text:
 |
 22011A0406(01)
 - Euroopa Ühenduse ja Jaapani valitsuse vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping
 Euroopa Liidu Teataja L 090 , 06/04/2011 Lk 002 - 007
 Euroopa Ühenduse ja Jaapani valitsuse vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöölepingEUROOPA ÜHENDUS, edaspidi "ühendus",jaJAAPANI VALITSUS,SOOVIDES jätkuvalt edendada lähedasi ja sõbralikke suhteid Jaapani ja ühenduse vahel ning olles teadlikud teaduslike teadmiste kiirest arengust ning selle positiivsest panusest kahepoolse ja rahvusvahelise koostöö edendamisse,SOOVIDES laiendada teadus- ja tehnoloogiakoostööd mitmes ühist huvi pakkuvas valdkonnas rahumeelse ja vastastikust kasu toova viljaka partnerluse loomise teel,USKUDES, et selline koostöö ja selle tulemuste rakendamine aitab kaasa Jaapani ja ühenduse majanduslikule ja sotsiaalsele arengule,SOOVIDES luua ametlikku raamistikku koostöömeetmete elluviimiseks, mis tugevdab lepinguosalistevahelist teadus- ja tehnoloogiakoostööd,ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:Artikkel 11. Lepinguosalised soodustavad, arendavad ja hõlbustavad käesoleva lepingu kohast koostööd teadus- ja tehnoloogiavaldkonnas rahumeelsel eesmärgil.2. Käesoleva lepingu kohane koostöö toimub järgmiste põhimõtete alusel:a) vastastikune ja võrdne panus ning kasu;b) külalisteadlaste vastastikune juurdepääs mõlema lepinguosalise teadus- ja arendusprogrammidele ja -projektidele ning -asutustele;c) käesoleva lepingu kohast koostööd mõjutada võiva teabe õigeaegne vahetamine;d) teadmistepõhise ühiskonna edendamine Jaapani ja ühenduse majandusliku ja sotsiaalse arengu kasuks.Artikkel 21. Käesoleva lepingu kohane koostöö hõlmab nii otsest kui ka kaudset koostööd.2. Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:a) "lepinguosalised" – Jaapani valitsus ja ühendus;b) "otsene koostöö" – koostöö lepinguosaliste või nende asutuste vahel;c) "kaudne koostöö" – koostöö Jaapani isikute ja ühenduse vahel teadus- ja arendusprogrammide ja -projektide raames;d) "teadus- ja arendusprogrammid ja -projektid" – ühenduse teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogramm või Jaapani valitsuse, selle asutuste või ametiasutuste konkurentsipõhise rahastamissüsteemiga teadus- ja arendusprogrammid ja -projektid;e) "isikud" – i) Jaapani puhul – Jaapani kodanikud või Jaapani õiguse alusel asutatud juriidilised isikud ningii) ühenduse puhul – ühenduse liikmesriikide kodanikud või ühenduse liikmesriikide õiguse või ühenduse õiguse alusel asutatud juriidilised isikud;f) "asutused" – i) Jaapani puhul – Jaapani valitsusasutused ningii) ühenduse puhul – Euroopa Komisjon;g) "ametiasutused" – ametiasutused, kelle eelarve ja tegevuskava on heaks kiitnud Jaapani valitsuse pädevad ministrid ning kelle konkurentsipõhise rahastamissüsteemiga teadus- ja arendusprogrammid ja -projektid on nende nõusolekul lisatud kaudseks koostööks vajalikesse programmidesse ja projektidesse;h) "intellektuaalomandi õigused" – Stockholmis 14. juulil 1967 sõlmitud Ülemaailmse Intellektuaalomandi Organisatsiooni asutamise konventsiooni artiklis 2 määratletud intellektuaalomand.Artikkel 31. Otsese koostöö vormid võivad hõlmata järgmisi tegevusi:a) mitmesugused kohtumised, näiteks ekspertide kohtumised, et arutada ja vahetada teavet teaduse ja tehnoloogiaga seotud üld- või eriküsimustes ning määrata kindlaks koos teostatavad teadus- ja arendusprogrammid ja -projektid;b) teadus- ja arendustegevust puudutavaid tegevusi, poliitikat, tavasid ning õigusnorme käsitleva teabe vahetus;c) teadlaste, tehnilise personali ja muude ekspertide külastused ning vahetused üld- ja eriküsimustes;d) muud koostöövormid, mida käesoleva lepingu artiklis 6 osutatud teadus- ja tehnoloogiakoostöö ühiskomitee võib määratleda, kavandada või otsustada.2. Kaudse koostöö arendamiseks võivad kummagi lepinguosalise isikud osaleda teise lepinguosalise, tema asutuste või ametiasutuste juhitavates teadus- ja arendusprogrammides ja -projektides kooskõlas teise lepinguosalise õigusnormidega ning vastavalt käesoleva lepingu I ja II lisale.Artikkel 4Kõnealuses koostöös osalevad lepinguosalised, nende asutused või ametiasutused võivad kindlaks määrata käesoleva lepingu kohase koostöö üksikasjad ja korra.Artikkel 5Lepinguosalised või tema asutused võivad vajaduse korral ja teise lepinguosalise või tema asutuste nõusolekul lubada kõigi muude sektorite, sealhulgas erasektori teadlastel ja organisatsioonidel osaleda käesoleva lepingu alusel toimuvas otseses koostöös.Artikkel 61. Käesoleva lepingu tõhusa rakendamise eesmärgil loovad lepinguosalised teadus- ja tehnoloogiakoostöö ühiskomitee (edaspidi "ühiskomitee"). Ühiskomiteed juhivad ühiselt Jaapani Välisministeeriumi ja Euroopa Komisjoni ametnikud.2. Ühiskomitee ülesanded on:a) teabe ja arvamuste vahetamine teadus- ja tehnoloogiapoliitika küsimustes;b) käesoleva lepingu kohase koostöö kindlaksmääramine ja kavandamine ning selle kohta otsuste tegemine;c) käesoleva lepingu kohase koostöö saavutuste läbivaatamine ning arutamine;d) lepinguosaliste nõustamine ja nende tegevuse soodustamine käesoleva lepingu rakendamiseks;e) teadus- ja arendusprogrammidele ja -projektidele vastastikuse juurdepääsu ning külalisteadlaste vastuvõtmise korra korrapärane läbivaatamine ning konkreetsete meetmete analüüs, et parandada kõnealust juurdepääsu ja tagada käesoleva lepingu artiklis 1 osutatud vastastikkuse põhimõtte tõhusus.3. Ühiskomitee otsused võetakse vastu vastastikusel kokkuleppel.4. Ühiskomitee tuleb kokku vastastikku kokkulepitud ajal, eelistatavalt vähemalt kord kahe aasta jooksul.5. Jaapani valitsus ja ühendus korraldavad vaheldumisi ühiskomitee kohtumisi, kui ei ole kokku lepitud teisiti.6. Iga lepinguosaline katab ühiskomitee kohtumistel omapoolsete osalejate reisi- ja majutuskulud. Kõik muud ühiskomitee kohtumistega seotud kulud katab võõrustav lepinguosaline.7. Ühiskomitee võtab vastu oma töökorra.8. Kohtumistevälisel ajal võib ühiskomitee teha otsuseid diplomaatiliste kanalite kaudu.Artikkel 7Käesoleva lepingu rakendamine sõltub eraldatavatest rahalistest vahenditest ning mõlema lepinguosalise kohaldatavatest õigusnormidest.Artikkel 81. Otsesest koostööst tulenevat, intellektuaalomandi õigusega hõlmamata teaduslikku ja tehnoloogilist teavet võib kumbki lepinguosaline avalikustada tavapäraste kanalite kaudu ja kooskõlas osalevate asutuste üldise korraga.2. Intellektuaalomandi õigusi ja käesoleva lepingu kohase koostöö käigus loodud või saadud avaldamata teavet käsitletakse kooskõlas käesoleva lepingu II lisaga.Artikkel 9Kumbki lepinguosaline teeb kohaldatavate õigusnormide kohaselt jõupingutusi, et kooskõlastada käesoleva lepingu alusel koostööd tegevate isikutega kõik potentsiaalsed vahendid, et hõlbustada kõnealuses koostöös osalevate teadlaste vaba liikumist ja külastusi ning koostöös kasutamiseks ettenähtud materjalide, andmete ja varustuse sissetoomist oma territooriumile ja sealt väljaviimist.Artikkel 10Käesoleva lepingu sätted ei piira lepinguosaliste õigusi ja kohustusi, mis tulenevad lepinguosaliste vahel või Jaapani valitsuse ja ühenduse liikmesriikide valitsuste vahel juba sõlmitud ja edaspidi sõlmitavatest koostöölepingutest.Artikkel 11Kõik käesoleva lepingu tõlgendamise või rakendamise küsimused või vaidlused lahendatakse lepinguosaliste vahel konsulteerimise teel.Artikkel 12Käesoleva lepingu I ja II lisa moodustavad käesoleva lepingu lahutamatu osa.Artikkel 131. Käesolev leping jõustub kuupäeval, mil lepinguosalised teatavad diplomaatiliste nootide vahetamisega teineteisele, et nad on lõpetanud käesoleva lepingu jõustumiseks vajalikud sisemenetlused.2. Käesolev leping kehtib viis aastat ning see jääb jõusse ka edaspidi juhul, kui üks lepinguosaline ei lõpeta seda esialgse viieaastase kehtivusaja lõpus või pärast seda, teatades teisele lepinguosalisele vähemalt kuus kuud kirjalikult ette oma kavatsusest käesolev leping lõpetada.3. Käesoleva lepingu lõpetamine ei mõjuta selle alusel toimuvat koostööd, mis on lepingu lõpetamise hetkel veel lõpetamata, ega käesoleva lepingu II lisa kohaselt tekkinud eriõigusi ja -kohustusi.4. Kumbki lepinguosaline võib hinnata käesoleva lepingu mõju ja käesoleva lepingu kohast koostööd iga viie aasta järel; hinnangut andev lepinguosaline teavitab teist lepinguosalist hindamise tulemustest. Kumbki lepinguosaline teeb jõupingutusi, et hõlbustada teise lepinguosalise korraldatavat hindamist.5. Käesolevat lepingut võib muuta lepinguosaliste vastastikusel nõusolekul diplomaatiliste nootide vahetamisega. Kui ei ole teisiti kokku lepitud, jõustuvad muudatused lõikes 1 sätestatud tingimustel.Käesolev leping ning selle I ja II lisa on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saska, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ja jaapani keeles, kusjuures kõik nimetatud tekstid on võrdselt autentsed. Tõlgendamise erinevuste korral on inglis -ja jaapanikeelsed tekstid ülimuslikud.SELLE KINNITUSEKS, on Euroopa Ühenduse ja Jaapani valitsuse täievolilised esindajad käesolevale lepingule alla kirjutanud.2009. aasta novembri kolmekümnendal päeval Brüsselis.Euroopa Ühenduse nimel+++++ TIFF +++++Jaapani valitsuse nimel+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------I LISATEADUS- JA ARENDUSPROGRAMMIDES JA -PROJEKTIDES OSALEMISE TINGIMUSED OSALEJATELEI. Kui üks lepinguosaline, tema asutused või ametiasutused sõlmivad käesoleva lepingu raames teise lepinguosalise isikuga teadus- ja arendusprogrammide ja -projektide lepingu, annab teine lepinguosaline taotluse korral mõistlikkuse ja võimaluste piires igakülgset abi, mida on vaja või mis aitab asjaomasel lepinguosalisel, tema asutustel või ametiasutustel sellist lepingut sujuvalt täita.II. Jaapani isikud võivad osaleda ühenduse teadusuuringute ja tehnoloogiarenduse raamprogrammis. Selline Jaapani isikute osalemine on kooskõlas raamprogrammi osalemis-, levitamis- ja rakenduseeskirjadega.III. Ühenduse isikud võivad osaleda Jaapani valitsuse, tema asutuste või ametiasutuste juhitavates konkurentsipõhise rahastamissüsteemiga teadus- ja arendusprogrammides ja -projektides teadus- ja tehnoloogiavaldkondades, mis on sarnased teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammi omadele. Selline ühenduse isikute osalemine on kooskõlas Jaapani õigusnormide ning eriprogrammi või -projekti asjaomaste osalemis-, levitamis- ja rakenduseeskirjadega.--------------------------------------------------II LISAINTELLEKTUAALOMANDI ÕIGUSED JA MITTEAVALDATAV TEAVEI. Lepinguosaliste intellektuaalomandi õigused otseses koostöös1. Otsese koostöö käigus loodud intellektuaalomandi õiguste, välja arvatud allpool punktis 3 osutatud autoriõigus ja sellega seonduvad õigused, suhtes kohaldatakse järgmisi eeskirju.a) Intellektuaalomandi õigused kuuluvad intellektuaalomandi loonud lepinguosalisele või tema asutustele. Kui intellektuaalomand on loodud ühiselt, võivad lepinguosalised või nende asutused leppida kokku intellektuaalomandi õiguste kuuluvuses või intellektuaalomandi õiguste jagamises, võttes arvesse lepinguosaliste või nende asutuste osa intellektuaalomandi loomises.b) Lepinguosaline või tema asutused, kellele intellektuaalomand kuulub, annavad otsese koostöö tegemiseks teisele lepinguosalisele või tema asutustele loa selliste õiguste kasutamiseks, kui see on vajalik, et teine lepinguosaline või tema asutused saaksid käeoleva lepingu kohaste projektide jaoks oma tööd teha. Patentide ja kasulike mudelite puhul antakse kõnealune luba kasutustasuta. Käesoleva alapunkti kohaselt intellektuaalomandi õiguste kasutamiseks loa andmine on kooskõlas kummagi lepinguosalise kohaldatavate õigusnormidega ning see antakse enne projekti algust lepinguosaliste või nende asutuste vahel kokkulepitud tingimustel.2. Lepinguosaline või tema asutused, kellele kuulub otsese koostöö käigus loodud intellektuaalomand, annavad teisele lepinguosalisele või tema asutustele loa selliste õiguste kasutamiseks, kui see on vajalik, et teine lepinguosaline või tema asutused saaksid käeoleva lepingu kohaste projektide jaoks oma tööd teha. Käesoleva punkti kohaselt intellektuaalomandi õiguste kasutamiseks loa andmine on kooskõlas kummagi lepinguosalise kohaldatavate õigusnormidega ning see antakse enne projekti algust lepinguosaliste või nende asutuste vahel kokkulepitud tingimustel.3. Lepinguosaliste või tema asutuste autoriõiguse ja sellega seonduvate õiguste suhtes kohaldatakse järgmisi eeskirju.a) Kui lepinguosaline või tema asutused avaldavad otsesest koostööst tulenevaid ja sellega seotud teaduslikke ja tehnilisi andmeid, teavet ning tulemusi ajakirjades, artiklites, aruannetes, raamatutes, videolintidel või elektroonilistel salvestusvahenditel, teeb asjaomane lepinguosaline kõik endast oleneva, et saada teisele lepinguosalisele kõikides riikides, kus kehtib autoriõigusekaitse, tühistamatu ja kasutustasuta lihtlitsents selliste andmete tõlkimiseks, taasesitamiseks, kohandamiseks, edastamiseks ja avalikuks levitamiseks.b) Kõigile avalikult levitatavatele eksemplaridele, mis sisaldavad alapunkti a sätete alusel autoriõigusega kaitstavaid töid, märgitakse töö autori nimi või autorite nimed, välja arvatud juhul, kui autor on sõnaselgelt keelanud oma nime avaldada. Samuti on eksemplaridel selgelt näha märge lepinguosaliste koostööpanuse kohta.II. Mitteavaldatav teave otseses koostöösLepinguosaliste või tema asutuste mitteavaldatava teabe suhtes kohaldatakse järgmisi eeskirju.1. Edastades teisele lepinguosalisele või tema asutustele käesoleva lepingu kohaseks otseseks koostööks vajalikku teavet, määrab kumbki lepinguosaline kindlaks teabe, mille avaldamist ta ei soovi.2. Mitteavaldatavat teavet saav lepinguosaline või tema asutused võivad omal vastutusel edastada sellise mitteavaldatava teabe oma asutuste töötajatele või nende palgatud isikutele, juhul kui see on vajalik, et kõnealused asutused või isikud saaksid käeoleva lepingu kohaste projektide jaoks oma tööd teha.3. Mitteavaldatavat teavet andva lepinguosalise või tema asutuste eelneva kirjaliku nõusoleku korral võib teine lepinguosaline levitada sellist mitteavaldatavat teavet laiemalt, kui on lubatud punktis 2. Laiemat levitamist käsitleva eelneva kirjaliku nõusoleku taotlemise ja selle andmise korra koostamiseks teevad lepinguosalised või nende asutused koostööd ning kumbki lepinguosaline annab kõnealuse nõusoleku oma õigusnormidega lubatud ulatuses.4. Käesoleva lepingu alusel korraldatud seminaridel või muudel kohtumistel saadud ning töötajate tööülesannetest ja teadusrajatiste kasutamisest tulenevat teavet käsitatakse konfidentsiaalse teabena, tingimusel et sellise mitteavaldatava või muu konfidentsiaalse või piiratud levikuga teabe vastuvõtjat on edastamise ajal teavitatud edastatava teabe konfidentsiaalsusest vastavalt punktile 1, ning seda käsitletakse vastavalt punktidele 2 ja 3.5. Kui ühele lepinguosalisele saab teatavaks, et ta ei suuda kindlasti või tõenäoliselt täita punktide 2–4 piiranguid ja tingimusi levitamisest hoidumise kohta, teatab ta sellest viivitamata teisele lepinguosalisele. Seejärel konsulteerivad lepinguosalised teineteisega, et määrata kindlaks asjakohased meetmed.III. Kaudses koostöös osalevate isikute intellektuaalomandi õigusedKumbki lepinguosaline tagab, et teise lepinguosalise teadus- ja arendusprogrammides ja -projektides osaleva lepinguosalise, tema asutuste või ametisasutuste isikute intellektuaalomandi õigused ja osalemisest tulenevad seonduvad õigused ning kohustused on kooskõlas asjaomaste rahvusvaheliste konventsioonidega, mis on siduvad Jaapani valitsusele, ühendusele ja selle liikmesriikidele, sealhulgas intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide leping, Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamist käsitleva Marrakechi lepingu 1C lisa, samuti kirjandus- ja kunstiteoste kaitse Berni konventsioon ( 24. juuli 1971. aasta Pariisi akt) ja tööstusomandi kaitse Pariisi konventsioon ( 14. juuli 1967. aasta Stockholmi akt).--------------------------------------------------


type: other

text:
Kávéházi félév-értékelő | ZETApress
 Írta: zéta - 12/10/19 • Rovat: Belföld
 A bírák érdekeltek abban, hogy a Kúria alkotmányjogi helyzete megerősödjön, és ha ehhez a jogalkotó megfelelő és hatékony eszközöket talál, úgy az találkozni fog a jogkereső közönség érdekeivel is – mondta Darák Péter a legfőbb bírói fórum 2019. II. félév-értékelő sajtótájékoztatóján a Múzeum Kávéház és Étteremben.
 A Kúria elnöke szerint 2019. a visszajelzések éve volt számukra, és hosszú évek után nyugvópontra jutnak az igazgatási szervezetet és a Kúriát érintő jogalkotási kérdések. Példaként említette a közigazgatási bíráskodás helyzetének rendezését, valamint azt a Parlament előtt lévő törvényjavaslatot, amely a Kúria szervezetét és az igazságszolgáltatásban betöltött szerepét akarja megerősíteni.
 A Kúriának a jövőben is kiemelt szerepe lesz az alkotmányos berendezkedés fenntartásában – szögezte le Darák Péter hozzátéve: a törvényi változások felértékelik a Kúria abbeli szerepét, hogy megőrizze az igazságszolgáltatás stabilitását. Szólt arról is, hogy a közelmúltban fogadta el a Kúria következő öt évre szóló középtávú stratégiáját, amely többek között rögzíti, hogy az igazságszolgáltatás legfőbb mutatója a magas szakmai színvonalú, országosan egységes jogalkalmazás.
 Kérdésre válaszolva – Várható-e változás az Országos Bírósági Hivatal (OBH) és az Országos Bírói Tanács viszonyában, ha az OBH élére új vezető érkezik? – felidézte: fél éve azt fogalmazta meg, hogy elnehezült a kommunikáció a felek között, vissza kellene térni a bizalmon alapuló közvetlen párbeszédhez. Szerinte ez már akkor elkezdődött, amikor Senyei György Barnát az OBT meghallgatta és a felmerülő kérdésekre a jelölt kielégítő válaszokat adott.
 Másik kérdésre válaszolva elmondta: az, hogy alkotmánybíróból a jövőben kúriai bíró lehetne, üdvözlendő, mivel már a korábbi alkotmánybírósági elnökökkel is azt célozták, hogy a két intézményt közelebb hozzák egymáshoz. – Nem fenyeget az, hogy bírói kinevezési feltétellel nem rendelkező alkotmánybíró válna kúriai bíróvá, mivel javaslatunkra ez a kritérium belekerült a törvényjavaslatba – tette hozzá az elnök.
 Kalas Tibor, a Közigazgatási és Munkaügyi Kollégium vezetője a közigazgatási bíráskodással kapcsolatos viták lezárását emelte ki felszólalásában. Azzal összefüggésben, hogy a Parlament előtt álló törvénycsomag elfogadása esetén a közhatalmi szervek is lehetőséget kapnának arra, hogy alkotmányjogi panaszt terjeszthessenek elő elmondta: a bírák szempontjából az igazgatási bíráskodásban a fegyveregyenlőség elve érvényesül.
 Orosz Árpád, a Polgári Kollégium tanácselnöke kiemelte, hogy a Kúria egyik joggyakorlat-elemző csoportja a keresetlevelek befogadásának, illetve visszautasításának gyakorlatát vizsgálta. Határozatuk szerint ha a keresetlevél elutasítása ellen benyújtott fellebbezés alapos, a másodfokú bíróság nem új eljárást ír elő, hanem mellőzi a kereset visszautasítását és megváltoztatja az elsőfokú végzést, vagyis meg kell kezdeni az ügy érdemi vizsgálatát.
 Simonné Gombos Katalin, a Polgári Kollégium szóvivője az elmúlt félévet értékelve arról beszélt, hogy az Európai Bíróság előtt is megerősítést nyert a Kúria által folytatott joggyakorlat helyessége és iránya a devizahiteles perekben. A Kúria csak azokban az ügyekben tud véleményt nyilvánítani, amelyek a felülvizsgálati eljárásban ezt lehetővé teszik. Nagyon sok jogerős határozat nem tud a Kúria elé kerülni, mert ezekben az ügyekben a régi polgári per-rendtartás értékhatárt megszabó rendelkezései kizárják ezt – tette hozzá a szóvivőnő.
 Székely Ákos, a Büntető Kollégium vezetője két konkrét esetet említett, amelyekben a megállapított kerítés, illetve kényszermunka bűncselekményekkel szemben felmerülhetett volna a súlyosabb büntetéssel fenyegető emberkereskedelem is, ezért ezekben az ügyekben új eljárást írt elő a Kúria. Az emberkereskedelem fogalmának helyes értelmezése érdekében várhatóan létrehoznak egy bírákból és ügyészekből álló munkacsoportot, ahogy azt korábban tették más bűncselekménytípusok, például a pénzmosás esetében is.


type: wikipedia

text:
Joonas Kokkonen (13. marraskuuta 1921 Iisalmi – 2. lokakuuta 1996 Järvenpää) oli 1900-luvun arvostetuimpia suomalaisia taidemusiikin säveltäjiä ja Suomen Akatemian jäsen.
 Ura
 Kokkonen valmistui 1948 filosofian kandidaatiksi Helsingin yliopistosta pääaineenaan musiikkitiede ja suoritti pianonsoiton diplomin Ilmari Hannikaisen johdolla Sibelius-Akatemiassa vuonna 1949. Seuraavana vuonna hän piti ensikonserttinsa pianistina. Sävellystä hän opiskeli Sibelius-Akatemiassa muun muassa Aarre Merikannon johdolla. Sibelius-Akatemian professoriksi hänet nimettiin vuonna 1959 ja Suomen Akatemiaan 1963.
 Kokkonen toimi sävellystyönsä lisäksi monissa musiikki- ja kulttuurialan luottamustehtävissä: muun muassa Suomen Säveltäjien ja Teoston puheenjohtajana. Kokkonen saavutti monien luottamustehtäviensä kautta harvinaisen vaikutusvaltaisen aseman suomalaisessa musiikkielämässä, jopa siinä määrin, että hänestä tehty TV-dokumentti kantaa nimeä ”Musiikin Kekkonen”. Joonas Kokkonen asui Alvar Aallon suunnittelemassa Villa Kokkosessa Järvenpäässä.
 Kokkonen sävelsi neljä sinfoniaa, kolme jousikvartettoa ja sellokonserton, mutta hänen kuuluisin teoksensa on Paavo Ruotsalaisen elämästä kertova ja Lauri Kokkosen samannimiseen näytelmään perustuva ooppera Viimeiset kiusaukset, jonka ensiesitys oli Suomen Kansallisoopperassa vuonna 1975. Se on yli 500 esityskerrallaan toiseksi eniten esitetty suomalainen ooppera, ja se on tuotettu Kansallisoopperan lisäksi Savonlinnan Oopperajuhlilla ja monissa maakuntaoopperoissa. Suomen Kansallisooppera esitti Viimeisiä kiusauksia useilla ulkomaanvierailuillaan muun muassa Metropolitanin oopperassa vuonna 1983.
 Oopperan ohella Kokkosen tuotannon ytimen muodostavat neljä sinfoniaa. Kokkosen tiedetään kamppailleen viidennen sinfonian säveltämisen kanssa jo oopperansa työstämisen ajoista aina viimeisiin vuosiinsa asti, mutta teos ei koskaan valmistunut, eikä siitä ole löytynyt edes luonnosmateriaalia.
 Kokkonen toimi uransa aikana myös musiikkiarvostelijana ja julkaisi musiikkitieteellisiä tutkielmia.
 Tunnustuksia
 filosofian kunniatohtori (Jyväskylän yliopisto 1976)
 Pohjoismaiden neuvoston musiikkipalkinto 1968
 Wihurin kansainvälisten palkintojen rahaston Sibelius-palkinto 1973
 kirkon sävellyspalkinto 1976
 Jyväskylän kulttuuripäivien ja Teoston kunniapuheenjohtaja
 SULASOL:n ja Suomen Säveltäjät ry:n kunniajäsen
 Ruotsin kuninkaallisen musiikkiakatemian jäsen 1972–
 Akademie der Künste der DDR:n kirjeenvaihtojäsen 1975–
 Académie Européenne des Sciences, des Arts et des Lettresin jäsen 1981–
 Teoksia
 Ooppera
 Viimeiset kiusaukset
 Orkesteriteokset
 1. sinfonia (1958–1960)
 2. sinfonia (1960–1961)
 3. sinfonia (1967)
 4. sinfonia (1971)
 Musiikkia jousiorkesterille (1956–1957)
 Sinfonia da camera (12 soolojouselle) (1963–1964)
 Opus sonorum (1963–1964)
 Sinfonisia luonnoksia (1968)
 ...durch einen Spiegel... (12 jouselle ja soolocembalolle) (1976–1977)
 Il Paesaggio (kamariorkesterille) (1986–1987)
 Sellokonsertto (1969)
 Kamarimusiikki
 Pianotrio (1948)
 Pianokvintetto (1953)
 kolme jousikvartettoa (1959, 1966, 1976)
 Sellosonaatti (1976)
 Puhallinkvintetto (1973)
 Pianoteokset
 Pielavesi (1939)
 Sonatina (1964)
 Viisi bagatellia (1968–1969)
 Teoksia lauluäänelle ja pianolle
 Neljä laulua Uuno Kailaan runoihin (1944–1953)
 Illat (1955)
 Sub rosa (1972–1973)
 Kuoroteokset
 Missa a cappella (1963)
 Sammakon virsi sateen aikana (1963)
 Lehvillä puiden (1966)
 Laudatio Domini (1966)
 Requiem (1981)
 "Sormin soitti Väinämöinen" (1984–1985)
 Urkuteokset
 Hääsoitto (1968)
 Surusoitto (1969)
 Lux aeterna (1974)
 Iuxta crucem (1979)
 Lähteet
 Kirjallisuutta
 Hako, Pekka (2001): Voiko varjo olla kirkas: Joonas Kokkosen elämä. Ajatus, Helsinki. ISBN 951-566-059-9
 Karjalainen, Elina (1982): Joonas Kokkonen: näköaloja luovuuteen ja ihmisyyteen. WSOY, Helsinki. ISBN 951-0-10844-8
 Kokkonen, Joonas (1979): Joonas Kokkonen ja Timo Mäkinen keskustelevat musiikista ja elämästä. Savonlinnan oopperajuhlien kannatusyhdistys, Savonlinna. ISBN 951-99187-2-8
 Kokkonen, Joonas (1992): Ihminen ja musiikki: valittuja kirjoituksia, esitelmiä, puheita ja arvosteluja. Toimittanut Kalevi Aho. Gaudeamus, Helsinki. ISBN 951-662-554-1
 Mäkinen, Timo – Nummi, Lassi – Teerisuo, Timo (1981): Kuvastimessa ... durch einen Spiegel ... Joonas Kokkonen. Juhlakirja Joonas Kokkoselle 13.11.1981. Savonlinna. ISBN 951-95745-1-4
 Salmenhaara, Erkki (1976): Miten sävellykseni ovat syntyneet: 12 suomalaista säveltäjää kertoo. Otava, Helsinki. ISBN 951-1-02430-2
 Aiheesta muualla
 Poroila, Heikki: Yhtenäistetty Yhtenäistetty Joonas Kokkonen (koko sävellystuotanto listattuna suomalaisia tiedonhakijoita ajatellen).
 Joonas Kokkosen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa.
 Joonas Kokkonen Jatkoajassa. Ylen Elävä arkisto.
 Suomalaiset taidemusiikin säveltäjät
 Akateemikot (Suomi)
 Sibelius-palkinnon saajat
 Sibelius-Akatemian professorit
 Suomalaiset musiikkitieteilijät
 Vuonna 1921 syntyneet
 Vuonna 1996 kuolleet
 Seulonnan keskeiset artikkelit
 Suomalaiset professorit


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 17.9.2018.
 COM(2018) 642 final
 2018/0333(NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti u Europskom odboru za izradu standardâ u području unutarnje plovidbe i u Središnjoj komisiji za plovidbu Rajnom o donošenju standardâ za stručne kvalifikacije u unutarnjoj plovidbi
 OBRAZLOŽENJE
 1.Predmet prijedloga
 Predmet je ovog prijedloga odluka o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Unije na sastanku Europskog odbora za izradu standardâ unutarnje plovidbe (CESNI) 8. studenoga 2018. i na plenarnoj sjednici Središnje komisije za plovidbu Rajnom (CCNR) u vezi s predviđenim donošenjem europskih standarda za stručne kvalifikacije u unutarnjoj plovidbi.
 2.Kontekst prijedloga
 2.1.Revidirana Konvencija o plovidbi Rajnom
 U revidiranoj Konvenciji o plovidbi Rajnom od 17. listopada 1868. definira se pravni okvir za upotrebu Rajne kao unutarnjeg plovnog puta za plovidbu i utvrđuju nadležnosti Središnje komisije za plovidbu Rajnom (CCNR). Inačica Konvencije koja se trenutačno primjenjuje temelji se na
 Konvenciji od 20. studenoga 1963.
 , koja je stupila na snagu 14. travnja 1967.
 Četiri države članice (Belgija, Francuska, Njemačka i Nizozemska) te Švicarska danas su stranke revidirane Konvencije o plovidbi Rajnom.
 2.2.CCNR i CESNI
 CCNR je međunarodna organizacija čija je misija provoditi inicijative kojima se promiče plovidba Rajnom i jamči njezina sloboda. Plenarne sjednice održavaju se dvaput godišnje. Na njima sudjeluju predstavnici država članica CCNR-a. Plenarna sjednica tijelo je CCNR-a za donošenje odluka. Na njoj se donose rezolucije Središnje komisije. Svaka država ima jedan glas, a odlučuje se jednoglasno. Te su rezolucije pravno obvezujuće. EU nije član CCNR-a.
 CCNR je 2015. donio rezoluciju o osnivanju Europskog odbora za izradu standardâ unutarnje plovidbe (Comité Européen pour l’Élaboration de Standards dans le Domaine de Navigation Intérieure – CESNI). Zadaci tog odbora uključuju donošenje tehničkih standarda u različitim područjima, posebno u pogledu plovila, informacijske tehnologije i posade, ujednačeno tumačenje tih standarda i odgovarajućih postupaka te razmatranja o sigurnosti plovidbe, zaštiti okoliša i drugim područjima povezanima s plovidbom.
 CESNI je sastavljen od stručnjaka koji predstavljaju države članice CCNR-a i EU-a te čija su prava glasa ograničena na jedan glas za svaku državu. EU nije član CESNI-ja. Međutim, može sudjelovati u radu CESNI-ja, kao što to mogu i druge međunarodne organizacije čije se zadaće odnose na područja za koja je zadužen CESNI, ali bez prava glasa.
 2.3.Predviđeni akt CESNI-ja i CCNR-a
 Na sastanku 8. studenoga 2018. CESNI treba donijeti standarde za stručne kvalifikacije u unutarnjoj plovidbi („predviđeni akt”).
 Ti prvi standardi CESNI-ja za stručne kvalifikacije u unutarnjoj plovidbi uključuju sljedeće standarde:
 ·standardi kompetencija (cesni(18)_30, cesni(18)_31, cesni(18)_32, cesni(18)_33, cesni(18)_34, cesni(18)_35),
 ·standardi za praktične ispite (cesni(18)_36, cesni(18)_37, cesni(18)_38, cesni(18)_39, cesni(18)_40),
 ·standardi zdravstvene sposobnosti (cesni(18)_29),
 ·standardi za odobravanje simulatora (cesni(18)_41, cesni(18)_42).
 CESNI je na sastanku 10. travnja 2018. jednoglasno uvrstio donošenje prvih standarda CESNI-ja za stručne kvalifikacije na dnevni red sastanka 8. studenoga 2018. Prije tog sastanka u studenome 2018. očekuju se samo formalne i manje izmjene nacrtâ standarda, uključujući moguću konsolidaciju dokumenata i njihovih upućivanja. Standardi će se objaviti na posebnoj internetskoj stranici (cesni.eu). Sve države članice EU-a imaju (zaštićeni) pristup prethodno navedenim nacrtima standarda.
 Standardi CESNI-ja trebaju se uključiti u pravo EU-a u skladu s Direktivom (EU) 2017/2397 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2017. o priznavanju stručnih kvalifikacija u unutarnjoj plovidbi i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 91/672/EEZ i 96/50/EZ
 1
 .
 Pravilnik o brodskom osoblju u plovidbi Rajnom uključit će standarde koje dostavi CESNI od 17. siječnja 2022. (rok za prenošenje Direktive (EU) 2017/2397) jer regulatorni sustav CCNR-a za stručne kvalifikacije obuhvaćen Direktivom (EU) 2017/2397 treba biti u potpunosti usklađen od 17. siječnja 2022. kako bi se osiguralo priznavanje svjedodžbi za plovidbu Rajnom na svim unutarnjim plovnim putovima EU-a.
 3.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije
 Odlukom o utvrđivanju stajališta Unije treba se osigurati da se interesi EU-a na odgovarajući način uzmu u obzir pri donošenju odluka o utvrđivanju standardâ za stručne kvalifikacije u unutarnjoj plovidbi.
 U okviru programa rada CESNI-ja za razdoblje 2016.–2018. stručnjaci CESNI-ja (radna skupina CESNI/QP) pripremili su standarde za stručne kvalifikacije. Taj je rad započeo na temelju Komisijina prijedloga od 18. veljače 2016.
 2
 i završen je na temelju Direktive (EU) 2017/2397.
 Izradu standardâ za stručne kvalifikacije temeljito su pripremili stručnjaci CESNI-ja (radna skupina CESNI/QP). U tom je pogledu provedeno savjetovanje s brojnim stručnjacima iz javnog i privatnog sektora. Sljedeći tehnički sastanci na razini CESNI-ja održani su tijekom razvoja tih standarda:
 ·sastanci stručnjaka CESNI-ja (26.–28.1.2016.; 22.–24.6.2016.; 5.–9.9.2016.; 16. i 17.11.2016.; 31.1.–2.2.2017.; 10.–12.5.2017.; 12. i 13.6.2017.; 6.7.2017.; 5.–7.9.2017.; 12. i 13.9.2017.; 15. i 16.11.2017.; 30.1.–1.2.2018.)
 ·sjednica Odbora (10.4.2018.).
 Ti su sastanci bili prilika za dogovor stručnjaka o europskim standardima za stručne kvalifikacije u unutarnjoj plovidbi.
 Stručna skupina Komisije za socijalna pitanja u unutarnjoj plovidbi obaviještena je o napretku rada CESNI-ja na sastancima 7. rujna 2017. i 1. veljače 2018.
 4.Pravna osnova
 4.1.Postupovna pravna osnova
 4.1.1.Načela
 Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.
 Članak 218. stavak 9. UFEU-a primjenjuje se neovisno o tome je li Unija članica tijela ili stranka sporazuma
 3
 .
 Pojam „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaća akte koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaća i instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali „mogu presudno utjecati na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”
 4
 .
 4.1.2.Primjena u ovom slučaju
 CCNR je tijelo osnovano na temelju sporazuma – revidirane Konvencije o plovidbi Rajnom. CESNI je tijelo koje je osnovao CCNR.
 Akti koje CESNI i CCNR trebaju donijeti akti su koji proizvode pravne učinke. Predviđeni akti mogu presudno utjecati na sadržaj sljedećeg zakonodavstva EU-a: Direktive (EU) 2017/2397 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2017. o priznavanju stručnih kvalifikacija u unutarnjoj plovidbi i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 91/672/EEZ i 96/50/EZ.
 Razlog je tomu što će Komisija donijeti delegirane akte iz članka 17. stavaka 1. i 4. (koji se odnose na standarde kompetencija i standarde za praktične ispite), članka 21. stavka 2. (koji se odnosi na standarde za odobravanje simulatora) i članka 23. stavka 6. (koji se odnosi na standarde zdravstvene sposobnosti) do 17. siječnja 2020.
 U uvodnoj izjavi (40) Direktive (EU) 2017/2397 objašnjava se da se razvojem standardâ CESNI-ja olakšava usklađivanje zakonodavstva u području stručnih kvalifikacija u unutarnjoj plovidbi u Europi. U tom se kontekstu u članku 32. Direktive navodi da se u tim delegiranim aktima upućuje na standarde koje je utvrdio CESNI, pod uvjetom:
 (a)
 da su ti standardi dostupni i ažurirani;
 (b)
 da ti standardi ispunjavaju sve primjenjive zahtjeve utvrđene u prilozima Direktivi;
 (c)
 da interesi Unije nisu ugroženi promjenama u procesu donošenja odluka CESNI-ja.
 Komisija u delegirane akte uključuje cijeli tekst tih standarda i odgovarajuće upućivanje.
 U Prilogu II. Direktivi utvrđeni su osnovni zahtjevi u pogledu kompetencija, a u Prilogu III. osnovni zahtjevi u pogledu zdravstvene sposobnosti.
 Predviđenim aktima ne dopunjuje se i ne mijenja institucijski okvir Sporazuma.
 Stoga je postupovna pravna osnova predložene odluke članak 218. stavak 9. UFEU-a.
 4.2.Materijalna pravna osnova
 4.2.1.Načela
 Materijalna pravna osnova odluke na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojemu se zauzima stajalište u ime Unije. Ako predviđeni akt ima dva cilja ili dva elementa te ako se može utvrditi da je jedan od tih dvaju ciljeva ili elemenata glavni, a drugi samo sporedan, odluka na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a mora se temeljiti na samo jednoj materijalnoj pravnoj osnovi, to jest onoj koju zahtijeva glavni ili prevladavajući cilj ili element.
 4.2.2.Primjena u ovom slučaju
 Glavni cilj i sadržaj predviđenih akata odnose se na zajedničku prometnu politiku.
 Stoga je materijalna pravna osnova predložene odluke članak 91. stavak 1. UFEU-a.
 4.3.Zaključak
 Pravna osnova predložene odluke trebao bi biti članak 91. stavak 1. u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.
 2018/0333 (NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti u Europskom odboru za izradu standardâ u području unutarnje plovidbe i u Središnjoj komisiji za plovidbu Rajnom o donošenju standardâ za stručne kvalifikacije u unutarnjoj plovidbi
 VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 91. stavak 1. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 budući da:
 (1)Revidirana Konvencija o plovidbi Rajnom („Sporazum”) stupila je na snagu 14. travnja 1967.
 (2)U skladu s člankom 46. Sporazuma Središnja komisija za plovidbu Rajnom („CCNR”) može donositi rezolucije, koje su obvezujuće za njezine članove.
 (3)Europski odbor za izradu standardâ unutarnje plovidbe („CESNI”) osnovan je 3. lipnja 2015. u okviru CCNR-a radi razvoja tehničkih standarda za unutarnje plovne putove u različitim područjima, posebno u pogledu plovila, informacijske tehnologije i posade.
 (4)CESNI na sastanku 8. studenoga 2018. treba donijeti standarde za stručne kvalifikacije u unutarnjoj plovidbi. Na plenarnoj sjednici CCNR-a trebala bi se donijeti rezolucija kojom će se ti standardi uključiti u Pravilnik o brodskom osoblju u plovidbi Rajnom.
 (5)Primjereno je utvrditi stajalište koje u ime Unije treba zauzeti u CESNI-ju i CCNR-u jer će standardi za stručne kvalifikacije odlučujuće utjecati na sadržaj prava Unije, točnije na Direktivu (EU) 2017/2397 Europskog parlamenta i Vijeća
 5
 , i imat će pravne učinke na temelju pravila kojima se uređuje CCNR kad donese te standarde.
 (6)Kako bi se olakšala mobilnost, osigurala sigurnost plovidbe i zaštita ljudskih života i okoliša, važno je da tehnički zahtjevi za članove posade budu što usklađeniji s obzirom na različite pravne sustave u Europi. Konkretno, države članice koje su ujedno i članice CCNR-a trebale bi biti ovlaštene podupirati odluke o usklađivanju pravila CCNR-a s onima koja se primjenjuju u Uniji.
 (7)Standardi CESNI-ja za stručne kvalifikacije minimalni su usklađeni europski standardi potrebni za olakšavanje mobilnosti i osiguravanje sigurnosti plovidbe te zaštite ljudskih života i okoliša. Ti standardi uključuju standarde kompetencija, standarde za praktične ispite, standarde zdravstvene sposobnosti i standarde za odobravanje simulatora.
 (8)U članku 32. Direktive (EU) 2017/2397 s učinkom od 18. siječnja 2022. izravno se upućuje na standarde za stručne kvalifikacije koje je utvrdio CESNI. Komisija je ovlaštena uključiti cijeli tekst tih standarda u delegirane akte, umetnuti ili ažurirati relevantna upućivanja i odrediti datum primjene.
 (9)Stajalište Unije zajednički će izraziti države članice Unije koje su članice CESNI-ja i CCNR-a,
 DONIJELO JE OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 1.Stajalište koje u ime Unije treba zauzeti u Europskom odboru za izradu standardâ unutarnje plovidbe (CESNI) 8. studenoga 2018. jest pristati na donošenje europskih standarda za stručne kvalifikacije u unutarnjoj plovidbi s upućivanjima (od cesni (18)_29 do cesni (18)_42).
 2.Stajalište koje u ime Unije treba zauzeti na plenarnoj sjednici Središnje komisije za plovidbu Rajnom (CCNR), na kojoj se odlučuje o europskim standardima za stručne kvalifikacije u unutarnjoj plovidbi s upućivanjima (od cesni (18)_29 do cesni (18)_42) jest poduprijeti sve prijedloge kojima se zahtjevi za Pravilnik o brodskom osoblju u plovidbi Rajnom usklađuju s onima za europske standarde za stručne kvalifikacije u unutarnjoj plovidbi.
 Članak 2.
 1.Stajalište iz članka 1. stavka 1. zajednički izražavaju države članice Unije koje su članice CESNI-ja.
 2.Stajalište iz članka 1. stavka 2. zajednički izražavaju države članice Unije koje su članice CCNR-a.
 Članak 3.
 1.Manje tehničke izmjene stajališta navedenih u članku 1. mogu se dogovoriti bez daljnje odluke Vijeća.
 Članak 4.
 Ova je Odluka upućena državama članicama.
 Sastavljeno u Bruxellesu,
 Za Vijeće
 Predsjednik
 (1)
 Direktiva (EU) 2017/2397 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2017. o priznavanju stručnih kvalifikacija u unutarnjoj plovidbi i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 91/672/EEZ i 96/50/EZ (SL L 345, 27.12.2017., str. 53.).
 (2)
 COM(2016) 82 final.
 (3)
 Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka / Vijeće, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, točka 64.
 (4)
 Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka / Vijeće, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, točke od 61. do 64.
 (5)
 Direktiva (EU) 2017/2397 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2017. o priznavanju stručnih kvalifikacija u unutarnjoj plovidbi i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 91/672/EEZ i 96/50/EZ (SL L 345, 27.12.2017., str. 53.).


text:
Zákon č. 91/2016 Z. z. - Zákon o trestnej zodpovednosti právnických osôb a o zmene a doplnení niektorých zákonov | Zbierka zákonov SR
 Posted on 19. júna 2017 by admin
 Na účely tohto zákona sa trestnými činmi rozumejú trestné činy upravené v osobitnej časti Trestného zákona, a to nedovolená výroba omamných a psychotropných látok, jedov alebo prekurzorov, ich držanie a obchodovanie s nimi podľa § 172 a 173, šírenie toxikománie podľa § 174, obchodovanie s ľuďmi podľa § 179, sexuálne násilie podľa § 200, sexuálne zneužívanie podľa § 201 až 202, ohrozovanie mravnej výchovy mládeže podľa § 211, sprenevera podľa § 213, podvod podľa § 221, úverový podvod podľa § 222, poisťovací podvod podľa § 223, kapitálový podvod podľa § 224, subvenčný podvod podľa § 225, podvodný úpadok podľa § 227, zavinený úpadok podľa § 228, prevádzkovanie nepoctivých hier a stávok podľa § 229, nepovolená prevádzka lotérií a iných podobných hier podľa § 230,podielnictvo podľa § 231 a 232, legalizácia príjmu z trestnej činnosti podľa § 233 a 234, úžera podľa § 235, poškodzovanie veriteľa podľa § 239, zvýhodňovanie veriteľa podľa § 240, neoprávnený prístup do počítačového systému podľa § 247, neoprávnený zásah do počítačového systému podľa § 247a, neoprávnený zásah do počítačového údaja podľa § 247b, neoprávnené zachytávanie počítačových údajov podľa § 247c, výroba a držba prístupového zariadenia, hesla do počítačového systému alebo iných údajov podľa § 247d, neoprávnené podnikanie podľa § 251, neoprávnené zamestnávanie podľa § 251a, skresľovanie údajov hospodárskej a obchodnej evidencie podľa § 259 a 260, poškodzovanie finančných záujmov Európskej únie podľa § 261 až 263, zneužívanie informácií v obchodnom styku podľa § 265, manipulácia s trhom podľa § 265a, machinácie pri verejnom obstarávaní a verejnej dražbe podľa § 266 a 267, poškodzovanie spotrebiteľa podľa § 269, nekalé obchodné praktiky voči spotrebiteľovi podľa § 269a, falšovanie, pozmeňovanie a neoprávnená výroba peňazí a cenných papierov podľa § 270, uvádzanie falšovaných, pozmenených a neoprávnene vyrobených peňazí a cenných papierov podľa § 271, výroba a držba falšovateľského náčinia podľa § 272, skrátenie dane a poistného podľa § 276, neodvedenie dane a poistného podľa § 277, daňový podvod podľa § 277a, nezaplatenie dane a poistného podľa § 278, marenie výkonu správy daní podľa § 278a,všeobecné ohrozenie podľa § 284 a 285, nedovolené ozbrojovanie a obchodovanie so zbraňami podľa § 294 a 295, založenie, zosnovanie a podporovanie zločineckej skupiny podľa § 296, založenie, zosnovanie a podporovanie teroristickej skupiny podľa § 297, nedovolená výroba a držanie jadrových materiálov, rádioaktívnych látok, vysoko rizikových chemických látok a vysoko rizikových biologických agensov a toxínov podľa § 298 a 299, ohrozenie a poškodenie životného prostredia podľa § 300 a 301, neoprávnené nakladanie s odpadmi podľa § 302, neoprávnené vypúšťanie znečisťujúcich látok podľa § 302a, porušovanie ochrany vôd a ovzdušia podľa § 303 a 304, porušovanie ochrany rastlín a živočíchov podľa § 305, porušovanie ochrany stromov a krov podľa § 306, teror podľa § 313 a 314, prijímanie úplatku podľa § 328 až 330, podplácanie podľa § 332 až 334, nepriama korupcia podľa § 336, marenie výkonu úradného rozhodnutia podľa § 348 a 349, prevádzačstvo podľa § 355 a 356, kupliarstvo podľa § 367, výroba detskej pornografie podľa § 368, rozširovanie detskej pornografie podľa § 369, prechovávanie detskej pornografie a účasť na detskom pornografickom predstavení podľa § 370, ohrozovanie mravnosti podľa § 371 a 372, terorizmus a niektoré formy účasti na terorizme podľa § 419, založenie, podpora a propagácia hnutia smerujúceho k potlačeniu základných práv a slobôd podľa § 421, prejav sympatie k hnutiu smerujúcemu k potlačeniu základných práv a slobôd podľa § 422, výroba extrémistických materiálov podľa § 422a, rozširovanie extrémistických materiálov podľa § 422b, prechovávanie extrémistických materiálov podľa § 422c, popieranie a schvaľovanie holokaustu, zločinov politických režimov a zločinov proti ľudskosti podľa § 422d, hanobenie národa, rasy a presvedčenia podľa § 423, podnecovanie k národnostnej, rasovej a etnickej nenávisti podľa § 424, apartheid a diskriminácia skupiny osôb podľa § 424a a neľudskosť podľa § 425.
 1. V § 26 ods. 1 písm. e) a ods. 2 písm. i), § 39 ods. 1 písm. h), § 57 ods. 1 písm. h), § 73 ods. 2 písm. e), § 74 ods. 1 písm. h) a § 88 ods. 1 písm. g) sa za slovo „vzťahuje“ vkladá slovo „aj“.
 2. Za § 112h sa vkladá § 112i, ktorý vrátane nadpisu znie:
 1. V § 20 ods. 6 písm. f) sa za slovo „bezúhonnosť“ vkladajú slová „žiadateľa a“.
 2. Za § 58k sa vkladá § 58l, ktorý vrátane nadpisu znie:
 1. V § 6 ods. 10 písm. a) sa vypúšťajú slová „fyzickej osoby – podnikateľa alebo štatutárneho zástupcu“.
 2. V § 90 ods. 3 písm. b) prvom bode sa slová „fyzickej osoby – podnikateľa alebo“ nahrádzajú slovami „tretej osoby a“.
 3. V § 90 ods. 4 písm. a) sa slová „fyzickej osoby – podnikateľa alebo“ nahrádzajú slovami „výrobcu a“.
 1)§ 2 zákona č. 7/2005 Z. z. o konkurze a reštrukturalizácii a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 348/2011 Z. z.
 2)§ 8 až 10 zákona č. 92/2008 Z. z. o komoditnej burze a o doplnení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 145/1995 Z. z. o správnych poplatkoch v znení neskorších predpisov.
 3)§ 1 ods. 3 písm. a) zákona č. 747/2004 Z. z. o dohľade nad finančným trhom a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.
 4)Napríklad zákon č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov, zákon č. 190/2003 Z. z. o strelných zbraniach a strelive a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, zákon č. 382/2004 Z. z. o znalcoch, tlmočníkoch a prekladateľoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.
 5)Zákon č. 528/2008 Z. z. o pomoci a podpore poskytovanej z fondov Európskeho spoločenstva v znení neskorších predpisov.
 6)Napríklad § 50 ods. 1 písm. a) až c) a g) až j) a § 53 až 62 zákona č. 483/2001 Z. z. o bankách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.
 7)Napríklad § 19 ods. 4 zákona č. 747/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov, § 50 ods. 10 zákona č. 483/2001 Z. z. v znení neskorších predpisov.
 8)Napríklad § 53 až 62 zákona č. 483/2001 Z. z. v znení neskorších predpisov, § 147 až 155 zákona č. 39/2015 Z. z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov.
 9)Napríklad zákon č. 650/2005 Z. z. o vykonaní príkazu na zaistenie majetku alebo dôkazov v Európskej únii a o zmene a doplnení zákona č. 300/2005 Z. z. Trestný zákon, zákona č. 301/2005 Z. z. Trestný poriadok a zákona Slovenskej národnej rady č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov, zákon č. 183/2011 Z. z. o uznávaní a výkone rozhodnutí o peňažnej sankcii v Európskej únii a o zmene a doplnení niektorých zákonov.


type: contracts

text:
 16.11.2017
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 300/64
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 103/2016
 ze dne 29. dubna 2016,
 kterým se mění příloha XXII (Právo obchodních společností) Dohody o EHP [2017/2053]
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na článek 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Nařízení Komise (EU) 2015/2113 ze dne 23. listopadu 2015, kterým se mění nařízení (ES) č. 1126/2008, kterým se přijímají některé mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002, pokud jde o mezinárodní účetní standardy 16 a 41 (1), by mělo být začleněno do Dohody o EHP.
 (2)
 Příloha XXII Dohody o EHP by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,
 PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 V bodě 10ba (nařízení Komise (ES) č. 1126/2008) přílohy XXII Dohody o EHP se doplňuje nová odrážka, která zní:
 „—
 32015 R 2113: nařízení Komise (EU) 2015/2113 ze dne 23. listopadu 2015 (Úř. věst. L 306, 24.11.2015, s. 7).“
 Článek 2
 Znění nařízení (EU) 2015/2113 v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 30. dubna 2016 za předpokladu, že jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP (*1).
 Článek 4
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 29. dubna 2016.
 Za Smíšený výbor EHP
 předseda
 Claude MAERTEN
 (1) Úř. věst. L 306, 24.11.2015, s. 7.
 (*1) Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.


text:
 |
 52013PC0192
 Togra le haghaidh RIALACHÁIN Ó PHARLAIMINT NA hEORPA AGUS ÓN gCOMHAIRLE lena leasaítear Rialachán (CE) Uimh. 1225/2009 ón gComhairle maidir le cosaint i gcoinne allmhairí dumpáilte ó thíortha nach baill den Chomhphobal Eorpach iad agus Rialachán (CE) Uimh. 597/2009 ón gComhairle maidir le cosaint i gcoinne allmhairí fóirdheontais ó thíortha nach baill den Chomhphobal Eorpach iad /* COM/2013/0192 final - 2013/0103 (COD) */
 MEABHRÁN MÍNIÚCHÁIN
 1. COMHTHÉACS AN TOGRA
 Forais agus cuspóirí an togra
 Baineann an togra seo le leasuithe ar
 Rialachán (CE) Uimh. 1225/2009 (“an bunrialachán frithdhumpála”) agus
 Rialachán (CE) Uimh. 597/2009 (“an bunrialachán frith‐fhóirdheontais”).
 Ag cur i gcuntas nach ndearnadh athbhreithniú suntasach ar na Rialacháin seo ó
 cuireadh Babhta Uragua i gcrích in 1995 agus ag cur conclúidí an staidéir
 meastóireachta a rinneadh maidir le feidhmiú na n‐ionstraimí sin san
 áireamh, tá sé beartaithe na hionstraimí a nuashonrú agus a nuachóiriú.
 Comhthéacs ginearálta
 Déantar foráil in Airteagal 207 den
 Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh, inter alia, maidir le bearta
 atá le bunú chun trádáil a chosaint amhail na bearta sin atá le cur i bhfeidhm
 i gcás dumpála nó fóirdheontas.
 Forálacha atá ann cheana i réimse an togra
 Na Rialacháin thuasluaite ón gComhairle.
 Comhsheasmhacht le beartais agus cuspóirí
 eile an Aontais
 Níl aon choimhlint le haon bheartas ná le haon
 chuspóir de chuid an Aontais.
 2. TORTHAÍ AN CHOMHAIRLIÚCHÁIN
 LEIS NA PÁIRTITHE LEASMHARA AGUS MEASÚNUITHE TIONCHAIR
 Comhairliúchán leis na páirtithe leasmhara
 Tugadh deis do pháirtithe leasmhara ar bhain
 an togra seo leo páirt a ghlacadh sa chomhairliúchán poiblí a reáchtáladh idir
 Aibreán agus Iúil 2012. Tá achoimre ar thorthaí an chomhairliúcháin phoiblí le
 fáil ar shuíomh gréasáin AS na Trádála ó Dheireadh Fómhair 2012.
 Bailiú agus úsáid saineolais
 Cuireadh staidéar meastóireachta ar fheidhmiú
 ionstraimí frithdhumpála agus frith‐fhóirdheontais an AE i gcrích ag tús
 2012 agus tá torthaí an staidéir le fáil ar shuíomh gréasáin AS na Trádála ó
 shin.
 Measúnú Tionchair
 Le haird ar thorthaí an chomhairliúcháin
 phoiblí, an staidéir meastóireachta agus ar chleachtas fairsing an Choimisiúin
 in úsáid ionstraimí, rinneadh measúnú tionchair i bhfómhar 2012. Aithníodh sa
 tuarascáil ar an measúnú tionchair fadhbanna a bhaineann le feidhmiú na n‐ionstraimí
 cosanta trádála agus moladh inti roinnt réiteach éagsúil. Rinne an Bord um
 Measúnú Tionchair an tuarascáil a mheas i mí na Nollag 2012 agus thug sé
 tuairim fhabhrach faoi réir roinnt athbhreithnithe a dhéanamh ar an tuarascáil.
 Tá athbhreithniú déanta ar an tuarascáil agus críoch curtha léi ó shin. Is iad
 na réitigh tosaíochta bunús an togra seo.
 3. EILIMINTÍ DLÍ AN TOGRA
 Achoimre ar an ngníomhaíocht atá beartaithe
 Tá sé beartaithe na bunrialacháin
 frithdhumpála agus frith‐fhóirdheontais a leasú d'fhonn iad a fheabhsú i
 roinnt réimsí. Maidir le trédhearcacht agus intuarthacht, déanfar iad a
 fheabhsú trína áirithiú go gcuirfear páirtithe leasmhara ar an eolas coicís
 roimh fhorchur na mbeart sealadach go bhfuil a leithéid sin de bheart le
 forchur. Tabharfar ráthaíocht do pháirtithe freisin nach ndéanfar na bearta a
 fhorchur laistigh den tréimhse coicíse sin. Seolfar achoimre den bhunús ar a
 bhfuil sé beartaithe na bearta a fhorchur chuig páirtithe leasmhara agus beidh
 deis acu a dtuairimí a thabhairt maidir le ríomh na gcorrlach dumpála agus
 díobhála. Os a choinne sin, nuair a chinnfear nach bhfuil bearta sealadacha le
 forchur ach go bhfuiltear le leanúint leis an imscrúdú, cuirfear in iúl do
 pháirtithe leasmhara, coicís roimh dháta deiridh an fhorchuir, go bhfuil sé
 beartaithe gan a leithéid de bhearta a fhorchur.
 I ndáil le bagairtí frithbheartaíochta i
 gcoinne tháirgeoirí an Aontais atá ag smaoineamh ar ghearán frithdhumpála
 agus/nó frith‐fhóirdheontais a dhéanamh, measfar gurb ionann na bagairtí
 sin agus cúinsí speisialta agus bonn le hoscailt ex-officio imscrúdaithe
 a bheidh ann. Chomh maith leis sin, i gcás ina n‐osclófar imscrúduithe ar
 bhonn ex-officio, tá sé beartaithe dualgas a chur ar tháirgeoirí an Aontais
 comhoibriú le reáchtáil an imeachta.
 I ndáil le héifeachtacht na n‐ionstraimí,
 tá sé beartaithe deireadh a chur le riail na dleachta níos lú i gcás imchéimnithe,
 nó i gcás ina n‐aimsítear saobhadh struchtúrtha amhábhair, agus i gcás
 fóirdheonaithe. I ndáil le hathbhreithnithe, tá sé beartaithe dleachtanna a
 bailíodh le linn imscrúdaithe ar athbhreithniú maidir le dul in éag arna
 thabhairt chun críche trí aisghairm na mbeart, a aisíoc.
 Ar deireadh, tá roinnt réimsí a bhfuil sé
 beartaithe cleachtais áirithe a bhaineann leo a chódú, cleachtais a eascraíonn
 as rialuithe Chúirt Bhreithiúnais na gComhphobal Eorpach (CBE) nó na
 hEagraíochta Domhanda Trádála (WTO) atá tugtha anuas le blianta beaga anuas.
 Baineann siad sin leis an sainmhíniú ar thionscal an Aontais, na hiarmhairtí do
 tháirgeoirí onnmhairithe nach bhfuil, de réir imscrúdú bunaidh, ag dumpáil nó
 atá ag dumpáil ag leibhéil de-minimis, déileáil le himthosca athraithe
 in imscrúdú ar athbhreithniú, láimhseáil cuideachtaí gaolmhara in imscrúduithe
 frith‐imchéimnithe, na coinníollacha a bhaineann le hallmhairí a chlárú
 agus an bunús le sampla de tháirgeoirí an Aontais a roghnú.
 Bunús dlí
 Airteagal 207 den Chonradh ar Fheidhmiú
 an Aontais Eorpaigh.
 Prionsabal na coimhdeachta
 Baineann an togra le hinniúlacht eisiach an
 Aontais. Níl feidhm le prionsabal na coimhdeachta dá bhrí sin.
 Prionsabal na comhréireachta
 Comhlíonann an togra prionsabal na
 comhréireachta ar na cúiseanna seo a leanas:
 Tá cur síos déanta ar fhoirm na gníomhaíochta
 sna Bunrialacháin thuasluaite agus níl aon scóip ann do chinntí náisiúnta.
 Ní bheidh aon ualach breise airgeadais ná
 riaracháin ar an Aontas, ar rialtais náisiúnta, ar údaráis réigiúnacha agus
 áitiúla, ar oibreoirí eacnamaíocha ná ar shaoránaigh. Mar sin féin, is iad na
 húdaráis náisiúnta chustaim a bheidh ag déileáil le haisíocaíocht dleachtanna
 arna mbailiú le linn athbhreithniú leanúnach maidir le dul in éag, mura mbíonn
 fadú beart mar thoradh ar an athbhreithniú sin maidir le dul in éag. Meastar
 nach mbeidh an t‐ualach oibre breise ar údaráis chustaim suntasach agus
 go mbeidh sé i gcomhréir le cuspóir an togra, i.e. cothroime na n‐ionstraimí
 a mhéadú.
 Nuair nach gcuirfear riail na dleachta níos lú
 i bhfeidhm i gcásanna imchéimnithe, nó i gcás saofa struchtúrtha amhábhair, nó
 i gcás fóirdheontais, beidh sé i gcomhréir leis an ngá breise trádáil a
 chosaint sna cásanna sin.
 Rogha ionstraimí
 Ionstraimí beartaithe: Rialachán.
 Ní bheadh modhanna eile fónta ar an gcúis (na
 cúiseanna) seo a leanas:
 Ní dhéantar foráil sna Bunrialacháin
 thuasluaite do roghanna malartacha.
 4. IMPLEACHT BHUISÉADACH
 Beidh impleachtaí ag an togra do bhuiséad an
 Aontais. I gcásanna áirithe beidh neamhchur i bhfeidhm riail na dleachta níos
 lú in imthosca áirithe mar bhonn le leibhéil dleachtanna níos airde agus, dá
 réir sin, beidh sé mar bhonn le hioncam a fheabhsú. Is ionann aisíocaíocht na
 ndleachtanna i gcásanna ina ndéantar bearta a fhoirceannadh i ndiaidh athbhreithnithe
 maidir le dul in éag agus costas do bhuiséad an Aontais. Baineann
 fíordheacracht le cainníochtú ó tharla go mbraitheann aon ioncam nó aon chostas
 ar imthosca gach cáis aonair.
 Beidh roinnt athruithe cleachtais san áireamh
 sna hathruithe reachtacha atá beartaithe freisin. Ní bheidh aon impleachtaí
 buiséadacha luaite leo sin ach beidh athruithe ar na gnáthaimh oibre mar bhonn
 leo (e.g.: réamhnochtadh, réamhfhógra, doiciméad achomair). Beidh tionchar ag
 uasghrádú na deisce cabhraí do FBManna (mínithe sa teachtaireacht) ar
 acmhainní. Féach ar an ráiteas airgeadais simplithe atá i gceangal leis seo.
 5. EILIMINTÍ ROGHNACHA
 Neamhbhainteach.
 2013/0103 (COD)
 Togra le haghaidh
 RIALACHÁIN Ó PHARLAIMINT NA hEORPA AGUS
 ÓN gCOMHAIRLE
 lena leasaítear Rialachán (CE) Uimh. 1225/2009
 ón gComhairle maidir le cosaint i gcoinne allmhairí dumpáilte ó thíortha nach
 baill den Chomhphobal Eorpach iad agus Rialachán (CE) Uimh. 597/2009 ón
 gComhairle maidir le cosaint i gcoinne allmhairí fóirdheontais ó thíortha nach
 baill den Chomhphobal Eorpach iad
 TÁ PARLAIMINT NA HEORPA AGUS
 COMHAIRLE AN AONTAIS EORPAIGH,
 Ag
 féachaint don Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh, agus go háirithe
 Airteagal 207(2) de,
 Ag
 féachaint don togra ón gCoimisiún Eorpach,
 Tar
 éis dóibh an dréachtghníomh reachtach a chur chuig na parlaimintí náisiúnta,
 Ag
 gníomhú dóibh i gcomhréir leis an ngnáthnós imeachta reachtach,
 De bharr an méid seo a leanas:
 (1) I Rialachán (CE) Uimh. 1225/2009
 ón gComhairle an 30 Samhain 2009 maidir le cosaint i gcoinne
 allmhairí dumpáilte ó thíortha nach baill den Chomhphobal Eorpach[1] iad agus i Rialachán (CE) Uimh. 597/2009
 ón gComhairle an 11 Meitheamh 2009 maidir le cosaint i gcoinne
 allmhairí fóirdheontais ó thíortha nach baill den Chomhphobal Eorpach iad, tá
 rialacha coiteanna maidir le cosaint i gcoinne allmhairí dumpáilte agus
 allmhairí fóirdheontais faoi seach ó thíortha nach baill den Chomhphobal
 Eorpach iad[2]
 (dá ngairfear na 'Rialacháin' anseo feasta). Glacadh na Rialacháin sin ar dtús
 in 1995 i ndiaidh Bhabhta Uragua a thabhairt i gcrích. Ó tharla roinnt
 leasuithe a bheith déanta ar na Rialacháin ó shin i leith, in 2009 chinn an
 Chomhairle na rialacháin a chódú ar mhaithe le soiléireacht agus réasúntacht.
 (2) Cé go ndearnadh leasuithe ar
 na Rialacháin, ní dhearnadh athbhreithniú ó bhonn ar fheidhmiú na n‐ionstraimí
 sin ó 1995. Dá thoradh sin, chuir an Coimisiún tús le hathbhreithniú ar na
 Rialacháin in 2011 d'fhonn, inter alia, léargas níos fearr a thabhairt
 ar riachtanais ghnó ag tús an 21ú aois.
 (3) I ndiaidh an athbhreithnithe,
 ba cheart forálacha áirithe na Rialachán a leasú d’fhonn trédhearcacht agus
 intuarthacht a fheabhsú, foráil a dhéanamh maidir le bearta éifeachtacha a
 sholáthar chun frithbheartaíocht a chomhrac, éifeachtacht agus forfheidhmiú a fheabhsú
 agus cleachtas athbhreithnithe a bharrfheabhsú. Ina theannta sin, ba cheart
 cleachtais áirithe a cuireadh i bhfeidhm le blianta beaga anuas i gcomhthéacs
 na n‐imscrúduithe frithdhumpála agus frith‐fhóirdheontais a áireamh
 sna Rialacháin.
 (4) Chun trédhearcacht agus
 intuarthacht na n‐imscrúduithe frithdhumpála agus frith‐fhóirdheontais
 a fheabhsú, ba cheart na páirtithe a mbeidh tionchar ag forchur na mbeart
 sealadach frithdhumpála agus frithchúitimh orthu, allmhaireoirí go háirithe, a
 chur ar an eolas faoi fhorchur in aicearracht na mbeart sin. Ba cheart go
 bhfreagródh an méid ama a thugtar don tréimhse idir an uair a chuirtear an
 dréachtghníomh cur chun feidhme faoi bhráid an choiste frithdhumpála arna bhunú
 de bhun Airteagal 15 de Rialachán (CE) Uimh. 1225/2009 agus an choiste
 frith‐fhóirdheontais arna bhunú de bhun Airteagal 25 de Rialachán (CE) Uimh. 597/2009
 agus glacadh an ghnímh sin ag an gCoimisiún. Socraítear
 an tréimhse sin in Airteagal 3(3) de Rialachán (AE) Uimh. 182/2011.Chomh
 maith leis sin, i ndáil le himscrúduithe nach bhfuil sé oiriúnach bearta
 sealadacha a fhorchur ina leith, tá sé inmhianaithe go dtuigeann páirtithe
 roimh ré go bhfuil a leithéid sin de neamh‐fhorchur i gceist.
 (5) Ba cheart tréimhse ghearr a
 thabhairt d'onnmhaireoirí nó do tháirgeoirí roimh fhorchur na mbeart sealadach
 chun deis a thabhairt dóibh ríomh a gcorrlaigh aonair dumpála nó fóirdheontais
 a sheiceáil. D'fhéadfaí botúin sa ríomh a cheartú ansin roimh na bearta a
 fhorchur.
 (6) Chun bearta éifeachtacha a
 áirithiú d'fhonn frithbheartaíocht a chomhrac, ba cheart go mbeadh táirgeoirí
 an Aontais in ann brath ar na Rialacháin gan bagairtí frithbheartaíochta ó
 thríú páirtithe. Déantar foráil sna forálacha atá ann faoi láthair, faoi
 chúinsí speisialta, maidir le himscrúdú a thionscamh gan gearán a fháil, i gcás
 ina bhfuil dóthain fianaise ann i ndáil le dumpáil, fóirdheontais in‐fhrithchúitithe,
 agus nasc idir díobháil agus cúis. Ba cheart bagairtí frithbheartaíochta a
 áireamh sna cúinsí speisialta sin.
 (7) I gcás nach é gearán is cúis
 le himscrúdú a thionscnamh, ba cheart oibleagáid a fhorchur ar tháirgeoirí an
 Aontais an fhaisnéis is gá a sholáthar chun leanúint leis an imscrúdú, chun a
 áirithiú go bhfuil dóthain faisnéise ar fáil chun an t‐imscrúdú a
 dhéanamh i gcás bagairtí frithbheartaíochta.
 (8) Tá méadú ag teacht ar a mhéid
 a chuireann tríú tíortha isteach ar thrádáil amhábhar agus é mar aidhm acu
 amhábhair a choinneáil sna tíortha sin ar mhaithe le húsáideoirí iartheachtacha
 baile, mar shampla trí chánacha onnmhairithe a fhorchur nó scéimeanna
 déphraghsála a reáchtáil. Dá bhrí sin, ní toradh ar oibriú gnáthfhórsaí
 margaidh lena léirítear soláthar agus éileamh i gcás amhábhair ar leith iad na
 costais amhábhar. Tuilleadh saofa ar thrádáil atá mar thoradh ar an gcur isteach
 sin. Dá bhrí sin, ní hamháin go ndéantar díobháil do tháirgeoirí an Aontais de
 dheasca dumpála, ach cuireann breis saofa ar thrádáil isteach orthu i
 gcomparáid le táirgeoirí iartheachtacha ó thríú tíortha atá ag gabháil do na
 cleachtais sin. Chun trádáil a chosaint go leordhóthanach, ní bheidh feidhm ag
 riail an dleachta níos lú sna cásanna sin ina mbíonn saobhadh struchtúrtha ar
 amhábhar.
 (9) Laistigh den Aontas, tá cosc
 ar fhóirdheontais in‐fhrithchúitithe i bprionsabal de bhun Airteagal
 107(1) den CFAE. Dá bhrí sin, déanann fóirdheontais in‐fhrithchúitithe
 arna ndeonú ag tríú tíortha saobhadh ar thrádáil go háirithe. Tá laghdú tagtha
 ar mhéid na Státchabhrach arna údarú ag an gCoimisiún de réir a chéile. I gcás
 na hionstraime frith‐fhóirdheontais, níor cheart riail an dleachta níos
 lú a chur i bhfeidhm, dá bhrí sin, ar allmhairí ó thír/ó thíortha atá páirteach
 i bhfóirdheonú.
 (10) Chun an cleachtas
 athbhreithnithe a bharrfheabhsú, ba cheart dleachtanna a bhailítear le linn an
 imscrúdaithe a aisíoc le hallmhaireoirí, i gcás nach bhfadaítear bearta tar éis
 an imscrúdú ar athbhreithniú maidir le dul in éag a thabhairt i gcrích. Is
 iomchuí sin ó tharla go bhfuil sé feicthe nach bhfuil na coinníollacha atá
 riachtanach le leanúint leis na bearta ann le linn na tréimhse imscrúdaithe.
 (11) Ba cheart cleachtais áirithe a
 cuireadh i bhfeidhm le blianta beaga anuas i gcomhthéacs na n‐imscrúduithe
 frithdhumpála agus frith‐fhóirdheontais a áireamh sna Rialacháin.
 (12) Níor cheart tionscal an
 Aontais a shainiú tuilleadh trí thagairt a dhéanamh do na táirsigh tionscnaimh
 atá leagtha amach sna Rialacháin.
 (13) In imscrúduithe tosaigh ina
 bhfuil corrlaigh dumpála nó fóirdheontais níos lú ná na táirsigh de minimis,
 ba cheart an t‐imscrúdú a fhoirceannadh láithreach i ndáil le
 hallmhaireoirí nach mbeidh faoi réir imscrúduithe ar athbhreithniú ina dhiaidh
 sin.
 (14) Faoi chuimsiú na n‐imscrúduithe
 ar athbhreithniú maidir le frithdhumpáil agus frith‐fhóirdheontas, is
 iomchuí an mhodheolaíocht a athrú i gcomparáid leis an imscrúdú a bhí mar bhonn
 le forchur an bhirt d'fhonn a áirithiú, inter alia, go n‐úsáidtear
 modheolaíochtaí comhleanúnacha le linn imscrúduithe difriúla ag pointe ama ar
 leith. Leis sin, go háirithe, beidh scóip ann modheolaíochtaí a athrú a
 athbhreithnítear de réir mar a thagann athrú ar chúrsaí.
 (15) I gcás ina gcomhlíontar na
 coinníollacha chun imscrúdú frith‐imchéimnithe a thionscnamh, ba cheart
 na hallmhairí i ngach cás a bheith faoi réir clárú.
 (16) In imscrúduithe frith‐imchéimnithe,
 bheadh sé inmholta deireadh a chur leis an gcoinníoll, d’fhonn díolúine a fháil
 ó chlárú nó ó dhleachtanna fadaithe, nár cheart go mbeadh táirgeoirí an táirge
 i dtrácht gaolta le haon táirgeoir atá faoi réir na mbeart bunaidh. Is amhlaidh
 atá ó tharla i bhfianaise taithí nach mbíonn táirgeoirí an táirge i gceist
 páirteach uaireanta i gcleachtais imchéimnithe ach go mbíonn siad gaolta le
 táirgeoir atá faoi réir na mbeart bunaidh. Ina leithéid sin de chás, níor
 cheart díolúine a dhiúltú do tháirgeoir ar an bhforás go bhfuil an chuideachta
 gaolta le táirgeoir atá faoi réir na mbeart bunaidh agus ar an bhforás sin
 amháin. Chomh maith leis sin, nuair a tharlaíonn an cleachtas imchéimnithe san
 Aontas, níor cheart gur gné chinniúnach é na allmhaireoirí a bheith gaolta le
 táirgeoirí atá faoi réir na mbeart agus cinneadh á dhéanamh an bhféadfar
 díolúine a dheonú ar an allmhaireoir.
 (17) I gcás ina bhfuil an líon
 táirgeoirí san Aontas chomh mór sin nach mór dul i muinín samplála, ba cheart
 sampla táirgeoirí a roghnú as measc tháirgeoirí uile an Aontais agus ní hamháin
 as measc na dtáirgeoirí sin a dhéanann an gearán.
 (18) Agus measúnú á dhéanamh ar
 leas an Aontais, ba cheart deis a thabhairt do tháirgeoirí uile an Aontais,
 agus ní hamháin na táirgeoirí sin a dhéanann gearán, tráchtaí a sholáthar.
 (19) Dá bhrí sin, ba cheart
 Rialachán (CE) Uimh. 1225/2009 agus Rialachán (CE) Uimh. 597/2009 a
 leasú dá réir,
 TAR ÉIS AN RIALACHÁN SEO A GHLACADH:
 Airteagal 1
 Leasaítear Rialachán
 (CE) Uimh. 1225/2009 mar seo a leanas:
 1. In
 Airteagal 4(1), cuirtear an méid seo a leanas in ionad na bhfocal tosaigh:
 '1. Chun críocha
 an Rialacháin seo, déanfar an téarma 'tionscal an Aontais’ a léirmhíniú mar
 théarma a thagraíonn do tháirgeoirí táirgí cosúil an Aontais uile nó do na
 táirgeoirí sin arb ionann aschur comhchoiteann a dtáirgí agus céatadán
 suntasach de tháirgeadh iomlán an Aontais de na táirgí sin, ach amháin:'
 2. Cuirtear
 mír 10 mar a leanas le hAirteagal 6:
 '10. Tá dualgas
 ar tháirgeoirí táirge cosúil an Aontais comhoibriú in imeachtaí arna dtionscnamh
 de bhun Airteagal 5(6).'
 3. Leasaítear Airteagal 7 mar seo a leanas:
 (a) i mír 1,
 cuirtear isteach an abairt seo a leanas:
 'Ní dhéanfar
 dleachtanna sealadacha a fhorchur laistigh de thréimhse coicíse i ndiaidh na
 faisnéise a sheoladh chuig páirtithe leasmhara faoi Airteagal 19a. Beidh soláthar na faisnéise sin gan dochar d'aon
 chinneadh a fhéadfaidh an Coimisiún a ghlacadh ina dhiaidh sin.'
 (b) cuirtear an
 méid seo a leanas in ionad mhír 2:
 'Ní rachaidh méid
 na dleachta sealadaí frithdhumpála thar an gcorrlach dumpála arna bhunú go
 sealadach. Ach amháin má aimsítear saobhadh struchtúrtha amhábhair i ndáil leis
 an táirge lena mbaineann sa tír onnmhairithe, ba cheart go mbeadh sé níos lú ná
 an corrlach dumpála dá mba leor dleacht níos lú chun deireadh a chur le
 díobháil do thionscal an Aontais.'
 4. Leasaítear
 Airteagal 9 mar seo a leanas:
 (a) cuirtear an méid
 seo a leanas in ionad mhír 3:
 '3. I gcás
 imeachta arna thionscnamh de bhun Airteagal 5(9), is gnách go bhféachfar
 ar dhíobháil mar dhíobháil dhiomaibhseach i gcás inarb ionann na hallmhairí i
 gceist agus níos lú ná na méideanna atá sonraithe in Airteagal 5(7). I
 ndáil leis an imeacht céanna, déanfar é a fhoirceannadh láithreach i gcás ina
 meastar an corrlach dumpála a bheith níos lú ná 2 %, arna chur in iúl mar
 chéatadán de phraghas na n‐onnmhairí.'
 (b) i mír 4,
 cuirtear an méid seo a leanas in ionad na habairte deiridh:
 'Ní rachaidh méid na
 dleachta frithdhumpála thar an gcorrlach dumpála arna bhunú. Ach amháin má
 aimsítear saobhadh struchtúrtha amhábhair i ndáil leis an táirge lena mbaineann
 sa tír onnmhairithe, beidh sé níos lú ná an corrlach dumpála más leor dleacht
 níos lú chun deireadh a chur le díobháil do thionscal an Aontais.'
 5. Leasaítear
 Airteagal 11 mar seo a leanas:
 (a) i mír 5,
 cuirtear isteach an fhomhír seo a leanas:
 'Má théann an beart
 in éag tar éis imscrúdú a dhéanamh de bhun mhír 2, déanfar aon dleacht a
 bailíodh ó dháta tionscnaimh an imscrúdaithe sin a aisíoc ar choinníoll go n‐iarrtar
 sin ar na húdaráis náisiúnta custaim agus go ndeonaíonn na húdaráis sin i
 gcomhréir le reachtaíocht custaim an Aontais is infheidhme maidir le
 haisíocaíocht agus loghadh dleachtanna. Ní íocfaidh na húdaráis náisiúnta
 custaim lena mbaineann ús mar thoradh ar an aisíocaíocht sin.'
 (a) scriostar
 mír 9.
 6. Leasaítear
 Airteagal 13 mar seo a leanas:
 (a) i mír (3),
 cuirtear an méid seo a leanas in ionad na dara habairte:
 'Déanfar imscrúdú a thionscnamh, tar éis dul i
 gcomhairle leis an gCoiste Comhairliúcháin, le Rialachán ón gCoimisiún lena
 dtabharfar treoir do na húdaráis chustaim freisin allmhairí a chur faoi réir a
 gcláraithe i gcomhréir le hAirteagal 14(5) nó ráthaíochtaí a iarraidh.'
 (b) i mír 4,
 cuirtear an méid seo a leanas in ionad na chéad fomhíre:
 'Ní bheidh allmhairí
 faoi réir clárú de bhun Airteagal 14(5) ná faoi réir beart i gcás ina
 bhfuil siad á dtrádáil ag cuideachtaí a bhaineann tairbhe as díolúintí. Déanfar
 iarrataí ar dhíolúintí a bhfuil fianaise leo a chur isteach laistigh de na
 teorainneacha ama arna mbunú sa rialachán ón gCoimisiún lena dtionscnaítear an t‐imscrúdú.
 I gcás ina dtarlaíonn an cleachtas, próiseas nó obair imchéimnithe lasmuigh den
 Aontas, féadfar díolúintí a dheonú ar tháirgeoirí an táirge lena mbaineann nach
 bhfuil páirteach sna cleachtais imchéimnithe mar atá sainmhínithe i mír 1 agus
 mír 2 den Airteagal seo. I gcás ina dtarlaíonn an cleachtas, próiseas nó
 obair imchéimnithe laistigh den Aontas, féadfar díolúintí a dheonú ar
 allmhaireoirí a léiríonn nach bhfuil siad páirteach sna cleachtais imchéimnithe
 mar atá sainmhínithe i mír 1 agus mír 2 den Airteagal seo.'
 7. Cuirtear
 an méid seo a leanas in ionad Airteagal 17(1):
 ‘1. I gcásanna ina
 bhfuil líon mór táirgeoirí, onnmhaireoirí nó allmhaireoirí an Aontais,
 cineálacha táirgí nó idirbheart ann, féadfar an t‐imscrúdú a theorannú do
 líon réasúnta páirtithe, táirgí nó idirbheart trí úsáid a bhaint as samplaí atá
 bailí ó thaobh staitisticí ar bhonn faisnéise atá ar fáil tráth an roghnaithe,
 nó a theorannú don líon ionadaíoch is mó táirgthe, díolachán nó onnmhairí is
 féidir a imscrúdú go réasúnta laistigh den mhéid ama atá ar fáil.’
 8. Cuirtear isteach an tAirteagal seo a leanas i ndiaidh Airteagal 19:
 'Airteagal 19a
 Faisnéis faoi bhearta sealadacha
 1.
 Féadfaidh táirgeoirí, allmhaireoirí agus onnmhaireoirí an
 Aontais agus a gcomhlachais ionadaíocha, agus ionadaithe ón tír onnmhairithe,
 faisnéis faoi fhorchur beartaithe na ndleachtanna sealadacha a iarraidh. Déanfar iarrataí ar an bhfaisnéis sin i scríbhinn
 laistigh den teorainn ama atá forordaithe san fhógra tionscnaimh. Cuirfear an fhaisnéis sin ar fáil do na páirtithe
 sin coicís ar a laghad roimh dhul in éag an spriocdháta atá luaite in
 Airteagal 7(1) d’fhorchur na ndleachtanna sealadacha. Áireofar ar an bhfaisnéis sin:
 (a) achoimre ar na
 bearta atá beartaithe chun críocha faisnéise amháin, agus
 (b) sonraí faoi
 ríomh an chorrlaigh dumpála agus an chorrlaigh atá leordhóthanach chun deireadh
 a chur le díobháil do thionscail an Aontais, ag féachaint don riachtanas a
 bhaineann leis na hoibleagáidí rúndachta atá luaite in Airteagal 19 a
 urramú. Beidh tréimhse trí lá oibre ag
 páirtithe chun tuairimí a sholáthar maidir le beachtas na ríomhanna.
 2. Nuair nach bhfuil sé beartaithe dleachtanna sealadacha a fhorchur ach
 leanúint leis an imscrúdú, cuirfear neamh‐fhorchur na ndleachtanna in iúl
 do pháirtithe leasmhara coicís roimh dhul in éag an spriocdháta atá luaite in
 Airteagal 7(1) d’fhorchur na ndleachtanna sealadacha.'
 9. Cuirtear an méid seo a leanas in ionad Airteagal 21(2):
 '2. D’fhonn bunús
 fónta a sholáthar a chuireann ar chumas na n‐údarás na dearcthaí ar fad
 agus an fhaisnéis ar fad a chur san áireamh sa chinneadh maidir le cibé a
 bhfuil nó nach bhfuil forchur na mbeart chun leasa an Aontais, féadfaidh
 táirgeoirí, allmhaireoirí agus comhlachais ionadaíocha an Aontais, úsáideoirí ionadaíocha
 agus eagraíochtaí ionadaíocha tomhaltóirí, laistigh de na teorainneacha ama atá
 sonraithe i bhfógra tionscnaimh an imscrúdaithe frithdhumpála, iad féin a chur
 in iúl agus faisnéis a sholáthar don Choimisiún. Cuirfear an fhaisnéis sin, nó
 achoimrí oiriúnacha di, ar fáil do na páirtithe eile atá sonraithe san
 Airteagal seo, agus beidh siad i dteideal freagairt a thabhairt ar an
 bhfaisnéis sin.'
 Airteagal 2
 Leasaítear Rialachán (CE) Uimh. 597/2009
 mar seo a leanas:
 1. In
 Airteagal 9(1), cuirtear an méid seo a leanas in ionad na bhfocal tosaigh:
 '1. Chun críocha
 an Rialacháin seo, déanfar an téarma 'tionscal an Aontais’ a léirmhíniú mar
 théarma a thagraíonn do tháirgeoirí táirgí cosúil an Aontais nó do na
 táirgeoirí sin arb ionann aschur comhchoiteann a dtáirgí agus céatadán
 suntasach de tháirgeadh iomlán an Aontais de na táirgí sin, ach amháin:'
 2. Cuirtear
 mír nua le hAirteagal 11:
 '11. Tá dualgas
 ar tháirgeoirí táirge cosúil an Aontais comhoibriú in imeachtaí arna
 dtionscnamh de bhun Airteagal 10(8).'
 3. Leasaítear Airteagal 12(1) mar seo a leanas:
 (a) cuirtear an méid
 seo a leanas in ionad fhomhír 3:
 'Ní rachaidh méid na
 dleachta frithchúitimh shealadaigh thar méid iomlán na bhfóirdheontas in‐fhrithchúitithe
 arna bhunú go sealadach.'
 (b) cuirtear an
 fhomhír seo a leanas leis an deireadh:
 'Ní dhéanfar
 dleachtanna sealadacha a chur i bhfeidhm laistigh de thréimhse coicíse i
 ndiaidh na faisnéise a sheoladh chuig páirtithe leasmhara faoi
 Airteagal 29b. Beidh soláthar na
 faisnéise sin gan dochar d'aon chinneadh a fhéadfaidh an Coimisiún a ghlacadh
 ina dhiaidh sin .'
 4. In
 Airteagal 14, cuirtear an méid seo a leanas in ionad mhír 5:
 '5. Glacfar leis
 go mbeidh méid na bhfóirdheontas in‐fhrithchúitithe de minimis má
 tá an méid sin níos lú ná 1% ad valorem, ach amháin i gcás, maidir leis
 na himscrúduithe a bhaineann le hallmhairí ó thíortha i mbéal forbartha, ina
 mbeidh an tairseach de minimis cothrom le 2% ad valorem.'
 5. Cuirtear
 an méid seo a leanas in ionad na fomhíre deireanaí d'Airteagal 15(1):
 'Ní rachaidh méid na
 dleachta frithchúitimh thar méid na bhfóirdheontas in‐fhrithchúitithe
 arna bhunú.'
 6. Leasaítear
 Airteagal 22 mar seo a leanas:
 (a) i mír 1,
 cuirtear isteach an fhomhír seo a leanas:
 'Más rud é, tar éis
 imscrúdaithe arna dhéanamh de bhua Airteagal 18, go dtéann an beart in
 éag, déanfar aon dleachtanna arna mbailiú i ndiaidh dáta tionscnaimh an
 imscrúdaithe sin a aisíoc. Ba cheart an aisíocaíocht a iarraidh ó na húdaráis
 náisiúnta custaim i gcomhréir le reachtaíocht custaim an Aontais is infheidhme.'
 (a) scriostar
 mír 6.
 7. Leasaítear
 Airteagal 23 mar seo a leanas:
 (a) sa dara habairt
 de mhír 4, cuirfear "Déanfar imscrúduithe a thionscnamh" in ionad
 "Féadfar imscrúduithe a thioscnamh".
 (b) i mír 6,
 cuirtear an méid seo a leanas in ionad an dara fomhír:
 'I gcás ina
 dtarlaíonn an cleachtas, próiseas nó obair imchéimnithe lasmuigh den Aontas,
 féadfar díolúintí a dheonú ar tháirgeoirí an táirge lena mbaineann nach bhfuil
 páirteach sna cleachtais imchéimnithe mar atá sainmhínithe i mír 3.'
 (c) i mír 6, cuirtear
 an méid seo a leanas in ionad an tríú fomhír:
 'I gcás ina
 dtarlaíonn an cleachtas, próiseas nó obair imchéimnithe laistigh den Aontas,
 féadfar díolúintí a dheonú ar allmhaireoirí a léiríonn nach bhfuil siad
 páirteach sna cleachtais imchéimnithe mar atá sainmhínithe i mír 3.'
 8. Cuirtear
 an méid seo a leanas in ionad na chéad fhomhíre d'Airteagal 27(1):
 ‘1. I gcásanna ina
 bhfuil líon mór táirgeoirí, onnmhaireoirí nó allmhaireoirí an Aontais,
 cineálacha táirgí nó idirbheart ann, d’fhéadfaí go mbeadh an t‐imscrúdú
 teoranta do:’
 9. Cuirtear isteach an tAirteagal seo a leanas i ndiaidh Airteagal 29:
 'Airteagal 29b
 Faisnéis faoi bhearta sealadacha
 1.
 Féadfaidh táirgeoirí, allmhaireoirí agus onnmhaireoirí an
 Aontais agus a gcomhlachais ionadaíocha, agus an tír thionscnaimh agus/nó
 onnmhairithe, faisnéis faoi fhorchur beartaithe na ndleachtanna sealadacha a
 iarraidh. Déanfar iarrataí ar an bhfaisnéis
 sin i scríbhinn laistigh den teorainn ama atá forordaithe san fhógra
 tionscnaimh. Cuirfear an fhaisnéis sin ar fáil
 do na páirtithe sin coicís ar a laghad roimh dhul in éag an spriocdháta atá
 luaite in Airteagal 12(1) d’fhorchur na ndleachtanna sealadacha.
 Áireofar ar an
 bhfaisnéis sin:
 (a) achoimre ar na
 bearta atá beartaithe chun críocha faisnéise amháin, agus
 (b) sonraí faoi
 ríomh an chorrlaigh fóirdheontais agus an chorrlaigh atá leordhóthanach chun
 deireadh a chur le díobháil do thionscail an Aontais, ag féachaint don
 riachtanas a bhaineann leis na hoibleagáidí rúndachta atá luaite in Airteagal 29
 a urramú. Beidh tréimhse trí lá oibre ag
 páirtithe chun tuairimí a sholáthar maidir le beachtas na ríomhanna.
 2.
 Nuair nach bhfuil sé beartaithe dleachtanna sealadacha a
 fhorchur ach leanúint leis an imscrúdú, cuirfear neamh‐fhorchur na
 ndleachtanna in iúl do pháirtithe leasmhara coicís roimh dhul in éag an
 spriocdháta atá luaite in Airteagal 12(1) d’fhorchur na ndleachtanna
 sealadacha.'
 10. Cuirtear an
 méid seo a leanas in ionad Airteagal 31(2):
 '2. D’fhonn bunús
 fónta a sholáthar a chuireann ar chumas na n‐údarás na dearcthaí ar fad
 agus an fhaisnéis ar fad a chur san áireamh sa chinneadh maidir le cibé a
 bhfuil nó nach bhfuil forchur na mbeart chun leasa an Aontais, féadfaidh
 táirgeoirí, allmhaireoirí agus comhlachais ionadaíocha an Aontais, úsáideoirí
 ionadaíocha agus eagraíochtaí ionadaíocha tomhaltóirí, laistigh de na
 teorainneacha ama atá sonraithe i bhfógra tionscanta an imscrúdaithe
 frithchúitimh, iad féin a chur in iúl agus faisnéis a sholáthar don Choimisiún.
 Cuirfear an fhaisnéis sin, nó achoimrí oiriúnacha di, ar fáil do na páirtithe
 eile atá sonraithe sa mhír seo, agus beidh siad i dteideal freagairt a
 thabhairt ar an bhfaisnéis sin.'
 Airteagal 3
 Tiocfaidh an Rialachán seo i bhfeidhm an
 lá tar éis lá a fhoilsithe in Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh.
 Airteagal 4
 Beidh feidhm ag an
 Rialachán seo maidir leis na himscrúduithe ar fad ar foilsíodh fógra
 tionscnaimh ina leith san Iris Oifigiúil de bhun Airteagal 10(11) de
 Rialachán (CE) Uimh. 597/2009 nó Airteagal 5(9) de Rialachán (CE) Uimh. 1225/2009,
 tar éis dháta theacht i bhfeidhm an rialacháin seo.
 Beidh an Rialachán seo ina cheangal
 go huile agus go hiomlán agus beidh sé infheidhme go díreach i ngach Ballstát.
 Arna dhéanamh sa Bhruiséil,
 Thar ceann Pharlaimint na hEorpa Thar
 ceann na Comhairle
 An tUachtarán An
 tUachtarán
 RÁITEAS AIRGEADAIS SIMPLITHE
 (le húsáid i ndáil le haon Rialachán
 inmheánach ón gCoimisiún a bhfuil suntas ginearálta ag baint leis agus a bhfuil
 tionchar buiséadach aige ar leithreasuithe de chineál riaracháin nó ar acmhainní
 daonna, nuair nach bhfuil sé iomchuí úsáid a bhaint as ráiteas airgeadais de
 chineál ar bith eile – Airteagal 23 de na Rialacha Inmheánacha)
 1 Teideal an dréacht‐Rialacháin:
 Nuachóiriú na n‐ionstraimí cosanta
 trádála
 2 Réimsí beartais agus gníomhaíochtaí
 ABB lena mbaineann:
 20: Beartas trádála
 3 Bunús dlí:
 ̈ Neamhspleáchas riaracháin þ Eile (sonraigh):
 Rialachán (CE) Uimh. 1225/2009 ón
 gComhairle maidir le cosaint i gcoinne allmhairí dumpáilte ó thíortha nach
 baill den Chomhphobal Eorpach iad agus
 Rialachán (CE) Uimh. 597/2009 ón
 gComhairle maidir le cosaint i gcoinne allmhairí fóirdheontais ó thíortha nach
 baill den Chomhphobal Eorpach iad
 4 Cur síos agus foras:
 Tá ionstraimí cosanta trádála reatha an AE á
 nuachóiriú d’fhonn a gcuid éifeachtachta agus éifeachtúlachta a fheabhsú. Is
 éard atá sa tionscnamh seo ná cumarsáid, togra reachtach agus treoirlínte.
 5 An fad agus an tionchar
 airgeadais a mheastar a bheidh ann:
 5.1 Tréimhse iarratais:
 ̈ Rialachán a bhfuil fad teoranta luaite leis: Rialachán atá i
 bhfeidhm ón [dáta] go [dáta]
 þ Rialachán a bhfuil fad éiginnte luaite leis: i bhfeidhm ón
 [dáta]
 5.2 An tionchar buiséadach a mheastar
 a bheith ann:
 Cuimsíonn an dréacht‐Rialachán:
 ̈ coigiltis
 þ costais bhreise (más ann dóibh, sonraigh ceannteidil an chreata
 airgeadais ilbhliantúil lena mbaineann):
 Teideal 5: costais riaracháin
 Cuir i gcrích an tábla an tionchair airgeadais
 a mheastar san iarscríbhinn a bhaineann leis na leithreasuithe de chineál
 riaracháin nó le hacmhainní daonna. Más amhlaidh go bhfuil fad éiginnte luaite
 leis an dréacht‐Rialachán, ní mór na costais a bhaineann le gach bliain
 forbartha a chur in iúl agus na costais a bhaineann le gach bliain ina bhfuil
 cumas oibriúcháin iomlán (sa cholún dar teideal "Iomlán/costas
 bliantúil").
 5.3 Ranníocaíochtaí
 tríú páirtí leis an dréacht‐Rialachán a mhaoiniú:
 Má dhéantar foráil sa togra maidir le
 cómhaoiniú Ballstát nó comhlachtaí eile (sonraigh cibé acu, le do thoil), ba
 cheart duit meastachán den leibhéal cómhaoinithe a thabhairt, más eol é.
 leithreasuithe in EUR
 milliún (go dtí an 3ú deachúil)
 || Bliain n || Bliain n+1 || Bliain n+2 || Bliain n+3 || Bliain n+4 || Bliain n+5 || Bliain n+6 || Iomlán
 Sonraigh foinse/comhlacht cómhaoinithe || || || || || || || ||
 IOMLÁN na leithreasuithe cómhaoinithe || || || || || || || ||
 5.4 Míniúchán ar fhigiúirí:
 Tá na meánchostais foirne luaite ag bun an
 leathanaigh http://www.cc.cec/budg/pre/legalbasis/pre-040-020_preparation_en.html
 6 Comhoiriúnacht don chreat
 airgeadais ilbhliantúil reatha:
 þ Tá an togra comhoiriúnach don chlár airgeadais reatha.
 ̈ Beidh athchlárú an cheannteidil ábhartha sa chreat airgeadais
 ilbhliantúil san áireamh sa togra.
 ̈ Éilíonn an togra úsáid a bhaint as an ionstraim sholúbthachta
 nó as athbhreithniú an chreata airgeadais ilbhliantúil[3].
 7 Tionchar coigiltis nó costas
 breise ar leithdháileadh acmhainní:
 þ Acmhainní le fáil trí ath‐imlonnú inmheánach laistigh de
 ranna
 ̈ Acmhainní atá leithdháilte cheana féin ar na ranna lena
 mbaineann
 ̈ Acmhainní le hiarraidh i rith an chéad nós imeachta
 leithdháilte eile
 Cumhdófar na hacmhainní daonna agus
 riaracháin a theastaíonn sa leithdháileadh a fhéadfar a dheonú ar an AS
 bainistíochta faoin nós imeachta leithdháilte bliantúil i bhfianaise na srianta
 buiséadacha atá ann cheana.
 IARSCRÍBHINN:
 TIONCHAR AIRGEADAIS A MHEASTAR A BHEIDH ANN
 (coigiltis nó costais bhreise) LE hAGHAIDH LEITHREASUITHE DE CHINEÁL RIARACHÁIN
 NÓ LE hAGHAIDH ACMHAINNÍ DAONNA
 FTE=Coibhéis
 lánaimseartha Is é XX an réimse beartais nó an teideal lena
 mbaineann EUR milliún (go dtí an tríú deachúil)
 FTE i ndaoine/i mblianta || Bliain || Bliain || Bliain || Bliain || Bliain || Bliain || Bliain || IOMLÁN /Costas bliantúil
 n || n+1 || n+2 || n+3 || n+4 || n+5 || n+6
 Teideal 5 || FTE || leithr. || FTE || leithr. || FTE || leithr. || FTE || leithr. || FTE || leithr. || FTE || leithr. || FTE || leithr. || FTE || leithr.
 Poist an phlean bunaíochta (oifigigh agus/nó foireann sealadach)
 XX 01 01 01 (Ceanncheathrú agus Oifigí Ionadaíocht an Choimisiúin) || 1 || 0,13 || 1 || 0,13 || 1 || 0,13 || 1 || 0,13 || 1 || 0,13 || 1 || 0,13 || 1 || 0,13 || 1 || 0,13
 XX 01 01 02 (Toscaireachtaí) || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Foireann seachtrach ||
 XX 01 02 01 (‘clúdach iomlánaíoch’) || || || || || || || || || || || || || || || ||
 XX 01 02 02 (Toscaireachtaí) || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Línte buiséid eile (sonraigh) || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Fo-iomlán – Teideal 5 || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Lasmuigh de Theideal 5 ||
 Poist an phlean bunaíochta (oifigigh agus/nó foireann sealadach)
 XX 01 05 01 (Taighde indíreach) || || || || || || || || || || || || || || || ||
 10 01 05 01 (Taighde díreach) || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Foireann seachtrach
 XX 01 04 yy || || || || || || || || || || || || || || || ||
 - Ceanncheathrú || || || || || || || || || || || || || || || ||
 - Toscaireachtaí || || || || || || || || || || || || || || || ||
 XX 01 05 02 (Taighde indíreach) || || || || || || || || || || || || || || || ||
 10 01 05 02 (Taighde díreach) || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Línte buiséid eile (sonraigh) || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Fo-iomlán – Lasmuigh de Theideal 5 || || || || || || || || || || || || || || || ||
 IOMLÁN || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Cumhdófar na
 hacmhainní daonna agus riaracháin a theastaíonn sa leithdháileadh a fhéadfar a
 dheonú ar an AS bainistíochta faoin nós imeachta leithdháilte bliantúil i
 bhfianaise na srianta buiséadacha atá ann cheana.
 Leithreasuithe
 riaracháin eile Is é XX an réimse beartais nó an teideal lena mbaineann EUR
 milliún (go dtí an tríú deachúil)
 || Bliain || Bliain || Bliain || Bliain || Bliain || Bliain || Bliain || IOMLÁN
 n || n+1 || n+2 || n+3 || n+4 || n+5 || n+6
 Teideal 5 || || || || || || || ||
 Ceanncheathrú: || || || || || || || ||
 XX 01 02 11 01 – Misean agus costais ionadaíochta || || || || || || || ||
 XX 01 02 11 02 – Costais chomhdhála agus cruinnithe || || || || || || || ||
 XX 01 02 11 03 - Coistí || || || || || || || ||
 XX 01 02 11 04 – Staidéir agus comhairliúcháin || || || || || || || ||
 XX 01 03 01 03 – Trealamh agus troscán || || || || || || || ||
 XX 01 03 01 04 – Seirbhísí agus caiteachas oibríochta eile || || || || || || || ||
 Línte buiséid eile (sonraigh nuair is cuí) || || || || || || || ||
 Toscaireachtaí: || || || || || || || ||
 XX 01 02 12 01 – Misin, comhdhálacha agus costais ionadaíochta || || || || || || || ||
 XX 01 02 12 02 – Breis oiliúint foirne || || || || || || || ||
 XX 01 03 02 01 - Éadáil, ligean ar cíos agus caiteachas gaolmhar || || || || || || || ||
 XX 01 03 02 02 Trealamh, troscán, soláthairtí agus seirbhísí || || || || || || || ||
 Fo-iomlán – Teideal 5 || || || || || || || ||
 Lasmuigh de Theideal 5 || || || || || || || ||
 XX 01 04 yy – Caiteachas ar chúnamh teicniúil agus riaracháin (gan foireann seachtrach san áireamh) ó leithreasuithe faoi chomhair oibríochta (seanlínte "BA") || || || || || || || ||
 - Ceanncheathrú || || || || || || || ||
 - Toscaireachtaí || || || || || || || ||
 XX 01 05 03 – Caiteachas bainistíochta eile le haghaidh taighde indíreach || || || || || || || ||
 10 01 05 03 – Caiteachas bainistíochta eile le haghaidh taighde díreach || || || || || || || ||
 Línte buiséid eile (sonraigh nuair is cuí) || || || || || || || ||
 Fo-iomlán – Lasmuigh de Theideal 5 || || || || || || || ||
 MÓRIOMLÁN || || || || || || || ||
 Cumhdófar na
 hacmhainní daonna agus riaracháin a theastaíonn sa leithdháileadh a fhéadfar a
 dheonú ar an AS bainistíochta faoin nós imeachta leithdháilte bliantúil i
 bhfianaise na srianta buiséadacha atá ann cheana.
 [1] IO L 343, 22.12.2009, lch. 51.
 [2] IO L 188, 18.7.2009, lch. 93.
 [3] Féach pointí 19 agus 24 den
 Chomhaontú Idirinstitiúideach.


text:
Sart-Risbart is een gehucht in de Belgische provincie Waals-Brabant. Het ligt in Opprebais, een deelgemeente van Incourt. Sart-Risbart vormt er het westelijk deel van de gemeente Incourt.
 Ten noordoosten van Sart-Risbart ligt de Vliegbasis Bevekom.
 Verkeer en vervoer
 Ten noorden van het dorp loopt de N240, ten oosten de N91.
 Buurtspoorweg
 In het dorp ligt een voormalig buurtspoorwegstation en stelplaats van Sart-Risbart. Het station werd geopend op 1 september 1900 op de buurtspoorweglijn van Incourt naar Chastre en Courcelles in Henegouwen, die volledig in dienst werd genomen vanaf 17 oktober 1904. Deze lijn was een strategische buurtspoorwegverbinding van Henegouwen met Geldenaken en de rest van het buurtspoorwegnet in Brabant en de rest van het land. Vanaf 24 april 1902 werd vanaf Sart-Risbart een zijlijn naar Gembloers geopend. Op 30 september 1950 werd de reizigersdienst richting naar Chastre opgeheven. De reizigersdienst Geldenaken - Gembloers werd op 1 juni 1958 opgeheven. Alle goederendiensten zijn opgeheven in 1959 en de sporen op de baanvakken werden opgebroken in 1960. Het stationsemplacement met sporen werd verkocht aan een particulier die zelf de sporen bij het station heeft verwijderd. Van het baanvak naar Chastre is niets meer te herkennen. Dit baanvak werd omgeploegd en maakt thans deel uit van een akker. De lijn naar Gembloers is een tijd als landbouwweg gebruikt maar is nu overwoekerd en privéterrein. Een klein gedeelte in de buurt van het station is in gebruik als wandelroute.
 Bezienswaardigheden
 Voormalig klooster
 Twee bossen:
 Bois de Beausart, ten noordwesten
 Bois de la Chise, ten noordoosten
 Plaats in Waals-Brabant
 Incourt
 Voormalige gemeente in Waals-Brabant


type: caselaw

text:
 12.1.2015
 SL
 Uradni list Evropske unije
 C 7/52
 Tožba, vložena 6. oktobra 2014 – ZZ/UUNT
 (Zadeva F-103/14)
 (2015/C 007/62)
 Jezik postopka: nemščina
 Stranki
 Tožeča stranka: ZZ (zastopnik: Heinrich Tettenborn)
 Tožena stranka: Urad za usklajevanje na notranjem trgu (UUNT)
 Predmet in opis spora
 Razglasitev ničnosti odločbe tožene stranke o uporabi klavzule iz pogodbe o zaposlitvi tožeče stranke, v skladu s katero se njeno delovno razmerje konča, če se tožeča stranka ne uvrsti na rezervni seznam naslednjega splošnega natečaja, ki ga bo EPSO organiziral za njeno funkcionalno skupino na posebnem področju industrijske lastnine, za natečaja OHIM/AD/01/13 in OHIM/AST/02/13 in odškodninski zahtevek za domnevno nastalo moralno in nepremoženjsko škodo
 Predlogi tožeče stranke
 Tožeča stranka predlaga, naj:
 —
 odločbo UUNT, ki je bila tožeči stranki poslana z dopisom z dne 28. novembra 2003 in v skladu s katero se klavzula iz 5. člena pogodbe tožeče stranke o zaposlitvi, ki določa končanje delovnega razmerja tožeče stranke, če se ta ne uvrsti na rezervni seznam naslednjega splošnega natečaja, ki ga bo EPSO organiziral za njeno funkcionalno skupino na posebnem področju industrijske lastnine, uporabi za natečaja OHIM/AD/01/13 in OHIM/AST/02/13, objavljena 31. oktobra 2013, razglasi za nično,
 —
 UUNT naloži, naj tožeči stranki izplača odškodnino v primernem znesku, ki ga določi Splošno sodišče, za moralno in nepremoženjsko škodo, povzročeno z odločbo, navedeno v prvem zahtevku, in
 —
 UUNT naloži plačilo stroškov postopka.