text:
 |
 52015PC0046
 Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1304/2013 om Europeiska socialfonden, vad gäller en ökning av det inledande förskottet till operativa program som får stöd från sysselsättningsinitiativet för unga /* COM/2015/046 final - 2015/0026 (COD) */
 MOTIVERING
 1. BAKGRUND TILL FÖRSLAGET
 En av den nya kommissionens viktigaste
 prioriteringar är ”en ny satsning på sysselsättning, tillväxt och
 investeringar”. I sitt arbetsprogram för 2015 förband sig kommissionen att
 vidta åtgärder för att främja integration och anställningsbarhet på
 arbetsmarknaden, t.ex. genom åtgärder för att stödja medlemsstaternas insatser
 för att få ungdomar i arbete. Det aktuella förslaget om
 sysselsättningsinitiativet för unga är ett sätt att så snart som möjligt få
 igång denna prioritering.
 Sysselsättningsinitiativet för unga
 (sysselsättningsinitiativet) antogs efter en högpolitisk uppmaning från
 Europeiska rådet i februari 2013 för att hantera den hittills oöverträffade
 ungdomsarbetslösheten i vissa regioner i Europeiska unionen (EU) som står inför
 en särskilt svår situation. Både i rådets slutsatser från februari 2013 och
 dess följande slutsatser framhölls än en gång att högsta prioritet bör ges åt
 öka ungdomssysselsättningen. Europeiska rådet begärde att EU:s budget skulle tas
 i anspråk för att stödja medlemsstaternas insatser för att komma tillrätta med
 den höga ungdomsarbetslösheten. Syftet med sysselsättningsinitiativet är att
 rikta ytterligare finansiering till de regioner som drabbats hårdast av
 ungdomsarbetslösheten för att öka ungdomssysselsättningen. Detta ska bland
 annat ske genom att rådets rekommendation om inrättande av ungdomsgarantin
 genomförs. Stöd genom sysselsättningsinitiativet kan endast riktas direkt till
 ungdomar som varken arbetar eller studerar och, till skillnad från Europeiska
 socialfonden, kan den inte stödja system och strukturer.
 Sysselsättningsinitiativet är integrerat i programplaneringen för Europeiska
 socialfonden och programgenomförandet kan ske i form av ett särskilt operativt
 program, ett särskilt prioriterat område i ett operativt program eller en del
 av ett eller flera prioriterade områden.
 Eftersom det är brådskande att ta itu med
 ungdomsarbetslösheten föreslog kommissionen särskilda bestämmelser så att de
 sammanlagda medel som anslagits till sysselsättningsinitiativet kan tas i
 anspråk (tidigareläggande) under de första två åren av programperioden
 2014–2020, i syfte att möjliggöra en snar och bred mobilisering av åtgärder
 riktade till ungdomar som ska ge omedelbara resultat. Insatser inom ramen för
 sysselsättningsinitiativet måste därför i princip genomföras före utgången av
 2018 och inte 2023, vilket är fallet för andra insatser som stöds av de
 europeiska struktur- och investeringsfonderna, bland andra Europeiska
 socialfonden. Dessutom beslutade man att utgifter inom ramen för
 sysselsättningsinitiativet är stödberättigande från och med den 1 september
 2013 och att ingen nationell samfinansiering krävs för det särskilda anslaget
 för sysselsättningsinitiativet. Det finns även andra bestämmelser i regelverket
 för 2014–2020 för att påskynda genomförandet av sysselsättningsinitiativet.
 Den kortare genomförandeperioden för
 sysselsättningsinitiativet innebär att det är av avgörande betydelse med ett
 genomförande på fältet under de första åren för att sysselsättningsinitiativet
 ska lyckas ta itu med de problem som sju miljoner unga européer som är
 arbetslösa och inte deltar i utbildning står inför. Eventuella ytterligare
 förseningar i genomförandet av sysselsättningsinitiativet kan äventyra
 processen och medlemsstaternas åtgärder för att bekämpa ungdomsarbetslösheten.
 Men ett år efter antagandet av
 ESF-förordningen och sysselsättningsinitiativet är resultaten inte i nivå med
 de ursprungliga förväntningarna. Tidigareläggning av åtaganden i sysselsättningsinitiativet
 och de andra särskilda åtgärderna i initiativet har inte lett till den snabba
 mobilisering av medel från initiativet som man hade väntat sig. Bland de
 huvudsakliga skäl som anges är den pågående förhandlingsprocessen för de
 relevanta operativa programmen och genomförandet i medlemsstaterna. Andra skäl
 är den begränsade kapaciteten hos myndigheterna att utlysa ansökningsomgångar
 för projekt och att behandla ansökningar skyndsamt samt bristen på tillräcklig
 förfinansiering för att inleda nödvändiga åtgärder. Den senare frågan har
 tagits upp på politisk nivå av medlemsstaterna. Flera av dem har på olika
 nivåer, t.ex. vid möten i rådet (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och
 sjukvård samt konsumentfrågor - EPSCO) och vid bilaterala möten med kommissionen,
 rapporterat att bristen på tillräckliga medel för att betala ut förskott till
 förmånstagarna försvårar igångsättandet av verksamhet. Europaparlamentet å sin
 sida har uttryckt oro över det långsamma införandet av
 sysselsättningsinitiativet. Situationen är särskilt akut i medlemsstaterna med
 den högsta ungdomsarbetslösheten, eftersom de också står inför mer
 budgetnedskärningar och brist på finansiering.
 Kommissionen har redan antagit 28 av de 34
 operativa programmen för genomförande av sysselsättningsinitiativet och har
 avslutat förhandlingarna om ytterligare fyra av dessa program som håller på att
 antas. Dessutom antog rådet under 2014 flera landsspecifika rekommendationer
 där man uppmanade medlemsstaterna att öka sina insatser för att sänka ungdomsarbetslösheten.
 Den administrativa kapaciteten och förfaranden för programgenomförande för
 innevarande period tillhandahålls av medlemsstaterna och kommissionen har stött
 denna process genom tekniska riktlinjer. I fråga om omedelbara åtgärder från
 kommissionens sida om förfinansiering, syftar föreliggande förslag till att
 svara på den fråga som tagits upp av medlemsstaterna.
 De nuvarande inledande förskott som fastställs
 i förordningen om gemensamma bestämmelser har visat sig vara otillräckliga både
 för att råda bot på finansieringsbehovet och – med tanke på det politiska
 åtagande som följer av sysselsättningsinitiativet – för att stödja åtgärderna
 för att tillhandahålla en omedelbar och snabb reaktion på den oacceptabelt höga
 ungdomsarbetslösheten i EU. Det nuvarande inledande förskott som betalas
 omedelbart efter antagandet av ett operativt program uppgår till 1 % av
 unionens bidrag till det operativa programmet (eller 1,5 % för
 medlemsstater som får ekonomiskt bistånd). Dessutom kan mellanliggande betalningar
 till medlemsstaten endast göras på grundval av utgifter som stödmottagarna haft
 och betalat och som har intygats av medlemsstaten. Mellanliggande betalningar
 ska användas för att ersätta stödmottagarna för utgifter. Därför är de
 mellanliggande betalningarna otillräckliga för att göra förskottsbetalningar
 till stödmottagare.
 Denna situation, tillsammans med det faktum
 att en allt större andel ungdomar riskerar fattigdom eller social utslagning,
 kräver att kompletterande åtgärder vidtas för att hantera särdragen i
 sysselsättningsinitiativet. Tidigareläggningen av resurser till
 sysselsättningsinitiativet bör understödjas genom mekanismer som gör att
 åtgärder under programperiodens första år kan finansieras så snart som möjligt.
 I synnerhet är det nödvändigt att se till att det inledande förskottet betalas
 ut till operativa program som genomför sysselsättningsinitiativet är
 tillräckligt omfattande för att finansiera utbetalningarna till mottagarna för
 att inleda och genomföra insatser. I motsats till andra program med delad
 förvaltning får sysselsättningsinitiativet stöd via ett särskilt anslag som
 helt och hållet finansieras genom EU:s budget. Det särskilda anslaget för
 sysselsättningsinitiativet är alltså den enda finansiering genom delad
 förvaltning som omfattas av undantaget från kravet på nationell
 samfinansiering. Genom det nuvarande förslaget ökas det inledande förskott som
 ställs till förfogande från det särskilda anslaget för
 sysselsättningsinitiativet under 2015 till cirka en miljard euro. Det aktuella
 förslaget ändrar varken det inledande förskottet som betalas från ESF till
 operativa program som genomför sysselsättningsinitiativet eller den inledande
 förfinansiering som ska betalas under 2016 från det särskilda anslaget för
 sysselsättningsinitiativet. Dessutom påverkar det inte det inledande förskott
 som betalas ut till andra program som samfinansieras genom andra europeiska
 struktur- och investeringsfonder.
 Denna ökning av det inledande förskottet från
 det särskilda anslaget för sysselsättningsinitiativet som betalas till
 operativa program som stöds genom sysselsättningsinitiativet (oavsett form av
 programplaneringen) anses vara tillfredsställande och helt i linje med de
 särskilda bestämmelser som gäller för sysselsättningsinitiativet. Detta förslag
 avser vidare att anpassa förfinansieringen av sysselsättningsinitiativet till
 den som gäller för sammanhållningsprogrammen och på så sätt möjliggöra samma
 nivå av förfinansiering för sysselsättningsinitiativet som normalt sett gäller
 för andra program. I detta avseende syftar förslaget till att säkerställa
 likabehandling av sysselsättningsinitiativet och sammanhållningsfonder.
 Dessutom bör det inledande förskottet endast
 användas av medlemsstaterna för utbetalningar till stödmottagare i samband med
 genomförandet av det program som stöds av sysselsättningsinitiativet, i
 enlighet med artikel 81.2 i förordningen om gemensamma bestämmelser och
 göras tillgänglig för det ansvariga organet utan dröjsmål. För att se till att
 den ytterligare förfinansieringen leder till omedelbart genomförande av
 sysselsättningsinitiativet, fastställs i detta förslag att i fråga om dessa
 operativa program ska ytterligare förhandsfinansiering återbetalas till
 kommissionen om den 12 månader efter ikraftträdandet av denna förordning inte
 har tagit emot ansökningar om mellanliggande betalning i vilka unionens bidrag
 från sysselsättningsinitiativet uppgår till minst 50 % av den ytterligare
 förhandsfinansieringen.
 Detta förslag är förenligt med Europeiska
 unionens politiska åtagande att ge omedelbart stöd till integrering av unga
 människor på arbetsmarknaden.
 Sist men inte minst kommer detta förslag att
 öka förhandsfinansieringen till medlemsstaterna inte att ändra den redan
 överenskomna globala finansiella profilen för nationella anslag, eftersom det
 endast innebär att de anslag som redan har säkrats i EU:s budget för
 sysselsättningsinitiativet skjuts fram. Det föreliggande förslaget ökar därför
 flexibiliteten för medlemsstaterna när det gäller att få tillgång till denna
 finansiering och mobilisera den mer grundligt, vilket skulle underlätta dess
 genomförande och på så sätt att använda den för att inleda åtgärder som direkt
 gynnar integrationen av europeiska ungdomar på arbetsmarknaden, särskilt genom
 att tillhandahålla jobb, lärlingsutbildning och praktikplatser.
 Om detta förslag inte antas kommer
 genomförandet av sysselsättningsinitiativet fortsätta att bli kraftigt
 försenat, vilket står i kontrast mot Europeiska rådets uppmaning om omedelbara
 åtgärder. Till följd av bristen på tillgängliga medel skulle avgörande och
 välbehövliga politiska åtgärder för integration av ungdomar på arbetsmarknaden
 hämmas kraftigt.
 I detta sammanhang finns det ett akut behov av
 att öka de medel som görs tillgängliga i början av programperioden för insatser
 som stöds genom sysselsättningsinitiativet. Det är därför nödvändigt att höja
 det inledande förskottet från det särskilda anslaget för
 sysselsättningsinitiativet för att påskynda genomförandet av det. Den
 föreslagna förfinansieringsnivån ger högsta möjliga effekt utan att överskrida
 den tillgängliga budgeten för sysselsättningsinitiativet.
 2. RESULTAT AV SAMRÅD MED
 BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR
 Det har inte skett något samråd med externa
 berörda parter.
 3. FÖRSLAGETS RÄTTSLIGA
 ASPEKTER
 Det föreslås att man inför ytterligare en
 bestämmelse i artikel 22a i förordning (EU) nr 1304/2013 om ytterligare
 inledande förskott för operativa program som stöds av
 sysselsättningsinitiativet.
 4. BUDGETKONSEKVENSER
 Den föreslagna ändringen innebär inga
 förändringar av de årliga taken för åtaganden och betalningar i den fleråriga
 budgetramen enligt bilaga I till förordning (EU) nr 1311/2013. Förslaget
 är budgetneutralt under programperioden 2014–2020.
 Den årliga fördelningen av
 åtagandebemyndiganden för sysselsättningsinitiativet förblir oförändrad.
 Det ökade behovet av betalningsbemyndiganden
 för det inledande förskottet för sysselsättningsinitiativet under 2015 kommer
 att fullt ut täckas av anslag från budgeten för 2015 för särskilda anslag för
 sysselsättningsinitiativet. Den föreslagna ändringen bör inte utlösa en
 potentiell ackumulering av obetalda fordringar från perioden 2014–2020.
 2015/0026 (COD)
 Förslag till
 EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING
 om ändring av Europaparlamentets och rådets
 förordning (EU) nr 1304/2013 om Europeiska socialfonden, vad gäller en
 ökning av det inledande förskottet till operativa program som får stöd från
 sysselsättningsinitiativet för unga
 EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA
 UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
 med beaktande av fördraget om Europeiska
 unionens funktionssätt, särskilt artikel 164,
 med beaktande av Europeiska kommissionens
 förslag,
 efter översändande av utkastet till
 lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,
 med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala
 kommitténs yttrande[1],
 med beaktande av Regionkommitténs yttrande[2],
 i enlighet med det ordinarie
 lagstiftningsförfarandet, och
 av följande skäl:
 (1) Mot bakgrund av den höga och
 ihållande ungdomsarbetslösheten i unionen inrättades ett sysselsättningsinitiativ
 för unga för att ge stöd till unga som varken arbetar eller studerar i de
 hårdast drabbade regionerna. För att få ett snabbt svar i kampen mot
 ungdomsarbetslösheten fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning
 (EU) nr 1303/2013[3] och Europaparlamentets
 och rådets förordning (EU) nr 1304/2013[4] bestämmelser för
 att möjliggöra ett snabbare utnyttjande av medel som anslagits till
 sysselsättningsinitiativet för unga, bland annat anslag av alla resurser under
 de första två åren av programperioden, möjligheten att anta operativa program
 för sysselsättningsinitiativet för unga innan partnerskapsavtalet överlämnas
 till kommissionen och fastställa stödberättigande för utgifter som uppkommit i
 samband med insatser inom ramen för sysselsättningsinitiativet för unga från
 och med den 1 september 2013.
 (2) De budgetbegränsningar som
 medlemsstaterna står inför och bristen på tillgänglig finansiering under den
 inledande etappen av programperioden har orsakat betydande förseningar av
 genomförandet av sysselsättningsinitiativet för unga. I förordning (EU)
 nr 1303/2013 fastställs de nivåer för det inledande förskottet som ska
 betalas för att säkerställa att medlemsstaterna har tillräckliga medel för att
 ge stödmottagarna stöd från början av genomförandet av de operativa programmen.
 I fråga om sysselsättningsinitiativet för unga har dessa belopp bedömts vara
 otillräckliga för att åstadkomma nödvändiga betalningar till stödmottagare för
 genomförandet av insatserna.
 (3) För att kunna hantera de
 budgetbegränsningar medlemsstaterna står inför i början av programperioden och,
 med hänsyn till det brådskande behovet av att ta itu med ungdomsarbetslösheten
 och den specifika karaktären hos sysselsättningsinitiativet för unga, är det
 lämpligt att fastställa bestämmelser för att komplettera förordning (EU)
 nr 1303/2013 för att öka det inledande förskott som betalas till operativa
 program som får stöd genom sysselsättningsinitiativet för unga under 2015. För
 att säkerställa att medlemsstaterna har tillräckliga medel för att utföra
 betalningar till stödmottagare som ansvarar för genomförandet av insatser mot
 ungdomsarbetslösheten, bör ett ytterligare inledande förskott från det
 särskilda anslaget till sysselsättningsinitiativet för unga betalas under 2015
 för operativa program som stöds genom det initiativet, för att komplettera den
 förfinansiering som betalas ut i enlighet med förordning (EU)
 nr 1303/2013.
 (4) För att säkerställa att det
 ytterligare inledande förskottsbeloppet används för ett omedelbart genomförande
 av sysselsättningsinitiativet för unga bör det föreskrivas att detta belopp ska
 betalas tillbaka till kommissionen, om unionens bidrag från
 sysselsättningsinitiativet för unga inte når upp till en tillräcklig nivå i
 ansökningar om mellanliggande betalning som lämnats in till kommissionen 12
 månader efter ikraftträdandet av denna förordning.
 (5) För att man så snart som
 möjligt ska kunna genomföra de åtgärder som föreskrivs i denna förordning bör
 den träda i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska
 unionens officiella tidning.
 (6) Förordning (EU) nr 1304/2013
 bör därför ändras i enlighet med detta.
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 Artikel 1
 I förordning (EU) nr 1304/2013 ska följande
 artikel föras in som artikel 22a:
 ”Artikel
 22a
 Utbetalning
 av ytterligare förhandsfinansiering till operativa program som får stöd från
 sysselsättningsinitiativet för ungdomar
 1. Utöver det inledande förskott
 som betalats ut i enlighet med artikel 134.1 b i förordning (EU)
 nr 1303/2013 ska ett inledande förskott från det särskilda anslaget för
 sysselsättningsinitiativet för unga betalas ut under 2015 för alla operativa
 program som får stöd från sysselsättningsinitiativet för unga, oavsett form av
 programplanering i enlighet med artikel 18, i syfte att öka det inledande förskottet
 från det särskilda anslaget för sysselsättningsinitiativet för unga till
 30 %.
 2. För beräkningen av den
 ytterligare förfinansiering som ska betalas enligt punkt 1 ska de belopp som
 betalas från det särskilda anslaget för sysselsättningsinitiativet för unga
 till det operativa programmet i enlighet med artikel 134.1 b i förordning
 (EU) nr 1303/2013 dras av.
 3. Om medlemsstaterna 12 månader
 efter ikraftträdandet av denna förordning inte lämnat in ansökningar om
 mellanliggande betalning i vilka unionens bidrag från
 sysselsättningsinitiativet för unga är minst 50 % av den ytterligare
 förhandsfinansieringen ska de till kommissionen återbetala den totala
 förfinansiering som betalat ut i enlighet med punkt 1. Bidraget från det
 särskilda anslaget för sysselsättningsinitiativet för unga till det berörda
 operativa programmet ska inte påverkas av en sådan återbetalning.”
 Artikel 2
 Denna förordning träder i kraft dagen efter
 det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
 Denna förordning är till alla delar
 bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
 Utfärdad i Bryssel den
 På Europaparlamentets vägnar På
 rådets vägnar
 Ordförande Ordförande
 FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT
 1. GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM
 FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET
 1.1. Förslagets eller initiativets beteckning
 1.2. Berörda politikområden i den verksamhetsbaserade
 förvaltningen och budgeteringen
 1.3. Typ av förslag eller initiativ
 1.4. Mål
 1.5. Motivering till förslaget eller initiativet
 1.6. Tid under vilken åtgärden kommer att pågå respektive
 påverka resursanvändningen
 1.7. Planerad metod för genomförandet
 2. FÖRVALTNING
 2.1. Bestämmelser om uppföljning och rapportering
 2.2. Administrations- och kontrollsystem
 2.3. Åtgärder för att förebygga bedrägeri och
 oegentligheter/oriktigheter
 3. BERÄKNADE BUDGETKONSEKVENSER
 AV FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET
 3.1. Berörda rubriker i den fleråriga budgetramen och
 budgetrubriker i den årliga budgetens utgiftsdel
 3.2. Beräknad inverkan på utgifterna
 3.2.1. Sammanfattning av
 den beräknade inverkan på utgifterna
 3.2.2. Beräknad inverkan på
 driftsanslagen
 3.2.3. Beräknad inverkan på
 anslag av administrativ natur
 3.2.4. Förenlighet med den
 gällande fleråriga budgetramen
 3.2.5. Bidrag från tredje
 part
 3.3. Beräknad inverkan på inkomsterna
 FINANSIERINGSÖVERSIKT
 FÖR RÄTTSAKT
 1. GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM
 FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET
 1.1. Förslagets eller initiativets
 beteckning
 Förslag
 till ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1304/2013
 om Europeiska socialfonden, vad gäller en ökning av det inledande förskottet
 till operativa program som får stöd från sysselsättningsinitiativet för unga
 1.2. Berörda politikområden i den
 verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen[5]
 4
 Sysselsättning, socialpolitik och inkludering.
 040264
 Sysselsättningsinitiativet för unga
 1.3. Typ av förslag eller
 initiativ
 ̈Ny åtgärd
 ̈Ny åtgärd som bygger på ett pilotprojekt eller en förberedande åtgärd[6]
 xBefintlig åtgärd vars genomförande förlängs i tiden
 ̈Tidigare åtgärd som omformas till eller ersätts av en ny
 1.4. Mål
 1.4.1. Fleråriga strategiska mål för
 kommissionen som förslaget eller initiativet är avsett att bidra till
 Ej
 tillämpligt
 1.4.2. Specifika mål eller
 verksamheter inom den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen som
 berörs
 Specifikt mål nr...
 Ej
 tillämpligt
 Berörda verksamheter enligt den verksamhetsbaserade förvaltningen och
 budgeteringen
 Ej
 tillämpligt
 1.4.3. Verkan eller resultat som
 förväntas
 Beskriv den verkan som
 förslaget eller initiativet förväntas få på de mottagare eller den del av
 befolkningen som berörs.
 Ej
 tillämpligt
 1.4.4. Indikatorer för bedömning av
 resultat eller verkan
 Ange vilka indikatorer
 som ska användas för att följa upp hur förslaget eller initiativet genomförs.
 Ej
 tillämpligt
 1.5. Motivering till förslaget
 eller initiativet
 1.5.1. behov som ska tillgodoses på
 kort eller lång sikt
 Ej
 tillämpligt
 1.5.2. Mervärdet av en åtgärd på
 unionsnivå:
 Ej
 tillämpligt
 1.5.3. Huvudsakliga erfarenheter från
 liknande försök eller åtgärder
 Ej
 tillämpligt
 1.5.4. Förenlighet med andra
 finansieringsformer och eventuella synergieffekter
 Ej
 tillämpligt
 1.6. Tid under vilken åtgärden
 kommer att pågå respektive påverka resursanvändningen
 ̈Förslag eller initiativ som pågår under begränsad tid
 –
 xFörslaget eller initiativet ska gälla från den 1 januari 2015 till den
 31 december 2023.
 –
 x Budgetpåverkan under 2015
 ̈Förslag eller initiativ som pågår under en obegränsad tid
 –
 Efter en inledande period ÅÅÅÅ–ÅÅÅÅ,
 –
 beräknas genomförandetakten nå en stabil nivå.
 1.7. Planerad metod för
 genomförandet[7]
 ̈Direkt förvaltning som sköts av kommissionen
 –
 ̈genom dess avdelningar, inklusive personal vid unionens delegationer
 –
 ̈via genomförandeorgan
 xDelad förvaltning med medlemsstaterna
 ̈Indirekt förvaltning genom delegering till
 –
 ̈tredjeländer eller organ som de har utsett
 –
 ̈internationella organisationer och organ kopplade till dem (ange vilka)
 –
 ̈EIB och Europeiska investeringsfonden
 –
 ̈ organ som avses i artiklarna 208 och 209 i budgetförordningen
 –
 ̈offentligrättsliga organ
 –
 ̈privaträttsliga organ som anförtrotts uppgifter som faller inom
 offentlig förvaltning och som lämnat tillräckliga ekonomiska garantier
 –
 ̈organ som omfattas av privaträtten i en medlemsstat, som anförtrotts
 genomförandet av ett offentlig-privat partnerskap och som lämnat tillräckliga
 ekonomiska garantier
 –
 ̈personer som anförtrotts ansvaret för genomförandet av särskilda
 åtgärder inom Gusp som följer av avdelning V i fördraget om Europeiska unionen
 och som anges i den grundläggande rättsakten
 – Vid fler än en metod, ange kompletterande
 uppgifter under ”Anmärkningar”.
 Anmärkningar
 Ej tillämpligt
 2. FÖRVALTNING
 2.1. Bestämmelser om uppföljning
 och rapportering
 Ange intervall och
 andra villkor för sådana åtgärder:
 Ej
 tillämpligt
 2.2. Administrations- och
 kontrollsystem
 2.2.1. Risker som identifierats:
 Ej
 tillämpligt
 2.2.2. Uppgifter om det interna
 kontrollsystemet:
 Ej
 tillämpligt
 2.2.3. Beräknade kostnader för och
 fördelar med kontroller – bedömning av förväntad risk för fel
 Ej
 tillämpligt
 2.3. Åtgärder för att förebygga
 bedrägeri och oegentligheter/oriktigheter
 Beskriv förebyggande
 åtgärder (befintliga eller planerade)
 Ej
 tillämpligt
 3. BERÄKNADE BUDGETKONSEKVENSER
 AV FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET
 3.1. Berörda rubriker i den fleråriga
 budgetramen och budgetrubriker i den årliga budgetens utgiftsdel
 · Befintliga budgetrubriker (även kallade ”budgetposter”)
 Redovisa enligt de berörda rubrikerna i
 budgetramen i nummerföljd och – inom varje sådan rubrik – de berörda
 budgetrubrikerna i den årliga budgeten i nummerföljd
 Rubrik i den fleråriga budgetramen || Budgetrubrik i den årliga budgeten || Typ av anslag || Bidrag
 Nummer [...][Beteckning..........] || Diff./ Icke-diff[8]. || från Efta-länder[9] || från kandidat-länder[10] || från tredje-länder || enligt artikel 21.2 b i budget-förordningen
 1 Smart tillväxt för alla || 04.0264 [Sysselsättningsinitiativet för unga] || Differentierade || NEJ || NEJ || NEJ || NEJ
 · Nya budgetrubriker som föreslås
 Redovisa enligt de berörda rubrikerna i
 budgetramen i nummerföljd och – inom varje sådan rubrik – de berörda
 budgetrubrikerna i den årliga budgeten i nummerföljd
 Rubrik i den fleråriga budgetramen || Budgetrubrik i den årliga budgeten || Typ av anslag || Bidrag
 Nummer [...][Beteckning..........] || Diff./ Icke-diff. || från Efta-länder || från kandidat-länder || från tredje-länder || enligt artikel 21.2 b i budget-förordningen
 || [...][XX.YY.YY.YY] || || JA/NEJ || JA/NEJ || JA/NEJ || JA/NEJ
 3.2. Beräknad inverkan på
 utgifterna
 Den föreslagna ändringen innebär inte några
 förändringar i den fleråriga budgetramen årliga taken för åtaganden och
 betalningar enligt bilaga I till förordning (EU) nr 1311/2013.
 Den årliga fördelningen av
 åtagandebemyndiganden för sysselsättningsinitiativet för unga förblir
 oförändrad.
 Det ökade behovet av betalningsbemyndiganden
 för det inledande förskottet för sysselsättningsinitiativet för unga under 2015
 kommer att omfattas av anslag i avdelning 4 (sysselsättning, socialpolitik och
 inkludering) i 2015 års budget för ESF och sysselsättningsinitiativet för unga.
 3.2.1. Sammanfattning av den
 beräknade inverkan på utgifterna
 Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)
 Rubrik i den fleråriga budgetramen || Nummer 1 || Smart tillväxt för alla
 GD: EMPL || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018[11] || 2019 || 2020 || TOTALT
 Driftsanslag || || || || || || || ||
 04.0264 [Sysselsättningsinitiativet för unga] || Åtaganden || (1) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Betalningar || (2) || 0 || 930 000 || 0 || 0 || -930 000 || 0 || 0 || 0
 Anslag av administrativ natur som finansieras genom ramanslagen för vissa operativa program[12] || || || || || || || ||
 Ej tillämpligt || || (3) || || || || || || || ||
 TOTALA anslag för GD EMPL || Åtaganden || =1+1a +3 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Betalningar || =2+2a +3 || 0 || 930 000 || 0 || 0 || - 930 000 || 0 || 0 || 0
 TOTALA driftsanslag || Åtaganden || (4) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Betalningar || (5) || 0 || 930 000 || 0 || 0 || - 930 000 || 0 || 0 || 0
 TOTALA anslag av administrativ natur som finansieras genom ramanslagen för vissa operativa program || (6) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 TOTALA anslag för RUBRIK 1 i den fleråriga budgetramen || Åtaganden || =4+ 6 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Betalningar || =5+ 6 || 0 || 930 000 || 0 || 0 || - 930 000 || 0 || 0 || 0
 Följande ska anges om flera rubriker i budgetramen
 påverkas av förslaget eller initiativet:
 TOTALA driftsanslag || Åtaganden || (4) || || || || || || || ||
 Betalningar || (5) || || || || || || || ||
 TOTALA anslag av administrativ natur som finansieras genom ramanslagen för vissa operativa program || (6) || || || || || || || ||
 TOTALA anslag för RUBRIKERNA 1–4 i den fleråriga budgetramen (referensbelopp) || Åtaganden || =4+ 6 || || || || || || || ||
 Betalningar || =5+ 6 || || || || || || || ||
 Rubrik i den fleråriga budgetramen || 5 || ”Administrativa utgifter”
 Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)
 || || || År n Ej tillämpligt || År n n+1 || År n n+2 || År n n+3 || För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6) || TOTALT
 GD: <.......> ||
 Personalresurser || || || || || || || ||
 Övriga administrativa utgifter || || || || || || || ||
 GD <....> TOTALT || Anslag || || || || || || || ||
 TOTALA anslag för RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || (summa åtaganden = summa betalningar) || || || || || || || ||
 Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)
 || || || År n n[13] || År n n+1 || År n n+2 || År n n+3 || För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6) || TOTALT
 TOTALA anslag för RUBRIKERNA 1–5 i den fleråriga budgetramen || Åtaganden || || || || || || || ||
 Betalningar || || || || || || || ||
 3.2.2. Beräknad inverkan på
 driftsanslagen
 –
 ̈Förslaget/initiativet kräver inte att driftsanslag tas i anspråk
 –
 xFörslaget/initiativet kräver att driftsanslag tas i anspråk enligt följande:
 Åtagandebemyndiganden i miljoner euro (avrundat till
 tre decimaler)
 Mål- och resultatbeteckning ò || || || År n || År n+1 || År n+2 || År n+3 || För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6) || TOTALT
 RESULTAT
 Typ[14] || Genomsnittliga kostnader || Nej || Kostn. || Nej || Kostn. || Nej || Kostn. || Nej || Kostn. || Nej || Kostn. || Nej || Kostn. || Nej || Kostn. || Totalt antal || Total kostnad
 SPECIFIKT MÅL nr 1[15]... || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Resultat || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Resultat || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Resultat || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Delsumma för specifikt mål nr 1 || || || || || || || || || || || || || || || ||
 SPECIFIKT MÅL nr 2... || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Resultat || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Delsumma för specifikt mål nr 2 || || || || || || || || || || || || || || || ||
 TOTALA KOSTNADER || || || || || || || || || || || || || || || ||
 3.2.3. Beräknad inverkan på anslag av
 administrativ natur
 3.2.3.1. Sammanfattning
 –
 xFörslaget/initiativet kräver inte att anslag av administrativ natur tas
 i anspråk
 –
 ̈Förslaget/initiativet kräver att anslag av administrativ natur tas i
 anspråk enligt följande:
 Miljoner euro
 (avrundat till tre decimaler)
 || År n [16] || År n+1 || År n+2 || År n+3 || För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6) || TOTALT
 RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || || || || || || || ||
 Personalresurser || || || || || || || ||
 Övriga administrativa utgifter || || || || || || || ||
 Delsumma RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || || || || || || || ||
 Utanför RUBRIK 5[17] i den fleråriga budgetramen || || || || || || || ||
 Personalresurser || || || || || || || ||
 Övriga administrativa utgifter || || || || || || || ||
 Delsumma för belopp utanför RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || || || || || || || ||
 TOTALT || || || || || || || ||
 Personalbehoven och
 andra utgifter av administrativ natur ska täckas genom anslag inom
 generaldirektoratet som redan har avdelats för att förvalta åtgärden i fråga,
 eller genom en omfördelning av personal inom generaldirektoratet, om så krävs
 kompletterad med ytterligare resurser som kan tilldelas det förvaltande
 generaldirektoratet som ett led i det årliga förfarandet för tilldelning av
 anslag och med hänsyn tagen till begränsningar i fråga om budgetmedel.
 3.2.3.2. Beräknat personalbehov
 –
 xFörslaget/initiativet kräver inte att personalresurser tas i anspråk
 –
 ̈Förslaget/initiativet kräver att personalresurser tas i anspråk enligt
 följande:
 Beräkningarna ska anges i heltidsekvivalenter
 || År n || År n+1 || År n+2 || År n+3 || För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6)
 Tjänster som tas upp i tjänsteförteckningen (tjänstemän och tillfälligt anställda) || ||
 XX 01 01 01 (vid huvudkontoret eller vid kommissionens kontor i medlemsstaterna) || || || || || || ||
 XX 01 01 02 (vid delegationer) || || || || || || ||
 XX 01 05 01 (indirekta forskningsåtgärder) || || || || || || ||
 10 01 05 01 (direkta forskningsåtgärder) || || || || || || ||
  Extern personal (i heltidsekvivalenter) heltidsekvivalenter[18] ||
 XX 01 02 01 (kontraktsanställda, nationella experter och vikarier finansierade genom ramanslaget) || || || || || || ||
 XX 01 02 02 (kontraktsanställda, lokalanställda, nationella experter, vikarier och unga experter som tjänstgör vid delegationerna) || || || || || || ||
 XX 01 04 yy [19] || Vid huvudkontoret || || || || || || ||
 vid delegationer || || || || || || ||
 XX 01 05 02 (kontraktsanställda, nationella experter och vikarier som arbetar med indirekta forskningsåtgärder) || || || || || || ||
 10 01 05 02 (kontraktsanställda, vikarier och nationella experter som arbetar med direkta forskningsåtgärder) || || || || || || ||
 Annan budgetrubrik (ange vilken) || || || || || || ||
 TOTALT || || || || || || ||
 XX motsvarar det politikområde eller den
 avdelning i budgeten som avses.
 Personalbehoven ska täckas
 med personal inom generaldirektoratet som redan har avdelats för att förvalta
 åtgärden i fråga, eller genom en omfördelning av personal inom generaldirektoratet,
 om så krävs kompletterad med ytterligare resurser som kan tilldelas det
 förvaltande generaldirektoratet som ett led i det årliga förfarandet för
 tilldelning av anslag och med hänsyn tagen till begränsningar i fråga om
 budgetmedel.
 Beskrivning av arbetsuppgifter:
 Tjänstemän och tillfälligt anställda ||
 Extern personal ||
 3.2.4. Förenlighet med den gällande
 fleråriga budgetramen
 –
 xFörslaget/initiativet är förenligt med den gällande fleråriga
 budgetramen
 –
 ̈Förslaget/initiativet kräver omfördelningar under den berörda rubriken
 i den fleråriga budgetramen
 Förklara i förekommande fall vilka ändringar i
 planeringen som krävs, och ange berörda budgetrubriker och belopp.
 [...]
 –
 ̈Förslaget/initiativet förutsätter att flexibilitetsmekanismen utnyttjas
 eller att den fleråriga budgetramen revideras.
 Beskriv behovet av sådana åtgärder, och ange berörda
 rubriker i budgetramen, budgetrubriker i den årliga budgeten samt belopp.
 [...]
 3.2.5. Bidrag från tredje part
 –
 Det ingår inga bidrag från tredje part i det
 aktuella förslaget eller initiativet
 –
 Förslaget eller initiativet kommer att
 medfinansieras enligt följande:
 Anslag i miljoner euro (avrundat till tre decimaler)
 || År n || År n+1 || År n+2 || År n+3 || För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6) || Totalt
 Ange vilken extern organisation eller annan källa som bidrar till finansieringen || || || || || || || ||
 TOTALA anslag som tillförs genom medfinansiering || || || || || || || ||
 3.3. Beräknad inverkan på
 inkomsterna
 –
 xFörslaget/initiativet påverkar inte budgetens inkomstsida.
 –
 ̈Förslaget/initiativet påverkar inkomsterna på följande sätt:
 –
 ̈Påverkan på egna medel
 –
 ̈Påverkan på ”diverse inkomster”
 Miljoner
 euro (avrundat till tre decimaler)
 Budgetrubrik i den årliga budgetens inkomstdel: || Belopp som förts in för det innevarande budgetåret || Förslagets eller initiativets inverkan på inkomsterna[20]
 År n || År n+1 || År n+2 || År n+3 || För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6)
 Artikel .... || || || || || || || ||
 Ange vilka budgetrubriker
 i utgiftsdelen som berörs i de fall där inkomster i diversekategorin kommer att
 avsättas för särskilda ändamål.
 [...]
 Ange med vilken metod
 inverkan på inkomsterna har beräknats.
 [...]
 [1] EUT
 C , , s. .
 [2] EUT
 C , , s. .
 [3] Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr
 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser
 för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden,
 Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och
 Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser
 för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden,
 Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande
 av rådets förordning (EG) nr 1083/2006, EUT L 347, 20.12.2013, s. 320.
 [4] Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr
 1304/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska socialfonden och om upphävande
 av rådets förordning (EG) nr 1081/2006, EUT L 347, 20.12.2013, s. 470.
 [5] Verksamhetsbaserad förvaltning och verksamhetsbaserad
 budgetering benämns ibland ABB: med de interna förkortningarna ABM respektive
 ABB.
 [6] I den mening som avses i artikel 54.2 a och b i
 budgetförordningen.
 [7] Närmare förklaringar av de olika metoderna för
 genomförande med hänvisningar till respektive bestämmelser i budgetförordningen
 återfinns på BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
 [8] Differentierade respektive icke-differentierade anslag.
 [9] Efta: Europeiska frihandelssammanslutningen.
 [10] Kandidatländer och i förekommande fall potentiella
 kandidatländer i västra Balkan.
 [11] I enlighet med artikel 136 i förordning (EU)
 nr 1303/2013 ska förhandsfinansieringen motiveras med de utgifter för
 sysselsättningsinitiativet för unga som deklarerats fram till den 31 december
 2018.
 [12] Detta avser tekniskt eller administrativt stöd för
 genomförandet av vissa av Europeiska unionens program och åtgärder (tidigare
 s.k. BA-poster) samt indirekta och direkta forskningsåtgärder.
 [13] Med år n avses det år då förslaget eller initiativet ska
 börja genomföras.
 [14] Resultaten är de produkter och tjänster som ska
 tillhandahållas (t.ex.: Antal studentutbyten som har finansierats eller antal
 kilometer väg som har byggts).
 [15] Mål som redovisats under punkt 1.4.2: ”Specifikt/specifika
 mål...”.
 [16] Med år n avses det år då förslaget eller initiativet ska
 börja genomföras.
 [17] Detta avser tekniskt eller administrativt stöd för
 genomförandet av vissa av Europeiska unionens program och åtgärder (tidigare
 s.k. BA-poster) samt indirekta och direkta forskningsåtgärder.
 [18] [Denna fotnot förklarar vissa initialförkortningar som
 inte används i den svenska versionen].
 [19] Särskilt tak för finansiering av extern personal genom
 driftsanslag (tidigare s.k. BA-poster).
 [20] När det gäller traditionella egna medel (tullar och
 sockeravgifter) ska nettobeloppen anges, dvs. bruttobeloppen minus 25 %
 avdrag för uppbördskostnader.


type: wikipedia

text:
Niagāras ūdenskritums () ir ūdenskritumu grupa Niagāras upē uz ASV un Kanādas robežas, ko veido trīs ūdenskritumi — Amerikāņu ūdenskritums (), Pakava () jeb Kanādiešu ūdenskritums un nelielais Līgavas Plīvura ūdenskritums (). Ap 50 metrus augstais un ap 1500 metru platais ūdenskritums ir viens no populārākajiem tūrisma objektiem pasaulē un vērtīgs enerģijas ieguves avots.
 Atklāšana
 Pirmais eiropietis, kurš pēc viņam sniegtajām liecībām aprakstīja ūdenskritumu, bija francūzis Samuels de Šamplēns (Samuel de Champlain) ap 1603. gadu. Domas dalās par to, kurš eiropietis pirmais ieraudzīja ūdenskritumu savām acīm, kamēr lielākā daļa pētnieku uzskata, ka tas bijis Tēvs Luiss Hennepins (Louis Hannepin), lai gan citas viņa liecības tikušas apšaubītas, par citiem iespējamajiem aculieciniekiem uzskata somu-zviedru dabas zinātnieku Pēru Kalmu (Pehr Kalm) vai Etjēnu Brilē (Etienne Brûlé), kurš bija Samuela de Šamplēna pavadonis. 1699. gadā tika publicēts pirmais ūdenskrituma zīmējums.
 Veidošanās
 Ūdenskritums sāka veidoties pēdējā ledus laikmeta laikā apmēram pirms 12 000 — 10 000 gadiem, kad ledājs, virzoties no mūsdienu Kanādas austrumiem, pārvietodams milzīgas zemes masas izveidoja Amerikas Lielo ezeru priekštečus — četrus ledus ezerus. Ledājam kūstot ledus laikmeta beigās ūdens no vairāk uz ziemeļiem esošajiem ezeriem sāka plūst uz mūsdienu Erī ezeru un ar laiku sāka gāzties pār dolomīta klinti — daļu no jūras senkrasta, kas izveidojies pirms simtiem miljonu gadu, tādējādi ūdens atsedza senākus iežus, kas veidojušies ilgi pirms pēdējā ledus laikmeta un izveidoja Niagāras ūdenskritumu. Zem dolomīta esošie slāņi sastāv no mīkstākiem iežiem, kas ar laiku tiek izskaloti un dolomīts iebrūk, tādējādi ūdenskritums atkāpjas uz dienvidiem un, domājams, beigu beigās izzudīs — līdz 20. gs. ūdenskritums ik gadus atkāpās pat par trim metriem.
 Erozijas process tika ievērojami palēnināts, novirzot Niagāras upes ūdeņus uz hidroelektrostacijām kā Kanādā, tā ASV. 1929. gada 2. janvārī Kanāda un ASV panāca vienošanos par rīcību ūdenskrituma aizsargāšanai, bet 1950. gadā abas valstis parakstīja vienošanos par ūdens sadali. Līgumi nosaka, ka no 1. aprīļa līdz 31. oktobrim dienās ūdenskritumā ļauj plūst pusei no kopējā ūdens daudzuma, bet naktīs plūst uz pusi mazāk ūdens. Savukārt ziemā šādu izmaiņu vairs nav — ūdenskritumā nonāk tikai ceturtā daļa ūdens.
 Interesanti, ka tad, kad ūdenskritumā ir mazākā ūdens plūsma, tas kļūst pat līdz 3 metriem augstāks — ūdens no tā lejasdaļas paspēj aizplūst prom. Aizsardzībai pret eroziju ierīkoti arī zemūdens dambji, kas novirza ūdenskritumam visbīstamākās straumes, tāpat izveidoti nostiprinājumi ūdenskrituma kraujas augšdaļā — 1969. gada jūnijā pat tika izveidots aizsprosts, kas pilnībā novirzīja visu straumi no Amerikāņu ūdenskrituma, lai varētu veikt nostiprināšanas darbus. Vairākus mēnešus ASV armijas inženieri pētīja upes gultni un nostiprināja to, līdz 1969. gada novembrī aizsprostu uzspridzināja, atjaunojot ūdens plūsmu Amerikāņu ūdenskritumā. Pat pēc šiem pasākumiem Lunas sala, kas atdala Amerikāņu ūdenskritumu no Līgavas Plīvura ūdenskrituma, ir slēgta apmeklētājiem, jo pastāv bažas, ka tā jebkurā brīdī varētu iegrūt ūdenskritumā. Ir izpētīts, ka klimatiskos apstākļus pie ūdenskrituma ietekmē arī nesen tā tuvumā uzceltie debesskrāpji, izmainot gaisa plūsmu virs ūdenskrituma. Gaiss gar debesskrāpju dienvidpusi veļas uz upes aizu, kur zem ūdenskrituma veido gaisa un ūdens vērpeti, tāpēc ūdenskritumu Kanādas pusē bieži sedz migla.
 Komerciālā attīstība
 Ūdenskritums, kas piesaista tūristus jau kopš 18.gs., ilgi tika uzskatīts par potenciālu enerģijas avotu. Jau 1759. gadā šeit izveidoja nelielu kanālu, lai darbinātu kokzāģētavu. 1805. gadā Ņujorkas štata valdība pārdeva Amerikāņu ūdenskritumu un pie tā esošo zemesgabalu privātpersonām, bet 1853. gadā tika uzsākts apjomīgs projekts ar mērķi novirzīt daļu no ūdens enerģijas ražošanai. 1875. gadā spēkstacijā sāka griezties spararati. 1881. gadā šeit sāka ražot elektroenerģiju, ar ko apgaismoja tuvējo ciemu un pašu ūdenskritumu, šis tehniskais brīnums vēl vairāk piesaistīja tūristu uzmanību.
 19. gadsimta beigās interese par Niagāras enerģijas apguvi bija ļoti liela, šeit tika veikti plaši pētījumi par enerģijas ražošanas un pārvades iespējām. Niagāras ūdenskrituma enerģijas kompānija finansēja pētījumus, kuru rezultātā tika izgudrots trīsfāzu maiņstrāvas pārvads, ar kura palīdzību kļuva iespējams elektrību aizvadīt uz attālākām vietām, tā izgudrotājam Nikolam Teslam pie ūdenskrituma izveidots memoriāls. Līdz 1896. gadam, kad tika ierīkota pasaulē pirmā elektrolīnija 32 km garumā no Niagāras uz Bufalo, jau bija izveidoti milzīgi pazemes cauruļvadi uz turbīnām, kas spēja saražot līdz 100 000 zirgspēku (75 MW) enerģijas. Mūsdienās Niagāra apgādā ar elektroenerģiju ceturto daļu no Ņujorkas štata un Ontārio provinces.
 Niagāras ūdenskritumam bija arī liela loma apgaismes tehnikas attīstībā. Lētā enerģija un lielā interese par ūdenskritumu deva iespēju izmēģināt īpašas tehnoloģijas, lai padarītu ūdenskritumu krāšņu arī naktī. 1860. gadā ūdenskritumu sāka izgaismot ar kalcija gaismekļiem, bet 1881. gadā — ar elektriskajiem gaismekļiem. Apgaismes ķermeņus uzstādīja arī tuvējās pilsētiņas ielās. 1906. gadā elektrības ieguve Kanādas pusē nonāca valdības kontrolē, tādējādi padarot elektrību plašāk pieejamu.
 Pašlaik 50-75 procenti no Niagāras upes ūdeņiem tiek novirzīti četros lielos tuneļos, kas sākas labu gabalu augšpus ūdenskrituma, pirms atgriešanās upē labu gabalu zem ūdenskrituma, ūdens tek cauri turbīnām, kas saražo ap 4,4 gigavatiem kopā. 2005. gada augustā kanādiešu elektrostaciju īpašnieki paziņoja, ka gatavojas konstruēt jaunu 10,4 km garu tuneli, projekts varētu tikt pabeigts 2009. gadā un palielinās kanādiešu saražoto enerģijas daudzumu par 1,6 teravatstundām
 Kuģi var apiet Niagāras ūdenskritumu pa Vellandas kanālu, kas sešdesmitajos gados tika uzlabots un iekļauts Svētā Lorenca jūrasceļā. Jūrasceļš novirzīja ūdens satiksmi no blakusesošās Bufalo un noveda pie tās labības un metāla industriju panīkuma, citas industrijas turpināja attīstīties līdz septiņdesmitajiem gadiem, kad sākās vispārējs ekonomiskais pagrimums Niagāras baseinā.
 Straujā rūpniecības attīstība ap Niagāras ūdenskritumu apdraudēja krāšņo dabas pieminekli. Pirmos divus gadsimtus pēc eiropiešu apmešanās pie Niagāras zeme abpus upei bija privātīpašums — tūristiem reizēm nācās maksāt nesamērīgi augstu cenu, lai apskatītu ūdenskritumu pa caurumiem žogā, tas izraisīja sabiedrības neapmierinātību, kuru pastiprināja publikācijas presē. 1885. gadā gan Ņujorkas štats, gan Ontario province uzsāka zemes atpirkšanu no īpašniekiem, lai izveidotu parkus ap ūdenskritumu, tādejādi aizsargājot dabu. Tas palēnināja rūpniecības attīstību un izraisīja vietējo uzņēmēju sašutumu.
 Mūsdienās amerikāņu pusē ir ierīkoti gājēju celiņi un skatu tornis, kā arī Vēju alas dabas taka, kas aizved līdz Līgavas plīvura ūdenskrituma lejasdaļai, agrāk šeit patiešām bija ala, bet tā tika uzspridzināta, jo erozijas ietekmē bija kļuvusi pārāk nedroša. Kanādiešu pusē Karalienes Viktorijas Parkā izveidoti skaisti dārzi un vairākas skatu platformas, kā arī apakšzemes takas, kas ved uz telpu zem ūdenskrituma, kurā tiek radīta ilūzija par atrašanos ūdenskrituma ūdeņos. Gar Niagāru ved arī 56 km garš ekskursiju maršuts, kas ietver vairākus vēstures pieminekļus, kas saistīti ar ASV un Lielbritānijas karu 1812 gadā. Kopš 1846. gada darbojas īpaši tūristiem paredzēti kuģi "Maid of the Mist" (Miglas meitene). Kuģi nosaukti par godu vietējo indiāņu dievība. Niagāra ir iecienīta vieta medusmēneša pavadīšanai, pārgājieniem un makšķerēšanai, sevišķi daudz apmeklētāju šeit ir vasarā, kad ūdenskritums pieejams gan dienā, gan vakarā un pēc tumsas iestāšanās tiek izgaismots līdz pat pusnaktij.
 Skatīt arī
 Igvasu ūdenskritums
 Ārējās saites
 Latviski par Niagāras ūdenskritumu
 Niagāras ūdenskrituma fotogrāfijas un video
 Kanādas ģeogrāfija
 ASV ģeogrāfija
 Ūdenskritumi


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 18.7.2009
 ES
 Diario Oficial de la Unión Europea
 C 167/6
 Recurso interpuesto el 14 de mayo de 2009 — Comisión de las Comunidades Europeas/República de Polonia
 (Asunto C-174/09)
 2009/C 167/10
 Lengua de procedimiento: polaco
 Partes
 Demandante: Comisión de las Comunidades Europeas (representantes: M. Kaduczak y S. Schønberg)
 Demandada: República de Polonia
 Pretensiones de la parte demandante
 —
 Que se declare que la República de Polonia ha incumplido las obligaciones que le incumben en virtud de la Directiva 2005/32/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 6 de julio de 2005, por la que se instaura un marco para el establecimiento de requisitos de diseño ecológico aplicables a los productos que utilizan energía, (1) al no haber adoptado las disposiciones legales, reglamentarias y administrativas necesarias para dar cumplimiento a lo dispuesto en la citada Directiva o, en cualquier caso, al no haber comunicado su adopción a la Comisión.
 —
 Que se condene en costas a la República de Polonia.
 Motivos y principales alegaciones
 El plazo señalado para la adaptación del Derecho interno a la Directiva 2005/32/CE expiró el 11 de agosto de 2007. En la fecha de presentación del presente recurso, la demandada aún no había adoptado todas las disposiciones necesarias para adaptar el Derecho interno a la Directiva o, en cualquier caso, no las había comunicado a la Comisión.
 (1) DO L 191, p. 29.