text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 2.3.2016.
 COM(2016) 115 final
 2016/0069(NLE)
 Prijedlog
 UREDBE VIJEĆA
 o pružanju hitne potpore unutar Unije
 OBRAZLOŽENJE
 1.KONTEKST PRIJEDLOGA
 •Razlozi i ciljevi prijedloga
 Zbog trenutačnog iznenadnog i velikog priljeva izbjeglica i migranata u Europu nastala je iznimna situacija u kojoj je velikom broju osoba potrebna humanitarna pomoć, što nadilazi organizacijske sposobnosti nadležnih tijela jedne države članice Unije, ili čak njih nekoliko. Na sastanku Europskog vijeća održanom 18. i 19. veljače 2016. zatraženi su hitno djelovanje i konkretni prijedlozi Komisije u pogledu uspostave kapaciteta Unije za pružanje humanitarne pomoći unutar EU-a na temelju iskustva Odjela za humanitarnu pomoć i civilnu zaštitu Europske komisije. S obzirom na neposredne potrebe uzrokovane trenutačnom migracijskom i izbjegličkom krizom tom pomoći ponajprije bi se trebala pružiti potpora zemljama koje se suočavaju s velikim priljevom izbjeglica i migranata, ali ona se može upotrijebiti i za druge izvanredne potrebe koje bi mogle nastati.
 Migracijska i izbjeglička kriza koja je pogodila Uniju istaknut je primjer situacije u kojoj su Unija i njezine države članice izravno pogođene krizom unatoč nastojanjima Unije da riješi uzroke tih izvanrednih okolnosti kako bi pomogla državama u kojima je kriza nastala.
 Ona je također značajan primjer mogućeg učinka kriza i katastrofa na Uniju i njezine države članice te upućuje na potrebu za boljim odgovorom na te krize i katastrofe uzimajući u obzir trenutačnu gospodarsku situaciju u pogođenim državama članicama i gospodarski učinak tih katastrofa na države članice.
 Učinci katastrofa uzrokovanih ljudskim djelovanjem i prirodnih katastrofa u Uniji sve su teži i povezani su s nizom čimbenika, npr. klimatskim promjenama, na koje mogu izravno utjecati i kojima mogu pridonijeti vanjski čimbenici te okolnosti u susjedstvu Unije i drugim zemljama na svijetu Opseg i učinak katastrofa uzrokovanih ljudskim djelovanjem ili prirodnih katastrofa mogu biti toliki da zbog njih mogu nastati velike gospodarske teškoće u jednoj državi članici ili u njih nekoliko. One se mogu javiti i u državama članicama koje se već nalaze u gospodarskim teškoćama iz drugih razloga te dodatno otežati opće gospodarsko stanje u tim državama članicama. U svakom slučaju, to bi negativno utjecalo na sposobnost predmetne države članice za odgovor i na pružanje pomoći onima kojima je potrebna.
 Na temelju odredaba Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) o humanitarnoj pomoći (članak 214.) mogu se donositi samo mjere za pomoć pogođenim ljudima u trećim zemljama. Stoga treba utvrditi bi li se postojećim instrumentima Unije koji se primjenjuju u EU-u mogle zadovoljiti navedene iznimne potrebe i, ako ne bi, koji alternativni način djelovanja Unije postoji.
 Jedan instrument jest Mehanizam Unije za civilnu zaštitu (UCPM). Mehanizam Unije za civilnu zaštitu aktiviran je za izbjegličku i migracijsku krizu. Međutim, budući da su potrebe vrlo slične u mnogim zemljama sudionicama, dobrovoljne ponude pomoći, posebno na temelju zahtjeva Grčke, Slovenije i Hrvatske, nisu bile dovoljne.
 Nizom drugih instrumenata EU-a kao što su Fond solidarnosti Europske unije (EUSF), Fond za azil, migracije i integraciju (AMIF), Fond za unutarnju sigurnost (ISF) (u kontekstu migracijske krize) ili Fond europske pomoći za najpotrebitije (FEAD) mogu se osigurati financijska sredstva za pomoć unutar Europe, čime će se pomoći državama članicama. Međutim, ti instrumenti nisu usmjereni posebno na zadovoljavanje velikih humanitarnih potreba. Oni se posebno u prvom redu oslanjaju na administrativne i operativne sposobnosti vlada, koje se u nekim situacijama već nalaze pod financijskim i gospodarskim opterećenjem.
 Stoga bi Unija trebala, u duhu solidarnosti, zadovoljiti osnovne potrebe žrtava katastrofa unutar Unije pritom ublažavajući učinak na gospodarstvo pogođenih država članica koje su već suočene s velikim gospodarskim teškoćama. Zbog toga se predlaže da se pružanje potpore humanitarne prirode za izvanredne situacije u Uniji temelji na članku 122. stavku 1. UFEU-a.
 •Usklađenost s postojećim odredbama politike u tom području politike
 Još nije donesena nijedna mjera na temelju članka 122. stavka 1. UFEU-a koja bi se odnosila na iste potrebe. Stoga se ne bi trebalo javiti pitanje usklađenosti.
 •Usklađenost s drugim politikama Unije
 Uredba je u skladu s drugim politikama Unije jer se njome te politike nastoje nadopuniti zadovoljavanjem potreba koje bi inače u velikoj mjeri ostale nezadovoljene.
 Drugim riječima, Uredba je u cijelosti u skladu s Odlukom br. 1313/2013/EU o Mehanizmu Unije za civilnu zaštitu (UCPM) i njome se nastoje postići najveće moguće sinergije. Svako djelovanje poduzeta u skladu s ovom Uredbom morat će se usko koordinirati s aktivnostima u okviru Mehanizma Unije za civilnu zaštitu ako je on aktiviran u cilju odgovora na prirodne katastrofe i katastrofe uzrokovane ljudskim djelovanjem unutar EU-a. To vrijedi i za Fond solidarnosti Europske unije (EUSF), Fond za azil, migracije i integraciju (AMIF), Fond za unutarnju sigurnost (ISF) (u kontekstu migracijske krize) ili Fond europske pomoći za najpotrebitije (FEAD).
 Uredba je u skladu i s politikama i načelima koje Unija primjenjuje tijekom svojeg djelovanja izvan Unije u području humanitarne pomoći.
 2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST
 •Pravna osnova
 Pravna osnova ovog prijedloga jest članak 122. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.
 •
 Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)
 Države članice ne mogu dostatno ostvariti ciljeve prijedloga samostalnim djelovanjem. U slučaju prirodnih katastrofa ili katastrofa uzrokovanih ljudskim djelovanjem koje imaju dalekosežne humanitarne posljedice za jednu državu članicu ili više njih humanitarne potrebe mogu prekoračivati kapacitete za odgovor tih država članica i one ih možda neće biti u mogućnosti primjereno zadovoljiti. Ta se pretpostavka posebno primjenjuje kad se navedene katastrofe, koje i same imaju financijske posljedice, dogode u državama članicama koje se već suočavaju s velikim gospodarskim teškoćama. U svakom slučaju, čini se primjerenim i nužnim da Unija djeluje u duhu solidarnosti kako bi pomogla pogođenim državama članicama da zadovolje nastale humanitarne potrebe i istovremeno ublažila utjecaj na njihovo gospodarstvo.
 •
 Proporcionalnost
 Prijedlog ne prelazi ono što je potrebno za postizanje ciljeva. Njime se rješavaju nedostaci utvrđeni tijekom trenutačne migracijske i izbjegličke krize i predlažu rješenja u skladu s mandatom Europskog vijeća.
 Administrativno opterećenje za Uniju i države članice ograničeno je i ne prekoračuje ono što je nužno za postizanje ciljeva prijedloga.
 •
 Odabir instrumenta
 Prijedlog uredbe Vijeća.
 3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA
 •Savjetovanja s dionicima
 Zbog krajnje hitnosti humanitarne situacije uzrokovane trenutačnom migracijskom i izbjegličkom krizom nije provedeno savjetovanje s dionicima.
 Komisija je svoj prijedlog temeljila na podacima prikupljenima tijekom navedene krize.
 •Prikupljanje i primjena stručnog znanja
 Prijedlog se u velikoj mjeri temelji na iskustvu Odjela za humanitarnu pomoć i civilnu zaštitu Europske komisije.
 •Procjena učinka
 Zbog krajnje hitnosti humanitarne situacije uzrokovane trenutačnom migracijskom i izbjegličkom krizom nije provedena procjena učinka.
 Komisija je svoj prijedlog temeljila na podacima prikupljenima tijekom navedene krize.
 •Temeljna prava
 Prijedlog je potpuno u skladu sa zaštitom temeljnih prava. Njime se zapravo nastoji pridonijeti zaštiti nekih od tih prava, posebno ljudskog dostojanstva te prava na život i integritet osobe.
 4.UTJECAJ NA PRORAČUN
 Tijekom 2016. trebat će izdvojiti 300 milijuna EUR za podupiranje djelovanja država članica usmjerenog na zadovoljavanje izvanrednih humanitarnih potreba u Uniji. Ako se nastavi trenutačni priljev migranata i izbjeglica, vjerojatno će nastati dodatne potrebe. Procjenjuje se da će za 2017. i 2018. biti potrebno 200 milijuna EUR godišnje.
 5.OSTALI ELEMENTI
 •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja
 Mjere kojima se pruža financijska potpora na temelju ove Uredbe redovito će se pratiti u cilju nadzora njihove provedbe.
 Tri godine nakon stupanja na snagu Uredbe Komisija će Vijeću dostaviti ocjenu primjene Uredbe zajedno s prijedlozima o budućnosti Uredbe i, prema potrebi, prijedloge za njezine izmjene.
 •Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga
 U članku 1. navode se svrha i područje primjene prijedloga kojima se nastoji utvrditi okvir unutar kojeg se može odobriti hitna potpora Unije, u duhu solidarnosti, u slučaju prirodnih katastrofa ili katastrofa uzrokovanih ljudskim djelovanjem unutar Unije čiji su opseg i učinak takvi da dolazi do teških i dalekosežnih humanitarnih posljedica. Budući da se ovom Uredbom nastoje zadovoljiti osnovne potrebe žrtava katastrofa unutar Unije, njome se stoga zadovoljavanjem tih potreba pridonosi ublažavanju gospodarskog učinka na države članice.
 U članku 2. utvrđuje se koje bi mjere bile prihvatljive kao hitna potpora u skladu s predloženom Uredbom. Hitna potpora koja bi se pružala sastojala bi se od odgovora utemeljenog na potrebama kojim se nadopunjuje odgovor pogođenih država članica u cilju očuvanja života, sprječavanja i ublažavanja ljudske patnje i očuvanja ljudskog dostojanstva. Ona može biti u obliku bilo kojih mjera koje se mogu provoditi u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 1257/96 o humanitarnoj pomoći. U njemu se utvrđuje i kojim će se subjektima povjeriti provedba tih mjera (odnosno Komisiji ili partnerskim organizacijama koje mogu biti nevladine organizacije, međunarodne organizacije ili specijalizirane službe država članica u slučaju da imaju relevantno iskustvo za provedbu djelovanja potpore u skladu s predloženom Uredbom).
 Članak 3. odnosi se na vrste financijskih intervencija u okviru predložene Uredbe i provedbene postupke koji će se upotrebljavati u tu svrhu. U skladu s pravnom osnovom prijedloga mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su sa željom za djelovanjem u duhu solidarnosti pa bi se pružanje hitne potpore u skladu s ovom Uredbom trebalo financirati iz općeg proračuna Unije i doprinosima drugih javnih ili privatnih donatora u obliku vanjskih namjenskih prihoda. Upućuje se na odgovarajuće odredbe Financijske uredbe koje se primjenjuju na opći proračun EU-a radi definicije provedbenih postupaka, koji uključuju izravno i neizravno upravljanje kojim se Komisiji omogućuje dodjela ugovora o javnoj nabavi dobavljačima i pružateljima usluga, dodjela bespovratnih sredstava nevladinim organizacijama (NVO) i specijaliziranim službama država članica
 1
 te povjeravanje zadaća provedbe proračuna međunarodnim organizacijama.
 U članku 3. navodi se i da se smatra da su NVO-ovi s kojima je Komisija sklopila okvirne sporazume o partnerstvu u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 1257/96 o humanitarnoj pomoći prihvatljivi za provedbu djelovanja skladu s predloženom Uredbom.
 U članku 4. utvrđeni su prihvatljivi troškovi koje će Unija financirati u skladu s predloženom Uredbom, a koji mogu biti izravno povezani s operativnim aktivnostima mjera potpore koje će se provoditi u skladu s Uredbom neizravno povezani s tim mjerama ako se one odnose na režijske i druge administrativne troškove te troškove upravljanja partnerskih organizacija. Financiranje Unije trebalo bi biti dostupno i za troškove aktivnosti pripreme, praćenja, kontrole, revizije i evaluacije koje su potrebne za upravljanje potporom koja će se pružati u skladu s predloženom Uredbom. Utvrđeni su i određeni načini dodjele bespovratnih sredstava (posebno mogućnost dodjele bespovratnih sredstava s retroaktivnim učinkom kojima se pokriva 100 % prihvatljivih troškova).
 U članku 5. propisano je načelo u skladu s kojim treba nastojati postići sinergije i komplementarnost s ostalim instrumentima Unije. Iako je to opća odredba koja se primjenjuje na sve postojeće instrumente Unije, određeni broj takvih instrumenata spominje se kao primjer jer su posebno relevantni zbog svoje tematike, koja se može usporediti s tematikom predložene Uredbe.
 U članku 6. propisane su mjere koje će se poduzimati kako bi se osigurala primjerena zaštita financijskih interesa Unije tijekom cijelog ciklusa rashoda. Te mjere uključuju sprječavanje, otkrivanje i istraživanje nepravilnosti, povrat izgubljenih, neopravdano isplaćenih ili nepravilno uporabljenih sredstava te, prema potrebi, administrativne i financijske sankcije u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 966/2012.
 U članku 7. propisano je da se mjere kojima se pruža financijska potpora u skladu s ovom Uredbom moraju redovito nadzirati u cilju praćenja njihove provedbe. Predviđeno je i ocjenjivanje primjene predložene Uredbe nakon tri godine.
 U članku 8. utvrđeno je stupanje na snagu Uredbe koja bi, zbog hitnosti, trebala stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu.
 2016/0069 (NLE)
 Prijedlog
 UREDBE VIJEĆA
 o pružanju hitne potpore unutar Unije
 VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 122. stavak 1.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 budući da:
 (1)Uzajamna pomoć i potpora u slučaju katastrofa osnovni su izraz univerzalne vrijednosti solidarnosti među ljudima i moralna obveza jer bi zbog takvih katastrofa mogle nastati situacije u kojima velik broj osoba ne može zadovoljiti svoje osnovne potrebe, što bi moglo imati ozbiljne negativne posljedice na njihovo zdravlje i život.
 (2)Učinak katastrofa uzrokovanih ljudskim djelovanjem i prirodnih katastrofa unutar Unije sve je ozbiljniji. To je povezano s nizom čimbenika, npr. s klimatskim promjenama, ali i drugim vanjskim čimbenicima i okolnostima koje se javljaju u susjedstvu Unije. Migracijska i izbjeglička kriza koja trenutačno pogađa Uniju istaknut je primjer situacije u kojoj unatoč naporima koje je Unija poduzela kako bi uklonila glavne uzroke u trećim zemljama ta kriza može izravno utjecati na gospodarsku situaciju u državama članicama. Zbog te je situacije Europsko vijeće na sastanku održanom 19. veljače 2016. pozvalo Komisiju da uspostavi kapacitet za pružanje humanitarne pomoći unutar EU-a kako bi se pomoglo zemljama koje se suočavaju s velikim brojem izbjeglica i migranata.
 (3)Katastrofe uzrokovane ljudskim djelovanjem ili prirodne katastrofe mogu biti takvog razmjera i učinka da mogu uzrokovati velike gospodarske teškoće u jednoj ili nekoliko država članica. One se mogu javiti i u jednoj ili nekoliko država članica koje se već suočavaju s gospodarskim teškoćama iz drugih razloga te mogu dodatno otežati opću gospodarsku situaciju u predmetnim državama članicama U svakom slučaju, to bi negativno utjecalo na sposobnost predmetne države članice za odgovor te na pomoć i potporu koje se pružaju ljudima kojima su potrebne.
 (4)Iako Unija već može državama članicama odobriti potporu makrofinancijske prirode i pokazati europsku solidarnost regijama pogođenima katastrofama s pomoću Fonda solidarnosti Europske unije (EUSF), trenutačno na razini Unije ne postoji odgovarajući instrument kojim se na dovoljno predvidljiv i neovisan način mogu zadovoljiti humanitarne potrebe ljudi pogođenih katastrofama unutar Unije, kao što su pomoć u hrani, hitna liječnička pomoć, smještaj, voda, sanitarni uvjeti i higijena, zaštita i obrazovanje. Uzajamna pomoć može se pružiti u okviru Mehanizma Unije za civilnu zaštitu, ali rad tog mehanizma temelji se na dobrovoljnim doprinosima država članica. Pomoć i potpora mogu se pružiti i iz postojećih instrumenata politike Unije i financijskih instrumenata, kao što su oni usmjereni na uspostavu područja slobode, sigurnosti i pravde u Uniji. Svaka takva pomoć i potpora bile bi dodatak i doprinos ostvarenju glavnih ciljeva politike navedenih instrumenata, zbog čega bi bile ograničenog područja primjene i opsega. Stoga bi Unija trebala djelovati u duhu solidarnosti kako bi zadovoljila osnovne potrebe ljudi pogođenih katastrofama unutar Unije i pridonijela smanjenju gospodarskog učinka tih katastrofa na predmetne države članice.
 (5)S obzirom na sličnost između zadovoljavanja osnovnih potreba ljudi pogođenih katastrofama unutar Unije pružanjem hitne potpore i pružanja humanitarne potpore ljudima pogođenim katastrofama uzrokovanim ljudskim djelovanjem ili prirodnim katastrofama u trećim zemljama, sve operacije u skladu s ovom Uredbom trebale bi se provoditi u skladu s međunarodno dogovorenim humanitarnim načelima. Ta djelovanja sastoje se od mjera koje su primjerene situaciji u državama članicama suočenima s takvim teškoćama.
 (6)Budući da je potrebno djelovati u duhu solidarnosti, pružanje hitne potpore u skladu s ovom Uredbom trebalo bi se financirati iz općeg proračuna Unije i doprinosima drugih javnih ili privatnih donatora.
 (7)Nadoknada troškova te dodjela ugovora o javnoj nabavi i bespovratnih sredstava u skladu s ovom Uredbom trebali bi se provoditi u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća
 2
 uzimajući u obzir posebnu prirodu hitne potpore. Stoga treba osigurati da se bespovratna sredstva i ugovori o javnoj nabavi mogu dodjeljivati izravno ili neizravno,da se bespovratnim sredstvima može financirati do 100 % prihvatljivih troškova te da se ona mogu dodjeljivati retroaktivno. Komisija bi trebala moći financirati operacije hitne potpore svake organizacije, neovisno o njezinu pravnom obliku, odnosno o tome je li privatna ili javna, koja posjeduje potrebno iskustvo i u tu svrhu upotrebljavati izravno ili neizravno upravljanje, prema potrebi.
 (8)Nadalje, trebalo bi se oslanjati na organizacije s kojima je Komisija sklopila okvirne sporazume o partnerstvu u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 1257/96
 3
 u kontekstu važnosti iskustva koje su te organizacije stekle pružajući humanitarnu pomoć u koordinaciji s Komisijom.
 (9)Financijske interese Unije trebalo bi zaštititi proporcionalnim mjerama tijekom cijelog ciklusa rashoda, uključujući sprječavanje, otkrivanje i istraživanje nepravilnosti, povrat izgubljenih, neopravdano isplaćenih ili nepravilno uporabljenih sredstava te, prema potrebi, administrativne i financijske sankcije u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 966/2012.
 (10)Ovom Uredbom trebalo bi utvrditi osnovu za pružanje financijske potpore u slučaju prirodnih katastrofa ili katastrofa uzrokovanih ljudskim djelovanjem u odnosu na koje bi Unija, u duhu solidarnosti, mogla bolje od država članica koje djeluju samostalno i nekoordinirano mobilizirati odgovarajući iznos sredstava i upotrijebiti ih za provedbu operacija kojima bi se mogli spasiti životi na ekonomičan, učinkovit i djelotvoran način. To bi djelovanje zbog svojeg opsega i komplementarnosti bilo učinkovitije.
 (11)Budući da ciljeve ove Uredbe ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se oni zbog njihova razmjera ili učinaka mogu na bolji način ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.
 (12)Pružanje hitne potpore u skladu s ovom Uredbom trebalo bi na primjereni način pratiti uz pomoć, prema potrebi, najvećih stručnjaka na razini Unije. Trebalo bi ocijeniti i sveukupnu provedbu ove Uredbe.
 (13)S obzirom na hitnost potrebne potpore Uredba bi trebala stupiti na snagu bez odlaganja,
 DONIJELO JE OVU UREDBU:
 Članak 1.
 Predmet i područje primjene
 Ovom se Uredbom uspostavlja okvir unutar kojeg se može odobriti hitna potpora Unije u slučaju postojećih ili mogućih prirodnih katastrofa ili katastrofa uzrokovanih ljudskim djelovanjem unutar Unije čiji su razmjer i učinak toliko veliki da uzrokuju teške i dalekosežne humanitarne posljedice.
 Članak 2.
 Prihvatljive mjere
 1.Hitnom potporom u skladu s ovom Uredbom pruža se hitan odgovor utemeljen na potrebama kojim se nadopunjuje odgovor pogođenih država članica usmjeren na očuvanje života, sprječavanje i ublažavanje ljudske patnje te očuvanje ljudskog dostojanstva u slučaju potrebe nastale zbog katastrofa iz članka 1.
 2.Hitan odgovor može uključivati bilo kakve mjere humanitarne pomoći koje bi bile prihvatljivo za financiranje Unije u skladu s člancima 2., 3. i 4. Uredbe (EZ) br. 1257/96 i može obuhvaćati pomoć, potporu i, prema potrebi, operacije zaštite u cilju spašavanja i očuvanja života za vrijeme katastrofa ili njihovih neposrednih posljedica. Može se upotrebljavati i za financiranje drugih rashoda koji su izravno povezani s provedbom operacija hitne potpore.
 3.Hitna potpora u skladu s ovom Uredbom odobrava se i provodi u skladu s temeljnim humanitarnim načelima humanosti, neutralnosti, nepristranosti i neovisnosti.
 4.Mjere iz stavka 2. provodi Komisija ili partnerske organizacije koje je ona odabrala. Komisija može posebno odabrati kao partnerske organizacije nevladine organizacije, specijalizirane službe država članica ili međunarodne agencije i organizacije s potrebnim iskustvom.
 Članak 3.
 Vrste financijskih intervencija i provedbeni postupci
 1.Komisija provodi financijsku potporu Unije u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 966/2012. Financiranje Unije za podupiranje djelovanja u skladu s ovom Uredbom provodi se s pomoću izravnog ili neizravnog upravljanja u skladu s člankom 58. stavkom 1. točkama (a) i (c) te Uredbe.
 2.Hitna potpora u skladu s ovom Uredbom financira se iz općeg proračuna Unije i doprinosa drugih javnih ili privatnih donatora kao vanjskim namjenskim prihodom u skladu s člankom 21. stavkom 4. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012.
 3.U skladu s člankom 128. stavkom 1. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Komisija može izravno, bez poziva za podnošenje prijedloga, odobriti financiranje Unije za podupiranje djelovanja u skladu s ovom Uredbom koje će se provoditi izravnim upravljanjem. U tu svrhu Komisija može sklapati okvirne sporazume o partnerstvu ili se oslanjati na postojeće okvirne sporazume o partnerstvu sklopljene u skladu s Uredbom (EZ) br. 1257/96.
 4.Ako Komisija provodi operacije hitne potpore posredstvom nevladinih organizacija, smatra se da su kriteriji u pogledu financijske i operativne sposobnosti ispunjeni ako je na snazi okvirni sporazum o partnerstvu između te organizacije i Komisije u skladu s Uredbom (EZ) br. 1257/96.
 Članak 4.
 Prihvatljivi troškovi
 1.Financiranjem Unije mogu se pokriti svi izravni troškovi nužni za provedbu mjera utvrđenih u članku 2., uključujući kupnju, pripremu, prikupljanje, prijevoz, skladištenje i distribuciju robe i usluga u okviru tih mjera.
 2.Mogu se pokriti i neizravni troškovi partnerskih organizacija u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 966/2012.
 3.Financiranjem Unije mogu se pokrivati troškovi aktivnosti pripreme, praćenja, kontrole, revizije i ocjenjivanja koji su potrebni za upravljanje potporom koja će se pružati u skladu s ovom Uredbom.
 4.Financiranjem Unije za mjere potpore u skladu s ovom Uredbom može se pokriti do 100 % prihvatljivih troškova.
 5.Rashodi nastali partnerskim organizacijama prije datuma podnošenja zahtjeva za financiranje mogu biti prihvatljivi za financiranje Unije.
 Članak 5.
 Komplementarnost i usklađenost mjera Unije
 Nastoje se postići sinergije i komplementarnosti s drugim instrumentima Unije, posebno u pogledu instrumenata u skladu s kojima se može nuditi neka vrsta hitne pomoći ili potpore, kao što su Uredba (EU) br. 661/2014 Europskog parlamenta i Vijeća
 4
 , Odluka br. 1313/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća
 5
 , Uredba (EZ) br. 1257/96, Uredba (EU) br. 223/2014 Europskog parlamenta i Vijeća
 6
 , Uredba (EU) br. 513/2014 Europskog parlamenta i Vijeća
 7
 , Uredba (EU) br. 514/2014 Europskog parlamenta i Vijeća
 8
 , Uredba (EU) br. 515/2014 Europskog parlamenta i Vijeća
 9
 i Uredba (EU) br. 516/2014 Europskog parlamenta i Vijeća
 10
 .
 Članak 6.
 Zaštita financijskih interesa Unije
 1. Komisija poduzima odgovarajuće mjere kojima osigurava da su, dok se provode mjere koje se financiraju u okviru ove Uredbe, financijski interesi Unije zaštićeni primjenom preventivnih mjera protiv prijevare, korupcije i bilo koje druge nezakonite aktivnosti, učinkovitim provjerama i, ako se uoče nepravilnosti, povratom pogrešno plaćenih iznosa te, prema potrebi, učinkovitim, proporcionalnim i odvraćajućim administrativnim i financijskim sankcijama.
 2. Komisija, ili njezini predstavnici, te Revizorski sud ovlašteni su za provedbu revizije na temelju dokumenata i na terenu, nad svim korisnicima bespovratnih sredstava, izvođačima i podizvođačima koji su primili sredstva Unije u skladu s ovom Uredbom.
 3. Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) ovlašten je za provođenje istraga, uključujući provjere na terenu i inspekcije, u skladu s odredbama i postupcima utvrđenima u Uredbi (EZ, Euratom) br. 883/2013
 11
 Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbi Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96
 12
 , kako bi se utvrdilo je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti koja utječe na financijske interese Unije u vezi s ugovorom o dodjeli bespovratnih sredstava ili odlukom o dodjeli bespovratnih sredstava ili ugovorom koji je financiran u okviru ove Uredbe.
 4. Ne dovodeći u pitanje stavke 1., 2. i 3., ugovori i sporazumi o dodjeli bespovratnih sredstava te sporazumi s međunarodnim organizacijama i posebnim službama država članica koji proizlaze iz provedbe ove Uredbe sadržavaju odredbe kojima se Komisiji, Revizorskom sudu i OLAF-u daje izričita ovlast za provedbu takvih revizija i istraga u skladu s njihovim nadležnostima.
 Članak 7.
 Praćenje i ocjena
 1.Mjere za koje se pruža financijska potpora na temelju ove Uredbe redovito se prate.
 2.Tri godine nakon stupanja na snagu ove Uredbe Komisija Vijeću dostavlja ocjenu primjene Uredbe zajedno s prijedlozima o budućnosti Uredbe i, prema potrebi, prijedlozima za njezine izmjene.
 Članak 8.
 Stupanje na snagu
 Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.
 Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
 Sastavljeno u Bruxellesu,
 Za Vijeće
 Predsjednik
 ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
 1.OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 1.1.Naslov prijedloga/inicijative
 Prijedlog Uredbe Vijeća o pružanju hitne potpore unutar Unije
 1.2.Odgovarajuća područja politike u strukturi ABM/ABB
 13
 NOVO: 23 05 Hitna potpora unutar Unije
 1.3.Vrsta prijedloga/inicijative
 X Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje
 ◻ Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje nakon pilot-projekta/pripremnog djelovanja
 14
 ◻ Prijedlog/inicijativa odnosi se na produženje postojećeg djelovanja
 ◻ Prijedlog/inicijativa odnosi se na djelovanje koje je preusmjereno na novo djelovanje
 1.4.Cilj/ciljevi
 1.4.1.Višegodišnji strateški ciljevi Komisije na koje se odnosi prijedlog/inicijativa
 Cilj je ove Uredbe Vijeća uspostaviti mjere kojima će se odgovoriti na hitne i iznimne humanitarne potrebe nastale u državama članicama uslijed katastrofe ili neočekivanog događaja kao što je iznenadan i velik priljev državljana trećih zemalja na njihovo državno područje.
 1.4.2.Posebni ciljevi i odgovarajuće aktivnosti u okviru strukture ABM/ABB
 Posebni cilj br. 1
 Pružanje hitne potpore unutar Unije za zadovoljavanje hitnih humanitarnih potreba u obliku pomoći, potpore i, prema potrebi, operacija za spašavanje i očuvanje života tijekom katastrofa ili njihovih neposrednih posljedica.
 Poduzimanje djelovanja usmjerenih na olakšavanje ili ostvarivanje pristupa potrebitim osobama i na slobodan protok pomoći.
 Odgovarajuće aktivnosti u okviru strukture ABM/ABB
 NOVO: 23 05 Hitna potpora unutar Unije
 1.4.3.Očekivani rezultati i utjecaj
 Navesti učinke koje bi prijedlog/inicijativa trebali imati na ciljane korisnike/skupine.
 Prijedlogom će se omogućiti Europskoj uniji da zadovolji hitne humanitarne potrebe ljudi na svojem području nastale uslijed kriza pružanjem hitne potpore u skladu s temeljnim humanitarnim načelima humanosti, neutralnosti, nepristranosti i neovisnosti.
 1.4.4.Pokazatelji rezultata i utjecaja
 Navesti pokazatelje koji omogućuju praćenje provedbe prijedloga/inicijative.
 Broj osoba koje primaju hitnu potporu unutar Europske unije [u apsolutnom iznosu ili kao postotak ukupnog broja osoba kojima je potrebna pomoć], prema pojedinačnoj krizi.
 1.5.Osnova prijedloga/inicijative
 1.5.1.Zahtjev/zahtjevi koje je potrebno kratkoročno ili dugoročno ispuniti
 Cilj je ovog prijedloga Uredbe Vijeća nadopuniti postojeće instrumente i pravne osnove Unije kako bi se na ciljani način mogla pružati hitna potpora osobama unutar Unije za zadovoljavanje hitnih humanitarnih potreba nastalih kao posljedica krize u jednoj državi članici ili njih nekoliko.
 Pružanje hitne potpore unutar Europske unije moglo bi biti nužno u kontekstu katastrofa koje zbog svojeg učinka i opsega uzrokuju teške i dalekosežne humanitarne posljedice.
 1.5.2.Dodana vrijednost sudjelovanja EU-a
 Ciljeve ove Uredbe ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog razmjera ili učinaka mogu na bolji način ostvariti na razini Unije, donošenjem mjera u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji.
 Dodana vrijednost EU-a očituje se, među ostalim, u sljedećem:
 – smanjenju gubitaka ljudskih života te ekološke, gospodarske i materijalne štete,
 – neposrednoj pomoći ljudima unutar Europske unije nakon prirodnih katastrofa i katastrofa izazvanih ljudskim djelovanjem,
 – učinkovitom i brzom odgovoru na zahtjeve za pomoć unutar Unije posredstvom nevladinih i međunarodnih organizacija ili posebnim službama država članica koje je odabrala Komisija,
 – boljoj vidljivosti odgovora EU-a na krize.
 1.5.3.Pouke iz prijašnjih sličnih iskustava
 Nedavna iskustva tijekom migracijske i izbjegličke krize pokazala su da postoji praznina u postojećem skupu pravnih/financijskih instrumenata, da oni nisu dovoljni i da ih treba nadopuniti kako bi mogli biti više usmjereni na hitne humanitarne potrebe unutar Europske unije. Predloženi instrument nužan je s obzirom na postojeću izbjegličku/migracijsku krizu i za bilo koju drugu buduću krizu slične prirode.
 1.5.4.Usklađenost i moguća sinergija s drugim odgovarajućim instrumentima
 Nizom drugih instrumenata EU-a, kao što su Fond solidarnosti Europske unije (EUSF), Fond za azil, migracije i integraciju (AMIF), Fond za unutarnju sigurnost (ISF) ili Fond europske pomoći za najpotrebitije (FEAD), mogu se u hitnim situacijama osigurati znatna financijska sredstva za pomoć unutar Europe, čime će se pružiti pomoć državama članicama. Tim se instrumentima može pružiti hitna pomoć u obliku bespovratnih sredstava, među ostalim, u svrhe skloništa i smještaja te za ključne stavke pomoći. Međutim, oni nisu usmjereni posebno na zadovoljavanje velikih humanitarnih potreba. Oni se u prvom redu oslanjaju na administrativne i operativne sposobnosti vlada, koje se u nekim situacijama već nalaze pod financijskim i gospodarskim opterećenjem.
 Stoga treba uspostaviti posebni instrument usmjeren na zadovoljavanje osnovnih humanitarnih potreba žrtava katastrofa unutar Unije pritom ublažavajući gospodarski učinak na države članice suočene s velikim gospodarskim teškoćama.
 Osigurat će se sinergije i komplementarnosti s navedenim instrumentima kao i s EFRR-om i Mehanizmom Unije za civilnu zaštitu.
 Područje primjene ovog prijedloga nije ograničeno na trenutačnu migracijsku krizu.
 1.6.Trajanje i financijski učinak
 ◻ Prijedlog/inicijativa ograničenog trajanja
 –◻
 ◻Prijedlog/inicijativa na snazi od
 –◻
 ◻Financijski utjecaj od GGGG do GGGG
 X Prijedlog/inicijativa neograničenog trajanja
 –X Provedba s početnim razdobljem od [datum stupanja na snagu]/2016.
 –X S odredbom o procjeni nakon 3 godine
 1.7.Predviđene metode upravljanja
 15
 X Izravno upravljanje Komisije
 –X njezinih odjela;
 –◻
 ◻preko izvršnih agencija
 X Neizravno upravljanje povjeravanjem zadataka izvršenja proračuna:
 –X međunarodnim organizacijama i njihovim agencijama (tijela UN-a, ICRC, IFRC, IOM);
 –◻EIB-u i Europskom investicijskom fondu;
 –◻ tijelima na koja se upućuje u člancima 208. i 209. Financijske uredbe;
 –X tijelima javnog prava;
 –X tijelima uređenima privatnim pravom koja pružaju javne usluge u mjeri u kojoj daju odgovarajuća financijska jamstva;
 –◻ tijelima uređenima privatnim pravom države članice kojima je povjerena provedba javno-privatnog partnerstva i koja daju odgovarajuća financijska jamstva;
 –◻ osobama kojima je povjerena provedba posebnih aktivnosti u ZVSP-u u skladu s glavom V. UEU-a i koje su navedene u odgovarajućem temeljnom aktu.
 –Ako je označeno više načina upravljanja, pojedinosti navesti u odjeljku „Napomene”.
 Napomene
 nije primjenjivo
 2.MJERE UPRAVLJANJA
 2.1.Pravila nadzora i izvješćivanja
 Navesti učestalost i uvjete.
 Mjere za koje se pruža financijska pomoć na temelju ove Uredbe redovito se nadziru.
 Komisija priprema i dostavlja Vijeću sljedeće:
 – izvješće o ocjeni 3 godine nakon stupanja Uredbe na snagu;
 Izvješćuje se i na različitim razinama kao što su godišnje izvješće o radu (uključujući izjavu o jamstvu), godišnje izvješće o ocjenjivanju i objava svih pojedinačnih izvješća o ocjenjivanju, godišnje izvješće o revizijama.
 2.2.Sustav upravljanja i kontrole
 2.2.1.Utvrđeni rizik/rizici
 Rizici mogu biti povezani s odgovarajućom provedbom sustava unutarnje kontrole koji je uspostavljen kako je opisano u točki 2.2.2.
 2.2.2.Informacije o uspostavi sustava unutarnje kontrole
 Predviđeno je da će se za postojeće zakonodavstvo upotrebljavati postojeći sustav unutarnje kontrole kao jamstvo da se sredstva dostupna u okviru novog djelovanja upotrebljavaju na primjereni način i u skladu s odgovarajućim zakonodavstvom
 Sustav je uspostavljen na sljedeći način:
 1. Sustav unutarnje kontrole u okviru GU ECHO usmjeren na usklađenost s važećim administrativnim postupcima i zakonodavstvom koje je na snazi u području civilne zaštite. U tu svrhu upotrebljavaju se standardi unutarnje kontrole. Nadzor se trajno provodi uključujući redovito praćenje projekata, odabir i ocjenjivanje partnera, preispitivanje partnera, ocjene sukladnosti i izvješćivanje. Osigurava se i godišnje preispitivanje tijekom provedbe kako bi se mogle utvrditi neusklađenosti s ciljem i moguće promjene u odnosu na godišnji program rada. Već su uspostavljeni sustavi usmjereni na rezultate kako bi se osigurali nadzor i izvješćivanje o i. provedbi okvira za sprječavanje katastrofa, ii. razine pripravnosti za katastrofe i iii. brzine, stupnja i primjerenosti intervencije.
 2. Revizija bespovratnih sredstava i ugovora koje su u okviru Instrumenta dodijelili revizori GU ECHO.
 3. Ocjenjivanje aktivnosti vanjskih stručnjaka, ex-post ocjenjivanje pravnih instrumenata za civilnu zaštitu.
 Mjere mogu revidirati i vanjski subjekti: OLAF za slučajeve prijevare i Revizorski sud
 2.2.3.Procjene troškova i koristi kontrola te procjena očekivane razine rizika od pogreške
 Procijenjeni trošak strategije kontrole ECHO-a čini 2,7 % proračuna GU ECHO za 2015. Glavne sastavnice ovog pokazatelja sljedeće su:
 – zbroj ukupnih troškova stručnjaka ECHO-a na terenu i troškova financijskih i operativnih odjela pomnožen s procijenjenim vremenom (50 %) posvećenom aktivnostima osiguranja kvalitete, kontrole i praćenja,
 – ukupna sredstva izdvojena za revizije i provjere u odjelu vanjske revizije ECHO-a
 Uzimajući u obzir vrlo ograničeni trošak takvih kontrola te mjerljive (ispravke i povrate) i nemjerljive (učinak odvraćanja i učinak osiguranja kvalitete kontrola) koristi koje su s njima povezane Komisija zaključuje da su mjerljive i nemjerljive koristi kontrola znatno veće od njihova ograničenog troška.
 To potvrđuje višegodišnja stopa preostale pogreške od 1,33 % koju je Komisija prijavila za svoj odjel za humanitarnu pomoć i civilnu zaštitu (Napomena: nacrt godišnjeg programa rada za 2015.)
 2.3.Mjere za sprječavanje prijevara i nepravilnosti
 Strategija suzbijanja prijevara objavljena je 2013. kako je predviđeno u općoj strategiji suzbijanja prijevara EK-a i trenutačno se preispituje (napomena: predviđeno je preispitivanje svake dvije godine).
 Strategija se oslanja na skup kontrola usmjerenih na sprječavanje i otkrivanje prijevara. One su ugrađene u one mjere kojima se nastoji osigurati zakonitost i pravilnost transakcija. Na primjer, ocjenjivanje pristupa partnera ECHO-a sprječavanju i otkrivanju prijevara dio je programa revizija koji se slijedi tijekom provedbe strategije revizije.
 U strategiji suzbijanja prijevara utvrđen je skup ciljeva i odgovarajući akcijski plan usmjeren na jačanje sposobnosti postojeće arhitekture kontrole za sprječavanje i otkrivanje prijevara, posebno u pogledu sljedećeg: – podizanja svijesti na unutarnjoj razini i s vanjskim dionicima, – jačanja kontrola utemeljenih na riziku, – jačanja suradnje s partnerima, – upravljanja rizikom od preusmjeravanja potpore i – jačanja kapaciteta osposobljavanjem i smjernicama. Poduzete mjere uključivale su pružanje tečajeva osposobljavanja osoblja u sjedištu i na terenu usmjerene na podizanje razine svijesti i jačanje kapaciteta. Svijest o prijevari uključena je u osposobljavanje koje ECHO redovito pruža partnerima.
 3.PROCIJENJENI FINANCIJSKI UČINAK PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 3.1.Naslov/naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i proračunska linija/linije u okviru rashoda na koje se prijedlog/inicijativa odnosi
 Postojeće proračunske linije
 Prema redoslijedu naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija.
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira:
 Proračunska linija
 Vrsta
 rashoda
 Doprinos
 Naslov 3. – SIGURNOST I GRAĐANSTVO
 Dif./nedif
 16
 .
 zemalja EFTA-e
 17
 zemalja kandidatkinja
 18
 trećih zemalja
 u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe
 3.
 23 05 01 Hitna potpora unutar Unije
 Dif.
 NE
 NE
 NE
 NE
 3.
 23 01 04 03 Hitna potpora unutar Unije – rashodi za potporu
 Dif.
 NE
 NE
 NE
 NE
 3.2.Procijenjeni utjecaj na rashode
 3.2.1.Sažetak procijenjenog utjecaja na rashode
 u milijunima EUR (do tri decimalna mjesta)
 Naslov višegodišnjeg financijskog
 okvira
 Broj
 Naslov 3. – Sigurnost i građanstvo
 2016.
 2017.
 2018.
 2019.
 2020. i narednih godina
 UKUPNO
 • Odobrena sredstva za poslovanje
 23 05 01 Hitna potpora unutar Unije
 Preuzete obveze
 (1)
 297
 198
 198
 p.m.
 p.m.
 693
 Plaćanja
 (2)
 238
 217
 198
 40
 p.m.
 693
 23 01 04 03 Hitna potpora unutar Unije
 –Rashodi za potporu
 19
 (3)
 3
 2
 2
 p.m.
 p.m.
 7
 UKUPNA odobrena sredstva
 Preuzete obveze
 =1+3
 300
 200
 200
 p.m.
 p.m.
 700
 Plaćanja
 =2+3
 241
 219
 200
 40
 p.m.
 700
 • UKUPNA odobrena sredstva za poslovanje
 Preuzete obveze
 (4)
 297
 198
 198
 p.m.
 p.m.
 693
 Plaćanja
 (5)
 238
 217
 198
 40
 p.m.
 693.
 • UKUPNA odobrena administrativna sredstva koja se financiraju iz omotnice za posebne programe
 (6)
 3
 2
 2
 p.m.
 p.m.
 7
 UKUPNA odobrena sredstva
 iz NASLOVA 3
 višegodišnjeg financijskog okvira
 Preuzete obveze
 =46
 300
 200
 200
 p.m.
 p.m.
 700
 Plaćanja
 =56
 241
 219
 200
 40
 p.m.
 700
 Naslov višegodišnjeg financijskog
 okvira
 5
 „Administrativni rashodi”
 u milijunima EUR (do tri decimalna mjesta)
 2016.
 2017.
 2018.
 2019.
 2020. i narednih godina
 UKUPNO
 • Ljudski resursi
 20
 2,020
 3,030
 3,030
 p.m.
 p.m.
 8,080
 • Ostali administrativni rashodi
 0,17
 0,20
 0,20
 p.m.
 p.m.
 0,57
 UKUPNO
 Odobrena sredstva
 2,190
 3,230
 3,230
 p.m.
 p.m.
 8,650
 UKUPNA odobrena sredstva
 iz NASLOVA 5
 višegodišnjeg financijskog okvira
 (ukupne preuzete obveze = ukupna plaćanja)
 2,190.
 3,230.
 3,230.
 p.m.
 p.m.
 8,650.
 u milijunima EUR (do tri decimalna mjesta)
 2016.
 2017.
 2018.
 2019.
 2020. i narednih godina
 UKUPNO
 UKUPNA odobrena sredstva
 iz NASLOVA 1 do 5
 višegodišnjeg financijskog okvira
 Preuzete obveze
 302,190
 230,230
 230,230
 p.m.
 p.m.
 708,650
 Plaćanja
 243,190
 222,230
 203,230
 40
 p.m.
 708,650
 3.2.2.Procijenjeni utjecaj na odobrena sredstva za poslovanje
 –◻
 ◻Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna odobrena sredstva za poslovanje
 –X
 Za prijedlog/inicijativu potrebna su odobrena sredstva za poslovanje
 –[Tablica u nastavku nije primjenjiva. S obzirom na različitost i složenost operacija koje bi se mogle financirati postojećim novim instrumentom, koji je također nepredvidljive prirode, nije moguće navesti realistični – ex-ante – skup izlaznih vrijednosti, vrsta i prosječnih troškova.]
 Odobrena sredstva za preuzete obveze u milijunima EUR (do tri decimalna mjesta)
 Navesti ciljeve i rezultate
 ⇩
 2016.
 2017.
 2018.
 2019.
 2020.
 UKUPNO
 Vrsta
 21
 Prosječni trošak
 Ne
 Trošak
 Ne
 Trošak
 Ne
 Trošak
 Ne
 Trošak
 Ne
 Trošak
 Ukupni broj
 Ukupni trošak
 POSEBNI CILJ br. 1
 22
 ...
 – Rezultat
 – Rezultat
 – Rezultat
 Međuzbroj za posebni cilj br. 1
 POSEBNI CILJ br. 2 ...
 - Rezultat
 Međuzbroj za posebni cilj br. 2
 UKUPNI TROŠAK
 3.2.3.Procijenjeni utjecaj na odobrena administrativna sredstva
 3.2.3.1.Sažetak
 –◻
 ◻Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna odobrena administrativna sredstva
 –X
 Za prijedlog/inicijativu potrebna su sljedeća odobrena administrativna sredstva:
 u milijunima EUR (do tri decimalna mjesta)
 2016.
 23
 2017.
 2018.
 2019. i narednih godina
 UKUPNO
 NASLOV 5.
 višegodišnjeg financijskog okvira
 Ljudski resursi
 2,020
 3,030
 3,030
 p.m.
 8,080
 Ostali administrativni rashodi
 0,170
 0,200
 0,200
 p.m.
 0,570
 Međuzbroj za NASLOV 5.
 višegodišnjeg financijskog okvira
 2,190
 3,230
 3,230
 p.m.
 8,620
 NASLOV 3.
 24
 višegodišnjeg financijskog okvira
 Ljudski resursi
 Ostali
 administrativni rashodi
 3.
 2.
 2.
 p.m.
 7
 Međuzbroj
 NASLOV 3.
 višegodišnjeg financijskog okvira
 3
 2
 2
 p.m.
 7
 UKUPNO
 5,190
 5,230
 5,230
 p.m.
 15,620
 Potrebna odobrena sredstva za ljudske resurse i ostale administrativne rashode pokrit će se odobrenim sredstvima glavne uprave koja su već dodijeljena za upravljanje djelovanjem i/ili su preraspodijeljena unutar glavne uprave te, prema potrebi, bilo kojim dodatnim sredstvima koja se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.
 3.2.3.2.Procijenjene potrebe u pogledu ljudskih resursa
 –◻
 ◻Za prijedlog/inicijativu nije potrebno korištenje ljudskih potencijala.
 –X
 Za prijedlog/inicijativu potrebna je upotreba ljudskih resursa, kako je objašnjeno u nastavku:
 2016.
 2017.
 2018.
 2019.
 2020.
 •Radna mjesta prema planu radnih mjesta (dužnosnici i privremeni djelatnici)
 23 01 01 01 (sjedišta i predstavništva Komisije)
 20
 20
 20
 p.m.
 p.m.
 XX 01 01 02 (delegacije)
 XX 01 05 01 (neizravna istraživanja)
 10 01 05 01 (izravna istraživanja)
 •Vanjsko osoblje (u ekvivalentu punog radnog vremena: EPRV)
 25
 XX 01 02 01 (UO, UNS, UsO iz „globalne omotnice”)
 5
 5
 5
 p.m.
 p.m.
 XX 01 02 02 (UO, LO, UNS, UsO i MSD u delegacijama)
 XX 01 04 gg
 26
 – u sjedištima
 – u delegacijama
 XX 01 05 02 (UO, UNS, UsO - neizravna istraživanja)
 10 01 05 02 (UO, UNS, UsO – izravna istraživanja)
 Ostale proračunske linije (navesti)
 UKUPNO
 25
 25
 25
 p.m.
 p.m.
 Potrebna odobrena sredstva za ljudske resurse pokrit će se odobrenim sredstvima koja su već namijenjena upravljanju djelovanjem i/ili koja su preraspodijeljena unutar glavne uprave te, prema potrebi, iz bilo kojih dodatnih sredstava koja se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.
 Opis zadaća koje treba obaviti:
 Dužnosnici i privremeno osoblje
 Aktivnosti procjene potreba, razvoj tehničkih specifikacija za osnovne kapacitete, analiza prijedloga za financiranje, praćenje projekata, koordinacija s provedbenim partnerima humanitarne pomoći, operativna koordinacija tijekom izvanrednih stanja itd.
 Vanjsko osoblje
 Potpora za navedene aktivnosti
 3.2.4.Usklađenost s važećim višegodišnjim financijskim okvirom
 –X
 Prijedlog / inicijativa u skladu je s važećim višegodišnjim financijskim okvirom, ali može zahtijevati uporabu posebnih instrumenata definiranih u Uredbi o VFO-u.
 –◻
 ◻Prijedlog/inicijativa povlači za sobom reprogramiranje odgovarajućeg naslova višegodišnjeg financijskog okvira.
 Za inicijativu su potrebna sredstva u iznosu od 700 milijuna EUR tijekom tri godine: 300 milijuna EUR za 2016., 200 milijuna EUR za 2017., 200 milijuna EUR za 2018., za hitnu potporu u Europskoj uniji.
 U ovu će se svrhu dodati novo poglavlje (23 05) i dvije nove proračunske linije (23 05 01 – Hitna potpora unutar unije) i 23 01 04 03 – Hitna potpora unutar unije – rashodi za potporu).
 –◻
 ◻Za prijedlog/inicijativu potrebna je primjena instrumenta za financijsku fleksibilnost ili revizija višegodišnjeg financijskog okvira.
 Objasniti što je potrebno te navesti odgovarajuće proračunske linije i iznose.
 [...]
 3.2.5.Doprinosi trećih strana
 –Prijedlogom/inicijativom ne predviđa se sudjelovanje trećih osoba u financiranju.
 –X Prijedlogom/inicijativom predviđa se sufinanciranje prema sljedećoj procjeni:
 Odobrena sredstva u milijunima EUR (do tri decimalna mjesta)
 2016.
 2017.
 2018.
 2019. i narednih godina
 Sveukupno
 Države članice
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 UKUPNA sredstva sufinanciranja
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 3.3.Procijenjeni utjecaj na prihode
 –◻
 ◻Prijedlog/inicijativa nema financijski utjecaj na prihode.
 –X
 Prijedlog/inicijativa ima sljedeći financijski utjecaj:
 –◻
 ◻na vlastita sredstva
 –X
 na razne prihode (vanjski namjenski prihodi)
 u milijunima EUR (do tri decimalna mjesta)
 Proračunska linija u okviru prihoda:
 Odobrena sredstva dostupna za tekuću proračunsku godinu
 Utjecaj prijedloga/inicijative
 27
 2016.
 2017.
 2018.
 2019. i narednih godina
 Članak 23 05 01:
 Nova proračunska linija
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 Za razne namjenske prihode navesti odgovarajuće proračunske linije rashoda.
 23 05 01
 (1)
 Vidjeti i Komunikaciju Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o propisima o javnoj nabavi u vezi s trenutačnom azilantskom krizom (COM(2015) 454 završna verzija od 9.9.2015.).
 (2)
 Uredba (EU, Euratom) br. 966/1012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (SL L 298, 26.10.2012., str. 1.)
 (3)
 Uredba Vijeća (EZ) br. 1257/96 od 20. lipnja 1996. o humanitarnoj pomoći (SL L 163, 2.7.1996, str. 1)
 (4)
 Uredba (EU) br. 661/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 2012/2002 o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije
 (5)
 Odluka br. 1313/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Mehanizmu Unije za civilnu zaštitu (SL L 347, 20.12.2013., str. 924.)
 (6)
 Uredba (EU) br. 223/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o Fondu europske pomoći za najpotrebitije (SL L 72, 12.3.2014., str. 1.)
 (7)
 Uredba (EU) br. 513/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o uspostavljanju, u okviru Fonda za unutarnju sigurnost, Instrumenta za financijsku potporu u području policijske suradnje, sprečavanja i suzbijanja kriminala i upravljanja krizama i stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 2007/125/PUP (SL L 150, 20.5.2014., str. 93.)
 (8)
 Uredba (EU) br. 514/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o utvrđivanju općih odredaba o Fondu za azil, migracije te integraciju i o Instrumentu za financijsku potporu u području policijske suradnje, sprečavanja i suzbijanja kriminala te upravljanja krizama (SL L 150, 20.5.2014., str. 112.)
 (9)
 Uredba (EU) br. 515/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o uspostavljanju, u okviru Fonda za unutarnju sigurnost, instrumenta za financijsku potporu u području vanjskih granica i viza i stavljanju izvan snage Odluke br. 574/2007/EZ (SL L 150, 20.5.2014., str. 143.)
 (10)
 Uredba (EU) br. 516/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o uspostavi Fonda za azil, migracije i integraciju, o izmjeni Odluke Vijeća 2008/381/EZ i o stavljanju izvan snage odluka br. 573/2007/EZ i br. 575/2007/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te Odluke Vijeća 2007/435/EZ (SL L 150, 20.5.2014., str. 168.)
 (11)
 Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1974/1999 (SL L 248, 18.9.2013., str. 1.)
 (12)
 Uredba Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (SL L 292, 15.11.1996., str. 2.)
 (13)
 ABM: upravljanje na temelju djelatnosti; ABB: priprema proračuna na temelju djelatnosti.
 (14)
 Kako je navedeno u članku 54. stavku 2. točkama (a) ili (b) Financijske uredbe.
 (15)
 Informacije o načinima upravljanja i upućivanju na Financijsku uredbu dostupne su na internetskim stranicama BudgWeb:
 https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx
 (16)
 Dif. = diferencirana odobrena sredstva / nedif. = nediferencirana odobrena sredstva.
 (17)
 EFTA: Europsko udruženje slobodne trgovine
 (18)
 Zemlje kandidatkinje i, ako je primjenjivo, potencijalne zemlje kandidatkinje sa zapadnog Balkana.
 (19)
 Tehnička i/ili administrativna pomoć i rashodi za potporu provedbi programa i/ili djelovanja EU-a (prijašnje linije „BA”), neizravnih istraživanja i izravnih istraživanja.
 (20)
 2016. 25 ukupno (16AD, 4AST, 5CA) za razdoblje od svibnja do prosinca. 2017. i 2018. 25 ukupno svake godine (16AD, 4AST, 5CA)
 (21)
 Rezultati se odnose na proizvode i usluge koji se isporučuju (npr. broj financiranih razmjena studenata, broj izgrađenih km cesta itd.)
 (22)
 Na način opisan u odjeljku 1.4.2. „Posebni cilj/ciljevi...”.
 (23)
 Godina N godina je početka provedbe prijedloga/inicijative.
 (24)
 Tehnička i/ili administrativna pomoć i rashodi za potporu provedbi programa i/ili djelovanja EU-a (prijašnje linije „BA”), neizravnih istraživanja i izravnih istraživanja.
 (25)
 UO = ugovorno osoblje; LO = lokalno osoblje; UNS = upućeni nacionalni stručnjaci; INT = osoblje agencije; MSD = mladi stručnjaci u delegacijama.
 (26)
 U okviru gornje granice za vanjsko osoblje iz odobrenih sredstava za poslovanje (prijašnje linije „BA”).
 (27)
 Kad je riječ o tradicionalnim vlastitim sredstvima (carine, pristojbe na šećer) navedeni iznosi moraju biti neto iznosi, to jest bruto iznosi umanjeni za 25 % na ime troškova naplate.


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 30.7.2015
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 L 202/53
 DECISIONE DEL COMITATO MISTO SEE
 N. 199/2014
 del 25 settembre 2014
 che modifica l'allegato XXI (Statistiche) dell'accordo SEE [2015/1267]
 IL COMITATO MISTO SEE,
 visto l'accordo sullo Spazio economico europeo («l'accordo SEE»), in particolare l'articolo 98,
 considerando quanto segue:
 (1)
 Occorre integrare nell'accordo SEE il regolamento di esecuzione (UE) n. 228/2014 della Commissione, del 10 marzo 2014, che modifica il regolamento (CE) n. 601/2006 recante disposizioni d'attuazione del regolamento (CE) n. 184/2005 del Parlamento europeo e del Consiglio relativo alle statistiche inerenti alla bilancia dei pagamenti, agli scambi internazionali di servizi e agli investimenti diretti all'estero per quanto riguarda il formato e la procedura di trasmissione dei dati (1).
 (2)
 Occorre pertanto modificare opportunamente l'allegato XXI dell'accordo SEE,
 HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE:
 Articolo 1
 Al punto 19sa [Regolamento (CE) n. 601/2006 della Commissione] dell'allegato XXI dell'accordo SEE è aggiunto quanto segue:
 «, modificato da:
 —
 32014 R 0228: Regolamento di esecuzione (UE) n. 228/2014 della Commissione, del 10 marzo 2014 (GU L 70 dell'11.3.2014, pag. 16).»
 Articolo 2
 I testi del regolamento di esecuzione (UE) n. 228/2014 nelle lingue islandese e norvegese, da pubblicare nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea, fanno fede.
 Articolo 3
 La presente decisione entra in vigore il 26 settembre 2014, a condizione che siano pervenute tutte le notifiche previste dall'articolo 103, paragrafo 1, dell'accordo SEE (2).
 Articolo 4
 La presente decisione è pubblicata nella sezione SEE e nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
 Fatto a Bruxelles, il 25 settembre 2014
 Per il Comitato misto SEE
 Il presidente
 Kurt JÄGER
 (1) GU L 70 dell'11.3.2014, pag. 16.
 (2) Non è stata comunicata l’esistenza di obblighi costituzionali.


type: caselaw

text:
C 299/14 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 16.10.1999
 ii) una parte sostanziale del commercio e del pubblico — dichiarare il ricorso per carenza della TF 1 irricevibile, nei
 interessato crede che il prodotto della detta forma limiti in cui esso è diretto contro l’omissione di agire da
 provenga dal titolare del detto marchio, in mancanza parte della Commissione in base all’art. 90 del Trattato CE;
 di contraria attestazione.
 — condannare la TF1 alle spese del procedimento dinanzi alla
 6) Se la portata del diritto esclusivo garantito dall’art. 5, n. 1, Corte e statuire nuovamente sulle spese del procedimento
 sia tale da autorizzare il proprietario a diffidare terzi che dinanzi al Tribunale di primo grado, al fine di limitare
 fanno uso di segni simili in fattispecie in cui il detto uso la condanna della Commissione proporzionalmente al
 non era tale da indicare l’origine o essa è limitata in modo risultato del presente ricorso.
 tale che lo autorizza a diffidare soltanto un uso che in tutto
 o in parte indica l’origine.
 Motivi e principali argomenti
 7) Se l’uso di una forma di un prodotto la quale è oggetto di
 un’asserita infrazione e la quale è e potrebbe essere
 considerata come un’indicazione relativa alla specie del Erronea interpretazione dell’art. 90 CE (divenuto, in seguito a
 prodotto o all’obiettivo o allo scopo che con essa si vuole modifica, art. 86 CE) da parte del Tribunale: il Tribunale a torto
 conseguire sia ciononostante tale da indicare l’origine ha enunciato, alquanto dogmaticamente, il principio secondo
 qualora una parte sostanziale del commercio o del pubblico il quale il potere conferito dall’art. 86 del Trattato CE alla
 interessato creda che i prodotti della forma controversa Commissione avrebbe lo scopo di tutelare i diritti dei privati.
 provengano dal proprietario del marchio commerciale in Partendo da questa premessa, esso considera in via generale che
 assenza di contraria attestazione. un privato deve poter beneficiare di un ricorso giurisdizionale
 effettivo contro le decisioni che possono pregiudicare un
 diritto riconosciuto dai trattati. Lasciando intendere che un
 (1) Prima direttiva del Consiglio 21 dicembre 1988, 89/104/CEE, sul ricorso per carenza deve essere possibile per poter rispettare il
 ravvicinamento delle legislazioni degli Stati Membri in materia di principio di un ricorso giurisdizionale effettivo, mentre l’art.
 marchi d’impresa (GU L 40 dell’11.2.1989, pag. 1). 90, n. 1, del Trattato CE ha efficacia diretta e, di conseguenza,
 può essere invocato dinanzi al giudice nazionale per porre in
 non cale aggirare le misure di stato che esso prevede, il
 Tribunale dà un’interpretazione erronea del suddetto articolo.
 Ricorso proposto il 10 agosto 1999 dalla Commissione
 delle Comunità europee contro la sentenza emessa il
 3 giugno 1999 dalla Terza Sezione ampliata del Tribunale
 di primo grado delle Comunità europee nella causa
 T-17/96 tra la Commissione delle Comunità europee, Domanda di pronuncia pregiudiziale proposta dal Finanz-
 sostenuta dalla Repubblica francese, e la Télévision gericht di Amburgo, con ordinanza 15 luglio 1999,
 française 1 SA (TF 1) nella causa OGT Fruchthandelsgesellschaft mbH contro
 Hauptzollamt Hamburg-St. Annen
 (Causa C-302/99 P)
 (Causa C-307/99)
 (1999/C 299/14)
 (1999/C 299/15)
 Il 10 agosto 1999 la Commissione delle Comunità europee,
 rappresentata dal signor Giuliano Marenco, consigliere giuridi-
 co principale, e dal signor Klaus Wiedner, membro del Con ordinanza 15 luglio 1999, pervenuta nella cancelleria
 servizio giuridico, con domicilio eletto in Lussemburgo, Centre della Corte il 13 agosto 1999, nella causa OGT Fruchthandels-
 Wagner, Kirchberg, ha proposto dinanzi alla Corte di giustizia gesellschaft mbH contro Hauptzollamt Hamburg-St. Annen il
 delle Comunità europee un ricorso contro la sentenza emessa Finanzgericht di Amburgo ha sottoposto alla Corte di giustizia
 il 3 giugno 1999 dalla Terza Sezione ampliata del Tribunale di delle Comunità europee la seguente questione pregiudiziale:
 primo grado delle Comunità europee nella causa T-17/96 tra
 la Commissione delle Comunità europee e la Télévision Se l’art. 18, n. 1, secondo comma, del regolamento (CEE)
 française 1 SA (TF 1). n. 404/93 (1), nella versione di cui al regolamento (CEE)
 n. 1637/98 (2), debba essere disapplicato per violazione degli
 La ricorrente chiede che la Corte voglia: artt. I e XIII del GATT (1994) e se tale disapplicazione possa
 essere fatta valere in giudizio dai singoli.
 — annullare la sentenza 3 giugno 1999 del Tribunale di
 primo grado nella causa T-17/96, Télévision française 1 SA
 «TF 1»/Commissione, nei limiti in cui considera ricevibile il (1) GU 1993, L 47, pag. 1.
 ricorso per carenza della TF 1 in quanto diretto contro (2) GU 1998, L 210, pag. 28.
 l’omissione di agire da parte della Commissione in base
 all’art. 90 del Trattato CE (divenuto, in seguito a modifica,
 art. 86);