võimsus
 Energiatõhusus || kodumajapidamised || Tõhustatud energiatarbimise klassifikatsiooniga majapidamiste arv
 || kWh/aastas || Primaarenergia tarbimise vähenemine üldkasutatavates hoonetes
 || kasutajad || Arukatesse energiavõrkudesse ühendatud täiendavate energiatarbijate arv
 Kasvuhoonegaaside vähendamine || CO2 ekvivalenttonnides || Kasvuhoonegaaside hinnanguline vähenemine CO2 ekvivalendina
 Sotsiaalne infrastruktuur || ||
 Lastehoid ja haridus || füüsilised isikud || Toetust saavate lapsehoiuteenuste või hariduse infrastruktuuri teenindusmaht
 Tervishoid || füüsilised isikud || Toetust saavate tervishoiuteenuste maht
 Eluase || kodumajapidamised || Eluasemega seotud paranenud tingimustest kasu saavate kodumajapidamiste arv
 Kultuuripärand || külastused || Külastuste arv toetust saavate vaatamisväärsuste juurde
 Linnade areng || ||
 || füüsilised isikud || Linnade integreeritud arengustrateegiatega aladel elavad inimesed
 || ruutmeetrid || Uued avatud platsid linnapiirkondades
 || ruutmeetrid || Uued avalikud või ärihooned linnapiirkondades
 || ruutmeetrid || Uued elamud linnapiirkondades
 [1] KOM(2011) 500 lõplik.
 [2] Komisjoni teatis: „Euroopa 2020. aastal – aruka,
 jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” KOM(2010) 2020 lõplik,
 3.3.2010.
 [3] Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule,
 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele ning
 liikmesriikide parlamentidele: „ELi eelarve läbivaatamine”, KOM(2010) 700
 lõplik, 19.10.2010.
 [4] Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule,
 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: Euroopa 2020.
 aasta aluseks olev eelarve, KOM(2011) 500 lõplik, 29.6.2011.
 [5] Viies aruanne majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse
 ühtekuuluvuse kohta, november 2010.
 [6] Komisjoni talituste töödokument: „Majandusliku ja
 sotsiaalse ühtekuuluvuse viienda aruande avaliku konsulteerimise tulemused”,
 SEC (2011) 590 lõplik, 13.5.2011.
 [7] KOM(2010) 700 lõplik,
 19.10.2010.
 [8] ELT C, , lk .
 [9] ELT C, , lk .
 [10] ELT L , , lk .
 [11] ELT L 275, 25.10.2003, lk 32.
 [12] Komisjoni teatis: „Euroopa 2020. aastal – aruka,
 jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” KOM(2010) 2020 lõplik,
 3.3.2010.
 [13] ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.
 [14] ELT L 210, 31.7.2006, lk 1.
 [15] Asutatud kui Natura 2000 võrgustik, mis koosneb
 erikaitsealadest vastavalt nõukogu 21. mai 1992. aasta looduslikke elupaiku
 ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitset käsitleva direktiivi 92/43/EMÜ
 artikli 3 lõikele 1, EÜT 206, 22.7.1992, lk 7.