jurisdiction: US

text:
 109 HR 5893 IH: Private Security Officer Employment
 U.S. House of Representatives
 2006-07-26
 text/xml
 EN
 Pursuant to Title 17 Section 105 of the United States Code, this file is not subject to copyright protection and is in the public domain.
 I
 109th CONGRESS
 2d Session
 H. R. 5893
 IN THE HOUSE OF REPRESENTATIVES
 July 26, 2006
 Mr. Andrews
 introduced the following bill; which was referred to the
 Committee on Education and the
 Workforce, and in addition to the Committee on the
 Judiciary, for a period
 to be subsequently determined by the Speaker, in each case for consideration of
 such provisions as fall within the jurisdiction of the committee
 concerned
 A BILL
 To amend the Intelligence Reform and Terrorism Prevention
 Act of 2004 to require the Secretary of Homeland Security to provide for
 National Crime Information Center criminal history records checks of the
 employees and prospective employees of providers of private security services
 and to require such providers to employ only those employees whose records
 checks do not show a history of certain offenses.
 1.Short titleThis Act may be cited as the
 Private Security Officer Employment
 Enhancement Act of 2006.
 2.FindingsCongress finds the following:
 (1)One of the
 legacies of the horrific attacks of September 11, 2001, is the need for
 enhanced security of the United States. Meeting this need has imposed serious
 stresses on government agencies at all levels and entities whose primary task
 is the protection of the key assets of the United States and the life, health,
 and property of its populace.
 (2)President Bush
 stated, in a February 2003 report titled, The National Strategy for the
 Physical Protection of Critical Infrastructures and Key Assets, that
 there is an increased need to assess the Nation’s vulnerabilities and to
 provide additional security for its key assets. Providing such security will
 require increased cooperation between the Federal Government and the private
 sector.
 (3)Such Report
 recognized that terrorists, in the pursuit of their long-term, strategic
 objectives, will likely continue to attack critical infrastructures and key
 assets of the United States, the vast majority of which are owned and operated
 by the private sector.
 (4)Because of
 enhanced security needs, the use of private security companies in guarding the
 key assets of the United States and the life, health, and property of its
 populace has increased significantly since September 11, 2001, and will
 continue to do so.
 (5)Because of
 enhanced security needs, businesses have increased their security efforts and
 the number of internal employees dedicated to securing their facilities.
 (6)As reliance on
 private security companies to guard the key assets of the United States and to
 protect the life, health, and property of its populace continues to grow, the
 hiring and placement decisions of such companies (which employ more than
 500,000 private security officers nationwide) have become critical. Such
 decisions determine who will protect the United States and have access to its
 key assets. Similarly, businesses providing their own internal security
 services have experienced a heightened need to improve their internal security
 measures and to obtain more information about the individuals who provide their
 internal security. It has, therefore, become imperative that companies
 employing or hiring security personnel have access to a criminal background
 checking system that is efficient, inclusive, nationwide in scope, dependable,
 and technologically advanced, in order to minimize the occurrence of dangerous
 and disastrous placement and hiring decisions.
 (7)Companies cannot
 properly and effectively evaluate their prospective and current internal
 security employees without access to the criminal history records available
 through the National Crime Information Center (NCIC). Access to the NCIC for
 the purpose of reviewing the background of current and prospective employees is
 currently enjoyed by the banking industry, the nuclear power industry, public
 housing authorities, and others, and should be made available to private
 security companies and to businesses providing their own security so that such
 companies and businesses can safely and effectively partner with Federal,
 State, and local governments in the effort to protect the United States.
 (8)Given its critical
 role in the security of the United States, the Department of Homeland Security,
 working in conjunction with the Department of Justice, is best suited to act as
 the clearinghouse for obtaining and disseminating NCIC criminal history records
 for the purposes set forth in this section.
 3.Improved criminal
 history records search for purposes of employment of covered private security
 officersSection 6402 of the
 Intelligence Reform and Terrorism Prevention Act of 2004 (118 Stat. 3755, 28
 U.S.C. 534 note) is amended by striking subsection (c) and all that follows
 through the end and inserting the following new subsections:
 (c)Requirement To
 provide NCIC information upon request
 (1)In
 generalThe Secretary shall, upon receipt of a request by a
 covered employer with respect to a covered employee, provide for an NCIC
 criminal history records check with respect to the covered employee and provide
 the results of the check to the covered employer, in accordance with this
 section.
 (2)FingerprintsA
 request under paragraph (1) shall include the fingerprints of the covered
 employee, which shall be submitted electronically to the Secretary. The
 Secretary shall transmit those fingerprints to the Attorney General. To assist
 the Secretary in complying with paragraph (1), the Attorney General shall,
 notwithstanding any other provision of law, provide for—
 (A)an NCIC criminal
 history records check to be carried out with respect to that covered employee;
 and
 (B)the results of that
 check to be transmitted to the Secretary.
 (3)FeeThe
 Secretary may, by regulation, establish and collect a reasonable fee for
 conducting a criminal history records check under paragraph (1).
 (d)Use of NCIC
 information by covered employers
 (1)Prohibition
 (A)In
 generalA covered employer may not employ a covered employee to
 provide a security service described in subparagraph (B), unless—
 (i)the covered
 employer first obtains the results of an NCIC criminal history records check
 with respect to that covered employee; and
 (ii)neither the
 results of that check, nor any other information made available to the covered
 employer, indicate that the covered employee has any unpardoned conviction
 under any Federal or State law of any felony or any one or more of the
 following offenses:
 (I)Illegally using,
 carrying, or possessing any firearm or other dangerous weapon.
 (II)Making or
 possessing an instrument, the primary use of which would be to facilitate
 burglary, theft, or a similar crime.
 (III)Buying or
 receiving stolen property.
 (IV)Unlawful entry of
 a building.
 (V)Aiding escape from
 prison.
 (VI)Unlawfully
 possessing or distributing any illegal narcotic drug.
 (VII)Any act
 involving theft, including theft by deception.
 (VIII)Recklessly
 endangering another person.
 (IX)Making any threat
 of terror.
 (X)Any crime of
 violence against another individual, including assault or battery, or any crime
 of violence against the property of an individual.
 (XI)Attempting or
 conspiring to commit any of the offenses described in subclauses (I) through
 (X).
 (XII)Any other
 offense relevant to the ability of the covered employee to provide reliable
 security services, as specified by the Secretary by regulation.
 (B)Security service
 describedFor purposes of this section, a security service
 is—
 (i)guarding,
 protecting, or securing any asset or personnel of the covered employer or any
 asset or personnel of any customer of such employer; or
 (ii)directly or
 indirectly supervising the activities of any other employee of such employer
 who guards, protects, or secures any such asset or personnel.
 (2)Delayed
 applicability for current employeesIn the case of a covered employee who, as
 of the effective date described in section 4 of the
 Private Security Officer Employment
 Enhancement Act of 2006, is employed by a covered employer to
 provide a security service, the prohibition under paragraph (1) shall not apply
 to such employer with respect to such employee until—
 (A)the given date that is six months after
 such effective date; or
 (B)a later date
 specified by the Secretary, in the case in which the Secretary certifies that
 the results of the records check could not be obtained by the given date
 described in subparagraph (A) despite the exercise of reasonable diligence on
 the part of both the employee and the employer.
 (3)No liability for
 good faith determinationsNo covered employer shall be liable for
 any determination made by such employer in good faith that an offense
 identified from a criminal history records check conducted under subsection (c)
 for such employer on a covered employee is within the scope of offenses
 described in paragraph (1)(A)(ii) for purposes of such employer making an
 employment decision with respect to such employee.
 (4)Rule of
 constructionNothing in paragraph (1) shall be construed as
 preventing a covered employer from making an employment decision, with respect
 to a covered employee, based on any lawful reason not described in such
 subsection, including the reason that the results of a criminal history records
 check conducted under subsection (c)(1) (or any other information made
 available to the employer) on such employee indicate that the employment of the
 employee would violate any applicable State law.
 (5)Non-application
 of Fair Credit Reporting ActThe provisions of the Fair Credit
 Reporting Act (15 U.S.C. 1681 et seq.) shall not apply to an NCIC criminal
 history records check conducted under subsection (c).
 (e)Employee
 rights
 (1)Written
 consentA covered employer may not make a request under
 subsection (c)(1) with respect to a covered employee, or obtain the
 fingerprints of a covered employee under subsection (c)(2), without the written
 consent of that employee.
 (2)Frequency of
 requestsA covered employer that makes a request under subsection
 (c)(1) with respect to a covered employee and thereafter employs that employee
 for a continuous period may not make another such request with respect to such
 employee unless—
 (A)such request is
 made at least 12 months after the previous request; or
 (B)good cause
 (including for purposes of a promotion of the covered employee) exists.
 (3)Accuracy and
 completenessThe Secretary shall ensure that each covered
 employee subject to a request for an NCIC criminal history records check under
 subsection (c)(1) will receive the results of the check and will have the
 opportunity to provide to the head of the National Crime Information Center of
 the Federal Bureau of Investigation information concerning the accuracy or
 completeness of such results. The covered employee involved must provide such
 information within 30 days after receipt of such results.
 (f)Records
 management
 (1)In
 generalA covered employer receiving any results from a criminal
 history records check carried out under subsection (c)(1), with respect to a
 covered employee, shall ensure each of the following:
 (A)Such results are
 maintained confidentially.
 (B)Such results are
 not misused or disseminated to any person not involved in the employment
 decision with respect to the covered employee.
 (C)Subject to
 paragraph (2), such results are destroyed within one year after the latter of
 the following dates, with respect to such results:
 (i)The first of the
 following dates:
 (I)The date of the
 decision whether to employ or continue to employ the covered employee.
 (II)The date that is
 one year after the date on which the covered employer received the
 results.
 (ii)The date that is
 one year after the final disposition of a claim or proceeding relating to the
 employment of the covered employee.
 (2)No destruction
 of results if related claim pendingIn no case shall the results
 from a criminal history records check carried out under subsection (c)(1) be
 destroyed pursuant to paragraph (1)(C) while a claim or proceeding described in
 clause (ii) of such paragraph is pending.
 (g)Use of
 information by Department of Homeland SecurityIn carrying out
 this section, the Secretary shall establish procedures to ensure that the
 Department of Homeland Security uses the results of criminal history records
 checks carried out under subsection (c)(1) in a manner that—
 (1)limits the
 dissemination of such results outside the Department only to the covered
 employer;
 (2)ensures that such
 results are used only for the purpose of determining the suitability of a
 covered employee for employment in the private security field; and
 (3)protects covered
 employees from any use of such results that is in violation of the provisions
 of this section.
 (h)RegulationsThe
 Secretary shall prescribe regulations to carry out this section.
 (i)Criminal
 penaltiesAny person who knowingly and intentionally uses any
 information obtained pursuant to this section for a purpose other than the
 purpose of determining the suitability of a covered employee for employment in
 the private security field shall be imprisoned not more than two years or fined
 under title 18, United States Code, or both.
 (j)DefinitionsFor
 purposes of this section:
 (1)Covered
 employeeThe term covered employee means any
 individual, other than an active law enforcement officer for any governmental
 unit, who is—
 (A)employed by, or
 seeking employment with, a nongovernmental entity that provides security
 services; or
 (B)employed as an
 internal security employee by, or seeking employment as an internal security
 employee with, a nongovernmental entity that has more than 50 employees, of
 which three or more are internal security employees.
 (2)Covered
 employerThe term covered employer means—
 (A)any
 nongovernmental entity that—
 (i)provides security
 services;
 (ii)for each
 jurisdiction in which it provides such services, is licensed by such
 jurisdiction to provide such services, to the extent such jurisdiction permits
 or requires it to be so licensed; and
 (iii)provides such
 services—
 (I)in interstate or
 foreign commerce;
 (II)at any site where
 there is located any element of the Federal Government; or
 (III)for any person
 engaged in interstate or foreign commerce; or
 (B)any
 nongovernmental entity that—
 (i)has more than 50
 employees, of which three or more are internal security employees;
 (ii)for each
 jurisdiction in which it provides internal security services with respect to
 itself, is licensed by such jurisdiction to provide such services, to the
 extent such jurisdiction permits or requires it to be so licensed; and
 (iii)is either
 engaged in interstate or foreign commerce or provides any product or service to
 any element of the Federal Government.
 (3)Internal
 security employeeThe term internal security
 employee means an employee whose primary responsibility is to provide
 internal security with respect to the entity employing such employee.
 (4)NCIC criminal
 history records checkThe
 term NCIC criminal history records check means a criminal history
 records check conducted through the databases of the National Crime Information
 Center of the Federal Bureau of Investigation.
 (5)SecretaryThe
 term Secretary means the Secretary of Homeland Security.
 (6)StateThe
 term State includes the 50 States, the District of Columbia, the
 Commonwealth of Puerto Rico, and any other territory or possession of the
 United
 States.
 .
 4.Effective
 dateThe amendment made by
 section 3 shall take effect as of the date of enactment and shall apply to
 employment decisions made by covered employers, with respect to covered
 employees, beginning on the date that is 180 days after the date of the
 enactment of this Act.


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 Svarīgs juridisks paziņojums
 |
 52006PC0099
 Priekšlikums Padomes lēmums par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (EK, Euratom) /* COM/2006/0099 galīgā redakcija - CNS 2006/0039 */
 [pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 8.3.2006COM(2006) 99 galīgā redakcija2006/0039 (CNS)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSpar Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu(//EK, Euratom)(iesniegusi Komisija)Komisijas darba dokumentspar Apvienotās Karalistes budžeta nelīdzsvarotības korekcijas („Apvienotās Karalistes korekcijas”) aprēķinu, finansēšanu, maksāšanu un iegrāmatošanu budžetā saskaņā ar 4. un 5. pantu Padomes Lēmumā 2006/xxx/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmuPASKAIDROJUMA RAKSTSIevadsEiropadome 2005. gada 15. – 16. decembrī panāca politisku vienošanos par 2007. – 2013. gada finanšu plānu[1]. Lai īstenotu tās secinājumus par Eiropas Savienības finansēšanu, Eiropadome arī aicināja Komisiju sagatavot jaunu lēmumu par pašu resursiem un izdarīt grozījumus tam pievienojamā darba dokumentā par Apvienotās Karalistes korekciju. Eiropadomes secinājumiem pievienotās vienošanās par finanšu plānu 78. punktā teikts:„Pašu resursu lēmumu un tam pievienoto darba metožu dokumentu groza tā, lai pašu resursu lēmuma procesa ratifikāciju [ratifikācijas procesu] visas dalībvalstis varētu pabeigt, lēmumam stājoties spēkā vēlākais 2009. gada sākumā, kā arī, lai ieviestu uzskaitītos grozījumus. Šie grozījumi stājas spēkā [tiek piemēroti] no 2007. gada 1. janvāra un tos vajadzības gadījumā piemēros ar atpakaļejošu datumu.”Turklāt Eiropadome secināja, ka:- pašu resursu un saistību apropriējumu maksimālais apjoms jāsaglabā pašreizējā līmenī (76. punkts) un- noteikumu par pašu resursiem pamatā jābūt vispārējas vienlīdzības mērķim. Ar šiem noteikumiem tādējādi būtu jānodrošina, ka saskaņā ar attiecīgajiem 1984. gada Fontenblo Eiropadomes secinājumiem nevienai dalībvalstij nav jāiztur budžeta slogs, kas būtu pārmērīgs salīdzinājumā ar valsts labklājības līmeni. Tādēļ būtu jāievieš attiecīgi noteikumi, kas attiektos uz konkrētām dalībvalstīm (77. punkts).Ar šo Padomes lēmuma priekšlikumu par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu un tam pievienoto darba dokumentu par Apvienotās Karalistes korekciju tiek grozīti pašreizējie pašu resursu noteikumi. Šie grozījumi ietver:- noteikumus, ar ko īsteno Eiropadomes 2005. gada 15. – 16. decembra secinājumus pašu resursu jomā (skat. 2. un 3. iedaļu tālāk);- atsevišķus esošo noteikumu pielāgojumus, lai ņemtu vērā situācijas attīstību kopš pašu resursu lēmuma pieņemšanas Padomē 2000. gada septembrī un lai uzlabotu noteikumu juridisko un lingvistisko konsekvenci (skat. 3. un 4. iedaļu tālāk).Visas tālākās norādes uz konkrētiem pantiem ir norādes uz šo Padomes lēmuma priekšlikumu par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu.Eiropadomes secinājumu īstenošana – jaunā lēmuma par pašu resursiem priekšlikumsPVN piesaistīšanas vienotā likme – 2. panta 4. punkta pirmā daļaEiropadome vienojās, ka PVN resursu piesaistīšanas likmei jābūt noteiktai 0,30 % apmērā no dalībvalstu nepārsniedzamās PVN bāzes.Saskaņā ar pašreizējo Lēmumu par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu 2000/597/EK, Euratom[2] vienoto PVN piesaistīšanas likmi, ko faktiski piemēro dalībvalstu nepārsniedzamajai PVN bāzei, nosaka, no „maksimālās piesaistīšanas likmes” (pašreiz 0,50 %) atņemot „fiksēto likmi”, kuru savukārt aprēķina, izmantojot sarežģītu formulu, kurā ņem vērā Apvienotās Karalistes korekcijas lielumu.Saskaņā ar jauno sistēmu tiks noteikta nemainīga piesaistīšanas likme 0,30 % apmērā, kas atbilst starpībai starp pašreizējo maksimālo piesaistīšanas likmi 0,50 % apmērā un iepriekš piemērotās fiksētās likmes vidējo lielumu, kas ir 0,20 %.Pašreizējās sarežģītās un nepārskatāmās PVN piesaistīšanas likmes aprēķina sistēmas aizstāšana ar vienotu piesaistīšanas likmi ir apsveicams vienkāršojums, kas jau sen bija vēlams. Saikne starp PVN likmi un Apvienotās Karalistes korekciju, izmantojot „fiksēto likmi”, ir vēsturiski saglabājusies no pašu resursu sistēmas laikā pirms 1988. gada, kad Apvienotās Karalistes korekciju finansēja proporcionāli dalībvalstu neierobežotajām PVN bāzēm, kaut gan kopš 1988. gada to finansē proporcionāli dalībvalstu IKP/NKI[3] bāzēm. Tādēļ ir loģiski ierosināt PVN piesaistīšanas nemainīgo likmi (vienoto likmi) pašreizējā līmenī, jo „fiksētajai likmei” vairs nav nekāda jēgpilna pamata.Samazinātas PVN piesaistīšanas likmes pagaidu piemērošana atsevišķās dalībvalstīs – 2. panta 4. punkta otrā daļaEiropadome vienojās, ka laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam četrām valstīm piemērojama samazināta PVN piesaistīšanas likme nolūkā samazināt attiecīgo valstu budžeta slogu. Šajā laika posmā PVN piesaistīšanas likme Austrijai ir noteikta 0,225 % apmērā, Vācijai – 0,15 % un Nīderlandei un Zviedrijai – 0,10 %.NKI iemaksu pagaidu samazinājums attiecībā uz atsevišķām dalībvalstīm – 2. panta 5. punktsEiropadome vienojās, ka laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam Nīderlandei jāpiemēro 605 miljonu euro ikgadējs bruto samazinājums tās NKI iemaksām un Zviedrijai – 150 miljonu euro ikgadējs bruto samazinājums, 2004. gada cenās.Bruto samazinājumu finansēs visas dalībvalstis, t. i., ieskaitot Nīderlandi un Zviedriju. Šo samazinājumu nolūks nav ne palielināt Apvienotās Karalistes korekcijas lielumu, ne samazināt Nīderlandes un Zviedrijas daļu Apvienotās Karalistes korekcijas finansēšanā. Tādējādi bruto samazinājumi tiks piemēroti pēc Apvienotās Karalistes korekcijas aprēķina un segšanas.Šo nosacījumu mērķis ir samazināt minēto valstu budžeta slogu.Apvienotās Karalistes korekcijas pielāgošana, ņemot vērā paplašināšanos – 4. panta 1. punkta f) un g) apakšpunkts un 4. panta 2. punktsEiropadome vienojās, ka Apvienotās Karalistes budžeta nelīdzsvarotības korekcija pilnībā paliks spēkā attiecībā uz visiem izdevumiem, izņemot izdevumus dalībvalstīs, kuras ES pievienojušās pēc 2004. gada 30. aprīļa.Tādējādi, aprēķinot Apvienotās Karalistes korekciju, no kopējiem attiecinātajiem izdevumiem tiks atņemti izdevumi jaunajām dalībvalstīm, izņemot KLP tirgus izdevumus (lauksaimniecības tiešos maksājumus un ar tirgu saistītos izdevumus, kā arī tos lauku attīstības izdevumus, ko sedz no ELVGF Garantiju nodaļas).Kopējo attiecināto izdevumu samazinājums tiks ņemts vērā pakāpeniski, sākot no 2008. gada korekcijas, kas budžetā pirmoreiz tiks ņemta vērā 2009. gadā, un paredzēto līmeni sasniedzot ar 2010. gada korekciju, kas budžetā pirmoreiz tiks ņemta vērā 2011. gadā, ievērojot šādu grafiku:Gads, kad budžetā pirmoreiz ņem vērā UK korekciju | No UK korekcijas aprēķina izslēdzamo, ar paplašināšanos saistīto izdevumu (kā tie definēti iepriekš) īpatsvars procentos |2009 | 20 |2010 | 70 |2011 | 100 |Eiropadome arī vienojās, ka laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam šo attiecināto izdevumu samazinājuma rezultātā Apvienotās Karalistes korekcijas pielāgojuma kopsumma nedrīkstēs pārsniegt 10,5 miljardus euro 2004. gada cenās. Tādēļ Padomes lēmuma priekšlikumā noteikts, ka Komisijas dienesti ik gadu pārbaudīs, vai Apvienotās Karalistes korekcijas pielāgojuma kopsumma nepārsniedz minēto summu. Ja summa tiks pārsniegta, Apvienotās Karalistes iemaksa budžetā tiks attiecīgi samazināta. Aprēķinam tiks izmantots jaunākais pieejamais ES IKP deflators, izteikts euro, ko nosaka Komisija.Turklāt minētā 10,5 miljardu euro summa tiks palielināta, ja laikā līdz 2013. gadam notiks jauna paplašināšanās, izņemot Rumānijas un Bulgārijas pievienošanos.Kolīdz tiks sasniegts paredzētais līmenis un ja vien laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam netiks pārsniegta 10,5 miljardu euro kopsumma, šīs Apvienotās Karalistes korekcijas pielāgošanas rezultātā Apvienotā Karaliste pilnībā piedalīsies paplašināšanās izdevumu segšanā, izņemot minētos lauksaimniecības izdevumus.Kā minēts Eiropadomes secinājumiem pievienotās vienošanās par finanšu plānu III pielikumā, pašreizējā lēmumā par pašu resursiem noteikto pielāgojumu saistībā ar paplašināšanos, t. i., kopējo attiecināto izdevumu samazinājumu par summu, kas atbilst pirmspievienošanās izdevumiem kandidātvalstīs gadā pirms šo valstu iestāšanās, beigs piemērot, sākot no 2013. gada korekcijas, kura budžetā pirmoreiz tiks ņemta vērā 2014. gadā.Pašu resursu sistēmas pārskatīšana – 9. pantsEiropadome aicināja (80. punkts) Komisiju veikt pilnīgu, visaptverošu pārskatīšanu, kas attiektos uz visiem ES resursu un izdevumu aspektiem, lai sniegtu ziņojumu 2008./2009. gadā.Tādēļ Padomes lēmuma priekšlikumā noteikts, ka šīs pilnīgās pārskatīšanas ietvaros Komisija veiks vispārēju pašu resursu sistēmas pārskatīšanu un vajadzības gadījumā iesniegs attiecīgus priekšlikumus.Stāšanās spēkā un piemērošana – 10. pantsEiropadome vienojās, ka jaunais lēmums par pašu resursiem jāpieņem tā, lai jaunā lēmuma ratificēšanas process visās dalībvalstīs tiktu pabeigts tā, ka lēmums varētu stāties spēkā vēlākais 2009. gada sākumā, ar atpakaļejošu spēku no 2007. gada 1. janvāra.Iepriekšējā pašu resursu lēmuma noteikumus pašu resursu un Apvienotās Karalistes korekcijas aprēķinam turpinās piemērot līdz 2007. gadam, neieskaitot.Eiropadomes secinājumu īstenošana – priekšlikums jaunam pievienojamajam darba dokumentam par Apvienotās Karalistes korekcijuPievienojamais darba dokuments par Apvienotās Karalistes korekciju ir grozīts, ņemot vērā pašu resursu lēmumā ierosinātās izmaiņas. Tās skar šādus aspektus:- darba dokumenta piemērošanas sākuma datumu;- ar pirmspievienošanās atbalstu saistītās pielāgojumu kārtības likvidēšanu;- jauno pielāgojumu kārtību attiecībā uz izdevumiem jaunajās dalībvalstīs;- Apvienotās Karalistes korekcijas kopējā samazinājuma maksimālo summu saistībā ar iepriekš minēto pielāgojumu kārtību;- minētās maksimālās summas pielāgojumus jaunas(-u) paplašināšanās(-os) gadījumā;- „fiksētās likmes” aprēķina metodes likvidēšanu un visu norāžu likvidēšanu par Apvienotās Karalistes korekcijas ietekmi uz PVN piesaistīšanas likmi.Tāpat ir ieviesti papildu grozījumi nolūkā uzlabot teksta konsekvenci un veicināt saprotamību. Šīs izmaiņas attiecas tikai uz formu un nekādi neiespaido aprēķina metodi. Tās skar šādus aspektus:- korekcijas finansēšanas liekā dubultā aprēķina likvidēšana. Pašreizējā darba dokumentā 2. iedaļas a) un b) punktā pārņemti pašu resursu lēmuma finansēšanas noteikumi, taču papildus c) punktā noteikts, ka „lai panāktu šo rezultātu, veic attiecīgu IKP bāzes pielāgošanu”. Šim noteikumam nav praktiskas nozīmes un tādēļ ir ierosināts tekstu vienkāršot, atstājot tikai lēmumā par pašu resursiem noteikto aprēķina metodi, kura ir iekļauta arī gada budžeta finanšu tabulās;- uzlabots aprēķina etapu matemātiskais izklāsts;- attiecināto izdevumu struktūra ir pielāgota 2007. – 2013. gada finanšu plāna nomenklatūrai un struktūrai;- veikti daži tīri lingvistiski un formas uzlabojumi.Citi grozījumi pašreizējā lēmumā par pašu resursiem 2000/597/EK, EuratomLauksaimniecības un muitas nodokļu nošķīruma likvidēšana – 2. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktsES tiesībās iestrādājot vienošanās, kuras tika panāktas daudzpusējo tirdzniecības sarunu Urugvajas raundā, vairs nav nekādas būtiskas atšķirības starp lauksaimniecības un muitas nodokļiem. Atšķirības nesaistās ar pašiem nodokļiem, bet tikai ar apliekamo produktu veidu (lauksaimniecības produkti pretstatā pārējiem).Lai labāk atspoguļotu šo situāciju, jaunā Padomes lēmuma priekšlikumā apvienoti pašreizējā Padomes lēmuma 2. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkti un nedaudz mainīta redakcija, lai novērstu jebkādu tiešu norādi uz atšķirību starp ievedmuitas nodokļiem lauksaimniecības un nelauksaimniecības jomā. Tā rezultātā PVN resurss ietverts 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā un NKI resurss – 2. panta 1. punkta c) apakšpunktā.Joprojām ir atsauce uz citiem maksājumiem, nodevām utt., kas vairs nav spēkā, jo vēl var būt nenomaksāti muitas parādi tā sauktajos B kontos (t. i., attiecībā uz nenomaksātiem apstrīdētiem prasījumiem).Būtisku statistikas metožu izmaiņu piemērošana NKI attiecībā uz pašu resursiem – 2. panta 7. punktsSaskaņā ar pašreizējā lēmuma par pašu resursiem 2. panta 7. punkta otro daļu „Ja EKS [Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmas] 95 grozījumi radītu būtiskas izmaiņas attiecībā uz .. NKI, tad Padome .. vienprātīgi pieņem lēmumu par to, vai šādi grozījumi attiecas uz šā lēmuma piemērošanu”.Tomēr nav nekāda iemesla, lai attiecībā uz pašu resursiem netiktu piemērotas ES līmeņa izmaiņas statistikā, kas pieņemtas nolūkā uzlabot EKS metodoloģiju un dot iespēju precīzāk salīdzināt saimniecisko darbību ES iekšienē. No otras puses, svarīgi, lai pieņemtās izmaiņas tiktu piemērotas vienveidīgi visās dalībvalstīs, pirms uz to pamata tiek noteikti pašu resursu maksājumi. Tādēļ iepriekš citētā noteikuma redakciju ierosināts grozīt šādi:„Ja EKS 95 izmaiņas būtiski maina NKI, .. tad Padome .. vienprātīgi pieņem lēmumu par to, kad šīs izmaiņas piemēro šā lēmuma nolūkos.”..Pašu resursu un saistību apropriējumu maksimums – 3. pantsŅemot vērā pāreju no EKS 79 uz EKS 95 attiecībā uz budžetu un pašu resursiem un nolūkā Kopienām piešķirto finanšu līdzekļu summu saglabāt nemainīgu, Komisija saskaņā ar pašreizējā lēmuma par pašu resursiem 2000/597/EK Euratom 3. panta 1. un 2. punktā dotajām formulām pārrēķināja pašu resursu maksimumu un saistību apropriējumu maksimumu, to izsakot līdz divām zīmēm aiz komata. Komisija jaunās maksimālās robežas Padomei un Eiropas Parlamentam paziņoja 2001. gada decembrī[4]. Pašu resursu maksimālā robeža ir noteikta 1,24 % apmērā no dalībvalstu kopējā NKI tirgus cenās un saistību apropriējumu maksimālā robeža – 1,31 % apmērā no dalībvalstu kopējā NKI.Eiropadome 2005. gada 15. un 16. decembra sanāksmē vienojās, ka šie procentos izteiktie maksimālie apjomi jāsaglabā pašreizējā līmenī, kas ir ievērots šajā Padomes lēmuma priekšlikumā.Norāžu uz rezervēm svītrošana – 2. panta 6. punkts, 6. un 7. pantsPašreizējā pašu resursu lēmumā ir iekļauti noteikumi, kas paredz, ka rezervju segšanai vajadzīgos līdzekļus piesaista tikai tad, ja tas vajadzīgs.Tomēr kopš 2003. gada monetārā rezerve vairs nepastāv. Turklāt jaunā iestāžu nolīguma projektā rezervi atbalstam ārkārtas gadījumos ir ierosināts iekļaut kā budžeta rezervi un, kā minēts Komisijas 2006. gada 1. februārī iesniegtajā iestāžu nolīguma projektā, rezerve, kas paredzēta, lai garantētu aizdevumus trešām valstīm, jāpārveido par vienkāršotu finansēšanas mehānismu, kas Aizdevumu garantiju fonda finansēšanai nepieciešamos apropriējumus ļautu iegrāmatot budžetā, tādējādi novēršot nepieciešamību attiecīgu līdzekļu pieprasījuma gadījumu paredzēt īpašos noteikumos.Tādēļ no Padomes lēmuma priekšlikuma ir svītrotas visas norādes uz rezervēm. Papildus tas nozīmē to, ka, ja notiek izmaiņas esošajās rezervēs, tā dēļ vairs nebūs jāgroza lēmums par pašu resursiem (kam vajadzīga vienprātība Padomē un ratifikācija dalībvalstīs).Atsauces uz īstenošanas pasākumu pieņemšanu pilnveidošana – 8. panta 2. punktsAtzinumā par Komisijas 2004. gada priekšlikumu par pašu resursu lēmumu Revīzijas palāta kritizēja 8. panta 2. punkta ierosināto redakciju, kā arī tā redakciju pašreizējā lēmumā par pašu resursiem, norādot, ka šis punkts, „ciktāl tas interpretē Palātas kontroles un revīzijas priekšmetu, ir līdzvērtīgs Līguma noteikumu grozījumam, kas veikts ārpus šim nolūkam paredzētās procedūras” .[5] Turklāt Palāta kritizēja to, ka attiecībā uz īstenošanas pasākumu pieņemšanu kā juridiskais pamats nav norādīts Līguma 279. pants un ka līdz ar to nebūtu nepieciešams Palātas atzinums.Tā kā šajā kontekstā nav nepieciešamas norādes uz Palātas pilnvarām un tā kā apspriešanās ar Palātu par īstenošanas pasākumiem šajā jomā ir vispārpieņemta prakse, ierosinātā redakcija ir attiecīgi pilnveidota.2006/0039 (CNS)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMS[...]par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu(//EK, Euratom)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 269. pantu,ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 173. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[6] ,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[7] ,ņemot vērā Revīzijas palātas atzinumu[8],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[9] ,tā kā:1. Eiropadome, tiekoties Briselē 2005. gada 15. un 16. decembrī, cita starpā secināja, ka noteikumu par pašu resursiem pamatā jābūt vispārējas vienlīdzības mērķim. Ar šiem noteikumiem tādējādi būtu jānodrošina, ka saskaņā ar attiecīgajiem 1984. gada Fontenblo Eiropadomes secinājumiem nevienai dalībvalstij nav jāiztur budžeta slogs, kas būtu pārmērīgs salīdzinājumā ar valsts labklājības līmeni. Tādēļ ir jāievieš attiecīgi noteikumi, kas attiektos uz konkrētām dalībvalstīm.2. Kopienas pašu resursu sistēmai ir jānodrošina pietiekami resursi Kopienas politikas pastāvīgai izstrādei, ņemot vērā vajadzību ievērot stingru budžeta disciplīnu.3. Šajā lēmumā nacionālo kopienākumu (NKI) definē kā gada NKI tirgus cenās, ko noteikusi Komisija, piemērojot Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu (tālāk tekstā – „EKS 95”) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2223/96[10].4. Ņemot vērā pāreju no EKS 79 uz EKS 95 attiecībā uz budžetu un pašu resursiem un nolūkā Kopienām piešķirto finanšu līdzekļu summu saglabāt nemainīgu, Komisija saskaņā ar Padomes Lēmuma 2000/597/EK, Euratom[11] 3. panta 1. un 2. punktu, izmantojot minētajā pantā doto formulu, pārrēķināja pašu resursu maksimumu un saistību apropriējumu maksimumu, to izsakot līdz divām zīmēm aiz komata. Komisija jaunās maksimālās robežas Padomei un Eiropas Parlamentam paziņoja 2001. gada decembrī[12]. Pašu resursu maksimālā robeža ir noteikta 1,24 % apmērā no dalībvalstu kopējā NKI tirgus cenās un saistību apropriējumu maksimālā robeža – 1,31 % apmērā no dalībvalstu kopējā NKI. Eiropadome 2005. gada 15. un 16. decembra sanāksmē secināja, ka šīm maksimālajām robežām jāpaliek pašreizējā līmenī.5. Lai Eiropas Kopienām piešķirto finanšu līdzekļu summa saglabātos nemainīga, šīs maksimālās robežas, kas izteiktas procentuāli no NKI, ir jākoriģē, ja EKS 95 izmaiņas būtiski maina NKI.6. ES tiesībās iestrādājot vienošanās, kuras tika panāktas daudzpusējo tirdzniecības sarunu Urugvajas raundā, vairs nav nekādas būtiskas atšķirības starp lauksaimniecības un muitas nodokļiem. Tādēļ šīs atšķirības jālikvidē ES budžetā.7. Lai nodrošinātu pārskatāmību un vienkāršību, Eiropadome 2005. gada 15. un 16. decembra sanāksmē vienojās, ka vienotā PVN piesaistīšanas likme jānosaka 0,3 % apmērā.8. Eiropadome 2005. gada 15. un 16. decembra sanāksmē vienojās, ka Austrijai, Vācijai, Nīderlandei un Zviedrijai laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam jāpiemēro samazinātas PVN piesaistīšanas likmes un ka Nīderlandei un Zviedrijai tajā pašā laika posmā to NKI resursu iemaksām jāpiemēro ikgadējs bruto samazinājums.9. Eiropadome 2005. gada 15. un 16. decembra sanāksmē vienojās, ka Apvienotajai Karalistei piemērojamais korekciju mehānisms jāsaglabā un ka Vācijai, Austrijai, Zviedrijai un Nīderlandei jānosaka mazāka daļa korekcijas finansēšanā. Tomēr, beidzoties pakāpeniskas pārejas periodam no 2009. līdz 2011. gadam, Apvienotajai Karalistei pilnībā jāpiedalās paplašināšanās izdevumu segšanā, izņemot lauksaimniecības tiešos maksājumus un ar tirgu saistītos izdevumus, kā arī tos lauku attīstības izdevumus, ko sedz no ELVGF Garantiju nodaļas. Tādējādi Apvienotās Karalistes korekcijas aprēķins tiks pielāgots, pakāpeniski izslēdzot uz tām dalībvalstīm attiecinātos izdevumus, kuras ES pievienojušās pēc 2004. gada 30. aprīļa, izņemot minētos lauksaimniecības un lauku attīstības izdevumus. Laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam šo attiecināto izdevumu samazinājuma rezultātā Apvienotās Karalistes korekcijas pielāgojuma kopsumma nedrīkst pārsniegt 10,5 miljardus euro 2004. gada cenās. Ja laikā līdz 2013. gadam notiks jauna paplašināšanās, izņemot Rumānijas un Bulgārijas pievienošanos, tad minētā summa attiecīgi jākoriģē.10. Eiropadome 2005. gada 15. un 16. decembra sanāksmē vienojās, ka Lēmuma 2000/597/EK, Euratom 4. panta f) apakšpunkta noteikumus par gada pirmspievienošanās izdevumu kandidātvalstīs izslēgšanu no Apvienotās Karalistes korekcijas aprēķina jābeidz piemērot, sākot no tās korekcijas, kura budžetā pirmoreiz tiks ņemta vērā 2014. gadā.11. Eiropadome 2005. gada 15. un 16. decembra sanāksmē aicināja Komisiju veikt pilnīgu, visaptverošu pārskatīšanu, kas attiektos uz visiem ES resursu un izdevumu aspektiem, lai sniegtu ziņojumu 2008./2009. gadā. Tādēļ šīs pārskatīšanas ietvaros Komisijai jāveic vispārēja pašu resursu sistēmas darbības pārskatīšana un vajadzības gadījumā jāiesniedz attiecīgi priekšlikumi.12. Ir jāparedz noteikumi, ko piemēro pārejas posmā starp sistēmu, kas ieviesta ar Lēmumu 2000/596/EK, Euratom, un to, kas izriet no šā lēmuma.13. Eiropadome 2005. gada 15. un 16. decembra sanāksmē vienojās, ka šo lēmumu jāsāk piemērot 2007. gada 1. janvārī,IR PIEŅĒMUSI TĀLĀK IZKLĀSTĪTOS NOTEIKUMUS, KO IESAKA PIEŅEMT DALĪBVALSTĪS.1. pantsKopienām pašu resursus piešķir saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti tālākajos pantos, lai saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (tālāk tekstā – “EK līgums”) 269. pantu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma (tālāk tekstā – “Euratom līgums”) 173. pantu nodrošinātu Eiropas Savienības budžeta finansējumu.Eiropas Savienības budžetu, neskarot citus ieņēmumus, pilnībā finansē no Kopienu pašu resursiem.2. pants1. Pašu resursus, ko iekļauj Eiropas Savienības budžetā, veido šādi ieņēmumi:a) maksājumi, prēmijas, papildu vai kompensācijas summas, papildu summas vai faktori, kopējā muitas tarifa nodokļi un citi nodokļi, kurus noteikušas vai noteiks Kopienu iestādes attiecībā uz tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm, muitas nodokļi par izstrādājumiem saskaņā ar spēku zaudējušo Eiropas Ogļu un tērauda kopienas līgumu, kā arī iemaksas un citi nodokļi, kas ir paredzēti saskaņā ar cukura tirgus kopīgo organizāciju;b) neskarot šā panta 4. punkta otro daļu, visām dalībvalstīm spēkā esošas vienotas likmes piemērošana saskaņotajai PVN aprēķina bāzei, kas noteikta saskaņā ar Kopienas noteikumiem. Izmantotā aprēķina bāze nedrīkst pārsniegt 50 % no katras dalībvalsts NKI, kā tas noteikts 7. punktā;c) neskarot šā panta 5. punkta otro daļu, vienotās likmes – ko nosaka saskaņā ar budžeta procedūru, ņemot vērā kopējos citus ieņēmumus – piemērošana visu dalībvalstu NKI summai.2. Pašu resursus, ko iekļauj Eiropas Savienības budžetā, veido arī ieņēmumi, kas ir saņemti no jauniem maksājumiem, kuri ieviesti saskaņā ar kopējo politiku, saskaņā ar EK līgumu vai Euratom līgumu, ja ir ievērota EK līguma 269. pantā vai Euratom līguma 173. pantā noteiktā procedūra.3. Dalībvalstis kā iekasēšanas izmaksas patur 25 % no summām, kas minētas 1. punkta a) apakšpunktā.4. Vienotā likme, kas minēta 1. punkta b) apakšpunktā, ir 0,30 %.Tomēr laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam PVN resursa piesaistīšanas likme Austrijai ir noteikta 0,225 % apmērā, Vācijai – 0,15 % un Nīderlandei un Zviedrijai – 0,10 %.5. Vienoto likmi, kas noteikta saskaņā ar 1. punkta c) apakšpunktu, piemēro katras dalībvalsts NKI.Tomēr laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam Nīderlandei piemēro 605 miljonu euro ikgadēju bruto samazinājumu tās NKI iemaksām un Zviedrijai – 150 miljonu euro ikgadēju bruto samazinājumu tās NKI iemaksām, 2004. gada cenās. Šīs summas koriģē atbilstīgi kārtējām cenām, piemērojot jaunāko Komisijas noteikto ES IKP deflatoru, izteiktu euro, kas pieejams provizoriskā budžeta sagatavošanas laikā. Bruto samazinājumus piemēro pēc tam, kad aprēķināta un finansēta Apvienotās Karalistes korekcija, kā izklāstīts šā lēmuma 4. un 5. pantā, un tie nekādi neiespaido korekciju.6. Ja finanšu gada sākumā budžets nav pieņemts, piemēro iepriekšējās PVN un NKI piesaistīšanas likmes, līdz stājas spēkā jaunas likmes.7. Šā lēmuma piemērošanas nolūkā NKI ir konkrētā gada NKI tirgus cenās, kā to noteikusi Komisija, piemērojot EKS 95 saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2223/96.Ja EKS 95 izmaiņas būtiski maina NKI, kā to nosaka Komisija, tad Padome, balstoties uz Komisijas priekšlikumu un apspriedusies ar Eiropas Parlamentu, vienprātīgi pieņem lēmumu par to, kad šīs izmaiņas piemēro pašu resursiem.3. pants1. Kopējā pašu resursu summa, kas Kopienām piešķirta maksājumu apropriējumu segšanai, nedrīkst pārsniegt 1,24 % no dalībvalstu kopējā NKI.2. Eiropas Savienības vispārējā budžetā iekļauto saistību apropriējumu kopsumma nedrīkst pārsniegt 1,31 % no dalībvalstu kopējā NKI.Jāsaglabā pastāvīga attiecība starp saistību apropriējumiem un maksājumu apropriējumiem, lai tādējādi nodrošinātu to savstarpēju atbilstību un turpmākajos gados ievērotu 1. punktā minēto maksimālo robežu.3. Ja notiek EKS 95 izmaiņas, kas būtiski maina NKI, ko izmanto šā lēmuma nolūkā, Komisija 1. un 2. punktā minētās maksājumu un saistību apropriējumu robežas pārrēķina pēc šādas formulas:[pic]kur t ir pēdējais pilnais gads, par kuru ir pieejami dati saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1287/2003[13] („NKI regula”).4. pants1. Apvienotajai Karalistei piešķir korekciju budžeta līdzsvarošanai.Korekciju nosaka:a) aprēķinot starpību iepriekšējā finanšu gadā starp:- Apvienotās Karalistes procentuālo daļu no neierobežotās PVN aprēķina bāzes summas un- Apvienotās Karalistes procentuālo daļu no attiecināto izdevumu kopsummas;b) šādi iegūto starpību reizinot ar paredzēto izdevumu kopsummu;c) atbilstīgi b) apakšpunktam iegūto iznākumu reizinot ar 0,66;d) no saskaņā ar c) apakšpunktu iegūtā rezultāta atņemot summu, par kādu Apvienoto Karalisti ietekmē pāreja uz nepārsniedzamo PVN bāzi, un 2. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētos maksājumus, tas ir, starpību starp:- summu, kas Apvienotajai Karalistei būtu jāmaksā par summām, kuras finansētas no 2. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā minētajiem resursiem, ja vienoto likmi piemērotu neierobežotajai PVN bāzei, un- Apvienotās Karalistes maksājumiem saskaņā ar 2. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktu;e) no saskaņā ar d) apakšpunktu iegūtā rezultāta atņemot Apvienotās Karalistes neto ieguvumu, kas radies, palielinot 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto resursu procentuālo daļu, ko dalībvalstis patur ar resursu iekasēšanu saistīto izmaksu segšanai;f) katras Eiropas Savienības paplašināšanās gadījumā koriģējot saskaņā ar e) apakšpunktu iegūto rezultātu, kompensāciju samazinot tā, lai izdevumi, kuriem pirms paplašināšanās netika piemērots samazinājums, arī pēc paplašināšanās netiktu samazināti. Koriģēšanu veic, no kopējiem attiecinātajiem izdevumiem atņemot summu, kas atbilst gada pirmspievienošanās izdevumiem kandidātvalstīs. Šādi aprēķinātās summas pārnes uz nākamajiem gadiem un koriģē ik gadu, piemērojot jaunāko pieejamo ES IKP deflatoru euro, ko nosaka Komisija. Šo apakšpunktu beidz piemērot, sākot no tās korekcijas, kuru budžetā pirmoreiz ņem vērā 2014. gadā;g) aprēķinu pielāgojot tādējādi, ka no kopējiem attiecinātajiem izdevumiem atņem kopējos izdevumus, kas attiecināmi uz dalībvalstīm, kuras ES pievienojušās pēc 2004. gada 30. aprīļa, izņemot lauksaimniecības tiešos maksājumus un ar tirgu saistītos izdevumus, kā arī tos lauku attīstības izdevumus, ko sedz no ELVGF Garantiju nodaļas.Šis samazinājums tiks ieviests pakāpeniski saskaņā ar tālāk redzamo grafiku.Gads, kad budžetā pirmoreiz ņem vērā UK korekciju | No Apvienotās Karalistes korekcijas aprēķina izslēdzamo, ar paplašināšanos saistīto izdevumu (kā tie definēti iepriekš) īpatsvars procentos |2009 | 20 |2010 | 70 |2011 | 100 |2. Laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam šā panta 1. punkta g) apakšpunktā minētā attiecināto izdevumu samazinājuma rezultātā Apvienotās Karalistes korekcijas pielāgojuma kopsumma nedrīkst pārsniegt 10,5 miljardus euro, 2004. gada cenās. Komisijas dienesti ik gadu pārbauda, vai korekcijas pielāgojuma kopsumma nepārsniedz minēto summu. Šā aprēķina nolūkos summas, kas izteiktas pašreizējās cenās, pārvērš 2004. gada cenās, piemērojot jaunāko pieejamo ES IKP deflatoru euro, ko noteikusi Komisija. Ja maksimālā 10,5 miljardu euro summa ir pārsniegta, attiecīgi samazina Apvienotās Karalistes iemaksu budžetā.Ja laikā līdz 2013. gadam notiek jauna paplašināšanās, izņemot Rumānijas un Bulgārijas iestāšanos, 10,5 miljardu euro maksimālo summu koriģē, to attiecīgi palielinot.5. pants1. Korekcijas izmaksas pārējās dalībvalstis sedz šādi:Izmaksu sadali vispirms aprēķina pēc katras dalībvalsts daļas 2. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētajos maksājumos, no aprēķina izslēdzot Apvienoto Karalisti un neņemot vērā 2. panta 5. punktā minētos Nīderlandes un Zviedrijas NKI resursu iemaksu bruto samazinājumus; pēc tam to pielāgo tā, lai Austrijas, Vācijas, Nīderlandes un Zviedrijas finansējuma daļa būtu viena ceturtā daļa no to parastās finansējuma daļas, kas iegūta šā aprēķina rezultātā.2. Apvienotajai Karalistei korekciju piešķir, samazinot tās maksājumus, kas veidojas no 2. panta 1. punkta b) un c) apakšpunkta piemērošanas. Izmaksas, kuras sedz pārējās dalībvalstis, pievieno to maksājumiem, kas veidojas no 2. panta 1. punkta c) un b) apakšpunkta piemērošanas katrai dalībvalstij.3. Komisija veic 2. panta 5. punkta, 4. panta un šā panta piemērošanai nepieciešamos aprēķinus.4. Ja finanšu gada sākumā budžets nav pieņemts, turpina piemērot to Apvienotajai Karalistei piešķirto korekciju un citām dalībvalstīm sedzamās izmaksas, kas iekļautas pēdējā galīgi pieņemtajā budžetā.6. pantsŠā lēmuma 2. pantā minētos ieņēmumus bez izšķirības izmanto visu budžetā iekļauto izdevumu finansēšanai.7. pantsKopienu ieņēmumu pārpalikumu, kas pārsniedz finanšu gada faktisko izdevumu kopsummu, pārnes uz nākamo finanšu gadu.8. pants1. Kopienu pašu resursus, kas minēti 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā, dalībvalstis iekasē saskaņā ar valsts normatīvo un administratīvo aktu noteikumiem, kurus attiecīgā gadījumā pielāgo, lai panāktu atbilstību Kopienas noteikumu prasībām.Komisija regulāri izskata dalībvalstu paziņotos valstu noteikumus, iesniedz dalībvalstīm labojumus, ko tā uzskata par vajadzīgiem, lai nodrošinātu valstu noteikumu atbilstību Kopienas noteikumiem, un iesniedz ziņojumus budžeta lēmējiestādēm.Dalībvalstis 2. panta 1. punkta a) līdz c) apakšpunktā minētos resursus nodod Komisijas rīcībā.2. Padome saskaņā ar EK Līguma 279. panta 2. punktā izklāstīto procedūru pieņem noteikumus, kas vajadzīgi, lai piemērotu šo lēmumu un lai dotu iespēju pārbaudīt 2. – 5. pantā minēto ieņēmumu iekasēšanu, nodošanu Komisijas rīcībā un izmaksāšanu.9. pantsLai veiktu pilnīgu, visaptverošu pārskatīšanu, kas attiektos uz visiem ES resursu un izdevumu aspektiem un par to sniegtu ziņojumu 2008./2009. gadā, Komisija veic vispārēju pašu resursu sistēmas pārskatīšanu un vajadzības gadījumā iesniedz attiecīgus priekšlikumus.10. pants1. Padomes ģenerālsekretārs šo lēmumu dara zināmu dalībvalstīm, un lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.Dalībvalstis nekavējoties ziņo Padomes ģenerālsekretāram par to procedūru izpildi, kas saskaņā ar to konstitucionālajām normām vajadzīgas šā lēmuma noteikumu pieņemšanai.Šis lēmums stājas spēkā tā mēneša pirmajā dienā, kas seko mēnesim, kad saņemts pēdējais otrajā daļā minētais paziņojums. Lēmumu piemēro no 2007. gada 1. janvāra.2. a) Ievērojot b) apakšpunktu, no 2007. gada 1. janvāra atceļ Lēmumu Nr. 2000/597/EK, Euratom. Visas atsauces uz Padomes 1970. gada 21. aprīļa Lēmumu par dalībvalstu finanšu iemaksu aizstāšanu ar Kopienu pašu resursiem[14], Padomes 1985. gada 7. maija Lēmumu 85/257/EEK, Euratom par Kopienas pašu resursu sistēmu[15], Lēmumu 88/376/EEK, Euratom[16], Lēmumu 94/728/EK, Euratom[17] vai Lēmumu 2000/597/EK, Euratom uzskata par atsaucēm uz šo lēmumu.b) 2., 4. un 5. pantu Lēmumos 88/376/EEK, Euratom, 94/728/EK, Euratom un 2000/597/EK, Euratom turpina piemērot, lai aprēķinātu un koriģētu ieņēmumus, kuri noteikti, piemērojot visām dalībvalstīm vienotu likmi PVN bāzei, kas noteikta saskaņotā veidā un ierobežota starp 50 % un 55 % no katras dalībvalsts NKP vai NKI, atkarībā no attiecīgā gada, un lai aprēķinātu budžeta nelīdzsvarotības korekciju, kas Apvienotajai Karalistei piešķirta no 1988. līdz 2006. gadam.c) Attiecībā uz summām, kuras minētas 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā un kuras dalībvalstīm saskaņā ar attiecīgajiem Kopienas noteikumiem bija jāiemaksā līdz 2001. gada 28. februārim, dalībvalstis kā iekasēšanas izmaksas patur 10 % no šīm summām.Briselē,Padomes vārdā –priekšsēdētājsKOMISIJAS DARBA DOKUMENTSpar Apvienotās Karalistes budžeta nelīdzsvarotības korekcijas („Apvienotās Karalistes korekcijas”) aprēķinu, finansēšanu, maksāšanu un iegrāmatošanu budžetā saskaņā ar 4. un 5. pantu Padomes Lēmumā 2006/xxx/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu[18]IEVADSSaskaņā ar Eiropadomes 2005. gada 15. un 16. decembra secinājumiem un Padomes (......) lēmumu par Kopienas pašu resursu sistēmu, ar šo dokumentu aizstāj Komisijas 2000. gada 21. septembra darba dokumentu 10646/00, ADD 2[19]. Ja vien nav noteikts citādi, visas atsauces uz pantiem attiecas uz (......) Lēmumu par pašu resursiem, tālāk tekstā – 2006. gada PRL.Šajā dokumentā ietverti šādi noteikumi Apvienotās Karalistes korekcijai:14. korekcijas summas aprēķināšana par noteiktu gadu,15. tās finansēšana nākamajā gadā,16. budžeta kopsummu noteikšana,17. korekcijas iegrāmatošana budžetā.Izmaiņas pašu resursu sistēmā, kas izriet no Eiropadomes 2005. gada 15.–16. decembra secinājumiem, neietekmē Apvienotās Karalistes korekciju līdz 2007. gadam. Ņemot vērā 2006. gada PRL stāšanos spēkā, šā dokumenta noteikumus jāsāk piemērot ar 2007. gada 1. janvāri. Tādēļ tie tiks piemēroti, sākot ar Apvienotās Karalistes korekcijas aprēķinu, kas tiks veikts 2007. gadā un ko pirmoreiz ņems vērā budžetā 2008. gadā.1. APVIENOTāS KARALISTES KOREKCIJA1.1. Korekcijas aprēķins (2006. gada PRL 4. pants)Korekcijas summu t gadam saskaņā ar 4. pantu nosaka:18. aprēķinot starpību starp:19. Apvienotās Karalistes procentuālo daļu neierobežoto PVN bāzu kopsummā un20. Apvienotās Karalistes procentuālo daļu attiecināto izdevumu kopsummā;21. reizinot saskaņā ar a) apakšpunktu aprēķināto starpību ar attiecināto izdevumu kopsummu;22. reizinot saskaņā ar b) apakšpunktu iegūto rezultātu ar 0,66;23. Rezultātu, kas iegūts, veicot a) līdz c) apakšpunktos noteiktās darbības, sauc par Apvienotās Karalistes korekcijas sākotnējo summu ;24. ezultāta, kas iegūts saskaņā ar c) apakšpunktu, atņemot starpību starp25. Apvienotās Karalistes neierobežoto PVN bāzu procentuālās daļas lielumu, kas reizināts ar 2. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktos minētajiem visu dalībvalstu kopējiem maksājumiem attiecībā uz konkrēto t finanšu gadu (t. i., maksājumiem, kas būtu jāveic Apvienotajai Karalistei, ja nepastāvētu NKI resurss un PVN resursam nebūtu noteikts maksimums) kopējo izdevumu finansēšanai (kas definēti 3.1. punktā),un26. 2. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktos minētajiem Apvienotās Karalistes maksājumiem attiecībā uz t finanšu gadu kopējo izdevumu finansēšanai (kas definēti 3.1. punktā), izņemot maksājumus, kas paredzēti 2. panta 5. punktā paredzētā Nīderlandes un Zviedrijas NKI resursa iemaksu bruto samazinājuma finansēšanai.27. d) apakšpunktā minētā starpība tiek saukta par Apvienotās Karalistes priekšrocībām (jo tās ir priekšrocības, ko Apvienotā Karaliste iegūst no PVN maksimuma noteikšanas, PVN vienotās likmes samazināšanas un NKI resursa ieviešanas);28. rezultāts, ko iegūst, no sākotnējās summas atņemot Apvienotās Karalistes priekšrocības (t. i., saskaņā ar d) apakšpunktu iegūto rezultātu), tiek saukts par Apvienotās Karalistes pamatkorekciju ;29. d) apakšpunktā iegūtā rezultāta atņemot ieguvumus Apvienotajai Karalistei, kas rodas no 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto resursu procentuālā īpatsvara pieauguma (no 10 % līdz 25 %), ko patur dalībvalstis, lai segtu savas iekasēšanas izmaksas.Tas nozīmē, ka no d) apakšpunktā iegūtā rezultāta atņem skaitli, kas iegūts sareizinot:30. 20 % no 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem kopējiem neto līdzekļiem, kas iegrāmatoti ES budžetā pēc iekasēšanas izmaksu atņemšanas, un31. starpību starp 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto resursu Apvienotās Karalistes daļu un tās daļu neierobežotajā ES PVN bāzē.32. e) apakšpunktā minētie ieguvumi tiek saukti par neplānotajiem ieguvumiem no tradicionālajiem pašu resursiem (TPR) ;33. no Apvienotās Karalistes pamatkorekcijas atņemot neplānotos ieguvumus no tradicionālajiem pašu resursiem , tiks iegūts galīgais Apvienotās Karalistes korekcijas aprēķina rezultāts (t. i., e) apakšpunkta rezultāts);34. Sākot no pirmā paplašināšanās gada (t. i., 2004. gada), iepriekš a) apakšpunkta otrajā ievilkumā un b) apakšpunktā minētie kopējie attiecinātie izdevumi tiks samazināti par summu, kas vienāda ar pirmspievienošanās izdevumu summu pēdējā gadā pirms paplašināšanās (t. i., 2003. gadā).Šis pielāgojums maina c) apakšpunktā iegūto rezultātu (sākotnējo summu) un līdz ar to e) apakšpunkta rezultātu. Summu, kas vienāda ar pirmspievienošanās izdevumiem, pārceļ uz turpmākiem gadiem un ik gadus koriģē, piemērojot jaunāko pieejamo ES IKP deflatoru euro, ko nosaka Komisija.Ja notiek vēl citu valstu pievienošanās, jāizmanto šī pati procedūra.Pašreizējo f) apakšpunktu beigs piemērot, sākot no 2013. gada korekcijas, ko pirmoreiz budžetā ņems vērā 2014. gadā.35. Sākot no 2008. gada korekcijas, ko pirmoreiz budžetā ņems vērā 2009. gadā, kopējos attiecinātos izdevumus, kas minēti a) apakšpunkta otrajā ievilkumā un b) apakšpunktā, samazinās, atņemot kopējos attiecinātos izdevumus dalībvalstīs, kas ES pievienojušās pēc 2004. gada 30. aprīļa, izņemot lauksaimniecības tiešos maksājumus un ar tirgu saistītos izdevumus, kā arī to lauku attīstības izdevumu daļu, ko sedz no ELVGF Garantiju nodaļas.Šis samazinājums tiks ieviests pakāpeniski saskaņā ar tālāk redzamo grafiku.Gads, kad budžetā pirmoreiz ņem vērā UK korekciju | No UK korekcijas aprēķina izslēdzamo, ar paplašināšanos saistīto izdevumu (kā tie definēti iepriekš) īpatsvars procentos |2009 | 20 |2010 | 70 |2011 | 100 |36. Laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam kopējais Apvienotās Karalistes korekcijas pielāgojums, kas radies, izslēdzot iepriekš minētos izdevumus, kuri saistīti ar paplašināšanos (tālāk tekstā – Apvienotās Karalistes korekcijas pielāgojums), kopsummā nedrīkst pārsniegt 10,5 miljardus euro, rēķinot pēc 2004. gada cenām. Ikreiz iekļaujot budžetā Apvienotās Karalistes korekciju, Komisijas dienestiem jāpārbauda, vai uzkrātais Apvienotās Karalistes korekcijas pielāgojums nepārsniedz šo summu. Šā aprēķina nolūkos summas, kas izteiktas pašreizējās cenās, pārvērš 2004. gada cenās, piemērojot jaunāko pieejamo ES IKP deflatoru euro, ko noteikusi Komisija. Ja tiek pārsniegta 10,5 miljardu euro maksimālā robeža, Apvienotās Karalistes iemaksas attiecīgi samazina. Apvienotās Karalistes iemaksu samazināšana notiek, pielāgojot Apvienotās Karalistes korekcijas summu.Ja notiks paplašināšanās laikposmā no 2006. līdz 2012. gadam, izņemot Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos, 10,5 miljardu euro maksimālo robežu paaugstinās, ņemot vērā šīs paplašināšanās vai vairāku paplašināšanos ietekmi uz Apvienotās Karalistes korekcijas pielāgojumiem. Šo ietekmi aprēķina, salīdzinot Apvienotās Karalistes korekcijas pielāgojumus, ietverot pievienojošos valsti vai valstis, ar Apvienotās Karalistes korekcijas pielāgojumiem, neietverot pievienojošos valsti vai valstis. Starpību starp šiem abiem skaitļiem pārvērš, rēķinot pēc 2004. gada cenām, un pieskaita maksimālajai robežai. Maksimālās robežas pielāgojumus pārskata katru nākamo gadu, aprēķinot un iegrāmatojot budžetā Apvienotās Karalistes korekciju.1.2. Apvienotās Karalistes korekcijas aprēķina formalizēšanaApvienotās Karalistes korekcija t gadam (ko budžetā pirmoreiz ņem vērā t+1 gadā) ir vienāda ar:AK korekcija t = Sākotnējā summa t – AK priekšrocības t – neplānotie ieguvumi no TPR tKatru elementu konkrēti aprēķina šādi:SĀKOTNĒJĀ SUMMA – (1.1. punkta a) apakšpunkts līdz 1.1. punkta c) apakšpunkts, pieskaitot 1.1. punkta f) apakšpunktu un 1.1. punkta g) apakšpunktuSākotnējā summa t =[pic] kur[pic] = XX dalībvalsts / dalībvalstu grupas neierobežotā PVN bāze (kur XX= Apvienotā Karaliste vai ES) t gadā; [pic] = ES izdevumi, kas attiecināti uz XX (kur XX = Apvienotā Karaliste vai ES) t gadā; [pic] = nelauksaimnieciskie ES izdevumi (kā noteikts g) punktā), kas t gadā attiecināti uz dalībvalstīm, kas pievienojušās ES pēc 2004. gada 30. aprīļa un uz ko attiecas pakāpeniska ieviešana, kā noteikts 1.1. punkta g) apakšpunktā;[pic] = pirmspievienošanās izdevumi (kā noteikts 1.1. punkta f) apakšpunktā), kas attiecināti uz pievienošanās valstīm gadā pirms pievienošanās un pielāgoti, ņemot vērā inflāciju t-1 gadā. Šis elements jāizņem no aprēķina, sākot no korekcijas, ko aprēķina 2013. gadā un budžetā pirmoreiz ņem vērā 2014. gadā. To var tālāk izteikt šādi:[pic] = [pic]kur[pic] = 1, līdz t gads ir vienāds ar 2012. gadu, un 0, sākot no 2013. gada;i = gads vai gadi starp 2004. gadu un t gadu, kad notiek paplašināšanās;[pic] jaunākais pieejamais ES IKP deflators euro, ko noteikusi Komisija laikposmam no i-1 līdz t-1.MAKSIMĀLĀ ROBEŽA KOPĒJAM APVIENOTĀS KARALISTES KOREKCIJAS PIELĀGOJUMAM, KAS SAISTĪTS AR NELAUKSAIMNIECĪBAS ES IZDEVUMU DALĪBVALSTĪS, KAS PIEVIENOJUŠĀS ES PĒC 2004. GADA 30. APRĪĻA, IZSLĒGŠANU NO APVIENOTĀS KARALISTES KOREKCIJASLaikposmā no 2007. līdz 2013. gadam Apvienotās Karalistes korekcijas pielāgojums, izslēdzot no Apvienotās Karalistes korekcijas nelauksaimniecības ES izdevumus (kā iepriekš noteikts g) apakšpunktā), kas attiecināti uz dalībvalstīm, kas pievienojušās ES pēc 2004. gada 30. aprīļa, kopsummā nedrīkst pārsniegt 10,5 miljardus euro, rēķinot pēc 2004. gada cenām (šo maksimālo robežu pielāgo jebkurai jaunai paplašināšanai, kas varētu notikt laikposmā no 2006. līdz 2012. gadam, izņemot paplašināšanos, uzņemot Bulgāriju un Rumāniju).Tas nozīmē, ka Apvienotās Karalistes korekcijas kopējais samazinājums laikposmā no 2008. līdz 2012. gadam (samazinājumu sāk piemērot ar 2008. gada korekciju, lai budžetā pirmoreiz ņemtu vērā 2009. gadā, un maksimālo robežu piemēro, sākot ar 2012. gadu, lai budžetā pirmoreiz ņemtu vērā 2013. gadā), kas vienāds ar[pic]nedrīkst pārsniegt 10,5 miljardu euro maksimālo robežu, ko vajadzības gadījumā palielina par šādu summu (euro):[pic]kur[pic] = XX dalībvalsts / dalībvalstu grupas neierobežotā PVN bāze (kur XX= Apvienotā Karaliste, ES vai ES-27) t gadā;[pic] nelauksaimniecības ES izdevumi (kā noteikts g) apakšpunktā), kas t gadā attiecināti uz visām dalībvalstīm, kas pievienojušās ES pēc 2004. gada 30. aprīļa;[pic] = nelauksaimniecības ES izdevumi (kā noteikts g) apakšpunktā), kas t gadā attiecināti uz desmit dalībvalstīm, kas pievienojušās ES 2004. gada 1. maijā, kā arī Bulgārijai un Rumānijai.[pic] =NAgE procentuālais samazinājums, kas atbilst t gadam (t. i., 0 % pirms 2008. gada; 20 % 2008. gadam; 70% 2009. gadam un 100 %, sākot no 2010. gada);[pic] jaunākais pieejamais ES IKP deflators euro, ko noteikusi Komisija laikposmam no 2004. gada līdz t gadam.Ja pielāgotā maksimālā robeža ir pārsniegta (jebkurā gadā līdz 2013. gadam), Apvienotās Karalistes korekciju palielina par pārsnieguma summu. Jāpielāgo arī Apvienotās Karalistes turpmāko gadu korekcijas, lai nodrošinātu, ka maksimālā robeža netiek pārsniegta līdz Apvienotās Karalistes korekcijai, ko aprēķina 2012. gadā, to ieskaitot, un kuru budžetā pirmoreiz ņem vērā 2013. gadā.APVIENOTĀS KARALISTES PRIEKŠROCĪBAS (1.1. punkta d) apakšpunkts)AK priekšrocības t = [pic]kur[pic] = XX dalībvalsts / dalībvalstu grupas neierobežotā PVN bāze (kur XX = Apvienotā Karaliste vai ES) t gadā.[pic] = kopējie NKI maksājumi, ko veic XX (kur XX = Apvienotā Karaliste vai ES) t gadā;[pic] = kopējie nepārsniedzamie PVN maksājumi, ko veic XX (kur XX = Apvienotā Karaliste vai ES) t gadā;NEPLĀNOTIE IEGUVUMI NO TPR (1.1. punkta e) apakšpunkts)Neplānotie ieguvumi no TPR t = 0.20 * [pic] * [pic]kur[pic] = XX dalībvalsts / dalībvalstu grupas tīrie tradicionālie pašu resursi (kur XX = Apvienotā Karaliste vai ES) t gadā.[pic] =XX neierobežotā PVN bāze (kur XX = Apvienotā Karaliste vai ES) t gadā.2. APVIENOTāS KARALISTES KOREKCIJAS FINANSēšANA NāKAMAJā GADā (2006. GADA PRL 5. PANTS)Apvienotās Karalistes korekcijas izmaksas t gadā pārējās dalībvalstis t+1 gadā sedz šādi:a) Izmaksu sadalījumu aprēķina, ņemot vērā katras dalībvalsts daļu 2. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētajos maksājumos attiecībā uz t+1 gadu, izslēdzot Apvienoto Karalisti un neņemot vērā 2. panta 5. punktā minētos Nīderlandes un Zviedrijas NKI resursa iemaksu bruto samazinājumus;b) pēc tam to pielāgo tā, lai ierobežotu Vācijas, Nīderlandes, Austrijas un Zviedrijas daļu līdz vienai ceturtdaļai no daļām, kas iegūtas a) apakšpunktā veiktajā aprēķinā.Korekcijas apjoms Apvienotajai Karalistei tiek piešķirts, samazinot tās PVN maksājumus; ja korekcijas apjoms pārsniedz PVN maksājumus, korekciju piešķir, samazinot tās NKI maksājumus.Izmaksas, ko sedz pārējās dalībvalstis, pieskaita to PVN un NKI maksājumiem.Tālāk tabulā redzamajā piemērā ilustrēts, kā piemērota iepriekš izklāstītā aprēķina metode, balstoties uz NKI aplēsēm, kas iekļautas 2006. gada pieņemtajā budžetā.APVIENOTĀS KARALISTES KOREKCIJAS FINANSĒŠANAS APRĒĶINS |Apvienotā Karaliste | 17,24 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |Austrija | 2,24 | 2,70 | -2,03 | 0,00 | 0,68 |Beļģija | 2,82 | 3,41 | 1,45 | 4,86 |Čehija | 0,90 | 1,08 | 0,46 | 1,55 |Dānija | 1,89 | 2,29 | 0,97 | 3,26 |Francija | 15,89 | 19,20 | 8,18 | 27,37 |Grieķija | 1,71 | 2,06 | 0,88 | 2,94 |Igaunija | 0,09 | 0,11 | 0,05 | 0,15 |Īrija | 1,28 | 1,54 | 0,66 | 2,20 |Itālija | 13,04 | 15,75 | 6,71 | 22,47 |Kipra | 0,12 | 0,15 | 0,06 | 0,21 |Latvija | 0,12 | 0,14 | 0,06 | 0,20 |Lietuva | 0,19 | 0,23 | 0,10 | 0,33 |Luksemburga | 0,23 | 0,28 | 0,12 | 0,40 |Malta | 0,04 | 0,05 | 0,02 | 0,07 |Nīderlande | 4,39 | 5,30 | -3,98 | 0,00 | 1,33 |Polija | 2,16 | 2,61 | 1,11 | 3,73 |Portugāle | 1,29 | 1,56 | 0,66 | 2,22 |Slovākija | 0,36 | 0,43 | 0,18 | 0,61 |Slovēnija | 0,26 | 0,32 | 0,14 | 0,46 |Somija | 1,46 | 1,76 | 0,75 | 2,51 |Spānija | 8,12 | 9,81 | 4,18 | 13,99 |Ungārija | 0,82 | 0,99 | 0,42 | 1,41 |Vācija | 20,58 | 24,86 | -18,65 | 0,00 | 6,22 |Zviedrija | 2,78 | 3,36 | -2,52 | 0,00 | 0,84 |Kopā | 100,00 | 100,00 | -27,17 | 27,17 | 100,00 |(1) NKI prognoze pieņemtajā 2006.gada budžetā. |Dalībvalstu daļas NKI maksājumos (2. panta 1. punkta c) apakšpunkts) t+1 gadā uzrādītas tabulas pirmajā ailē. Otrajā ailē uzrādītas daļas, kas iegūtas saskaņā ar a) apakšpunktu. Trešajā ailē uzrādīts Vācijas, Nīderlandes, Austrijas un Zviedrijas daļu samazinājums (trīs ceturtdaļas to daļu, kas izriet no a) apakšpunkta), bet ceturtajā ailē atspoguļots Vācijai, Nīderlandei, Austrijai un Zviedrijai paredzēto samazinājumu sadalījums starp pārējām dalībvalstīm, izņemot šīs četras valstis un Apvienoto Karalisti.Visbeidzot, 5. ailē uzrādītas daļas Apvienotās Karalistes korekcijas finansēšanā, kas iegūtas šajā aprēķinā.3. BUDžETA KOPSUMMU NOTEIKšANA3.1. t gada kopējie izdevumiIzdevumu jēdziens, ko izmanto Apvienotās Karalistes korekcijas aprēķināšanai, atbilst faktiskajiem maksājumiem (maksājumu apropriējumu izpildei), kas attiecas uz konkrēto gadu (t gadu) vai nu saskaņā ar tā gada budžeta apropriējumiem vai neizpildītu apropriāciju pārnesumiem uz nākamo gadu (no t gada uz t+1 gadu). Ņem vērā tikai izmantotos maksājumu apropriējumus, t. i., reāli veikto maksājumu summu.3.2. Kopējie attiecinātie izdevumiKopējo izdevumu attiecināšana uz dalībvalstīm, kā noteikts 3.1. punktā, notiek saskaņā ar šādiem noteikumiem.Kopumā maksājumus attiecina uz dalībvalsti, kurā atrodas galvenais saņēmējs. Tomēr tajos gadījumos, kad Komisija zina, ka attiecīgais saņēmējs darbojas kā starpnieks, maksājumus, ja tas ir iespējams, attiecina uz dalībvalstij(-īm), kurā(-s) atrodas gala saņēmējs(-i), saskaņā ar to daļu šajos maksājumos.Dažus izdevumu komponentus nevar attiecināt uz dalībvalstīm nedz pilnīgi, nedz daļēji. Ņemot par pamatu Eiropas Savienības kopbudžeta kopējos izdevumus, jāizslēdz vismaz divas galvenās izdevumu kategorijas (lai gan šis saraksts ir orientējošs un var nebūt visaptverošs):37. Ārējie izdevumi , kas atbilst galvenokārt 2007. – 2013. gada finanšu plāna 4. pozīcijai – ES nozīmīgums pasaules līmenī –, kas atspoguļota Eiropadomes 2005. gada 15. – 16. decembra secinājumos.Šajā kategorijā ietver arī izdevumus citās pozīcijās, kuru saņēmēji atrodas ārpus Eiropas Savienības, piemēram, attīstības sadarbība, pētniecības izdevumi ārpus ES, administratīvie izdevumi, kas izmaksāti saņēmējiem ārpus Eiropas Savienības, utt.38. Izdevumi, kurus nevar attiecināt vai identificēt. Izdevumi, ko nevar attiecināt vai identificēt konceptuālu vai citu grūtību dēļ, piemēram, reprezentācijas, komandējumu izdevumi, izdevumi, kas saistīti ar oficiālām un cita veida sanāksmēm, kā arī maksājumi, kas ir saistīti ar Kopienas pārrobežu iniciatīvām, starpreģionu sadarbības veicināšanu un citām pārrobežu darbībām.Attiecināto izdevumu definīcija principā atbilst 2007.–2013. gada finanšu plāna 1., 2., 3., 5. un 6. pozīcijai, kas atspoguļotas Eiropadomes 2005. gada 15.–16. decembra secinājumos.3.3. Pirmspievienošanās izdevumiPirmspievienošanās izdevumi, kas jāņem vērā, lai aprēķinātu korekcijas sakarā ar paplašināšanos atbilstīgi 4. panta 1. punkta f) apakšpunktam, ir attiecinātie izdevumi (kā definēts 3.1. un 3.2. punktā) pievienošanās valstīm pēdējā gadā pirms pievienošanās gada.4. APVIENOTāS KARALISTES T GADA KOREKCIJAS IEGRāMATOšANA BUDžETā4.1. Provizorisks aprēķins (kas jāiekļauj t+1 gada provizoriskajā budžeta projektā)Apvienotās Karalistes t gada korekcijas apjoma provizorisko aprēķinu veic, sastādot t+1 gada provizorisko budžeta projektu (PBP). Aprēķiniem izmanto visjaunākos pieejamos datus gan attiecībā uz iemaksām, gan izdevumiem.Apvienotās Karalistes korekcijas apjoms izpaužas kā Apvienotās Karalistes PVN un NKI maksājumu samazinājums. Citu dalībvalstu PVN un NKI maksājumi tiks palielināti par to attiecīgās korekcijas finansējuma daļas summu.4.2. Provizoriskā aprēķina precizēšana (starp t+1 gadu un t+3 gadu)Ja vajadzīgs, Komisijai ir iespēja ierosināt veikt provizoriskā aprēķina precizēšanu jebkurā laikā starp t+1 gadu un t+3 gadu. Šādu precizējumu iekļauj provizoriskajā budžeta grozījumu projektā (PBGP).Precizēšanu ierosina, ja Komisijai ir pamats uzskatīt, ka sākotnējā provizorisko aprēķinu prognoze ievērojami atšķirsies no Apvienotās Karalistes korekcijas galīgā aprēķina (skat. tālāk), kas tiks ierosināts t+4 gada PBGP.Precizēšanu var ierosināt arī tad, ja kļūst skaidrs, ka t+1 gada PBP uzrādītās lēstās NKI bāzes ievērojami atšķirsies no galīgajām NKI bāzēm, tādējādi ievērojami mainot Apvienotās Karalistes korekcijas finansēšanas sadalījumu.4.3. Apvienotās Karalistes korekcijas galīgais aprēķins (kas jāiegrāmato t+4 gada PBGP)4.3.1. Galīgās summas aprēķinsKorekcijas galīgās summas aprēķināšanas procedūra ir izklāstīta šā dokumenta 1. sadaļā.Apvienotās Karalistes galīgās korekcijas aprēķināšanā izmantojamie dati ir PVN un NKI bāzes un attiecināto izdevumu aplēses attiecībā uz t gadu, kādas tās ir t+3 gada 31. decembrī, un tās jāpārvērš euro pēc vidējā valūtas maiņas kursa t gadā.Lai aplēstu „Apvienotās Karalistes priekšrocības” galīgajam aprēķinam (1.1. punkta d) apakšpunkts), jāņem vērā tradicionālo pašu resursu iemaksas un citi ienākumi t gadā. Tas nozīmē, ka lēstais budžets jāpārrēķina, pamatojoties uz visu resursu un ienākumu veidu galīgajiem datiem.4.3.2. Korekcijas galīgās finansēšanas aprēķināšana un iegrāmatošana budžetāIepriekš 2. sadaļā tika izklāstīta procedūra galīgās korekcijas finansēšanas aprēķināšanai.Par galīgās finansēšanas datiem ņem t+1 gada PVN un NKI bāzes, kādas tās ir t+3 gada 31. decembrī.Galīgos finansēšanas datus salīdzina ar maksājumiem, kas jau iegrāmatoti budžetā (t. i., t+1 gada un, iespējams, t+2 vai t+3 gada budžetā, ja šajos gados tikusi veikta precizēšana).Atšķirības par katru dalībvalsti jāiegrāmato attiecīgajā t+4 gada PBGP budžeta nodaļā un jāpārvērš valsts valūtā pēc vidējā valūtas maiņas kursa korekcijas finansēšanas gadā (t+1 gadā).[1] Dokuments 15915/05 CADREFIN 268, 19.12.2005.[2] OV L 253, 28.4.1970., 42. lpp.[3] Kopš 2002. gada iekšzemes kopprodukta (IKP) izmantošanu pašu resursu jomā aizstāja ar nacionālo kopienākumu (NKI).[4] KOM(2001) 801 galīgais.[5] Atzinums Nr. 4/2005, OV C 167, 1. lpp.[6] OV C[7] Atzinums ...[8] OV C[9] OV C[10] OV L 310, 30.11.1996., 1. lpp., Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1267/2003 (OV L 180, 18.7.2003, 1. lpp.).[11] OV L 253, 28.4.1970., 42. lpp.[12] KOM(2001) 801 galīgais.[13] OV L 181, 19.7.2003., 1. lpp.[14] OV L 94, 28.4.1970., 19. lpp.[15] OV L 128, 14.5.1985., 15. lpp.[16] OV L 185, 15.7.1988., 24. lpp.[17] OV L 293, 12.11.1994., 9. lpp.[18] OV L[19] Budžeta nelīdzsvarotības korekcijas aprēķins, finansēšana, maksāšana un iegrāmatošana budžetā saskaņā ar 4. un 5. pantu Padomes 2000. gada 21. septembra Lēmumā par ES pašu resursu sistēmu, Eiropas Savienības Padome, 10646/00 ADD 2.