text:
7.5.2011
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 L 120/1
 Pagal tarptautinę viešąją teisę juridinę galią turi tik JT EEK tekstų originalai. Šios taisyklės statusas ir įsigaliojimo data turėtų būti tikrinami pagal paskutinę statusą nurodančio JT EEK dokumento TRANS/WP.29/343 versiją, kurią galima rasti:
 http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html
 Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (toliau – JT/EEK) taisyklė Nr. 110. Suvienodintos nuostatos dėl šių transporto priemonių ir jų komponentų patvirtinimo:
 I.
 Variklinių transporto priemonių, varomojoje sistemoje naudojančių suslėgtas gamtines dujas (SGD, anglų k. CNG), tam tikrų komponentų;
 II.
 Transporto priemonių dėl patvirtinto tipo tam tikrų komponentų įrengimo suslėgtoms gamtinėms dujoms (SGD) naudoti varomojoje sistemoje
 Įtrauktas visas galiojantis tekstas iki:
 taisyklės pradinės versijos 9 papildymo; įsigaliojimo data – 2010 m. rugpjūčio 19 d.
 TURINYS
 TAISYKLĖ
 1.
 Taikymo sritis
 2.
 Komponentų apibrėžtys ir klasifikavimas
 I DALIS
 3.
 Paraiška dėl patvirtinimo
 4.
 Ženklai
 5.
 Patvirtinimas
 6.
 SGD komponentų specifikacijos
 7.
 SGD komponento tipo pakeitimai ir patvirtinimo taikymo srities išplėtimas
 8.
 (Paliktas tuščias)
 9.
 Gaminių atitiktis
 10.
 Baudos už gaminių neatitiktį
 11.
 (Paliktas tuščias)
 12.
 Visiškai nutraukta gamyba
 13.
 Už patvirtinimo bandymų atlikimą atsakingų techninių tarnybų ir administracinių skyrių pavadinimai ir adresai
 II DALIS
 14.
 Apibrėžtys
 15.
 Paraiška dėl patvirtinimo
 16.
 Patvirtinimas
 17.
 Reikalavimai dėl tam tikrų komponentų įrengimo suslėgtoms gamtinėms dujoms naudoti transporto priemonės varomojoje sistemoje
 18.
 Gaminių atitiktis
 19.
 Baudos už gaminių neatitiktį
 20.
 Transporto priemonės tipo pakeitimas ir patvirtinimo taikymo srities išplėtimas
 21.
 Visiškai nutraukta gamyba
 22.
 Už patvirtinimo bandymų atlikimą atsakingų techninių tarnybų ir administracinių skyrių pavadinimai ir adresai
 PRIEDAI
 1A priedas –
 Esminės SGD komponento charakteristikos
 1B priedas –
 Transporto priemonės, variklio ir su SGD susijusios sistemos esminės charakteristikos
 2A priedas –
 SGD komponento tipo patvirtinimo ženklo išdėstymas
 2B priedas –
 Pranešimas apie SGD komponento tipo patvirtinimą arba patvirtinimo taikymo srities išplėtimą, arba atsisakymą suteikti patvirtinimą, arba panaikinimą arba visišką gamybos nutraukimą pagal taisyklę Nr. 110
 Papildymas –
 Papildoma informacija dėl SGD komponento tipo patvirtinimo pagal taisyklę Nr. 110
 2C priedas –
 Patvirtinimo ženklų išdėstymas
 2D priedas –
 Pranešimas apie transporto priemonės tipo dėl SGD sistemos įrengimo patvirtinimą arba patvirtinimo taikymo srities išplėtimą, arba atsisakymą suteikti patvirtinimą, arba panaikinimą arba apie visišką gamybos nutraukimą pagal taisyklę Nr. 110
 3 priedas –
 Dujų balionai. Didelio slėgio automobilių gabenamieji balionai gamtinėms dujoms, kaip automobilių degalams, laikyti
 A priedėlis –
 Bandymų metodai
 B priedėlis –
 (Paliktas tuščias)
 C priedėlis –
 (Paliktas tuščias)
 D priedėlis –
 Ataskaitų formos
 E priedėlis –
 Įtempių santykių tikrinimas, naudojant tenzometrus
 F priedėlis –
 Atsparumo trūkimui charakteristikų nustatymo metodai
 G priedėlis –
 Talpyklų gamintojo nurodymai dėl balionų tvarkymo, naudojimo ir tikrinimo
 H priedėlis –
 Aplinkosauginio veiksmingumo bandymas
 4A priedas –
 Automatinio vožtuvo, atbulinio vožtuvo, viršslėgio vožtuvo, viršslėgio įtaiso (įsijungia nuo temperatūros), reguliavimo vožtuvo, ranka valdomo vožtuvo ir viršslėgio įtaiso (įsijungia nuo slėgio) patvirtinimo nuostatos
 4B priedas –
 Lanksčiųjų degalų tiekimo linijų arba žarnų patvirtinimo nuostatos
 4C priedas –
 SGD filtro patvirtinimo nuostatos
 4D priedas –
 Slėgio reguliatoriaus patvirtinimo nuostatos
 4E priedas –
 Slėgio ir temperatūros jutiklių patvirtinimo nuostatos
 4F priedas –
 Pripildymo įrenginio patvirtinimo nuostatos
 4G priedas –
 Dujų srauto reguliatoriaus bei dujų ir oro maišytuvo arba purkštuvo patvirtinimo nuostatos
 4H priedas –
 Elektroninio valdymo bloko patvirtinimo nuostatos
 5 priedas –
 Bandymų procedūros
 5A priedas –
 Viršslėgio bandymas (stiprio bandymas)
 5B priedas –
 Išorinio protėkio bandymas
 5C priedas –
 Vidinio protėkio bandymas
 5D priedas –
 Suderinamumo su SGD bandymas
 5E priedas –
 Atsparumo korozijai bandymas
 5F priedas –
 Atsparumo sausajai šilumai bandymas
 5G priedas –
 Senėjimo ozone bandymas
 5H priedas –
 Bandymas temperatūros ciklais
 5I priedas –
 Bandymas slėgio ciklais, taikomas tik balionams (žr. 3 priedą)
 5J priedas –
 (Paliktas tuščias)
 5K priedas –
 (Paliktas tuščias)
 5L priedas –
 Ilgaamžiškumo bandymas (nepertraukiamas eksploatavimas)
 5M priedas –
 Trūkimo (ardomasis) bandymas, taikomas tik balionams (žr. 3 priedą)
 5N priedas –
 Atsparumo vibracijai bandymas
 5O priedas –
 Eksploatavimo temperatūra
 6 priedas –
 Visuomeninio transporto automobilių SGD identifikavimo ženklo nuostatos
 1. TAIKYMO SRITIS
 Ši taisyklė taikoma:
 1.1.
 I dalis.
 M ir N kategorijų transporto priemonių (1), varomojoje sistemoje naudojančių suslėgtas gamtines dujas (SGD), tam tikriems komponentam;
 1.2.
 II dalis.
 M ir N (1) kategorijos transporto priemonėms, varomojoje sistemoje naudojančioms suslėgtas gamtines dujas (SGD), dėl patvirtinto tipo tam tikrų komponentų įrengimo.
 2. KOMPONENTŲ APIBRĖŽTIS IR KLASIFIKAVIMAS
 SGD komponentai, skirti naudoti transporto priemonėse, turi būti klasifikuojami pagal darbinį slėgį ir funkciją, kaip parodyta 1–1 paveiksle.
 0 klasė
 Didelio slėgio dalys, įskaitant vamzdžius ir jungtis, kuriose SGD slėgis yra didesnis kaip 3 MPa, bet ne didesnis kaip 26 MPa.
 1 klasė
 Vidutinio slėgio dalys, įskaitant vamzdžius ir jungtis, kuriose SGD slėgis yra didesnis kaip 450 kPa, bet ne didesnis kaip 3 000 kPa (3 MPa).
 2 klasė
 Mažo slėgio dalys, įskaitant vamzdžius ir jungtis, kuriose SGD slėgis yra didesnis kaip 20 kPa, bet ne didesnis kaip 450 kPa.
 3 klasė
 Vidutinio slėgio dalys, pvz., apsauginiai vožtuvai arba apsauginių vožtuvų saugomos dalys, įskaitant vamzdžius ir jungtis, kuriose SGD slėgis yra didesnis kaip 450 kPa, bet ne didesnis kaip 3 000 kPa (3 MPa).
 4 klasė
 Dalys, kurios liečiasi su mažesnio kaip 20 kPa slėgio dujomis.
 Komponentą gali sudaryti kelios dalys, kurių kiekviena priskiriama ją atitinkančiai klasei pagal didžiausią darbinį slėgį ir funkciją.
 2.1. „Slėgis“ – santykinis slėgis, palyginti su atmosferos slėgiu, jei nenurodyta kitaip.
 2.1.1. „Eksploatavimo slėgis“– nusistovėjęs slėgis pastovioje 15 C dujų temperatūroje.
 2.1.2. „Bandymo slėgis“– slėgis, kuris veikia komponentą atliekant priimamuosius bandymus.
 2.1.3. „Darbinis slėgis“– didžiausias slėgis, kuriuo pagal projektą komponentas yra veikiamas ir pagal kurį nustatomas tiriamo komponento stipris.
 2.1.4. „Eksploatavimo temperatūros vertės“– didžiausios 5O priede nurodytų temperatūros diapazonų vertės, kuriomis užtikrinamas saugus ir tinkamas tam tikro komponento poveikis ir kurioms jis yra suprojektuotas ir patvirtintas.
 2.2. „Tam tikri komponentai“ – tai:
 a)
 talpykla (arba balionas),
 b)
 prie baliono tvirtinami priedai,
 c)
 slėgio reguliatorius,
 d)
 automatinis vožtuvas,
 e)
 ranka valdomas vožtuvas,
 f)
 dujų tiekimo įtaisas,
 g)
 dujų srauto reguliatorius,
 h)
 lanksčioji degalų tiekimo linija,
 i)
 standžioji degalų tiekimo linija,
 j)
 pripildymo įrenginys arba talpykla,
 k)
 atbulinis vožtuvas,
 l)
 viršslėgio vožtuvas (išleidimo vožtuvas),
 m)
 viršslėgio įtaisas (įsijungia nuo temperatūros),
 n)
 filtras,
 o)
 slėgio arba temperatūros jutiklis (rodytuvas),
 p)
 reguliavimo vožtuvas,
 q)
 techninės priežiūros vožtuvas,
 r)
 elektroninis valdymo blokas,
 s)
 sandarusis gaubtas,
 t)
 jungtis,
 u)
 ventiliavimo žarna,
 v)
 viršslėgio įtaisas (įsijungia nuo slėgio).
 2.2.1. Daugelis pirmiau išvardytų komponentų gali būti sujungti arba įrengti kartu kaip daugiafunkcinis komponentas.
 1–1 pvz.
 SGD komponentų klasifikavimo eigos schema
 1–2 pvz.
 Bandymai, taikomi tam tikroms komponentų (išskyrus balionus) klasėms
 Eksploatavimo charakteristikų bandymas
 Viršslėgio stiprio bandymas
 Protėkio bandymas
 (išorinio)
 Protėkio bandymas
 (vidinio)
 Nepertraukiamo eksploatavimo ilgaamžiškumo bandymas
 Atsparumas korozijai
 Senėjimo ozone bandymas
 Suderinamumas su SGD
 Atsparumas vibracijai
 Atsparumas sausajai šilumai
 5A priedas
 5B priedas
 5C priedas
 5L priedas
 5E priedas
 5G priedas
 5D priedas
 5N priedas
 5F priedas
 0 klasė
 X
 X
 A
 A
 X
 X
 X
 X
 X
 1 klasė
 X
 X
 A
 A
 X
 X
 X
 X
 X
 2 klasė
 X
 X
 A
 A
 X
 A
 X
 X
 A
 3 klasė
 X
 X
 A
 A
 X
 X
 X
 X
 X
 4 klasė
 O
 O
 O
 O
 X
 A
 X
 O
 A
 X
 =
 taikomas
 O
 =
 netaikomas
 A
 =
 pagal aplinkybes.
 2.3. „Talpykla“ (arba balionas) – bet koks indas suslėgtosioms gamtinėms dujoms laikyti;
 2.3.1. Balionas gali būti:
 SGD-1– metalinis;
 SGD-2– metalinis įdėklas, armuotas derva impregnuotu ištisiniu pluoštu (apvynioti žiediniu būdu);
 SGD-3– metalinis įdėklas, armuotas derva impregnuotu ištisiniu pluoštu (ištisai apvyniotas);
 SGD-4– nemetalinis įdėklas, armuotas derva impregnuotu ištisiniu pluoštu (ištisinis kompozitas).
 2.4. „Talpyklos tipas“ – talpyklos, kurių matmenų ir medžiagų charakteristikos nesiskiria, kaip nurodyta 3 priede.
 2.5. „Prie talpyklos tvirtinami priedai“ – prie talpyklos atskirai arba kaip sąranka tvirtinami komponentai (bet jais neapsiribojama). Komponentai – tai:
 2.5.1.
 Ranka valdomas vožtuvas;
 2.5.2.
 slėgio jutiklis (rodytuvas);
 2.5.3.
 viršslėgio vožtuvas (išleidimo vožtuvas);
 2.5.4.
 Viršslėgio įtaisas (įsijungia nuo temperatūros);
 2.5.5.
 Automatinis baliono vožtuvas;
 2.5.6.
 reguliavimo vožtuvas;
 2.5.7.
 sandarusis gaubtas.
 2.6. „Vožtuvas“ – įtaisas, kuriuo galima valdyti takiosios terpės srautą.
 2.7. „Automatinis vožtuvas“ – ne ranka valdomas vožtuvas..
 2.8. „Automatinis baliono vožtuvas“ – prie baliono standžiai pritvirtintas automatinis vožtuvas, kuriuo reguliuojamas dujų srautas į degalų tiekimo sistemą. Automatinis baliono vožtuvas kitaip vadinamas nuotolinio valdymo techninės priežiūros vožtuvu.
 2.9. „Atbulinis vožtuvas“ – automatinis vožtuvas, kurį įmontavus dujos gali tekėti tik viena kryptimi.
 2.10. „Reguliavimo vožtuvas“ (reguliavimo įtaisas) – įtaisas, kuris automatiškai atjungia arba riboja dujų tekėjimą, kai srautas viršija nustatytą projektinę vertę.
 2.11. „Ranka valdomas vožtuvas“ – ranka valdomas vožtuvas, standžiai tvirtinamas prie baliono.
 2.12. „Viršslėgio vožtuvas (išleidimo vožtuvas)“ – įtaisas, kurį įmontavus slėgis negali viršyti iš anksto nustatytos vertės.
 2.13. „Techninės priežiūros vožtuvas“ – uždarymo vožtuvas, kuris uždaromas tik atliekant transporto priemonės priežiūrą.
 2.14. „Filtras“ – apsauginis tinklelis svetimkūniams iš dujų srauto pašalinti.
 2.15. „Jungtis“ – jungtis, naudojama vamzdžiams, vamzdeliams arba žarnų sistemoms sujungti.
 2.16. Degalų tiekimo linijos
 2.16.1. „Lanksčioji degalų tiekimo linija“– lankstūs vamzdžiai arba žarna, kuriais teka gamtinės dujos.
 2.16.2. „Standžioji degalų tiekimo linija“– vamzdžiai, kurie pagal projektą neturėtų būti lankstomi įprastomis eksploatavimo sąlygomis ir kuriais teka gamtinės dujos.
 2.17. „Dujų tiekimo įtaisas“ – įtaisas dujoms tiekti į variklio įsiurbimo kolektorių (karbiuratorių arba purkštuvą).
 2.17.1. „Dujų ir oro maišytuvas“– įtaisas dujiniams degalams ir į variklį įsiurbiamam orui maišyti.
 2.17.2. „Dujų purkštuvas“– įtaisas dujiniam kurui tiekti į variklį arba į tam tikrą įsiurbimo sistemą.
 2.18. „Dujų srauto reguliatorius“ – dujų srautą ribojantis įtaisas, įrengtas pasroviui nuo slėgio reguliatoriaus, dujų srautui į variklį reguliuoti.
 2.19. „Sandarusis gaubtas“ – įtaisas, įskaitant dujų ventiliavimo žarną, kuriuo nutekėjusios dujos pašalinamos lauk iš transporto priemonės.
 2.20. „Slėgmatis“ – slėginis įtaisas, rodantis dujų slėgį.
 2.21. „Slėgio reguliatorius“ – įtaisas, naudojamas į variklį tiekiamų dujinių degalų slėgiui reguliuoti.
 2.22. „Viršslėgio įtaisas (įsijungia nuo temperatūros)“ – dėl per didelės temperatūros įsijungiantis vienkartinio naudojimo įtaisas, kuriuo išleidžiamos dujos, kad balionas būtų apsaugotas nuo trūkimo.
 2.23. „Pripildymo įrenginys arba talpykla“ – transporto priemonės išorėje arba viduje (variklio skyriuje) įrengtas įtaisas talpyklai pripildyti degalinėje.
 2.24. „Elektroninis valdymo blokas (SGD – degalų tiekimas)“ – įtaisas, reguliuojantis variklio dujų naudojimą bei kitus variklio parametrus ir automatiškai nutraukiantis tiekimą automatiniu vožtuvu, reikalingu dėl saugos priežasčių.
 2.25. „Komponentų tipas“ – komponentai, išvardyti 2.6 iki 2.23 skirsniuose. Šie komponentai nesiskiria tokiais svarbiais aspektais, kaip medžiagos, darbinis slėgis ir eksploatavimo temperatūra.
 2.26. „Elektroninio valdymo bloko tipas“ – komponentai, nurodyti 2.24 skirsnyje, kurie nesiskiria tokiu svarbiu aspektu, kaip pagrindiniai programinės įrangos principai, išskyrus nedidelius pakeitimus.
 2.27. „Viršslėgio įtaisas (įsijungia nuo slėgio)“ – dėl per didelio slėgio įsijungiantis vienkartinio naudojimo įtaisas, kurį įmontavus slėgis negali viršyti iš anksto nustatytos vertės.
 I DALIS
 VARIKLINIŲ TRANSPORTO PRIEMONIŲ, VAROMOJOJE SISTEMOJE NAUDOJANČIŲ SUSLĖGTĄSIAS GAMTINES DUJAS (SGD), TAM TIKRŲ KOMPONENTŲ PATVIRTINIMAS
 3. PARAIŠKA DĖL PATVIRTINIMO
 3.1. Paraišką dėl tam tikro komponento arba daugiafunkcinio komponento patvirtinimo pateikia prekės pavadinimo arba prekės ženklo savininkas arba jo tinkamai įgaliotas atstovas.
 3.2. Prie paraiškos turi būti pridėti trys egzemplioriai toliau išvardytų dokumentų ir tokia informacija:
 3.2.1.
 transporto priemonės aprašymas, įskaitant visas atitinkamas detales, nurodytas šios taisyklės 1A priede,
 3.2.2.
 detalus tam tikro komponento tipo aprašymas,
 3.2.3.
 labai detalus ir nustatyto mastelio tam tikro komponento brėžinys,
 3.2.4.
 šios taisyklės 6 skyriuje nustatytų specifikacijų atitikties tikrinimo liudijimas.
 3.3. Techninės tarnybos, atsakingos už patvirtinimo bandymų atlikimą, prašymu pateikiami tam tikro komponento bandiniai. Jei prašoma, pateikiami papildomi bandiniai (ne daugiau kaip 3).
 3.3.1. Vykdant bandomąją talpyklų gamybą, turi būti bandoma [n] (2), talpyklų iš kiekvienų 50 talpyklų (sertifikavimo partijos), atliekant 3 priede nurodytus neardomuosius bandymus.
 4. ŽENKLAI
 4.1. Ant tvirtinti pateikto tam tikro komponento bandinio turi būti gamintojo firminis pavadinimas arba prekės ženklas ir tipas, įskaitant eksploatavimo temperatūros žymenį („M“ arba „C“ vidutinės arba žemos temperatūros (kaip tinka), be to, lanksčiųjų žarnų gamybos metus ir mėnesį; šis ženklinimas turi būti aiškiai įskaitomas ir nenutrinamas.
 4.2. Ant visų komponentų turi būti pakankamai vietos patvirtinimo ženklui; ši vieta turi būti nurodoma pirmiau nurodytame 3.2.3 skirsnyje pateiktuose brėžiniuose.
 4.3. Be to, ant kiekvienos talpyklos turi būti ženklinimo plokštė, kurioje turi būti šie aiškiai įskaitomi ir nenutrinami duomenys:
 a)
 gamyklinis numeris;
 b)
 talpa litrais;
 c)
 ženklas „SGD“;
 d)
 darbinis slėgis (bandymo slėgis) [MPa];
 e)
 masė (kg);
 f)
 patvirtinimo metai ir mėnuo (pvz., 96/01);
 g)
 patvirtinimo ženklas pagal 5.4 skirsnį.
 5. PATVIRTINIMAS
 5.1. Jei tvirtinti pateikti komponento bandiniai atitinka šios taisyklės 6.1–6.11 skirsniuose nurodytus reikalavimus, turi būti išduotas komponento tipo patvirtinimas.
 5.2. Kiekvienam patvirtintam komponento arba daugiafunkcinio komponento tipui turi būti suteiktas patvirtinimo numeris. Jo pirmieji du skaitmenys (šiuo metu pirminę taisyklę nurodo 00) rodo keitinių, į kuriuos įtraukti prieš patvirtinimo išdavimą padaryti naujausi taisyklės techniniai pakeitimai, eilės numerį. Ta pati Susitariančioji Šalis neturi suteikti to paties raidinio skaitmeninio kodo kitam komponento tipui.
 5.3. Šią taisyklę taikančioms sutarties šalims turi būti išsiųstas SGD komponento tipo patvirtinimo, arba atsisakymo suteikti patvirtinimą, arba patvirtinimo taikymo srities išplėtimo pagal šią taisyklę pranešimas, kurio forma atitinka šios taisyklės 2B priedo modelį.
 5.4. Be ženklo, nustatyto pagal 4.1 ir 4.3 skirsnius, prie visų komponentų, atitinkančių pagal šią taisyklę patvirtintą tipą, 4.2 skirsnyje nurodytoje vietoje tvirtinamas gerai matomas tarptautinis patvirtinimo ženklas, kurį sudaro:
 5.4.1.
 apskritimas apie „E“ raidę ir patvirtinimą išdavusios šalies skiriamasis numeris (3).
 5.4.2.
 Į dešinę nuo 5.4.1 skirsnyje nurodyto apskritimo yra šios taisyklės numeris, toliau „R“ raidė, brūkšnelis ir patvirtinimo numeris. Šį patvirtinimo numerį sudaro komponento tipo patvirtinimo numeris, nurodomas užpildytame šio tipo sertifikate (žr. 5.2 skirsnį ir 2B priedą), prieš kurį rašomi du skaitmenys, rodantys šios taisyklės paskutinio keitinio eilės numerį.
 5.5. Patvirtinimo ženklas turi būti aiškiai įskaitomas ir nenutrinamas.
 5.6. Šios taisyklės 2A priede pateikti pirmiau nurodyto patvirtinimo ženklo išdėstymo pavyzdžiai.
 6. SGD KOMPONENTŲ SPECIFIKACIJOS
 6.1. Bendrosios nuostatos
 6.1.1. Transporto priemonių, varomojoje sistemoje naudojančių SGD, tam tikri komponentai turi veikti tinkamai ir saugiai, kaip nurodyta šioje taisyklėje.
 Komponentų medžiagos, kurios liečiasi su SGD, turi būti suderinamos su šiomis dujomis (žr. 5D priedą).
 Tos komponentų dalys, kurių tinkamam ir saugiam veikimui gali turėti įtakos SGD, didelis slėgis arba vibracija, turi būti bandomos pagal atitinkamas bandymų procedūras, aprašytas šios taisyklės prieduose. Pirmiausia, turi būti vykdomos 6.2–6.11 skirsnių nuostatos.
 Transporto priemonių, varomojoje sistemoje naudojančių SGD, tam tikri komponentai turi atitikti reikiamus elektromagnetinio suderinamumo (EMS) reikalavimus pagal taisyklės Nr. 10 keitinio 02 numerį arba lygiaverčius reikalavimus.
 6.2. Nuostatos dėl talpyklų
 6.2.1. SGD talpyklų tipas turi būti patvirtintas pagal šios taisyklės 3 priede pateiktas nuostatas.
 6.3. Nuostatos dėl komponentų, pritvirtintų prie ant talpyklų
 6.3.1. Talpykla turi turėti bent šiuos komponentus, kurie gali būti naudojami atskirai arba kaip sąranka:
 6.3.1.1.
 ranka valdomas vožtuvas,
 6.3.1.2.
 automatinis baliono vožtuvas,
 6.3.1.3.
 viršslėgio įtaisas,
 6.3.1.4.
 reguliavimo vožtuvas.
 6.3.2. Prireikus talpykloje gali būti įrengtas sandarus gaubtas.
 6.3.3. Komponentų, išvardytų 6.3.1–6.3.2 skirsniuose, tipas turi būti patvirtintas pagal šios taisyklės 4 priede nurodytas nuostatas.
 6.4.-6.11. Nuostatos dėl kitų komponentų
 Nurodyti komponentai turi būti patvirtinto tipo pagal nuostatas, pateiktas prieduose, kuriuos galima nustatyti pagal šią lentelę:
 Skirsnis
 Komponentas
 Priedas
 6.4
 Automatinis vožtuvas
 Atbulinis vožtuvas
 Viršslėgio vožtuvas
 Viršslėgio įtaisas (įsijungia nuo temperatūros)
 Reguliavimo vožtuvas
 Viršslėgio įtaisas (įsijungia nuo slėgio)
 4A
 6.5
 Lanksčioji degalų tiekimo linijos žarna
 4B
 6.6
 SGD filtras
 4C
 6.7
 Slėgio reguliatorius
 4D
 6.8
 Slėgio ir temperatūros jutikliai
 4E
 6.9
 Pripildymo įrenginys arba talpykla
 4F
 6.10
 Dujų srauto reguliatorius, dujų ir oro maišytuvas arba purkštuvas
 4G
 6.11
 Elektroninis valdymo blokas
 4H
 7. SGD KOMPONENTO TIPO PAKEITIMAI IR PATVIRTINIMO TAIKYMO SRITIES IŠPLĖTIMAS
 7.1. Apie kiekvieną SGD komponento tipo pakeitimą turi būti pranešta tipo patvirtinimą išdavusiam administraciniam skyriui. Atsižvelgdamas į tai, skyrius gali:
 7.1.1.
 laikyti, kad padaryti pakeitimai beveik negali turėti neigiamos įtakos ir kad komponentas tebeatitinka reikalavimus; arba
 7.1.2.
 nustatyti, ar kompetentinga institucija turi parengti dalinį arba visą pakartotinį bandymą.
 7.2. Apie pakeitimus apibrėžiančio tipo patvirtinimą arba atsisakymą suteikti atvirtinimą pagal 5.3 skirsnyje nurodytą procedūrą turi būti pranešta pagal Sutarties šalims, kurios taiko šią taisyklę.
 7.3. Kompetentinga institucija, leidžianti išplėsti patvirtinimo taikymo sritį, kiekvienai pranešimo formai, parengtai dėl tokio patvirtinimo taikymo srities išplėtimo, suteikia eilės numerį.
 8. (Paliktas tuščias)
 9. GAMINIŲ ATITIKTIS
 Gaminių atitikties procedūros turi atitikti procedūras, nustatytas Sutarties 2 priedėlyje (E/EEK/324-E/EEK/TRANS/505/Rev.2), taikant šiuos reikalavimus:
 9.1.
 Kiekviena talpykla pagal šios taisyklės 3 priedo nurodymus turi būti bandoma mažiausiu slėgiu, kuris būtų 1,5 karto didesnis nei darbinis slėgis.
 9.2.
 Trūkimo bandymas hidrauliniu slėgiu pagal 3 priedo 3.2 skirsnyje nurodytus reikalavimus turi būti atliekamas kiekvienai partijai, kurią sudaro ne daugiau kaip 200 talpyklų, pagamintų iš tos pačios žaliavų partijos.
 9.3.
 Kiekviena lanksčiosios degalų tiekimo linijos sąranka, naudojama dideliam ir vidutiniam slėgiui (0, 1 klasės) pagal klasifikaciją, aprašytą šios taisyklės 2 skyriuje, turi būti bandoma slėgiu, kuris būtų du kartus didesnis nei darbinis slėgis.
 10. BAUDOS UŽ GAMINIŲ NEATITIKTĮ
 10.1. Patvirtinimas, išduotas komponento tipui pagal šią Taisyklę, gali būti panaikintas, jei nevykdomi 9 skyriuje nustatyti reikalavimai.
 10.2. Jei šią taisyklę taikanti Susitariančioji Šalis panaikina savo anksčiau išduotą patvirtinimą, ji pranešimu, kuris yra tokios formos, kaip nurodyta šios taisyklės 2B priede, nedelsdama turi apie tai pranešti kitoms šią taisyklę taikančioms Susitariančiosioms Šalims.
 11. (Paliktas tuščias)
 12. VISIŠKAI NUTRAUKTA GAMYBA
 Jei patvirtinimo turėtojas visiškai nutraukia pagal šią taisyklę patvirtinto komponento tipo gamybą, jis turi apie tai pranešti patvirtinimą išdavusiai institucijai. Gavusi atitinkamą pranešimą, institucija tokios formos pranešimu, kaip yra nurodyta šios taisyklės 2B priede, apie jo gavimą praneša kitoms šią taisyklę taikančioms Sutarties šalims.
 13. UŽ PATVIRTINIMO BANDYMŲ ATLIKIMĄ ATSAKINGŲ TECHNINIŲ TARNYBŲ IR ADMINISTRACINIŲ SKYRIŲ PAVADINIMAI IR ADRESAI
 Šią taisyklę taikančios Susitariančiosios Šalys praneša Jungtinių Tautų Sekretoriatui už patvirtinimo bandymų atlikimą atsakingų techninių tarnybų ir administracinių skyrių, kurie išduoda patvirtinimą ir kuriems turi būti siunčiamos formos, liudijančios kitose šalyse išduotą patvirtinimą arba patvirtinimo taikymo srities išplėtimą, arba atsisakymą suteikti patvirtinimą, arba patvirtinimo panaikinimą, pavadinimus ir adresus.
 II DALIS
 TRANSPORTO PRIEMONIŲ PATVIRTINIMAS DĖL PATVIRTINTO TIPO TAM TIKRŲ KOMPONENTŲ ĮRENGIMO SUSLĖGTOMS GAMTINĖMS DUJOMS (SGD) NAUDOTI VAROMOJOJE SISTEMOJE
 14. APIBRĖŽTYS
 14.1. Šios taisyklės II dalyje taikomos apibrėžtys:
 14.1.1. „transporto priemonės patvirtinimas“– M ir N kategorijų transporto priemonių tipo patvirtinimas dėl SGD sistemos, kaip originalios įrangos, skirtos naudoti jos varomojoje sistemoje;
 14.1.2. „transporto priemonės tipas“– transporto priemonė su įrengtais tam tikrais komponentais, skirtais SGD naudoti jos varomojoje sistemoje, kuri nesiskiria pagal šias sąlygas:
 14.1.2.1.
 gamintoją;
 14.1.2.2.
 gamintojo nustatytą tipo žymėjimą;
 14.1.2.3.
 esminius projektavimo ir konstrukcijos aspektus:
 14.1.2.3.1.
 važiuoklės (kėbulo) dugno (akivaizdūs ir pagrindiniai skirtumai);
 14.1.2.3.2.
 SGD įrangos įrengimo (akivaizdūs ir pagrindiniai skirtumai).
 14.1.3. „SGD sistema“– komponentų (talpyklos (-ų) arba baliono (-ų), vožtuvų, lanksčiųjų degalų tiekimo linijų ir t. t.) ir jungiamųjų dalių (standžiųjų degalų tiekimo linijų, vamzdžių jungčių ir t. t.) sąranka, įrengta variklinėse transporto priemonėse, varomojoje sistemoje naudojančiose SGD.
 15. PARAIŠKA DĖL PATVIRTINIMO
 15.1. Paraišką dėl transporto priemonės, kurioje įrengti tam tikri komponentai suslėgtoms gamtinėms dujoms naudoti jos varomojoje sistemoje, tipo patvirtinimo pateikia transporto priemonės gamintojas arba jo tinkamai įgaliotas atstovas.
 15.2. Su paraiška turi būti pateikti toliau išvardytų dokumentų trys egzemplioriai: transporto priemonės aprašymo, kuriame būtų visos šios taisyklės 1B priede nurodytos atitinkamos detalės.
 15.3. Patvirtinimo bandymus atliekančiai techninei tarnybai turi būti pristatyta tvirtinamą transporto priemonės tipą atitinkanti transporto priemonė.
 16. PATVIRTINIMAS
 16.1. Jei transporto priemonė, pristatyta patvirtinti pagal šią taisyklę, turi visus tam tikrus komponentus, būtinus suslėgtoms gamtinėms dujoms naudoti jos varomojoje sistemoje, ir atitinka 17 skirsnyje nurodytus reikalavimus, tos transporto priemonės tipo patvirtinimas turi būti išduotas.
 16.2. Kiekvienam patvirtintam transporto priemonės tipui turi būti suteikiamas patvirtinimo numeris. Jo pirmieji du skaitmenys rodo keitinių, į kuriuos įtraukti prieš patvirtinimo išdavimą padaryti naujausi pagrindiniai techniniai taisyklės pakeitimai, eilės numerį.
 16.3. Šią taisyklę taikančioms sutarties šalims turi būti išsiųstas SGD transporto priemonės tipo patvirtinimo, arba atsisakymo suteikti patvirtinimą arba patvirtinimo taikymo srities išplėtimo pagal šią taisyklę pranešimas, kurio forma atitinka šios taisyklės 2D priedo modelį.
 16.4. Prie kiekvieno pagal šią taisyklę patvirtinto transporto priemonės tipo, aiškiai matomoje ir lengvai prieinamoje vietoje, pažymėtoje taip, kaip nurodyta 16.2 skirsnyje, tvirtinamas gerai matomas tarptautinis patvirtinimo ženklas, kurį sudaro:
 16.4.1.
 apskritimas apie „E“ raidę ir patvirtinimą išdavusios šalies skiriamasis numeris (4);
 16.4.2.
 Į dešinę nuo 16.4.1 skirsnyje nurodyto apskritimo yra šios taisyklės numeris, toliau „R“ raidė, brūkšnelis ir patvirtinimo numeris.
 16.5. Jei patvirtinimą pagal šią taisyklę išdavusioje šalyje transporto priemonė atitinka transporto priemonę, patvirtintą pagal vieną arba daugiau prie Sutarties pridedamų taisyklių, 16.4.1 skirsnyje nurodyto simbolio kartoti nereikia; tokiu atveju taisyklės bei patvirtinimo numeriai ir papildomi visų taisyklių, pagal kurias patvirtinimas yra išduotas patvirtinimą pagal šią taisyklę išdavusioje šalyje, simboliai turi būti nurodyti vertikaliose skiltyse į dešinę nuo simbolio, nurodyto 16.4.1 skirsnyje.
 16.6. Patvirtinimo ženklas turi būti aiškiai įskaitomas ir nenutrinamas.
 16.7. Patvirtinimo ženklas turi būti šalia transporto priemonės duomenų plokštės arba ant jos.
 16.8. Šios taisyklės 2C priede pateikti pirmiau minėto patvirtinimo ženklo išdėstymo pavyzdžiai.
 17. REIKALAVIMAI DĖL TAM TIKRŲ KOMPONENTŲ ĮRENGIMO SUSLĖGTOMS GAMTINĖMS DUJOMS NAUDOTI TRANSPORTO PRIEMONĖS VAROMOJOJE SISTEMOJE
 17.1. Bendrosios nuostatos
 17.1.1. Transporto priemonių SGD sistema turi tinkamai ir saugiai veikti veikiant darbiniam slėgiui ir eksploatavimo temperatūrai, kuriai sistema yra suprojektuota ir patvirtinta.
 17.1.2. Visi sistemos komponentai pagal šios taisyklės I dalį turi būti patvirtinto tipo kaip atskiros detalės.
 17.1.3. Sistemoje naudojamos medžiagos turi būti suderinamos su SGD.
 17.1.4. Visi sistemos komponentai turi būti pritvirtinti tinkamu būdu.
 17.1.5. SGD sistemoje neturi būti protėkių, t. y. per 3 minutes neturi atsirasti burbuliukų.
 17.1.6. SGD sistema turi būti įrengta tokiu būdu, kad būtų užtikrinta geriausia įmanoma apsauga nuo pažaidų, pvz., nuo pažaidų dėl transporto priemonės komponentų judėjimo, susidūrimo, žvyro, arba dėl transporto priemonės pakrovimo arba iškrovimo, arba dėl tų krovinių poslinkio.
 17.1.7. Prie SGD sistemos neturi būti jungiami įtaisai, išskyrus tuos, kurie yra būtinai reikalingi variklinės transporto priemonės variklio darbui.
 17.1.7.1. Nepaisant 17.1.7 skirsnio nuostatų, transporto priemonėse gali būti įrengta šildymo sistema keleivių salonui ir (arba) prie SGD sistemos prijungtam krovinio skyriui šildyti.
 17.1.7.2. Turi būti leidžiama naudoti 17.1.7.1 skirsnyje nurodytą šildymo sistemą, jei, už tipo patvirtinimą atsakingų techninių tarnybų nuomone, šildymo sistema yra tinkamai apsaugota ir neturi įtakos tinkamam įprastos SGD sistemos eksploatavimui.
 17.1.8. M2 ir M3 kategorijų transporto priemonių, naudojančių SGD kaip degalus, identifikavimas (5).
 17.1.8.1. Ant SGD sistemą turinčių M2 ir M3 kategorijų transporto priemonių turi būti 6 priede nurodyta plokštė.
 17.1.8.2. Plokštė turi būti pritvirtinta rengta M2 ir M3 kategorijų transporto priemonių priekyje bei gale ir ant dešiniųjų durų išorinės pusės.
 17.2. Papildomi reikalavimai
 17.2.1. Joks SGD sistemos komponentas, įskaitant visas apsaugines medžiagas, sudarančias tokių komponentų dalį, neturi išsikišti už transporto priemonės kontūro, išskyrus pripildymo įrenginį, jei už pritvirtinimo taško jis išsikiša ne daugiau kaip 10 mm.
 17.2.2. Joks SGD sistemos komponentas neturi būti arčiau kaip per 100 mm nuo išmetimo vamzdžio arba panašaus šilumos šaltinio, išskyrus atvejus, kai tokie komponentai turi atitinkamą šiluminę izoliaciją.
 17.3. SGD sistema
 17.3.1. SGD sistemą turi sudaryti bent šie komponentai:
 17.3.1.1.
 Talpykla (-os) arba balionas (-ai);
 17.3.1.2.
 Slėgmatis arba degalų lygio rodytuvas;
 17.3.1.3.
 Viršslėgio įtaisas (įsijungia nuo temperatūros);
 17.3.1.4.
 Automatinis baliono vožtuvas;
 17.3.1.5.
 Ranka valdomas vožtuvas;
 17.3.1.6.
 Slėgio reguliatorius;
 17.3.1.7.
 Dujų srauto reguliatorius;
 17.3.1.8.
 Reguliavimo įtaisas;
 17.3.1.9.
 Dujų tiekimo įtaisas;
 17.3.1.10.
 Pripildymo įrenginys arba talpykla;
 17.3.1.11.
 Lanksčioji degalų tiekimo linija;
 17.3.1.12.
 Standžioji degalų tiekimo linija;
 17.3.1.13.
 Elektroninis valdymo blokas;
 17.3.1.14.
 Jungtys;
 17.3.1.15.
 Komponentų, įrengtų bagažo ir keleivių skyriuje, sandarus gaubtas. Jei gaisro atveju toks sandarus gaubtas būtų sunaikintas, sandariu gaubtu gali būti uždengtas viršslėgio įtaisas.
 17.3.2. SGD sistemą dar gali sudaryti šie komponentai:
 17.3.2.1.
 Atbulinis vožtuvas;
 17.3.2.2.
 Viršslėgio vožtuvas;
 17.3.2.3.
 SGD filtras;
 17.3.2.4.
 Slėgio ir (arba) temperatūros jutiklis;
 17.3.2.5.
 Degalų rūšies pasirinkimo sistema ir elektros sistema.
 17.3.2.6.
 Viršslėgio įtaisas (įsijungia nuo slėgio)
 17.3.3. Papildomas automatinis vožtuvas gali būti kartu su slėgio reguliatoriumi.
 17.4. Talpyklos įrengimas
 17.4.1. Talpykla turi būti stacionariai įrengta transporto priemonėje ir neturi būti įrengta variklio skyriuje.
 17.4.2. Talpykla turi būti įrengta taip, kad nebūtų metalo sąlyčio su metalu, išskyrus talpyklos (-ų) tvirtinimo vietas.
 17.4.3. Kai transporto priemonė yra paruošta naudoti, degalų talpykla neturi būti žemiau kaip 200 mm virš kelio paviršiaus.
 17.4.3.1. 17.4.3 skirsnio nuostatos netaikomos, jei talpykla yra tinkamai apsaugota iš priekio ir iš šonų ir jokia talpyklos dalis nėra žemiau nei ši apsauginė konstrukcija.
 17.4.4. Degalų talpykla (-os) arba balionas (-ai) turi būti įrengtas ir pritvirtintas taip, kad, jeigu talpykla yra pilna, būtų įmanoma (be pažaidų) amortizuoti šiuos pagreitėjimus:
 M1 ir N1 kategorijų transporto priemonių:
 a)
 20 g judėjimo kryptimi,
 b)
 8 g horizontaliai statmeni judėjimo krypčiai.
 M2 ir N2 kategorijų transporto priemonių:
 a)
 10 g judėjimo kryptimi,
 b)
 5 g horizontaliai statmeni judėjimo krypčiai.
 M3 ir N3 kategorijų transporto priemonių:
 a)
 6,6 g judėjimo kryptimi,
 b)
 5 g horizontaliai statmeni judėjimo krypčiai.
 Vietoj praktinio bandymo galima taikyti apskaičiavimo metodą, jei patvirtinimo paraiškos pareiškėjas gali sėkmingai įrodyti techninei tarnybai šio metodo lygiavertiškumą.
 17.5. Priedai, pritvirtinti prie talpyklos (-ų) arba baliono (-ų)
 17.5.1. Automatinis vožtuvas
 17.5.1.1. Automatinis baliono vožtuvas įrengiamas tiesiogiai ant kiekvienos talpyklos.
 17.5.1.2. Automatinis baliono vožtuvas turi veikti taip, kad degalų tiekimas būtų nutrauktas sustojus varikliui, nesvarbu, kokia būtų uždegimo jungiklio padėtis, ir turi likti uždarytas tol, kol variklis nedirba. Dėl diagnostikos leidžiama vėluoti 2 sekundes.
 17.5.2. Viršslėgio įtaisas
 17.5.2.1. Viršslėgio įtaisas (įsijungia nuo temperatūros) turi būti įrengtas ant degalų talpyklos (-ų) tokiu būdu, kad jis galėtų išleisti dujas į sandarųjį gaubtą, jei tas sandarusis gaubtas atitinka 17.5.5 skirsnyje nurodytus reikalavimus.
 17.5.3. Reguliavimo vožtuvas ant talpyklos
 17.5.3.1. Reguliavimo įtaisas turi būti įrengtas degalų talpykloje (-ose) ant automatinio baliono vožtuvo.
 17.5.4. Ranka valdomas vožtuvas
 17.5.4.1. Ranka valdomas vožtuvas nejudamai pritvirtinamas prie baliono ir gali būti įrengtas kartu su automatiniu baliono vožtuvu.
 17.5.5. Sandarusis talpyklos (-ų) gaubtas
 17.5.5.1. Sandarusis talpyklos (-ų) jungčių gaubtas, kuris atitinka 17.5.5.2–17.5.5.5 skirsnių reikalavimus, turi būti įrengtas degalų talpyklai, išskyrus atvejus, kai talpykla (-os) yra įrengta (-os) transporto priemonės išorėje.
 17.5.5.2. Sandarusis gaubtas turi būti atvirai sujungtas su atmosfera, prireikus tai galima padaryti jungiamąja žarna, kurios išleidžiamoji mova būtų atspari SGD.
 17.5.5.3. Iš sandariojo gaubto ventiliacijos angos neturi būti išleidžiama į nišą virš rato ir anga neturi būti nukreipta į šilumos šaltinį, pvz., išmetimo vamzdį.
 17.5.5.4. Visos jungiamosios žarnos ir išleidžiamosios movos variklinės transporto priemonės kėbulo apačioje esančiam sandariajam gaubtui ventiliuoti laisvos angos plotas neturi būti mažesnis kaip 450 mm2.
 17.5.5.5. Gaubto virš talpyklos (-ų) jungtys ir jungiamosios žarnos turi būti sandarios veikiant10 kPa slėgiui ir be jokių liekamųjų deformavimų. Šiomis aplinkybėmis gali būti priimtinas ne didesnis kaip 100 cm3 per valandą protėkis.
 17.5.5.6. Siekiant užtikrinti sandarų sujungimą, jungiamoji žarna apkabomis arba kitomis priemonėmis turi būti pritvirtinta prie sandariojo gaubto ir išleidžiamosios movos.
 17.5.5.7. Po sandariuoju gaubtu turi būti visi komponentai, įrengti bagažo arba keleivių skyriuje.
 17.5.6. Viršslėgio įtaisas (įsijungia nuo slėgio)
 17.5.6.1. Viršslėgio įtaisas (įsijungiantis nuo slėgio) aktyvuojamas ir jis turi išleisti dujas nepriklausomai nuo viršlėgio įtaiso (įsijungiančio nuo temperatūros).
 17.5.6.2. Viršslėgio įtaisas (įsijungia nuo slėgio) turi būti įrengtas ant degalų talpyklos (-ų) tokiu būdu, kad jis galėtų išleisti dujas į sandarųjį gaubtą, jei tas sandarusis gaubtas atitinka 17.5.5 skirsnyje nurodytus reikalavimus.
 17.6. Standžioji ir lanksčioji degalų tiekimo linijos
 17.6.1. Standžiosios degalų tiekimo linijos turi būti pagamintos iš besiūlių medžiagų: nerūdijančiojo plieno arba plieno, padengto korozijai atsparia danga.
 17.6.2. Jei standžioji degalų tiekimo linija naudojama 0, 1 arba 2 klasėje, ji gali būti pakeista lanksčiąja degalų tiekimo linija.
 17.6.3. Lanksčioji degalų tiekimo linija turi atitikti šios taisyklės 4B priedo reikalavimą.
 17.6.4. Standžiosios degalų tiekimo linijos turi būti pritvirtintos taip, kad jų neveiktų vibracija arba įtempiai.
 17.6.5. Lanksčiosios degalų tiekimo linijos turi būti pritvirtintos taip, kad jų neveiktų vibracija arba įtempiai.
 17.6.6. Lanksčiosios arba standžiosios degalų linijos tvirtinamos taip, kad tvirtinimo taške nebūtų metalo sąlyčio su metalu.
 17.6.7. Lanksčioji ir standžioji dujinių degalų linijos neturi būti kėliklio įrėmimo į transporto priemonės rėmą vietose.
 17.6.8. Kanaluose degalų linijos turi būti apvyniotos apsaugine medžiaga.
 17.7. Komponentų jungtys arba dujinės jungtys
 17.7.1. Neleidžiama naudoti lituotų jungčių ir apspaudžiamųjų jungčių su įleistiniu žiedu.
 17.7.2. Nerūdijančio plieno vamzdžiai turi būti sujungti tik nerūdijančiojo plieno jungtimis.
 17.7.3. Dozavimo blokai turi būti pagaminti iš korozijai atsparios medžiagos.
 17.7.4. Standžiosios degalų tiekimo linijos turi būti sujungtos tam tikromis jungtimis, pvz., dviejų dalių apspaudimo plieniniuose vamzdžiuose jungtimis su kūginiais sandarinamaisiais paviršiais.
 17.7.5. Jungčių skaičius turi būti kiek įmanoma mažesnis.
 17.7.6. Visos jungtys turi būti įrengiamos tokiose vietose, į kurias būtų įmanoma patekti, jeigu reikėtų apžiūrėti tas jungtis,
 17.7.7. Degalų linijos keleivių arba uždarame bagažo skyriuje turi būti ne ilgesnės, nei yra būtina, ir visais atvejais turi būti apsaugotos sandariuoju gaubtu.
 17.7.7.1. 17.7.7 skirsnio nuostatos netaikomos M2 arba M3 kategorijų transporto priemonėms, jei degalų linijos ir jungtys turi rankovę, atsparią SGD, ir yra atvirai sujungtos su atmosfera.
 17.8. Automatinis vožtuvas
 17.8.1. Papildomas automatinis vožtuvas gali būti įrengtas degalų linijoje, kiek įmanoma arčiau slėgio reguliatoriaus.
 17.9. Pripildymo įrenginys arba talpykla
 17.9.1. Pripildymo įrenginys turi būti pritvirtintas taip, kad negalėtų suktis, ir turi būti apsaugotas nuo purvo ir vandens.
 17.9.2. Kai SGD talpykla yra įrengta keleivių arba uždarame (bagažo) skyriuje, pripildymo įrenginys turi būti įrengtas transporto priemonės išorėje arba variklio skyriuje.
 17.9.3. M1 ir N1 klasių transporto priemonių atveju papildymo įrenginys (talpykla) turi atitikti brėžinių specifikacijas, nurodytas 4F priedo 1 pav (6)
 17.9.4. M2, M3, N2 ir N3
 1 kategorijų transporto priemonių atveju papildymo įrenginys (talpykla) turi atitikti brėžinių specifikacijas, nurodytas 4F priedo 2 pav., arba brėžinių specifikacijas, nurodytas 4F priedo 1 pav.
 17.10. Degalų rūšies pasirinkimo sistema ir elektros įranga
 17.10.1. SGD sistemos elektriniai komponentai turi būti apsaugoti nuo perkrovų.
 17.10.2. Siekiant užtikrinti, kad vienu metu ilgiau nei 5 sekundes į variklį nebūtų tiekiami daugiau kaip vieno tipo degalai, transporto priemonėse, turinčiose daugiau kaip vieną degalų tiekimo sistemą, turi būti įrengta degalų rūšies parinkimo sistema. „Dvejų degalų“ transporto priemonės, naudojančios dyzeliną kaip pradinius degalus oro ir dujų mišiniui uždegti, leidžiamos tais atvejais, jei šie varikliai ir transporto priemonės atitinka privalomuosius išmetamųjų dujų standartus.
 17.10.3. Po sandariuoju gaubtu esančios elektrinės jungtys ir komponentai turi būti suprojektuoti taip, kad nekibirkščiuotų.
 18. GAMINIŲ ATITIKTIS
 18.1. Gaminių atitikties procedūros turi atitikti procedūras, nustatytas Sutarties 2 priedėlyje (E/EEK/324-E/EEK/TRANS/505/Rev.2).
 19. BAUDOS UŽ GAMINIŲ NEATITIKTĮ
 19.1. Patvirtinimas, išduotas transporto priemonės tipui pagal šią taisyklę, gali būti panaikintas, jei nevykdomi 18 skirsnyje nustatyti reikalavimai.
 19.2. Jei šią taisyklę taikanti Sutarties šalis panaikina savo anksčiau išduotą patvirtinimą, ji pranešimu, kuris yra tokios formos, kaip nurodyta šios taisyklės 2D priede, nedelsdama turi apie tai pranešti kitoms šią taisyklę taikančioms Susitariančiosioms Šalims.
 20. TRANSPORTO PRIEMONĖS TIPO PAKEITIMAS IR PATVIRTINIMO TAIKYMO SRITIES IŠPLĖTIMAS
 20.1. Apie kiekvieną tam tikrų komponentų, skirtų suslėgtoms gamtinėms dujoms transporto priemonės varomojoje sistemoje naudoti, įrengimo pakeitimą turi būti pranešta administraciniam skyriui, kuris patvirtino transporto priemonės tipą. Atsižvelgdamas į tai, skyrius gali:
 20.1.1.
 laikyti, kad padaryti pakeitimai beveik negali turėti neigiamos įtakos ir kad bet kuriuo atveju transporto priemonė vis dar atitinka reikalavimus; arba
 20.1.2.
 iš techninės tarnybos, atsakingos už bandymų atlikimą, reikalauti papildomų bandymų ataskaitos.
 20.2. Dėl pakeitimus nustatančio tipo patvirtinimo arba atmetimo šią taisyklę taikančioms Susitariančiosioms Šalims turi būti pranešta tokia forma, kuri nurodyta šios taisyklės 2D priede.
 20.3. Patvirtinimo taikymo srities išplėtimą tvirtinanti kompetentinga institucija tokios formos pranešimu, kaip yra nurodyta šios taisyklės 2D priede, šiam patvirtinimo taikymo srities išplėtimui suteikia eilės numerį ir nedelsdama apie tai praneša kitoms šią taisyklę taikančioms 1958 m. Susitariančiosioms Šalims.
 21. VISIŠKAS GAMYBOS NUTRAUKIMAS
 Jei patvirtinimo turėtojas visiškai nutraukia pagal šią taisyklę patvirtinto transporto priemonės tipo gamybą, jis apie tai turi pranešti patvirtinimą išdavusiai institucijai. Gavusi atitinkamą pranešimą, institucija tokios formos pranešimu, kaip nurodyta šios taisyklės 2D priede, apie jo gavimą praneša kitoms šią taisyklę taikančioms Susitariančiosioms Šalims.
 22. UŽ PATVIRTINIMO BANDYMŲ ATLIKIMĄ ATSAKINGŲ TECHNINIŲ TARNYBŲ IR ADMINISTRACINIŲ SKYRIŲ PAVADINIMAI IR ADRESAI
 Šią taisyklę taikančios Susitariančiosios Šalys praneša Jungtinių Tautų Sekretoriatui už patvirtinimo bandymų atlikimą atsakingų techninių tarnybų ir administracinių skyrių, kurie išduoda patvirtinimą ir kuriems turi būti siunčiamos formos, liudijančios kitose šalyse išduotą patvirtinimą arba patvirtinimo taikymo srities išplėtimą, arba atsisakymą suteikti patvirtinimą, arba patvirtinimo panaikinimą, pavadinimus ir adresus.
 (1) Kaip apibrėžta Suvestinės rezoliucijos dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3) 7 priede (dokumentas TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2 su paskutiniais pakeitimais, padarytais Amend.4).
 (2) Turi būti nurodyta.
 (3) Vokietija, 2 – Prancūzija, 3 – Italija, 4 – Nyderlandai, 5 – Švedija, 6 – Belgija, 7 – Vengrija, 8 – Čekija, 9 – Ispanija, 10 – Serbija, 11 – Jungtinė Karalystė, 12 – Austrija, 13 – Liuksemburgas, 14 – Šveicarija, 15 – (laisvas), 16 – Norvegija, 17 – Suomija, 18 – Danija, 19 – Rumunija, 20 – Lenkija, 21 – Portugalija, 22 – Rusijos Federacija, 23 – Graikija, 24 – Airija, 25 – Kroatija, 26 – Slovėnija, 27 – Slovakija, 28 – Baltarusija, 29 – Estija, 30 (laisvas), 31 – Bosnija ir Hercegovina, 32 – Latvija, 33 (laisvas), 34 – Bulgarija, 36 – Lietuva, 37 – Turkija, 38 (laisvas), 39 – Azerbaidžanas, 40 – Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, 41 (laisvas), 42 – Europos bendrija (patvirtinimus išduoda Bendrijos valstybės narės, naudodamos savo atitinkamą EEK simbolį), 43 – Japonija, 44 (laisvas), 45 – Australija, 46 – Ukraina, 47 – Pietų Afrika, 48 – Naujoji Zelandija, 49 – Kipras, 50 – Malta, 51 – Korėjos Respublika, 52 – Malaizija, 53 – Tailandas, 54-55 (laisvi) ir 56 – Juodkalnija. Toliau einantys skaičiai priskiriami kitoms valstybėms chronologine tvarka, kuria jos ratifikuoja arba prisijungia prie Sutarties dėl vienodų techninių nurodymų ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti įrengtos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, ir pagal šiuos nurodymus išduotų patvirtinimų abipusio pripažinimo sąlygų, ir Jungtinių Tautų generalinis sekretorius praneša šiuos priskirtus skaičius Susitariančiosioms Šalims.
 (4) 1 – Vokietija, 2 – Prancūzija, 3 – Italija, 4 – Nyderlandai, 5 – Švedija, 6 – Belgija, 7 – Vengrija, 8 – Čekija, 9 – Ispanija, 10 – Serbija, 11 – Jungtinė Karalystė, 12 – Austrija, 13 – Liuksemburgas, 14 – Šveicarija, 15 – (laisvas), 16 – Norvegija, 17 – Suomija, 18 – Danija, 19 – Rumunija, 20 – Lenkija, 21 – Portugalija, 22 – Rusijos Federacija, 23 – Graikija, 24 – Airija, 25 – Kroatija, 26 – Slovėnija, 27 – Slovakija, 28 – Baltarusija, 29 – Estija, 30 (laisvas), 31 – Bosnija ir Hercegovina, 32 – Latvija, 33 (laisvas), 34 – Bulgarija, 36 – Lietuva, 37 – Turkija, 38 (laisvas), 39 – Azerbaidžanas, 40 – Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, 41 (laisvas), 42 – Europos bendrija (patvirtinimus išduoda Bendrijos valstybės narės, naudodamos savo atitinkamą EEK simbolį), 43 – Japonija, 44 (laisvas), 45 – Australija, 46 – Ukraina, 47 – Pietų Afrika, 48 – Naujoji Zelandija, 49 – Kipras, 50 – Malta, 51 – Korėjos Respublika, 52 – Malaizija, 53 – Tailandas, 54-55 (laisvi) ir 56 – Juodkalnija. Toliau einantys skaičiai priskiriami kitoms valstybėms chronologine tvarka, kuria jos ratifikuoja arba prisijungia prie Sutarties dėl vienodų techninių nurodymų ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti įrengtos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, ir pagal šiuos nurodymus išduotų patvirtinimų abipusio pripažinimo sąlygų, ir Jungtinių Tautų generalinis sekretorius praneša šiuos priskirtus skaičius Susitariančiosioms Šalims.
 (5) Kaip apibrėžta Suvestinės rezoliucijos dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3) 7 priede (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2).
 (6) Kaip apibrėžta Suvestinės rezoliucijos dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3) 7 priede (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2).
 1A PRIEDAS
 ESMINĖS SGD KOMPONENTO CHARAKTERISTIKOS
 1.
 (Paliktas tuščias)
 1.2.4.5.1.
 Sistemos aprašymas:
 1.2.4.5.2.
 Slėgio reguliatorius (-iai): taip/ne (1)
 1.2.4.5.2.1.
 Markė (-ės): ...
 1.2.4.5.2.2.
 Tipas (-ai): ...
 1.2.4.5.2.5.
 Brėžiniai: ...
 1.2.4.5.2.6.
 Pagrindinių reguliavimo taškų skaičius ...
 1.2.4.5.2.7.
 Pagrindinių reguliavimo taškų reguliavimo principo aprašymas: ...
 1.2.4.5.2.8.
 Tuščiosios eigos reguliavimo taškų skaičius: ...
 1.2.4.5.2.9.
 Tuščiosios eigos reguliavimo taškų reguliavimo principo aprašymas: ...
 1.2.4.5.2.10.
 Kitos reguliavimo galimybės: jei taip, tai kokios (aprašymas ir brėžiniai):
 1.2.4.5.2.11.
 Darbinis slėgis (-iai): (2) ... kPa
 1.2.4.5.2.12.
 Medžiaga: ...
 1.2.4.5.2.13.
 Eksploatavimo temperatūra: (2) ... °C
 1.2.4.5.3.
 Dujų ir oro maišytuvas: taip/ne (1)
 1.2.4.5.3.1.
 Numeris: ...
 1.2.4.5.3.2.
 Markė (-ės): ...
 1.2.4.5.3.3.
 Tipas (-ai): ...
 1.2.4.5.3.4.
 Brėžiniai: ...
 1.2.4.5.3.5.
 Reguliavimo galimybės: ...
 1.2.4.5.3.6.
 Darbinis slėgis (-iai): (2) ... kPa
 1.2.4.5.3.7.
 Medžiaga: ...
 1.2.4.5.3.8.
 Eksploatavimo temperatūra: (2) ... °C
 1.2.4.5.4.
 Dujų srauto reguliatorius: taip/ne (1)
 1.2.4.5.4.1.
 Numeris: ...
 1.2.4.5.4.2.
 Markė (-ės): ...
 1.2.4.5.4.3.
 Tipas (-ai): ...
 1.2.4.5.4.4.
 Brėžiniai: ...
 1.2.4.5.4.5.
 Reguliavimo galimybės (aprašymas)
 1.2.4.5.4.6.
 Darbinis slėgis (-iai): (2) ... kPa
 1.2.4.5.4.7.
 Medžiaga: ...
 1.2.4.5.4.8.
 Eksploatavimo temperatūra: (2) ... °C
 1.2.4.5.5.
 Dujų purkštuvas (-ai): taip/ne (1)
 1.2.4.5.5.1.
 Markė (-ės): ...
 1.2.4.5.5.2.
 Tipas (-ai): ...
 1.2.4.5.5.3.
 Identifikavimas: ...
 1.2.4.5.5.4.
 Darbinis slėgis (-iai): (2) ... kPa
 1.2.4.5.5.5.
 Įrengimo brėžiniai: ...
 1.2.4.5.5.6.
 Medžiaga: ...
 1.2.4.5.5.7.
 Eksploatavimo temperatūra: (2) ... °C
 1.2.4.5.6.
 Elektroninis valdymo blokas (SGD degalų tiekimas): taip/ne (1)
 1.2.4.5.6.1.
 Markė (-ės): ...
 1.2.4.5.6.2.
 Tipas (-ai): ...
 1.2.4.5.6.3.
 Reguliavimo galimybės: ...
 1.2.4.5.6.4.
 Pagrindiniai programinės įrangos principai: ...
 1.2.4.5.6.5.
 Eksploatavimo temperatūra: (2) ... °C
 1.2.4.5.7.
 SGD talpykla (-os) arba balionas (-ai): taip/ne (1)
 1.2.4.5.7.1.
 Markė (-ės): ...
 1.2.4.5.7.2.
 Tipas (-ai) (pridėti brėžinius): ...
 1.2.4.5.7.3.
 Talpa: ... litrai
 1.2.4.5.7.4.
 Talpyklos įrengimo brėžiniai: ...
 1.2.4.5.7.5.
 Matmenys: ...
 1.2.4.5.7.6.
 Medžiaga: ...
 1.2.4.5.8.
 SGD talpyklos priedai
 1.2.4.5.8.1.
 Slėgmatis: taip/ne (1)
 1.2.4.5.8.1.1.
 Markė (-ės): ...
 1.2.4.5.8.1.2.
 Tipas (-ai): ...
 1.2.4.5.8.1.3.
 Poveikio principas: plūdinis/kitas (1) (pridėti aprašymą arba brėžinius) ...
 1.2.4.5.8.1.4.
 Darbinis slėgis (-iai): (2) ... MPa
 1.2.4.5.8.1.5.
 Medžiaga: ...
 1.2.4.5.8.1.6.
 Eksploatavimo temperatūra: (2) ... °C
 1.2.4.5.8.2.
 Viršslėgio vožtuvas (išleidimo vožtuvas): taip/ne (1)
 1.2.4.5.8.2.1.
 Markė (-ės): ...
 1.2.4.5.8.2.2.
 Tipas (-ai): ...
 1.2.4.5.8.2.3.
 Darbinis slėgis (-iai) (2): ... MPa
 1.2.4.5.8.2.4.
 Medžiaga: ...
 1.2.4.5.8.2.5.
 Eksploatavimo temperatūra: (2) ... °C
 1.2.4.5.8.3.
 Automatinis baliono vožtuvas
 1.2.4.5.8.3.1.
 Markė (-ės): ...
 1.2.4.5.8.3.2.
 Tipas (-ai): ...
 1.2.4.5.8.3.3.
 Darbinis slėgis (-iai) (2): ... MPa
 1.2.4.5.8.3.4.
 Medžiaga: ...
 1.2.4.5.8.3.5.
 Eksploatavimo temperatūra: (2) ... °C
 1.2.4.5.8.4.
 Reguliavimo vožtuvas: taip/ne (1)
 1.2.4.5.8.4.1.
 Markė (-ės): ...
 1.2.4.5.8.4.2.
 Tipas (-ai): ...
 1.2.4.5.8.4.3.
 Darbinis slėgis (-iai) (2): ... MPa
 1.2.4.5.8.4.4.
 Medžiaga: ...
 1.2.4.5.8.4.5.
 Eksploatavimo temperatūra: (2) ... °C
 1.2.4.5.8.5.
 Sandarusis gaubtas: taip/ne (1)
 1.2.4.5.8.5.1.
 Markė (-ės): ...
 1.2.4.5.8.5.2.
 Tipas (-ai): ...
 1.2.4.5.8.5.3.
 Darbinis slėgis (-iai) (2): ... MPa
 1.2.4.5.8.5.4.
 Medžiaga: ...
 1.2.4.5.8.5.5.
 Eksploatavimo temperatūra: (2) ... °C
 1.2.4.5.8.6.
 Ranka valdomas vožtuvas: taip/ne (1)
 1.2.4.5.8.6.1.
 Markė (-ės): ...
 1.2.4.5.8.6.2.
 Tipas (-ai): ...
 1.2.4.5.8.6.3.
 Brėžiniai: ...
 1.2.4.5.8.6.4.
 Darbinis slėgis (-iai) (2): ... MPa
 1.2.4.5.8.6.5.
 Medžiaga: ...
 1.2.4.5.8.6.6.
 Eksploatavimo temperatūra: (2) ... °C
 1.2.4.5.9.
 Viršslėgio įtaisas (įsijungia nuo temperatūros): taip/ne (1)
 1.2.4.5.9.1.
 Markė (-ės): ...
 1.2.4.5.9.2.
 Tipas (-ai): ...
 1.2.4.5.9.3.
 Aprašymas ir brėžiniai: ...
 1.2.4.5.9.4.
 Įjungimo temperatūra: (2) ... °C
 1.2.4.5.9.5.
 Medžiaga: ...
 1.2.4.5.9.6.
 Eksploatavimo temperatūra: (2) ... °C
 1.2.4.5.10.
 Pripildymo įrenginys arba talpykla: taip/ne (1)
 1.2.4.5.10.1.
 Markė (-ės): ...
 1.2.4.5.10.2.
 Tipas (-ai): ...
 1.2.4.5.10.3.
 Darbinis slėgis (-iai) (2): ... MPa
 1.2.4.5.10.4.
 Aprašymas ir brėžiniai: ...
 1.2.4.5.10.5.
 Medžiaga: ...
 1.2.4.5.10.6.
 Eksploatavimo temperatūra: (2) ... °C
 1.2.4.5.11.
 Lanksčiosios degalų tiekimo linijos: taip/ne (1)
 1.2.4.5.11.1.
 Markė (-ės): ...
 1.2.4.5.11.2.
 Tipas (-ai): ...
 1.2.4.5.11.3.
 Aprašymas: ...
 1.2.4.5.11.4.
 Darbinis slėgis (-iai): (2) ... kPa
 1.2.4.5.11.5.
 Medžiaga: ...
 1.2.4.5.11.6.
 Eksploatavimo temperatūra: (2) ... °C
 1.2.4.5.12.
 Slėgio ir temperatūros jutiklis (-iai): taip/ne (1)
 1.2.4.5.12.1.
 Markė (-ės): ...
 1.2.4.5.12.2.
 Tipas (-ai): ...
 1.2.4.5.12.3.
 Aprašymas: ...
 1.2.4.5.12.4.
 Darbinis slėgis (-iai): (2) ... kPa
 1.2.4.5.12.5.
 Medžiaga: ...
 1.2.4.5.12.6.
 Eksploatavimo temperatūra: (2) ... °C
 1.2.4.5.13.
 SGD filtras (-ai) taip/ne (1)
 1.2.4.5.13.1.
 Markė (-ės): ...
 1.2.4.5.13.2.
 Tipas (-ai): ...
 1.2.4.5.13.3.
 Aprašymas: ...
 1.2.4.5.13.4.
 Darbinis slėgis (-iai): (2) ... kPa
 1.2.4.5.13.5.
 Medžiaga: ...
 1.2.4.5.13.6.
 Eksploatavimo temperatūra: (2) ... °C
 1.2.4.5.14.
 Atbulinis vožtuvas (-ai): taip/ne (1)
 1.2.4.5.14.1.
 Markė (-ės): ...
 1.2.4.5.14.2.
 Tipas (-ai): ...
 1.2.4.5.14.3.
 Aprašymas: ...
 1.2.4.5.14.4.
 Darbinis slėgis (-iai): (2) ... kPa
 1.2.4.5.14.5.
 Medžiaga: ...
 1.2.4.5.14.6.
 Eksploatavimo temperatūra: (2) ... °C
 1.2.4.5.15.
 Šildymo sistemos prijungimas prie SGD sistemos: taip/ne (1)
 1.2.4.5.15.1.
 Markė (-ės): ...
 1.2.4.5.15.2.
 Tipas (-ai): ...
 1.2.4.5.15.3.
 Įrangos aprašymas ir brėžiniai: ...
 1.2.4.5.16.
 Viršslėgio įtaisas (įsijungia nuo slėgio): taip/ne (1)
 1.2.4.5.16.1.
 Markė (-s): ...
 1.2.4.5.16.2.
 Tipas (-ai): ...
 1.2.4.5.16.3.
 Aprašymas ir brėžinys: ...
 1.2.4.5.16.4.
 Aktyvavimo slėgis: (2) ... MPa
 1.2.4.5.16.5.
 Medžiaga: ...
 1.2.4.5.16.6.
 Eksploatavimo temperatūra: (2) ... °C
 1.2.5.
 Aušinimo sistema: (skystis/oras) (1)
 1.2.5.1.
 Sistemos aprašymas (brėžiniai), susijęs su SGD sistema:
 (1) Nereikalinga išbraukti.
 (2) Nurodomos leidžiamosios nuokrypos.
 1B PRIEDAS
 TRANSPORTO PRIEMONĖS, VARIKLIO IR SU SGD SUSIJUSIOS SISTEMOS ESMINĖS CHARAKTERISTIKOS
 0. TRANSPORTO PRIEMONĖS (-IŲ) APRAŠYMAS
 0.1. Markė: ...
 0.2. Tipas (-ai): ...
 0.3. Gamintojo pavadinimas ir adresas: ...
 0.4. Variklio tipas (-ai) ir patvirtinimo Nr. (numeriai): ...
 1. VARIKLIO (-IŲ) APRAŠYMAS
 1.1. Gamintojas: ...
 1.1.1. Varikliui gamintojo suteiktas kodas (-ai) (pažymėtas ant variklio, arba kitas identifikavimo būdas): ...
 1.2. Vidaus degimo variklis
 1.2.3. (Paliktas tuščias)
 1.2.4.5.1. (Paliktas tuščias)
 1.2.4.5.2. Slėgio reguliatorius (-iai):
 1.2.4.5.2.1. Markė (-ės): ...
 1.2.4.5.2.2. Tipas (-ai): ...
 1.2.4.5.2.3. Darbinis slėgis (-iai): (1) ... kPa
 1.2.4.5.2.4. Medžiaga: ...
 1.2.4.5.2.5. Eksploatavimo temperatūra: (1) ... °C
 1.2.4.5.3. Dujų ir oro maišytuvas: taip/ne (2)
 1.2.4.5.3.1. Numeris: ...
 1.2.4.5.3.2. Markė (-ės): ...
 1.2.4.5.3.3. Tipas (-ai): ...
 1.2.4.5.3.4. Darbinis slėgis (-iai): (1) ... kPa
 1.2.4.5.3.5. Medžiaga: ...
 1.2.4.5.3.6. Eksploatavimo temperatūra: (1) ... °C
 1.2.4.5.4. Dujų srauto reguliatorius: taip/ne (2)
 1.2.4.5.4.1. Numeris: ...
 1.2.4.5.4.2. Markė (-ės): ...
 1.2.4.5.4.3. Tipas (-ai): ...
 1.2.4.5.4.4. Darbinis slėgis (-iai): (1) ... kPa
 1.2.4.5.4.5. Medžiaga: ...
 1.2.4.5.4.6. Eksploatavimo temperatūra: (1) ... °C
 1.2.4.5.5. Dujų purkštuvas (-ai): taip/ne (2)
 1.2.4.5.5.1. Markė (-ės): ...
 1.2.4.5.5.2. Tipas (-ai): ...
 1.2.4.5.5.3. Darbinis slėgis (-iai): (1) ... kPa
 1.2.4.5.5.4. Medžiaga: ...
 1.2.4.5.5.5. Eksploatavimo temperatūra: (1) ... °C
 1.2.4.5.6. SGD-degalų tiekimo elektroninis valdymo blokas: taip/ne (2)
 1.2.4.5.6.1. Markė (-ės): ...
 1.2.4.5.6.2. Tipas (-ai): ...
 1.2.4.5.6.3. Pagrindiniai programinės įrangos principai: ...
 1.2.4.5.6.4. Eksploatavimo temperatūra: (1) ... °C
 1.2.4.5.7. SGD talpykla (-os) arba balionas (-ai): taip/ne (2)
 1.2.4.5.7.1. Markė (-ės): ...
 1.2.4.5.7.2. Tipas (-ai): ...
 1.2.4.5.7.3. Talpa: ... litrai
 1.2.4.5.7.4. Patvirtinimo numeris: ...
 1.2.4.5.7.5. Matmenys: ...
 1.2.4.5.7.6. Medžiaga: ...
 1.2.4.5.8. SGD talpyklos priedai:
 1.2.4.5.8.1. Slėgmatis:
 1.2.4.5.8.1.1. Markė (-ės): ...
 1.2.4.5.8.1.2. Tipas (-ai): ...
 1.2.4.5.8.1.3. Darbinis slėgis (-iai) (1): ... MPa
 1.2.4.5.8.1.4. Medžiaga: ...
 1.2.4.5.8.1.5. Eksploatavimo temperatūra: (1) ... °C
 1.2.4.5.8.2. Viršslėgio vožtuvas (išleidimo vožtuvas): taip/ne (2)
 1.2.4.5.8.2.1. Markė (-ės): ...
 1.2.4.5.8.2.2. Tipas (-ai): ...
 1.2.4.5.8.2.3. Darbinis slėgis (1): ... MPa
 1.2.4.5.8.2.4. Medžiaga: ...
 1.2.4.5.8.2.5. Eksploatavimo temperatūra: (1) ... °C
 1.2.4.5.8.3. Automatinis vožtuvas (-ai)
 1.2.4.5.8.3.1. Markė (-ės): ...
 1.2.4.5.8.3.2. Tipas (-ai): ...
 1.2.4.5.8.3.3. Darbinis slėgis (-iai) (1): ... MPa
 1.2.4.5.8.3.4. Medžiaga: ...
 1.2.4.5.8.3.5. Eksploatavimo temperatūra: (1) ... °C
 1.2.4.5.8.4. Reguliavimo vožtuvas: taip/ne (2)
 1.2.4.5.8.4.1. Markė (-ės): ...
 1.2.4.5.8.4.2. Tipas (-ai): ...
 1.2.4.5.8.4.3. Darbinis slėgis (-iai) (1): ... MPa
 1.2.4.5.8.4.4. Medžiaga: ...
 1.2.4.5.8.4.5. Eksploatavimo temperatūra: (1) ... °C
 1.2.4.5.8.5. Sandarusis gaubtas: taip/ne (2)
 1.2.4.5.8.5.1. Markė (-ės): ...
 1.2.4.5.8.5.2. Tipas (-ai): ...
 1.2.4.5.8.5.3. Darbinis slėgis (-iai) (1): ... MPa
 1.2.4.5.8.5.4. Medžiaga: ...
 1.2.4.5.8.5.5. Eksploatavimo temperatūra: (1) ... °C
 1.2.4.5.8.6. Ranka valdomas vožtuvas:
 1.2.4.5.8.6.1. Markė (-ės): ...
 1.2.4.5.8.6.2. Tipas (-ai): ...
 1.2.4.5.8.6.3. Darbinis slėgis (-iai) (1): ... MPa
 1.2.4.5.8.6.4. Medžiaga: ...
 1.2.4.5.8.6.5. Eksploatavimo temperatūra: (1) ... °C
 1.2.4.5.9. Viršslėgio įtaisas (įsijungia nuo temperatūros): taip/ne (2)
 1.2.4.5.9.1. Markė (-ės): ...
 1.2.4.5.9.2. Tipas (-ai): ...
 1.2.4.5.9.3. Įjungimo temperatūra: (1) ... °C
 1.2.4.5.9.4. Medžiaga: ...
 1.2.4.5.9.5. Eksploatavimo temperatūra: (1) ... °C
 1.2.4.5.10. Pripildymo įrenginys arba talpykla: taip/ne (2)
 1.2.4.5.10.1. Markė (-ės): ...
 1.2.4.5.10.2. Tipas (-ai): ...
 1.2.4.5.10.3. Darbinis slėgis (-iai) (1): ... MPa
 1.2.4.5.10.4. Medžiaga: ...
 1.2.4.5.10.5. Eksploatavimo temperatūra: (1) ... °C
 1.2.4.5.11. Lanksčiosios degalų tiekimo linijos: taip/ne (2)
 1.2.4.5.11.1. Markė (-ės): ...
 1.2.4.5.11.2. Tipas (-ai): ...
 1.2.4.5.11.3. Darbinis slėgis (-iai): (1) ... kPa
 1.2.4.5.11.4. Medžiaga: ...
 1.2.4.5.11.5. Eksploatavimo temperatūra: (1) ... °C
 1.2.4.5.12. Slėgio ir temperatūros jutiklis (-iai): taip/ne (2)
 1.2.4.5.12.1. Markė (-ės): ...
 1.2.4.5.12.2. Tipas (-ai): ...
 1.2.4.5.12.3. Darbinis slėgis (-iai): (1) ... kPa
 1.2.4.5.12.4. Medžiaga: ...
 1.2.4.5.12.5. Eksploatavimo temperatūra: (1) ... °C
 1.2.4.5.13. SGD filtras: taip/ne (2)
 1.2.4.5.13.1. Markė (-ės): ...
 1.2.4.5.13.2. Tipas (-ai): ...
 1.2.4.5.13.3. Darbinis slėgis (-iai): (1) ... kPa
 1.2.4.5.13.4. Medžiaga: ...
 1.2.4.5.13.5. Eksploatavimo temperatūra: (1) ... °C
 1.2.4.5.14. Atbulinis vožtuvas (-ai): taip/ne (2)
 1.2.4.5.14.1. Markė (-ės): ...
 1.2.4.5.14.2. Tipas (-ai): ...
 1.2.4.5.14.3. Darbinis slėgis (-iai): (1) ... kPa
 1.2.4.5.14.4. Medžiaga: ...
 1.2.4.5.14.5. Eksploatavimo temperatūra: (1) ... °C
 1.2.4.5.15. Šildymo sistemos prijungimas prie SGD sistemos: taip/ne (2)
 1.2.4.5.15.1. Markė (-ės): ...
 1.2.4.5.15.2. Tipas (-ai): ...
 1.2.4.5.15.3. Įrangos aprašymas ir brėžiniai: ...
 1.2.4.5.16. Viršslėginis įtaisas (įsijungia nuo slėgio): taip/ne (2)
 1.2.4.5.16.1. Markė (-ės): ...
 1.2.4.5.16.2. Tipas (-ai): ...
 1.2.4.5.16.3. Aktyvavimo slėgis: (1) ... MPa
 1.2.4.5.16.4. Medžiaga: ...
 1.2.4.5.16.5. Eksploatavimo temperatūra: (1) ... °C
 1.2.4.5.17. Kiti dokumentai: ...
 1.2.4.5.17.1. SGD sistemos aprašymas
 1.2.4.5.17.2. Sistemos schema (elektrinės jungtys, vakuuminės jungtys, kompensavimo žarnos ir t. t.): ...
 1.2.4.5.17.3. Simbolio brėžinys: ...
 1.2.4.5.17.4. Reguliavimo duomenys: ...
 1.2.4.5.17.5. Transporto priemonės, kuri kaip kurą naudoja benziną, sertifikatas, jei tas sertifikatas jau išduotas: ...
 1.2.5. Aušinimo sistema: (skystis/oras) (2)
 (1) Nurodomos leidžiamosios nuokrypos.
 (2) Nereikalinga išbraukti.
 2A PRIEDAS
 SGD KOMPONENTO TIPO PATVIRTINIMO ŽENKLO IŠDĖSTYMAS
 (žr. šios taisyklės 5.2 skirsnį)
 Šis prie SGD komponento tvirtinamas patvirtinimo ženklas rodo, kad šis komponentas yra patvirtintas Italijoje (E3) pagal taisyklę Nr. 110, ir jam suteiktas patvirtinimo numeris yra 002439. Du pirmieji patvirtinimo numerio skaitmenys rodo, kad patvirtinimas buvo išduotas pagal pirminės taisyklės Nr. 110 reikalavimą.
 2B PRIEDAS
 PRANEŠIMAS
 (didžiausias formatas: A4 (210 × 297 mm))
 Papildymas
 1. Papildoma informacija apie SGD komponentų tipo patvirtinimą pagal taisyklę Nr. 110
 1.1. Talpykla (-os) arba balionas (-ai)
 1.1.1.
 Matmenys: ...
 1.1.2.
 Medžiaga: ...
 1.2. Slėgmatis
 1.2.1.
 Darbinis slėgis (-iai): (1) ...
 1.2.2.
 Medžiaga: ...
 1.3. Viršslėgio vožtuvas (išleidimo vožtuvas)
 1.3.1.
 Darbinis slėgis (-iai): (1) ...
 1.3.2.
 Medžiaga: ...
 1.4. Automatinis vožtuvas (-ai)
 1.4.1.
 Darbinis slėgis (-iai): (1) ...
 1.4.2.
 Medžiaga: ...
 1.5. Reguliavimo vožtuvas
 1.5.1.
 Darbinis slėgis (-iai): (1) ...
 1.5.2.
 Medžiaga: ...
 1.6. Sandarusis gaubtas
 1.6.1.
 Darbinis slėgis (-iai): (1) ...
 1.6.2.
 Medžiaga: ...
 1.7. Slėgio reguliatorius (-iai):
 1.7.1.
 Darbinis slėgis (-iai): (1) ...
 1.7.2.
 Medžiaga: ...
 1.8. Atbulinis vožtuvas (-ai) arba atbulinis vožtuvas (-ai)
 1.8.1.
 Darbinis slėgis (-iai): (1) ...
 1.8.2.
 Medžiaga: ...
 1.9. Viršslėgio įtaisas (įsijungia nuo temperatūros)
 1.9.1.
 Darbinis slėgis (-iai): (1) ...
 1.9.2.
 Medžiaga: ...
 1.10. Ranka valdomas vožtuvas
 1.10.1.
 Darbinis slėgis (-iai): (1) ...
 1.10.2.
 Medžiaga: ...
 1.11. Lanksčiosios degalų tiekimo linijos
 1.11.1.
 Darbinis slėgis (-iai): (1) ...
 1.11.2.
 Medžiaga: ...
 1.12. Pripildymo įrenginys arba talpykla
 1.12.1.
 Darbinis slėgis (-iai): (1) ...
 1.12.2.
 Medžiaga: ...
 1.13. Dujų purkštuvas (-ai)
 1.13.1.
 Darbinis slėgis (-iai): (1) ...
 1.13.2.
 Medžiaga: ...
 1.14. Dujų srauto reguliatorius
 1.14.1.
 Darbinis slėgis (-iai): (1) ...
 1.14.2.
 Medžiaga: ...
 1.15. Dujų ir oro maišytuvas
 1.15.1.
 Darbinis slėgis (-iai): (1) ...
 1.15.2.
 Medžiaga: ...
 1.16. Elektroninis valdymo blokas (SGD degalų tiekimas)
 1.16.1.
 Pagrindiniai programinės įrangos principai: ...
 1.17. Slėgio ir temperatūros jutiklis (-iai)
 1.17.1.
 Darbinis slėgis (-iai): (1) ...
 1.17.2.
 Medžiaga: ...
 1.18. SGD filtras (-ai)
 1.18.1.
 Darbinis slėgis (-iai): (1) ...
 1.18.2.
 Medžiaga: ...
 1.19. Viršslėgio įtaisas (įsijungia nuo slėgio)
 1.19.1.
 Darbinis slėgis (-iai): (1) ... MPa
 1.19.2.
 Medžiaga: ...
 (1) Nurodomos leidžiamosios nuokrypos.
 2C PRIEDAS
 PATVIRTINIMO ŽENKLŲ IŠDĖTYMAS
 A MODELIS
 (žr. šios taisyklės 16.2 skirsnį)
 B MODELIS
 (žr. šios taisyklės 16,2 skirsnį)
 2D PRIEDAS
 PRANEŠIMAS
 (didžiausias formatas: A4 (210 × 297 mm))
 3 PRIEDAS
 Dujų balionai
 Didelio slėgio automobilių gabenamieji balionai gamtinėms dujoms, kaip automobilių degalams, laikyti
 1. TAIKYMO SRITIS
 Šiame priede nustatyti minimalūs reikalavimai, taikomi lengviesiems daugkartiniams dujų balionams. Prie automobilių tvirtinami gabenamieji balionai yra skirti tik didelio slėgio suslėgtosioms gamtinėms dujoms, naudojamoms kaip automobilių degalai, laikyti. Balionai gali būti gaminami iš visų rūšių plieno, aliuminio arba iš nemetalinių medžiagų, taikant projektą arba gamybos metodą, atitinkantį nurodytas eksploatavimo sąlygas. Šis priedas taip pat taikomas besiūlės ar virintinės konstrukcijos nerūdijančio plieno metaliniams įdėklams. Balionai, kuriems taikomas šis priedas, priskiriami 0 klasei, kaip nurodyta šios taisyklės 2 skyriuje, ir yra:
 SGD-1
 metaliniai
 SGD-2
 su metaliniu įdėklu, armuotu derva impregnuotu ištisiniu pluoštu (apvynioti žiediniu būdu)
 SGD-3
 su metaliniu įdėklu, armuotu derva impregnuotu ištisiniu pluoštu (ištisai apvynioti)
 SGD-4
 su nemetaliniu įdėklu, armuotu derva impregnuotu ištisiniu pluoštu (ištisai kompozitas)
 Eksploatavimo sąlygos, kurios veiktų balionus, detaliai aprašytos 4 skyriuje. Šio priedo bandymai pagrįsti 20 MPa darbiniu slėgiu, atitinkančiu gamtinių dujų kaip degalų slėgį, nusistovėjusį 15 °C temperatūroje, ir 26 MPa didžiausiu pripildymo slėgiu. Dauginant iš atitinkamo pataisos faktoriaus (santykio), galima būtų pritaikyti kitiems darbiniams slėgiams. Pvz., veikiant25 MPa darbinio slėgio sistemai, slėgio vertes reikės dauginti iš 1,25.
 Baliono eksploatavimo trukmę turi nurodyti gamintojas ir ji gali būti skirtinga, atsižvelgiant į taikymo sritis. Eksploatavimo trukmės nustatymas pagrįstas tuo, kad balionai pildomi 1 000 kartų per metus, o mažiausias pripildymų skaičius yra 15 000. Ilgiausia eksploatavimo trukmė gali būti 20 metų.
 Metalinių balionų ir balionų su metaliniais įdėklais eksploatavimo trukmė pagrįsta nuovargio įtrūkių didėjimo sparta. Kiekvieną balioną arba įdėklą būtina tirti ultragarsu arba lygiaverčiu būdu, siekiant nustatyti įtrūkius, kurių dydis būtų didesnis nei didžiausias leidžiamas dydis. Taikant šį būdą, galima optimizuoti transporto priemonėse naudojamų gamtinių dujų lengvųjų balionų projektavimą ir gamybą.
 Ištisai iš kompozitų pagamintų balionų, turinčių nemetalinius neapkraunamus įdėklus, „saugaus eksploatavimo trukmė“ įrodoma, taikant nustatytus projektavimo metodus, konstrukcijos atitikties bandymus ir gamybos kontrolę.
 2. NUORODOS
 Išvardytuose standartuose yra pateiktos nuostatos, kurios kaip šio teksto nuorodos sudaro šio priedo nuostatas (kol nebus lygiaverčių EEK nuostatų).
 ASTM standartai (1)
 ASTM B117–90
 Bandymo druskos rūke metodas
 ASTM B154–92
 Vario ir vario lydinių gyvsidabrio (I) nitrato bandymas
 ASTM D522–92
 Klijuotų organinių dangų lenkimo apie strypą bandymas
 ASTM D1308–87
 Buitinių cheminių medžiagų poveikis skaidrioms ir dažytoms organinėms dangoms
 ASTM D2344–84
 Lygiagrečiojo pluošto kompozitų bandymo metodas sąlyginiam tarpsluoksniniam šlyties stipriui nustatyti, taikant trumposios sijos metodą
 ASTM D2794–92
 Organinių dangų atsparumo, veikiant staigiam deformavimui (smūgiui), bandymo metodas
 ASTM D3170–87
 Dangų atsparumas eižėjimui
 ASTM D3418–83
 Bandymo metodas polimerų stiklėjimo temperatūrai nustatyti, atliekant terminę analizę, nustatyti
 ASTM E647–93
 Standartinis bandymų metodas nuovargio įtrūkių didėjimo spartai matuoti
 ASTM E813–89
 JIC, atsparumo pleišėjimui mato, bandymo metodas
 ASTM G53–93
 Aparatūros, naudojamos veikti šviesa ir vandeniu, tipinė eksploatavimo praktika. Aparatūra, naudojama nemetalinėms medžiagoms veikti (UV fluorescencija. Kondensacijos tipo).
 BSI standartai (2)
 BS 5045:
 1 dalis (1982) Gabenamosios dujų talpyklos. Didesnės kaip 0,5 l vandens talpos besiūlių plieninių balionų specifikacija
 BS 7448–91
 Trūkių susidarymo mechanika. Smūginio tąsumo bandymai. I dalis. KIC, ribinių COD ir ribinių J verčių pagal BS PD 6493–1991 nustatymo metodas. Rekomendacijos ir metodai lydomojo suvirinimo jungčių defektų priimtinumui įvertinti; metalinės medžiagos
 EN 13322–2 2003
 Gabenamieji dujų balionai. Pripildomieji virintiniai plieniniai dujų balionai. Projektavimas ir konstrukcija. 2 dalis. Nerūdijantysis plienas
 EN ISO 5817 2003
 Plieno lankinio suvirinimo sujungimai. Defektų kokybės lygmenų vadovas
 ISO standartai (3)
 ISO 148–1983
 Plienas. Charpy smūginio lenkimo bandymas (V įpjova)
 ISO 306–1987
 Plastikai. Termoplastinės medžiagos. Vikato minkštėjimo temperatūros (anglų k. VST) nustatymas
 ISO 527 Pt 1–93
 Plastikai. Tempiamųjų savybių nustatymas. 1 dalis. Bendrieji principai
 ISO 642–79
 Plienas. Užgrūdinamumo bandymas, grūdinant galinę plokštumą (Jominy bandymas)
 ISO 2808–91
 Dažai ir lakai. Plėvelės storio nustatymas
 ISO 3628–78
 Stiklu armuotos medžiagos. Tempimo savybių nustatymas
 ISO 4624–78
 Dažai ir lakai. Adhezijos bandymas atplėšiant
 ISO 6982–84
 Metalinės medžiagos. Tempimo bandymas
 ISO 6506–1981
 Metalai. Kietumo bandymai. Brinelio kietumo bandymas
 ISO 6508–1986
 Metalai. Kietumo bandymo metodai. Rokvelo kietumo bandymas (A, B, C, E, F, G, H, K, N, T skalės)
 ISO 7225
 Dujų balionai. Įspėjamasis žymėjimas
 ISO/DIS 7866–1992
 Daugkartinių gabenamųjų besiūlių aliuminio lydinių balionų, skirtų naudoti visame pasaulyje, projektavimas, gamyba ir priėmimas
 ISO 9001:1994
 Kokybės sistemos. Kokybės užtikrinimas projektuojant, tobulinant, gaminant, įrengiant ir prižiūrint
 ISO 9002:1994
 Kokybės užtikrinimas gaminant ir įrengiant
 ISO/DIS 12737
 Metalai. Irimo tąsumo verčių nustatymas plokščiojo deformavimo atveju
 ISO/IEC Guide 25–1990
 Bendrieji reikalavimai, taikomi bandymų laboratorijų techninei kompetencijai
 ISO/IEC Guide 48–1986
 Rekomendacijos dėl trečiosios šalies tiekimo priemonių kokybės sistemos įvertinimo ir registracijos
 ISO/DIS 9809
 Gabenamųjų besiūlių plieninių dujų balionų projektavimas, gamyba ir bandymas. I dalis. Grūdinamojo ir atleidžiamojo plieno balionai, kurių tempiamasis stipris < 1 100 MP
 NACE standartai (4)
 NACE TM0177–90
 Metalų atsparumo trūkinėjimui dėl H2S aplinkos sukeliamų įtempių laboratorinis bandymas
 3. APIBRĖŽTYS
 Šiame priede vartojamos šios apibrėžtys:
 3.1.
 (Paliktas tuščias)
 3.2.
 savaiminis apspaudimas: poveikio slėgiu procedūra, taikoma gaminant kompozitinius balionus su metaliniais įdėklais, kai įdėklo įtempimas viršija tamprumo ribą ir šio įtempimo pakanka liekamajam plastiniam deformavimui sukelti, dėl to įdėklas, jeigu vidinis slėgis lygus nuliui, yra veikiamas gniuždomųjų įtempių, o pluoštai – tempimo įtempių.
 3.3.
 savaiminio apspaudimo slėgis: slėgis apvyniotame balione, kuriam veikiant tarp įdėklo ir apvyniojimo nusistovi reikiamas įtempių pasiskirstymas.
 3.4.
 kompozitinių balionų partija: „partija“ – grupė balionų, nuosekliai pagamintų iš patikrintos kokybės įdėklų, kurių dydis, konstrukcija, nurodytos gamybos medžiagos ir gamybos procesas yra tokie pat.
 3.5.
 metalinių balionų ir įdėklų partija: „partija“ – grupė nuosekliai pagamintų metalinių balionų arba įdėklų, kurių vardinis skersmuo, sienelių storis, konstrukcija, nurodytos gamybos medžiagos ir gamybos procesas, gamybos įranga ir terminis apdorojimas bei šio terminio apdorojimo trukmės, temperatūros ir atmosferos sąlygos yra tokie pat.
 3.6.
 nemetalinių įdėklų partija: „partija“ – grupė nuosekliai pagamintų nemetalinių įdėklų, kurių vardinis skersmuo, sienelių storis, konstrukcija, nurodytos gamybos medžiagos ir gamybos procesas yra tokie pat.
 3.7.
 partijos dydis: „partijoje“ niekuomet negali būti daugiau kaip 200 pagamintų balionų arba įdėklų (neįskaitant ardomiesiems bandymams skirtų balionų arba įdėklų), arba daugiau kaip per vieną pamainą nuosekliai pagamintų gaminių, pasirenkant didesnę vertę.
 3.8.
 kompozitinis balionas: balionas, pagamintas iš derva impregnuoto ištisinio pluošto, apvynioto apie metalinį arba nemetalinį įdėklą. Kompozitiniai balionai, kuriuose naudojami nemetaliniai įdėklai, vadinami ištisai kompozitiniais balionais.
 3.9.
 vyniojimas, kurį atliekant reguliuojamas įtempimas: procesas, taikomas gaminant žiediniu būdu apvyniotus kompozitinius balionus su metaliniais įdėklais, kai įdėklo gniuždomieji įtempiai ir apvyniojimo tempimo įtempiai, esant nuliniam vidiniam slėgiui gaunami vyniojant gerokai įtemptas armavimo gijas.
 3.10.
 pripildymo slėgis: dujų slėgis balione iškart po pripildymo.
 3.11.
 pagaminti balionai: naudoti tinkami balionai, pagaminti įprastu būdu, turintys identifikavimo ženklus ir išorinę dangą, įskaitant gamintojo nurodytą su balionu vientisą izoliaciją, bet be nuimamos izoliacijos arba apsaugos.
 3.12.
 ištisinis apvyniojimas: apvyniojimo būdas, kai armatūros gijos vyniojamos apie balioną apskritimu ir išilgai baliono.
 3.13.
 dujų temperatūra: dujų temperatūra balione.
 3.14.
 žiedinis apvyniojimas: apvyniojimo būdas, kai armatūros gijos vyniojamos apie cilindrinę įdėklo dalį iš esmės tik apskritimu, taigi gijos nelaiko jokios didesnės apkrovos baliono išilginei ašiai lygiagrečia kryptimi.
 3.15.
 įdėklas: talpykla, naudojama kaip sandarus vidinis kevalas, ant kurio vyniojamas armavimo pluoštas reikiamam stipriui gauti. Šiame standarte aprašyti dviejų tipų įdėklai: metaliniai įdėklai, kurių apkrovos dalis tenka armatūrai, ir nemetaliniai įdėklai, kurių neveikia jokia apkrova.
 3.16.
 gamintojas: asmuo arba organizacija, atsakinga už balionų projektavimą, gamybą ir bandymą.
 3.17.
 didžiausias sukurtas slėgis: nusistovėjęs slėgis, kuris atsiranda tada, kai iki darbinio slėgio pripildyto dujų baliono temperatūra padidėja iki aukščiausios eksploatavimo temperatūros.
 3.18.
 apvyniojimas: apie įdėklą vyniojama iš gijų ir dervos sudaryta armavimo sistema.
 3.19.
 išankstinis įtempimas: procesas, kai taikomas savaiminis apspaudimas arba vyniojimas reguliuojamu įtempiu.
 3.20.
 eksploatavimo trukmė: baliono saugaus naudojimo standartinėmis eksploatavimo sąlygomis trukmė.
 3.21.
 nusistovėjęs slėgis: dujų slėgis, kai užtikrinama tam tikra nusistovėjusi temperatūra.
 3.22.
 nusistovėjusi temperatūra: vienoda dujų temperatūra, kai išsisklaido pripildymo metu išsiskyrusi šiluma.
 3.23.
 bandymo slėgis: baliono bandymo hidrostatinis slėgis.
 3.24.
 darbinis slėgis: nusistovėjęs 20 MPa slėgis, vienodoje 15 °C temperatūrai.
 4. EKSPLOATAVIMO SĄLYGOS
 4.1. Bendrosios nuostatos
 4.1.1. Standartinės eksploatavimo sąlygos
 Šiame skirsnyje nurodytomis standartinėmis eksploatavimo sąlygomis remiamasi projektuojant, gaminant, tikrinant, bandant ir patvirtinant balionus, kurie neišardomai įrengiami transporto priemonėje ir naudojami gamtinėms dujoms, kaip transporto priemonės degalams, laikyti aplinkos temperatūroje.
 4.1.2. Balionų naudojimas
 Be to, nurodytos eksploatavimo sąlygos yra taip pat skirtos pateikti informaciją apie tai, kaip pagal šią taisyklę pagamintus balionus galima saugiai naudoti:
 a)
 balionų gamintojams;
 b)
 balionų savininkams;
 c)
 už balionų įrengimą atsakingiems projektuotojams arba rangovams;
 d)
 įrangos, naudojamos transporto priemonės balionams pripildyti, projektuotojams arba savininkams;
 e)
 gamtinių dujų tiekėjams; ir
 f)
 priežiūros institucijoms, sprendžiančioms balionų naudojimo teisinius klausimus.
 4.1.3. Eksploatavimo trukmė
 Saugaus balionų eksploatavimo trukmę turi nurodyti balionų projektuotojas, atsižvelgdamas į naudojimą šiame dokumente nurodytomis eksploatavimo sąlygomis. Ilgiausia eksploatavimo trukmė gali būti 20 metų.
 4.1.4. Periodinis kartotinis tikrinimas
 Rekomendacijas dėl periodinio kartotinio tikrinimo apžiūrint arba atliekant bandymus eksploatavimo laikotarpiu turi pateikti balionų gamintojas, atsižvelgdamas į naudojimą šiame dokumente nurodytomis eksploatavimo sąlygomis. Siekiant nustatyti išorines pažaidas ir nusidėvėjimą, įskaitant nusidėvėjimą po tvirtinimo apkabomis, kiekvienas balionas turi būti apžiūrėtas bent kas 48 mėnesius nuo jo eksploatavimo pradžios transporto priemonėje (transporto priemonės registracijos) ir pakartotinai įrengiant. Apžiūrą turi atlikti priežiūros institucijos patvirtinta arba pripažinta kompetentinga administracija pagal gamintojų specifikacijas: jokiu atveju neturi būti eksploatuojami balionai be etiketės su privalomąja informacija arba su etiketėmis, kuriose privalomoji informacija yra neįskaitoma. Jei baliono identifikavimą gali patvirtinti gamintojas ir gamyklinis numeris, galima naudoti etiketės dublikatą, kuris leistų toliau eksploatuoti balioną.
 4.1.4.1. Balionai po transporto priemonės susidūrimo
 Po transporto priemonės susidūrimo balionus turi pakartotinai patikrinti gamintojo įgaliota administracija, išskyrus atvejus, kai kompetentinga institucija nurodo kitaip. Balionus, kuriems po susidūrimo nebuvo padaryta jokių pažaidų dėl smūgių, galima grąžinti eksploatuoti. Priešingu atveju balionas turi būti grąžintas gamintojui įvertinti.
 4.1.4.2. Ugnies paveikti balionai
 Ugnies paveiktus balionus turi pakartotinai patikrinti gamintojo įgaliota administracija arba jie turi būti pripažinti netinkamais ir toliau nenaudojami.
 4.2. Didžiausi slėgiai
 Baliono slėgis turi būti ribojamas taip:
 a)
 ne didesnis kaip 20 MPa nusistovėjęs slėgis, nusistovėjus 15 °C temperatūrai;
 b)
 26 MPa iškart po pripildymo, neatsižvelgiant į temperatūrą;
 4.3. Didžiausias pripildymo ciklų skaičius
 Pagal projektą balionai pildomi iki 20 MPa nusistovėjusio slėgio 15 °C nusistovėjusioje dujų temperatūroje, ne daugiau kaip 1 000 kartų per eksploatavimo metus.
 4.4. Temperatūros diapazonas
 4.4.1. Nusistovėjusi dujų temperatūra
 Nusistovėjusi dujų temperatūra balione gali kisti nuo žemiausios – 40 °C temperatūros iki aukščiausios 65 °C temperatūros;
 4.4.2. Balionų temperatūros vertės
 Baliono medžiagų temperatūra gali keistis nuo žemiausios – 40 °C temperatūros iki aukščiausios + 82 °C temperatūros;
 Aukštesnė kaip + 65 °C temperatūra gali būti vietinė arba trumpalaikė, dujų temperatūra balione niekada neviršija + 65 °C, išskyrus 4.4.3 skirsnyje nurodytas sąlygas;
 4.4.3. Laikinosios temperatūros vertės
 Temperatūra pripildymo ir išleidimo metu gali neatitikti 4.4.1 skirsnyje nurodytų ribinių verčių;
 4.5. Dujų sudėtis
 Į gamtines dujas neturi būti specialiai pridedama metanolio ir (arba) glikolio. Balionai turėtų būti projektuojami taip, kad išlaikytų pripildymą gamtinėmis dujomis, atitinkančiomis kurią nors iš šių trijų sąlygų:
 a)
 SAE J1616
 b)
 sausosios dujos
 Vandens garų kiekis paprastai turėtų būti ribojamas mažesniu kaip 32 mg/m3 kiekiu, atitinkančiu – 9 °C rasos taško temperatūrą, veikiant 20 MPa slėgiui. Sausųjų dujų sudėtis neturėtų būti ribojama, išskyrus:
 vandenilio sulfido ir kitų tirpių sulfidų
 :
 23 mg/m3
 deguonies
 :
 1 % tūrio
 Vandenilio neturi būti daugiau kaip 2 % tūrio, jei balionai pagaminti iš plieno, kurio ribinis tempiamasis stipris didesnis kaip 950 MPa;
 c)
 drėgnosios dujos
 Dujos, turinčios vandens daugiau nei nurodyta b punkte, paprastai atitinka šias sudėties ribines vertes;
 vandenilio sulfido ir kitų tirpių sulfidų
 :
 23 mg/m3
 deguonies
 :
 1 % tūrio
 anglies dioksido
 :
 4 % tūrio
 vandenilio
 :
 0,1 % tūrio
 Jei dujos drėgnos, metaliniams balionams ir įdėklams apsaugoti būtina naudoti ne mažiau kaip 1 mg kompresorių alyvos vienam kg dujų.
 4.6. Išoriniai paviršiai
 Balionai neprojektuojami taip, tarsi juos ilgą laiką galėtų veikti mechaniniai arba cheminiai veiksniai, pvz., krovinio, kuris galėtų būti vežamas transporto priemone, protėkis arba stiprios trinties sukeltos pažaidos dėl kelio sąlygų, ir balionai turi atitikti pripažintus įrengimo standartus. Tačiau baliono išorinius paviršius nenumatytai gali veikti:
 a)
 vanduo, dėl periodinio panardinimo arba purslai nuo kelio;
 b)
 druska dėl transporto priemonės eksploatavimo arti jūros arba jeigu naudojama druska ledui tirpinti;
 c)
 ultravioletinė saulės spinduliuotė;
 d)
 žvyro dalelių smūgiai;
 e)
 tirpikliai, rūgštys ir šarmai, trąšos ir
 f)
 automobiliniai skysčiai, įskaitant benziną, hidraulinius skysčius, glikolį ir alyvas.
 4.7. Dujų prasiskverbimas arba protėkis
 Balionai ilgą laiką gali būti laikomi uždarose vietose. Projektuojant turi būti atsižvelgta į dujų prasiskverbimą per baliono sieneles arba protėkį tarp galinių jungčių ir įdėklo.
 5. PROJEKTO PATVIRTINIMAS
 5.1. Bendrosios nuostatos
 Baliono projektuotojas kartu su prašymu dėl patvirtinimo kompetentingai institucijai turi pateikti šią informaciją:
 a)
 pareiškimą dėl eksploatavimo (5.2 skirsnis)
 b)
 projekto duomenis (5.3 skirsnis)
 c)
 gamybos duomenis (5.4 skirsnis)
 d)
 informaciją apie kokybės sistemą (5.5 skirsnis)
 e)
 trūkimo charakteristikas ir neardomosios kontrolės (angl. NDE) defektų dydį (5.6 skirsnis);
 f)
 specifikacijos lapą (5.7 skirsnis)
 g)
 papildomus patvirtinančius duomenis (5.8 skirsnis)
 Jei balionai suprojektuoti pagal standartą ISO 9809, nereikalaujama pateikti 5.3.2 skirsnyje nurodytos įtempių analizės ataskaitos arba 5.6 skirsnyje nurodytos informacijos.
 5.2. Pareiškimas dėl eksploatavimo
 Šio pareiškimo dėl eksploatavimo tikslas – pateikti nurodymus balionų naudotojams ir įrengėjams, be to, informuoti patvirtinančią kompetentingą instituciją arba jos paskirtąjį atstovą. Pareiškime dėl eksploatavimo turi būti šie duomenys:
 a)
 patvirtinimas, kad šios konstrukcijos balionas yra tinkamas naudoti visą baliono eksploatavimo trukmę 4 skyriuje nurodytomis eksploatavimo sąlygomis;
 b)
 eksploatavimo trukmė;
 c)
 mažiausi eksploatavimo bandymo ir (arba) tikrinimo reikalavimai;
 d)
 reikalingi viršslėgio įtaisai ir (arba) izoliacija;
 e)
 reikalingos, bet nepateiktos tvirtinimo priemonės, apsauginės dangos ir t. t.;
 f)
 baliono konstrukcijos aprašymas;
 g)
 visa kita informacija, būtina saugiam baliono naudojimui ir tikrinimui užtikrinti.
 5.3. Projekto duomenys
 5.3.1. Brėžiniai
 Brėžiniuose turi būti pateikti bent šie duomenys:
 a)
 antraštė, nuorodos numeris, išleidimo data ir naujos redakcijos numeriai su išleidimo datomis, jei taikoma;
 b)
 šios taisyklės ir balionų tipo nuoroda;
 c)
 visi matmenys ir leidžiamosios nuokrypos vertės, įskaitant detales apie galinio sandarinimo būdus bei mažiausius storius ir apie angas;
 d)
 balionų masė, nurodant leidžiamąją nuokrypą;
 e)
 medžiagų specifikacijos, kartu nurodant mažiausias mechanines ir chemines savybes arba leidžiamosios nuokrypos verčių diapazonus ir apirėžtą kietumo diapazoną, jei tai būtų metaliniai balionai arba metaliniai įdėklai;
 f)
 kiti duomenys, pvz., savaiminio apspaudimo slėgio diapazonas, mažiausias bandymo slėgis, apsaugos nuo gaisro sistemos ir išorinės apsauginės dangos detalės.
 5.3.2. Įtempių analizės ataskaita
 Turi būti pateikta įtempių analizė galinių elementų metodu arba kitu būdu;
 Turi būti pateikta lentelė, kurioje būtų apibendrinti ataskaitoje apskaičiuoti įtempiai.
 5.3.3. Medžiagų bandymo duomenys
 Turi būti pateiktas detalus konstrukcijai įgyvendinti naudojamų medžiagų ir medžiagų savybių leidžiamosios nuokrypos verčių aprašymas. Be to, turi būti pateikti bandymų duomenys, apibūdinantys medžiagų mechanines savybes ir medžiagų tinkamumą 4 skyriuje nurodytomis sąlygomis.
 5.3.4. Konstrukcijos tinkamumo bandymų duomenys
 Turi būti nurodyta, kad balionų medžiaga, konstrukcija, gamyba ir tikrinimas atitinka jų numatytą paskirtį, vykdant konkrečios konstrukcijos balionų bandymų reikalavimus, kai bandymai atliekami pagal tam tikrus bandymo metodus, detaliai aprašytus šio priedo A priedėlyje.
 Be to, bandymų duomenų dokumentuose turi būti nurodyti kiekvieno bandomojo baliono matmenys, sienelių storis ir masė.
 5.3.5. Apsauga nuo gaisro
 Turi būti nurodytas viršslėgio įtaisų, kurie A.15 skirsnyje aprašytomis gaisro sąlygomis apsaugotų balioną nuo staigaus trūkimo, išdėstymas. Bandymų duomenys turi pagrįsti nurodytos apsaugos nuo gaisro sistemos efektyvumą.
 5.3.6. Balionų laikikliai
 Turi būti pateiktos balionų laikiklių arba reikalavimų tvirtinimui detalės pagal 6.11 skirsnio reikalavimus.
 5.4. Gamybos duomenys
 Turi būti pateiktos visos gamybos procesų, neardomosios kontrolės, gamybinių bandymų ir partijos bandymų detalės; turi būti nurodytos visų gamybos procesų, pvz., terminio apdorojimo, galų formavimo, dervos mišinio santykio, gijų vyniojimo įtempimo ir greičio, kietėjimo trukmių ir temperatūros, savaiminio apspaudimo, procedūros; be to, turi būti nurodyta paviršiaus apdaila, sriegių duomenys, priimtinumo kriterijai pagal tyrimo ultragarsu (lygiaverčius) duomenis ir didžiausias partijos bandymams imamos partijos dydis.
 5.5. (Paliktas tuščias)
 5.6. Atsparumo trūkimui charakteristikos ir NDE defektų dydis
 5.6.1. Atsparumo trūkimui charakteristikos
 Gamintojas turi pateikti konstrukcijos protėkio prieš atsirandant trūkiui charakteristikas, kaip aprašyta 6.7 skirsnyje.
 5.6.2. NDE defektų dydis
 Taikydamas 6.15.2 skirsnyje aprašytą metodą, gamintojas turi nustatyti didžiausią defektų, atsirandančių atliekant neardomąją kontrolę, dydį. Tai gali apsaugoti balioną nuo gedimų dėl nuovargio arba dėl trūkio baliono eksploatavimo laikotarpiu.
 5.7. Specifikacijos lapas
 Specifikacijos lape turi būti kiekvienos konstrukcijos baliono dokumentų, kuriuose būtų pateikta 5.1 skirsnyje nurodyta informacija, suvestinė. Turi būti pateikta kiekvieno dokumento antraštė, nuorodos numeris, pirminio leidimo naujos redakcijos ir jo variantų numeriai ir datos. Visi dokumentai turi būti leidėjo pasirašyti arba patvirtinti parašu; specifikacijos lapui suteikiamas numeris, kuris gali būti panaudotas baliono projektui žymėti, ir naujos redakcijos numeriai, jei būtina, ir ant lapo turi būti už projektą atsakingo inžinieriaus parašas. Specifikacijos lape turi būti palikta vietos antspaudui, rodančiam projekto patvirtinimą.
 5.8. Papildomi patvirtinantys duomenys
 Prireikus turi būti pateikti papildomi duomenys, kurie patvirtintų paraišką, pvz., duomenys apie naudoti siūlomų medžiagų eksploatavimo arba konkrečios konstrukcijos baliono naudojimą kitomis eksploatavimo sąlygomis.
 5.9. Patvirtinimas ir sertifikavimas
 5.9.1. Tikrinimas ir bandymas
 Būtina atlikti atitikties įvertinimą pagal šios taisyklės 9 dalies nuostatas;
 Siekiant užtikrinti balionų atitiktį šiai tarptautinei taisyklei, jie turi būti kompetentingos institucijos tikrinami pagal 6.13 ir 6.14 dalis.
 5.9.2. Bandymų sertifikatas
 Jei prototipo bandymo pagal 6.13 skirsnį rezultatai atitinka nustatytus reikalavimus, kompetentinga institucija išduoda bandymų sertifikatą. Bandymų sertifikato pavyzdys pateiktas šio priedo D priedėlyje.
 5.9.3. Partijos priėmimo sertifikatas
 Kompetentinga institucija parengia priėmimo sertifikatą, kaip nurodyta šio priedo D priedėlyje.
 6. REIKALAVIMAI, TAIKOMI VISŲ TIPŲ BALIONAMS
 6.1. Bendrosios nuostatos
 Šie reikalavimai paprastai taikomi balionų tipams, nurodytiems 7–10 skirsniuose. Projektuojant balionus turi būti atsižvelgta į visus svarbius aspektus, kurie yra būtini, siekiant užtikrinti, kad kiekvienas pagal projektą pagamintas balionas per nurodytą eksploatavimo laikotarpį atitiktų paskirtį; SGD-1 tipo plieniniai balionai, suprojektuoti pagal ISO 9809 ir atitinkantys visus jame nurodytus reikalavimus, turi atitikti tik 6.3.2.4 skirsnio ir 6.9–6.13 skirsnių reikalavimus.
 6.2. Konstrukcija
 Šioje taisyklėje nepateikiamos konstravimo formulės, leidžiamieji įtempiai arba deformavimas, bet reikalaujama nustatyti projekto atitiktį atliekant atitinkamus apskaičiavimus ir įrodyti, kad balionai gali nuolat išlaikyti šioje taisyklėje nurodytus medžiagų, konstrukcijos tinkamumo, gamybos ir partijos bandymus; visi projektai turi užtikrinti „protėkio prieš atsirandant trūkiui“ irimo būdą esant leidžiamam slėginių dalių charakteristikų blogėjimui įprastu eksploatavimo laikotarpiu. Jei atsiranda metalinių balionų arba metalinių įdėklų protėkis, jo priežastis turi būti tik nuovargio įtrūkio didėjimas.
 6.3. Medžiagos
 6.3.1. Naudojamos medžiagos turi atitikti 4 dalyje nurodytas eksploatavimo sąlygas. Pagal projektą neturi būti nesuderinamų medžiagų, kurios galėtų liestis. Konstrukcijos tinkamumo dėl medžiagų bandymai apibendrinti 6.1 lentelėje.
 6.3.2. Plienas
 6.3.2.1. Sudėtis
 Plienas turi būti aliuminiu ir (arba) siliciu redukuotas plienas ir turi būti gaminamas taikant iš esmės smulkiagrūdės struktūros išgavimo metodus. Turi būti nurodyta cheminė visų plieno rūšių sudėtis ir nurodyti bent tokie duomenys:
 a)
 anglies, mangano, aliuminio ir silicio kiekis visais atvejais;
 b)
 nikelio, chromo, molibdeno, boro ir vanadžio ir visų kitų specialiai pridėtų legiruojamųjų elementų kiekis. Šie ribiniai kiekiai neturi būti viršyti atliekant liejinių analizę:
 Tempiamasis stipris
 < 950 MPa
 ≥ 950 MPa
 Siera
 0,020 %
 0,010 %
 Fosforas
 0,020 %
 0,020 %
 Siera ir fosforas
 0,030 %
 0,025 %
 Jeigu naudojamas anglinis boro plienas, turi būti atliekamas tik pirmo ir paskutinio kiekvieno plieno liejimo luito arba plokštės užgrūdinamumo bandymas pagal standartą ISO 642. Kietumo, išmatuoto 7,9 mm atstumu nuo grūdinamojo galo, diapazonas turi būti 33–53 HRC arba 32–560 HV ir kietumas turi būti sertifikuotas medžiagos gamintojo;
 6.3.2.2. Tempiamosios savybės
 Pagaminto baliono arba įdėklo plieno mechaninės savybės turi būti nustatytos pagal A.1 skirsnį (A priedėlis). Plieno pailgėjimas turi būti bent 14 %;
 6.3.2.3. Atsparumo smūginėms apkrovoms
 Pagaminto baliono arba įdėklo plieno atsparumo smūginėms apkrovoms savybės turi būti nustatytos pagal A.2 skirsnį (A priedėlis). Atsparumo smūginėms apkrovoms vertės neturi būti mažesnės kaip nurodyta šio priedo 6.2 lentelėje;
 6.3.2.4. Lenkimo savybės
 Pagaminto įdėklo virintinio nerūdijančio plieno lenkimo savybės nustatomos pagal A.3 skirsnį (A priedėlis).
 6.3.2.5. Makroskopinis suvirinimo siūlių tyrimas
 Kiekvieno suvirinimo procedūros tipo atveju atliekamas makroskopinis suvirinimo siūlių tyrimas. Turi būti nustatytas visiškas suvirinimas ir neturi būti jokių surinkimo klaidų ar nepriimtinų defektų, kaip nurodyta standarte „EN ISO 5817“ C lygmens atveju.
 6.3.2.6. Atsparumas pleišėjimui dėl įtempių sulfidų aplinkoje
 Jei nurodyta viršutinė ribinė plieno tempiamojo stiprio vertė yra didesnė kaip 950 MPa, pagaminto baliono plienas turi būti bandomas atliekant atsparumo pleišėjimui dėl įtempių sulfidų aplinkoje bandymą pagal šio priedo A priedėlio A.3 punktą ir turi atitikti ten nurodytus reikalavimus.
 6.3.3. Aliuminis
 6.3.3.1. Sudėtis
 Aliuminio lydiniai turi būti nurodyti taikant Aliuminio asociacijos praktiką tam tikrai lydinių sistemai apibūdinti. Švino ir bismuto priemaišų ribinės vertės visuose aliuminio lydiniuose neturi būti didesnės kaip 0,003 %;
 6.3.3.2. Korozijos bandymai
 Aliuminio lydiniai turi atitikti pagal A.4 skirsnį (A priedėlis) atliktų korozijos bandymų reikalavimus;
 6.3.3.3. Pleišėjimas dėl ilgalaikės apkrovos
 Aliuminio lydiniai turi atitikti pagal A.5 skirsnį (A priedėlis) atliktų pleišėjimo dėl ilgalaikės apkrovos bandymų reikalavimus;
 6.3.3.4. Tempiamosios savybės
 Pagaminto baliono aliuminio lydinio mechaninės savybės turi būti nustatytos pagal A.1 skirsnį (A priedėlis). Aliuminio pailgėjimas turi būti bent 12 %.
 6.3.4. Dervos
 6.3.4.1. Bendrosios nuostatos
 Termoreaktyvioji arba termoplastinė derva gali būti naudojama kaip rišiklis. Tinkamų rišamųjų medžiagų pavyzdžiai yra epoksidinė derva, modifikuota epoksidinė derva, poliesterio ir vinilesterio termoreaktyvieji plastikai ir polietileno bei poliamido termoplastinės medžiagos;
 6.3.4.2. Atsparumas šlyčiai
 Dervos turi būti bandomos pagal A.26 skirsnyje (A priedėlis) nurodytus reikalavimus ir juos atitikti;
 6.3.4.3. Stiklėjimo temperatūra
 Dervos stiklėjimo temperatūra turi būti nustatyta pagal standartą ASTM D3418.
 6.3.5. Pluoštai
 Konstrukcijai armuoti naudojamų medžiagų tipai turi būti stiklo, aramidinis arba anglies pluoštas. Jeigu naudojama anglies pluošto armatūra, konstrukcijoje turi būti numatyta priemonių, kad būtų užkirstas kelias metalinių baliono komponentų elektrocheminei korozijai. Gamintojas turi saugoti paskelbtų kompozitų specifikacijų, medžiagų gamintojų laikymo rekomendacijų, sąlygų ir laikymo trukmės bylas ir medžiagų gamintojo liudijimą, kad kiekviena partija atitinka nurodytų specifikacijų reikalavimus. Pluoštų gamintojas turi paliudyti, kad pluoštinių medžiagų savybės atitinka gamintojo produkto specifikacijas.
 6.3.6. Plastikiniai įdėklai
 Takumo riba tempiant ir trūkstamasis pailgėjimas turi būti nustatyti pagal A.22 skirsnį (A priedėlis). Bandymais turi būti patvirtintos plastikinių įdėklų medžiagos tąsumo savybės – 50 °C arba žemesnėje temperatūroje ir įrodyta jų atitiktis gamintojo nurodytoms vertėms; polimerinė medžiaga turi būti suderinama su šio priedo 4 skyriuje nurodytomis eksploatavimo sąlygomis. Minkštėjimo temperatūra, nustatyta pagal A.23 skirsnyje (A priedėlis) aprašytą metodą, turi būti bent 90 °C, lydymosi temperatūra – bent 100 °C.
 6.4. Bandymo slėgis
 Mažiausias gamyboje naudojamas bandymo slėgis turi būti 30 MPa;
 6.5. Trūkstamieji slėgiai ir pluošto įtempių santykiai
 Visų tipų balionų mažiausias tikrasis trūkstamasis slėgis turi būti ne mažesnis kaip šio priedo 6.3 lentelėje pateiktos vertės. SGD-2, SGD-3 ir SGD-4 tipo modelių kompozitinis apvyniojimas turi būti projektuojamas taip, kad užtikrintų didelį patikimumą ilgalaikės ir ciklinės apkrovos sąlygomis. Šis patikimumas turi būti užtikrinamas atitinkant arba viršijant kompozitinės armatūros įtempių santykio vertes, pateiktas šio priedo 6.3 lentelėje. Įtempių santykis apibrėžiamas kaip pluošto įtempio, veikiant nurodytam mažiausiam trūkstamajam slėgiui, ir pluošto įtempio, veikiant darbiniam slėgiui, dalmuo. Trūkimo santykis apibrėžiamas kaip tikrasis baliono trūkstamojo slėgio ir darbinio slėgio dalmuo; SGD-4 tipo modeliams įtempių santykis lygus trūkimo santykiui; SGD-2 ir SGD-3 tipo modeliams (metalinis įdėklas, kompozitinis apvyniojimas) įtempių santykių apskaičiavimus turi sudaryti:
 a)
 analizės metodas, tinkamas taikyti netiesinių savybių medžiagoms (specialios paskirties kompiuterinė programa arba galinių elementų analizės programa);
 b)
 įdėklo medžiagos tampriųjų-plastinių įtempių ir deformavimo santykio kreivė turi būti žinoma ir teisingai modeliuojama;
 c)
 mechaninės kompozitinių medžiagų savybės turi būti teisingai modeliuojamos;
 d)
 turi būti daromi apskaičiavimai esant: savaiminio apspaudimo, nuliniam po savaiminio apspaudimo, darbiniam ir mažiausiam trūkimo slėgiams;
 e)
 analizuojant turi būti atsižvelgta į išankstinius įtempius dėl vyniojimo įtempimo;
 f)
 turi būti pasirinktas toks mažiausias trūkstamasis slėgis, kad apskaičiuoto įtempio, veikiant mažiausiam trūkstamajam slėgiui, ir apskaičiuoto įtempio, veikiant darbiniam slėgiui, dalmuo atitiktų naudojamo pluošto įtempių santykio reikalavimus;
 g)
 atliekant balionų su mišriojo tipo armatūra (iš dviejų arba daugiau skirtingų tipų pluoštų) įtempių analizę, apkrovos pasiskirstymas tarp skirtingų pluoštų turi būti nagrinėjamas atsižvelgiant į skirtingus pluoštų tamprumo modulius. Kiekvieno atskiro pluošto įtempių santykio reikalavimai turi atitikti šio priedo 6.3 lentelėje nurodytas vertes. Be to, įtempių santykius galima tikrinti naudojant tenzometrus. Priimtinas metodas aprašytas šio priedo informaciniame E priedėlyje.
 6.6. Įtempių analizė
 Įtempių analizė turi būti atliekama siekiant pagrįsti mažiausią skaičiuojamąjį sienelių storį. Ją turi sudaryti įtempių kompozitinės konstrukcijos įdėkluose ir pluoštuose nustatymas.
 6.7. Protėkio prieš atsirandant trūkiui (angl.. LBB) įvertinimas
 Turi būti pateiktos SGD-1, SGD-2 ir SGD-3 tipų balionų protėkio prieš atsirandant trūkiui (LBB) charakteristikos. LBB charakteristikų bandymas turi būti atliekamas pagal A.6 skirsnį (A priedėlis). LBB charakteristikų pateikti nereikia, jei baliono konstrukcija užtikrina didesnį kaip 45 000 slėgio ciklų ilgaamžiškumą dėl nuovargio, bandant pagal A.13 skirsnį (A priedėlis). Į šio priedo F priedėlį įtraukti du LBB įvertinimo metodai.
 6.8. Tikrinimas ir bandymas
 Vykdant gamybinę kontrolę nurodomos programos ir procedūros, skirtos:
 a)
 gamybinei kontrolei, bandymams ir priimtinumo kriterijams; ir
 b)
 periodinei eksploatavimo kontrolei, bandymams ir priimtinumo kriterijams. Išorinių balionų paviršių pakartotinės apžiūros intervalai turi atitikti šio priedo 4.1.4 skirsnio reikalavimus, jei jų nepakeičia kompetentinga institucija. Gamintojas nustato defektų turinčių balionų bandymo slėgio ciklų rezultatais pagrįstus atmestinumo kriterijus, kurie taikomi atliekant pakartotinę kontrolę. Gamintojo nurodymai dėl balionų tvarkymo, naudojimo ir tikrinimo pateiktos šio priedo G priedėlyje.
 6.9. Apsauga nuo gaisro
 Visi balionai turi būti apsaugoti nuo gaisro viršslėgio įtaisais. Balionas, jo gamybai naudotos medžiagos, viršslėgio įtaisai ir visos papildomos izoliacinės arba apsauginės medžiagos turi būti projektuojamos kartu, siekiant užtikrinti reikiamą saugą gaisro sąlygomis, kai atliekamas bandymas, nurodytas A.15 skirsnyje (A priedėlis).
 Viršslėgio įtaisai turi būti bandomi pagal A.24 skirsnį (A priedėlis).
 6.10. Angos
 6.10.1. Bendrosios nuostatos
 Angas leidžiama numatyti tik balionų galvutėse. Angų vidurio linija turi sutapti su baliono išilgine ašimi. Sriegiai turi būti glotniai įsriegti, lygūs, be paviršiaus netolygumų ir atitikti matmenis.
 6.11. Balionų laikikliai
 Gamintojas turi nurodyti priemones balionui tvirtinti jį įrengiant transporto priemonėje. Be to, gamintojas turi pateikti laikiklio pritvirtinimo nurodymus, įskaitant veržimo jėgą ir sukimo momentą reikiamai įtvirtinimo įražai užtikrinti, tačiau nesukeliant nepriimtino įtempio balione arba nepažeidžiant baliono paviršiaus.
 6.12. Išorės apsauga nuo aplinkos
 Balionų išorinis paviršius turi atitikti A.14 skirsnyje (A priedėlis) nurodytus aplinkos poveikio bandymo sąlygų reikalavimus. Išorinio paviršiaus apsaugą galima užtikrinti šiais būdais:
 a)
 paviršiaus apdaila, užtikrinanti atitinkamą apsaugą (pvz., ant aliuminio užpurkštas metalas, anodavimas); arba
 b)
 naudojant tinkamą pluoštą ir rišamąją medžiagą (pvz., anglies pluoštą dervoje); arba
 c)
 apsaugine danga (pvz., organinė danga, dažai), kuri turi atitikti skirsnio A.9 skirsnio (A priedėlis) reikalavimus.
 Visos balionų dangos turi būti tokios, kad dengimo procesas neigiamai nepaveiktų baliono mechaninių savybių. Danga turi būti projektuojama taip, kad būtų lengviau atlikti kontrolę eksploatuojant, ir gamintojas turi pateikti rekomendacijas dėl dangos, kad atliekant minėtą kontrolę nebūtų pažeistas baliono vientisumas.
 Gamintojams rekomenduojama, kad aplinkosauginio veiksmingumo bandymas dangų sistemų tinkamumui įvertinti – tai pateiktasis šio priedo informaciniame H priedėlyje.
 6.13. Konstrukcijos įvertinimo bandymai
 Norint patvirtinti kiekvieną balionų tipą, turi būti įrodyta, kad medžiagos, konstrukcija, gamyba ir tikrinimas yra suderinami su jų paskirtimi, vykdant atitinkamus šio priedo 6.1 lentelėje apibendrintų medžiagų tinkamumo bandymų ir šio priedo 6.1 lentelėje apibendrintų balionų tinkamumo bandymų reikalavimus, kai visi bandymai atliekami taikant atitinkamus bandymų metodus, aprašytus šio priedo A priedėlyje. Parinkti bandomuosius balionus arba įdėklus ir bandymus patvirtinti turi kompetentinga institucija. Jei balionų arba įdėklų bandoma daugiau nei reikalaujama šiame priede, visi rezultatai turi būti dokumentuoti.
 6.14. Atrankinis gaminių partijos tyrimas
 Balionų partijos, sudarytos iš tam tikro tipo balionų, šiame priede nurodytas atrankinis tyrimas turi būti atliekamas balionams arba įdėklams, paimtiems iš kiekvienos pagamintų balionų arba įdėklų partijos. Be to, galima naudoti terminiu būdu apdorotus etaloninius bandinius, kurių atitiktis pagamintiems balionams arba įdėklams būtų įrodyta. Atrankinis gaminių partijos tyrimas, atliekamas su kiekvieno tipo balionai, yra nurodytas šio priedo 6.5 lentelėje.
 6.15. Gaminių tyrimai ir bandymai
 6.15.1. Bendrosios nuostatos
 Turi būti tiriami ir bandomi visi pagaminti partijos balionai. Turi būti tiriamas kiekvienas gaminamas ir pagamintas balionas taikant šias priemones:
 a)
 metalinių balionų ir įdėklų tyrimą ultragarsu (arba patvirtintu lygiaverčiu metodu) pagal BS 5045 1 dalies B priedą arba patvirtintu lygiaverčiu metodu, siekiant patvirtinti, kad didžiausias esamų defektų dydis yra mažesnis nei projekte nurodytas dydis;
 b)
 tikrinimą, kad pagaminto baliono ir visų įdėklų bei apvyniojimo kritiniai matmenys ir masė atitinka skaičiuojamųjų leidžiamųjų nuokrypų vertes;
 c)
 atitikties nurodytai paviršiaus apdailai tikrinimą, ypatingą dėmesį kreipiant į giliojo tempimo paviršius ir kaltų arba centrifugavimu lietų galinių gaubtų klostes arba įdubas arba į angas;
 d)
 ženklų patikrinimą;
 e)
 metalinių balionų ir įdėklų kietumo bandymus pagal A.8 skirsnį (A priedėlis), kurie turi būti atlikti po galutinio terminio apdorojimo, ir tokiu būdu nustatytos vertės turi atitikti projekte nurodytą diapazoną;
 f)
 bandymus hidrostatiniu slėgiu pagal A.11 skirsnį (A priedėlis);
 Kritinių kiekvieno baliono gamybos kontrolės reikalavimų suvestinė pateikta šio priedo 6.6 lentelėje;
 6.15.2. Didžiausias defektų dydis
 Turi būti nustatytas didžiausias SGD-1, SGD-2 ir SGD-3 tipo modelių defektų dydis bet kurioje metalinio baliono arba metalinio įdėklo vietoje, kuris per nurodytą eksploatavimo laikotarpį nepadidėtų iki ribinio dydžio. Kritinis defektų dydis apibrėžiamas kaip ribinis viso (baliono arba įdėklo) sienelės storio defektas, kuriam atsiradus laikomos dujos galėtų ištekėti, kai balionas nėra neįtrūkęs. Defektų dydžiai, kaip atmestinumo kriterijai tiriant ultragarsu arba taikant lygiavertį metodą, turi būti mažesni nei didžiausi leidžiami defektų dydžiai. Dėl SGD-2 ir SGD-3 tipo modelių daroma prielaidą, kad kompozitas neturi būti pažeidžiamas dėl kokių nors su laiku susijusių priežasčių; leidžiamasis defektų dydis atliekant NDE turi būti nustatytas atitinkamu metodu. Du tokie metodai yra aprašyti šio priedo informaciniame F priedėlyje.
 6.16. Neatitiktis bandymų reikalavimams
 Neatitikties bandymų reikalavimams atveju turi būti atliekamas pakartotinis bandymas arba pakartotinis terminis apdorojimas tokiu būdu:
 a)
 jei yra įrodymų dėl bandymo atlikimo arba matavimo klaidų, turi būti atliekamas papildomas bandymas. Jei šio bandymo rezultatas atitinka privalomąjį, į pirmąjį bandymą neatsižvelgiama;
 b)
 jei bandymas buvo atliekamas pagal nustatytus reikalavimus, turi būti nustatyta, kodėl bandymo rezultatai neatitinka privalomųjų.
 Jei manoma, kad neatitikties priežastis – taikomas terminis apdorojimas, gamintojas gali papildomai termiškai apdoroti visus partijos balionus.
 Jei neatitiktis nesusijusi su taikomu terminiu apdorojimu, visi defektiniai balionai turi būti atmesti arba pataisyti patvirtintu metodu. Tokiu atveju neatmesti balionai laikomi nauja partija.
 Abiem atvejais nauja partija turi būti bandoma iš naujo. Visi atitinkami prototipo arba partijos bandymai, reikalingi naujos partijos priimtinumui įrodyti, turi būti atliekami iš naujo. Jei paaiškėja, kad vieno arba daugiau bandymų rezultatai net iš dalies neatitinka privalomųjų, turi būti atmesti visi partijos balionai.
 6.17. Konstrukcijos pakeitimas
 Konstrukcijos pakeitimas – bet koks konstrukcinių medžiagų arba matmenų pakeitimas, kurio negalima priskirti įprastai gamybinei leidžiamajai nuokrypai.
 Mažus konstrukcijos pakeitimus turi būti leidžiama įvertinti supaprastinta bandymų programa. 6.7 lentelėje nurodytiems konstrukcijos pakeitimams būtini lentelėje nurodyti konstrukcijos įvertinimo bandymai.
 6.1 lentelė
 Konstrukcijos medžiagų tinkamumo bandymas
 Relevant paragraph of this annex
 Steel
 Aluminium
 Resins
 Fibres
 Plastic liners
 Tempiamosios savybės
 6.3.2.2
 6.3.3.4
 6.3.5
 6.3.6
 Atsparumo smūginėms apkrovoms savybės
 6.3.2.3
 Lenkimo savybės
 6.3.2.4
 Suvirinimo siūlių tyrimas
 6.3.2.5
 Atsparumas pleišėjimui dėl įtempių sulfidų aplinkoje
 6.3.2.6
 Atsparumas pleišėjimui dėl ilgalaikės apkrovos
 6.3.3.3
 Pleišėjimas dėl įtempties korozijos
 6.3.3.2
 Atsparumas šlyčiai
 6.3.4.2
 Stiklėjimo temperatūra
 6.3.4.3
 Minkštėjimo (lydymosi) temperatūra
 6.3.6
 Įtrūkių mechanika (5)
 6.7
 6.7
 6.2 lentelė.
 Priimtinos smūginio tąsumo bandymo vertės
 Baliono skersmuo D, mm
 > 140
 ≤ 140
 Bandymo kryptis
 skersinė
 išilginė
 Bandinio plotis, mm
 3–5
 > 5–7,5
 > 7,5–10
 3–5
 Bandymo temperatūra, °C
 – 50
 – 50
 3 bandinių vidurkis
 30
 35
 40
 60
 Smūgio stiprumas, J/cm2
 atskiro bandinio
 24
 28
 32
 48
 6.3 lentelė
 Mažiausios tikrosios trūkstamojo slėgio vertės ir įtempių santykiai
 SGD-1
 ištisai metaliniai
 SGD-2
 apvynioti žiediniu būdu
 SGD-3
 ištisai apvynioti
 SGD-4
 ištisai kompozitiniai
 Trūkstamasis slėgis
 [MPa]
 Įtempių santykis
 [MPa]
 Trūkstamasis slėgis
 [MPa]
 Įtempių santykis
 [MPa]
 Trūkstamasis slėgis
 [MPa]
 Įtempių santykis
 [MPa]
 Trūkstamasis slėgis
 [MPa]
 Ištisai metalinis
 45
 Stiklo
 2,75
 50 1)
 3,65
 70 1)
 3,65
 73
 Aramido
 2,35
 47
 3,10
 60 1)
 3,1
 62
 Anglies
 2,35
 47
 2,35
 47
 2,35
 47
 Mišrus
 2)
 2)
 2)
 1 pastaba. —
 Mažiausias tikrasis trūkstamasis slėgis. Be to, turi būti atlikti skaičiavimai pagal šio priedo 6.5 skirsnį, siekiant patvirtinti, kad vykdomas mažiausio įtempių santykio reikalavimas.
 2 pastaba. —
 Įtempių santykiai ir trūkstamieji slėgiai turi būti apskaičiuoti pagal šio priedo 6.5 skirsnį.
 6.4 lentelė
 Baliono konstrukcijos tinkamumo bandymai
 Test and annex reference
 Balionų tipas
 SGD-1
 SGD-2
 SGD-3
 SGD-4
 A.12
 Trūkimo
 X (*)
 X
 X
 X
 A.13
 Aplinkos temp./ciklai
 X (*)
 X
 X
 X
 A.14
 Bandymas rūgščioje aplinkoje
 X
 X
 X
 A.15
 Apsaugos nuo ugnies bandymas
 X
 X
 X
 X
 A.16
 Pramušimo bandymas
 X
 X
 X
 X
 A.17
 Atsparumas defektams
 X
 X
 X
 A.18
 Valkšnumas aukštoje temperatūroje
 X
 X
 X
 A.19
 Ilgalaikis stipris
 X
 X
 X
 A.20
 Kritimo bandymas
 X
 X
 A.21
 Prasiskverbimas
 X
 A.24
 PRD charakteristikos
 X
 X
 X
 X
 A.25
 Įvorės sukimo momento bandymas
 X
 A.27
 Gamtinių dujų slėgio ciklai
 X
 A.6
 LBB įvertinimas
 X
 X
 X
 A.7
 Aukščiausios ir žemiausios temperatūros verčių/slėgio ciklai
 X
 X
 X
 X= būtinas
 (*)= nebūtinas balionams, suprojektuotiems pagal ISO 9809 (ISO 9809 šie bandymai jau numatyti).
 6.5 lentelė
 Partijos bandymai
 Bandymas ir priedo nuoroda
 Balionų tipas
 SGD-1
 SGD-2
 SGD-3
 SGD-4
 A.12
 Trūkimo
 X
 X
 X
 X
 A.13
 Slėgio ciklai aplinkos temperatūroje
 X
 X
 X
 X
 A.1
 Tempimo
 X
 X (†)
 X (†)
 A.2
 Atsparumas smūgiui (plieno)
 X
 X (†)
 X (†)
 A.9.2
 Dangos (*)
 X
 X
 X
 X
 X= būtinas
 (*)= išskyrus atvejus, kai apsauginė danga nenaudojama
 (†)= įdėklo medžiagos bandymai
 6.6 lentelė
 Esminiai gamybos kontrolės reikalavimai
 Tipas
 SGD-1
 SGD-2
 SGD-3
 SGD-4
 Kontrolės reikalavimas
 Kritiniai matmenys
 X
 X
 X
 X
 Paviršiaus apdaila
 X
 X
 X
 X
 Defektai (ultragarsas arba lygiavertis metodas)
 X
 X
 X
 Metalinių balionų ir metalinių įdėklų kietumas
 X
 X
 X
 Bandymas hidrostatiniu slėgiu
 X
 X
 X
 X
 Sandarumo bandymas
 X
 Ženklai
 X
 X
 X
 X
 X= būtinas
 6.7 lentelė
 Konstrukcijos pakeitimas
 Bandymo tipas
 Konstrukcijos pakeitimas
 Hidrostatinis trūkimas
 A.12
 Slėgio ciklai aplinkos temp:
 A.13
 Aplinkos
 A.14
 Apsaugos nuo ugnies
 A.15
 Atsparumas defektams
 A.17
 Pramušimo
 A.16
 Ilgalaikis stipris
 A.19
 Valkšnumas aukšt. temp.
 A.18
 Kritimo bandymas
 A.20
 Įvorės sukimo momentas
 A.25
 Prasiskverbimas
 A.21
 SGD slėgio ciklai
 A.27
 PRD charakteristikos
 A.24
 Pluoštų gamintojas
 X
 X
 X (*)
 X (†)
 Metalinių balionų arba įdėklų medžiaga
 X
 X
 X (*)
 X
 X (*)
 X
 X (†)
 Plastikinių įdėklų medžiaga
 X
 X
 X (†)
 Pluoštų medžiaga
 X
 X
 X
 X
 X
 X
 X
 X (†)
 Dervų medžiaga
 X
 X
 X
 X
 Skersmens pokytis ≤ 20 %
 X
 X
 Skersmens pokytis > 20 %
 X
 X
 X
 X (*)
 X
 Ilgio pokytis ≤ 50 %
 X
 X (‡)
 Ilgio pokytis > 50 %
 X
 X
 X (‡)
 Darbinio slėgio pokytis ≤ 20 % @
 X
 X
 Kupolo forma
 X
 X
 X (†)
 Angos dydis
 X
 X
 Dangos pokytis
 X
 Galinės įvorės konstrukcija
 X (†)
 Gamybos proceso pakeitimas
 X
 X
 Viršslėgio įtaisas
 X
 X
 X = būtinas
 (*) bandymas nebūtinas metaliniams (SGD-1) modeliams.
 (†) bandymas būtinas tik modeliams, pagamintiems ištisai iš kompozito (SGD-4).
 (‡) bandymas būtinas tik padidinus ilgį.
 @ tik kai torio pokytis yra proporcingas skersmens ir (arba) slėgio pokyčiui.
 7. SGD-1 TIPO METALINIAI BALIONAI
 7.1. Bendrosios nuostatos
 Projekte turi būti nustatytas didžiausias leidžiamasis defektų dydis bet kokiame baliono taške, kuris, balioną eksploatuojant iki darbinio slėgio, neprilygtų ribiniam dydžiui per nustatytą pakartotinio bandymo laikotarpį arba per eksploatavimo trukmę, jei pakartotinis bandymas nenurodytas. Protėkio prieš atsirandant trūkiui (LBB) charakteristikos turi būti nustatytos pagal atitinkamas procedūras, nurodytas A.6 skirsnyje (A priedėlis). Leidžiamasis defektų dydis turi būti nustatomas pagal 6.15.2 skirsnį.
 Balionai, suprojektuoti pagal ISO 9809 ir atitinkantys visus jame nurodytus reikalavimus, turi atitikti tik 6.3.2.4 skirsnyje nurodytus medžiagų bandymų reikalavimus ir 7.5 skirsnio konstrukcijos tinkamumo bandymų reikalavimus, išskyrus 7.5.2 ir 7.5.3 skirsniuose nurodytus reikalavimus.
 7.2. Įtempių analizė
 Baliono įtempiai turi būti apskaičiuoti 2 MPa, 20 MPa, bandymo slėgiui ir projektiniam trūkstamajam slėgiui. Apskaičiavimams turi būti taikomi tinkami analizės metodai, pagrįsti plono korpuso teorija, kurioje atsižvelgiama į korpuso skersinį lenkimą kaklelio, kintamo pločio srities ir cilindrinės baliono dalies įtempių pasiskirstymui nustatyti.
 7.3. Gamybinių ir gaminių bandymų reikalavimai
 7.3.1. Bendrosios nuostatos
 Aliuminio balionų galai neturi būti užtaisomi formavimo procesu. Plieniniai balionai, kurių apatinis galas užtaisomas formavimo procesu, išskyrus pagal ISO 9809 suprojektuotus balionus, turi būti tikrinami taikant NDE arba lygiavertį bandymą. Užtaisant galą, metalas neturi būti storinamas. Prieš galo formavimo operacijas turi būti tiriamas kiekvieno baliono storis ir paviršiaus apdaila.
 Suformavus galus, balionai turi būti apdoroti terminiu būdu projekte nurodytam kietumo diapazonui užtikrinti. Neleidžiama taikyti vietinio terminio apdorojimo.
 Jei yra kakliuko žiedas, dugno žiedas arba laikiklio tvirtinimo priedai, jie turi būti pagaminti iš medžiagos, suderinamos su baliono medžiaga ir turi būti gerai pritvirtinti kokiu nors būdu, išskyrus suvirinimą, litavimą kietuoju arba minkštuoju lydmetaliu.
 7.3.2. Neardomoji kontrolė
 Turi būti atliekami šie kiekvieno metalinio baliono bandymai:
 a)
 kietumo bandymas pagal A.8 skirsnį (A priedėlis),
 b)
 tyrimas ultragarsu pagal BS 5045 1 dalies I priedą arba įrodytą lygiavertį NDT metodą, siekiant užtikrinti, kad didžiausias defektų dydis, nustatytas pagal 6.15.2 skirsnį, neviršija projekte nurodyto dydžio.
 7.3.3. Bandymas hidrostatiniu slėgiu
 Kiekvienas pagamintas balionas turi būti bandomas hidrostatiniu slėgiu pagal A.11 skirsnį (A priedėlis).
 7.4. Balionų partijos bandymai
 Turi būti atliekamas pagamintų balionų, kurie atitinka įprastą gamybą ir turi identifikavimo ženklus, partijos bandymas. Iš kiekvienos partijos turi būti atsitiktinai parinkti du balionai. Jei balionų bandoma daugiau nei reikalaujama pagal šį priedą, visi rezultatai turi būti dokumentuoti. Šiems balionams turi būti atlikti bent šie bandymai.
 a)
 partijos medžiagų bandymai. Turi būti atliekami šie vieno baliono arba terminiu būdu apdoroto etaloninio bandinio, atitinkančio pagamintą balioną, bandymai:
 i)
 kritinių matmenų, sutikrinamų pagal projektą;
 ii)
 vienas tempiamojo stiprio bandymas pagal A.1 skirsnį (A priedėlis); bandymas turi atitikti projekto reikalavimus;
 iii)
 trys plieninių balionų smūginio tąsumo bandymai pagal A.2 skirsnį (A priedėlis); bandymai turi atitikti 6.3.2.3 skirsnyje nurodytus reikalavimus;
 iv)
 kai konstrukcijos dalis yra apsauginė danga, ji turi būti bandoma pagal A.9.2 skirsnį (A priedėlis).
 Visiems partijai bandyti paimtiems balionams, kurie neatitinka nurodytų reikalavimų, turi būti taikomos 6.16 skirsnyje nurodytos procedūros.
 Jei danga neatitinka A.9.2 skirsnio (A priedėlis) reikalavimų, turi būti patikrinta visa partija (100 %), kad būtų pašalinti panašūs defektiniai balionai. Danga nuo visų defektinių balionų gali būti nuimta ir dengiama iš naujo. Vėliau kartojamas partijos bandymas dėl dangų;
 b)
 partijos balionų trūkimo bandymas. Vieno baliono slėgis didinamas hidrostatiniu būdu trūkstamajam slėgiui užtikrinti pagal A.12 skirsnį (A priedėlis).
 Jei trūkstamasis slėgis yra mažesnis nei mažiausias apskaičiuotas trūkstamasis slėgis, turi būti taikomos 6.16 skirsnyje nurodytos procedūros.
 c)
 periodinių slėgio ciklų bandymas. Pagaminti balionai turi būti bandomi slėgio ciklais pagal A.13 skirsnį (A priedėlis), ciklų dažnį apibrėžiant taip:
 i)
 vienas kiekvienos partijos balionas turi būti bandomas slėgio ciklais, suminis ciklų skaičius yra lygus 1 000 ciklų ir nurodytos eksploatavimo trukmės metais sandaugai, mažiausiai 15 000 ciklų;
 ii)
 nei viename projekto šeimos (t. y. panašios medžiagos ir procesai) 10 nuoseklių gaminių partijos balione, bandytame i) slėgio ciklais, nebūtų protėkio arba trūkio, kai ciklų skaičius lygus 1 500 ciklų ir nurodytos eksploatavimo trukmės metais sandaugai (mažiausiai 22 500 ciklų), bandymų slėgio ciklais skaičius gali būti sumažintas iki vieno baliono iš kiekvienų 5 gaminių partijos;
 iii)
 nei viename projekto šeimos 10 nuoseklių gaminių partijos balione, bandytame i) slėgio ciklais, nebūtų protėkio arba trūkio, kai ciklų skaičius lygus 2 000 ciklų ir nurodytos eksploatavimo trukmės metais sandaugai (mažiausiai 30 000 ciklų), bandymų slėgio ciklais skaičius gali būti sumažintas iki vieno baliono iš kiekvienų 10 gaminių partijos;
 iv)
 jei nuo paskutinės gaminių partijos pagaminimo praeitų daugiau kaip 6 mėnesiai, balionas iš paskesnės gaminių partijos turi būti bandomas slėgio ciklais sumažintam ii) arba iii) partijos bandymo dažniui išlaikyti;
 v)
 jei ii) arba iii) sumažinto dažnio slėgio ciklais bandytas bet kuris balionas neišlaiko reikiamo skaičiaus slėgio ciklų (mažiausiai 22 500 arba 30 000 slėgio ciklų), būtina pakartoti partijos slėgio ciklais bandymą i) nustatytu dažniu bent 10 gaminių partijos sumažintam ii) arba iii) partijos bandymo slėgio ciklais dažniui atkurti;
 vi)
 jei i), ii) arba iii) bandomas bet kuris balionas neišlaiko mažiausio ciklų skaičiaus reikalavimo – 1 000 ciklų, padaugintų iš nurodytos eksploatavimo trukmės metais (mažiausiai 15 000 ciklų), neatitikties priežastis turi būti nustatyta ir taisoma, taikant 6.16 skirsnyje nurodytas procedūras. Kartojamas trijų papildomų tos partijos balionų bandymas slėgio ciklais. Jei kuris nors vienas iš trijų papildomų balionų neišlaiko mažiausio ciklų skaičiaus reikalavimo – 1 000 ciklų, padaugintų iš nurodytos eksploatavimo trukmės metais, partija turi būti atmesta.
 7.5. Balionų konstrukcijos tinkamumo bandymai
 7.5.1. Bendrosios nuostatos
 Turi būti atliekami pagamintų balionų, kurie atitinka įprastos gamybos reikalavimus ir turi identifikavimo ženklus, konstrukcijos tinkamumo bandymai. Parinkimas, liudijimas ir rezultatų dokumentavimas turi atitikti 6.13 skirsnio reikalavimus.
 7.5.2. Trūkimo veikiant hidrostatiniam slėgiui bandymas
 Trys tipiniai balionai turi būti susprogdinti hidrostatiniu slėgiu pagal A.12 skirsnį (šio priedo A priedėlis).Baliono trūkstamojo slėgio vertės turi būti didesnės nei mažiausias trūkstamasis slėgis, apskaičiuotas atliekant konstrukcijos įtempių analizę, ir turi būti bent 45 MPa.
 7.5.3. Bandymas slėgio ciklais aplinkos temperatūroje
 Du pagaminti balionai turi būti bandomi slėgio ciklais aplinkos temperatūroje pagal A.13 skirsnį (A priedėlis) iki gedimo arba ne mažiau kaip 45 000 ciklų. Balionuose neturi būti gedimų anksčiau nei ciklų skaičius pasiekia skaičių, lygų 1 000 ciklų ir nurodytos eksploatavimo trukmės metais sandaugai. Balionų, kurių ciklų skaičius viršija 1 000 ciklų ir nurodytos eksploatavimo trukmės metais sandaugą, gedimo priežastis yra protėkis, bet ne trūkis. Balionai, kurie išlaiko 45 000 ciklų, turi būti suardomi tęsiant ciklus iki gedimo atsiradimo arba didinant hidrostatinį slėgį iki trūkimo. Turi būti užrašytas ciklų skaičius iki gedimo atsiradimo ir gedimo pradžios vieta.
 7.5.4. Apsaugos nuo ugnies bandymas
 Bandymai turi būti atliekami pagal A.15 skirsnį (A priedėlis) ir atitikti jame nurodytus reikalavimus.
 7.5.5. Pramušimo bandymas
 Bandymas turi būti atliekamas pagal A.16 skirsnį (A priedėlis) ir atitikti jame nurodytus reikalavimus.
 7.5.6. LBB charakteristikos
 Jei balionų konstrukcija apskaičiuota ne daugiau kaip 45 000 ciklų, bandant pagal 7.5.3 skirsnį, LBB charakteristikų bandymai turi būti atliekami pagal A.6 skirsnį ir atitikti jame nurodytus reikalavimus.
 8. SGD-2 TIPO ŽIEDINIU BŪDU APVYNIOTI BALIONAI
 8.1. Bendrosios nuostatos
 Didinant slėgį, tokio tipo konstrukcijos balionų kompozitinio apvyniojimo ir metalinio įdėklo poslinkiai tiesiškai susumuojami. Dėl skirtingų gamybos būdų šiame priede nepateikiamas konkretus projektavimo metodas.
 Protėkio prieš atsirandant trūkiui (LBB) charakteristikos turi būti nustatomos taikant atitinkamas procedūras, nurodytas A.6 skirsnyje (A priedėlis). Leidžiamasis defektų dydis turi būti nustatomas pagal 6.15.2 skirsnį.
 8.2. Konstrukcijai taikomi reikalavimai
 8.2.1. Metalinis įdėklas
 Metalinio įdėklo mažiausias tikrasis trūkstamasis slėgis turi būti 26 MPa.
 8.2.2. Kompozitinis apvyniojimas
 Tempimo įtempis pluoštuose turi atitikti 6.5 skirsnyje nurodytus reikalavimus.
 8.2.3. Įtempių analizė
 Turi būti apskaičiuoti kompozito ir įdėklo įtempiai po išankstinio įtempimo. Baliono įtempiai turi būti apskaičiuoti nuliniam, 2 MPa, 20 MPa, bandymo slėgiui ir projektiniam trūkstamajam slėgiui. Apskaičiavimams turi būti taikomi tinkami analizės metodai, taikantys plono korpuso teoriją, kurioje atsižvelgiama į įdėklo medžiagos netiesines charakteristikas kaklelio, kintamo pločio srities ir cilindrinės baliono dalies įtempių pasiskirstymui nustatyti.
 Jei konstrukcijų išankstiniam įtempimui gauti taikomas savaiminis apspaudimas, turi būti apskaičiuotos ribinės vertės, kurias turi atitikti savaiminio apspaudimo slėgis.
 Jei konstrukcijų išankstiniam įtempimui gauti taikomas reguliuojamojo įtempimo vyniojimas, turi būti apskaičiuota vyniojimo temperatūra, reikiamas kiekvieno kompozito sluoksnio įtempimas ir gautas įdėklo išankstinis įtempis.
 8.3. Gamybai taikomi reikalavimai
 8.3.1. Bendrosios nuostatos
 Kompozitinis balionas turi būti pagamintas iš įdėklo, apvyniojamo ištisinio pluošto apvijomis. Pluošto vyniojimo operacijos turi būti valdomos kompiuteriu arba mechaniniu būdu. Gijos turi būti vyniojamos veikiant reguliuojamam įtempimui. Baigus vynioti, termoreaktyviosios dervos kietinamos kaitinimu, taikant iš anksto nustatytą ir reguliuojamą laiko ir temperatūros charakteristiką.
 8.3.2. Įdėklas
 Metalinių įdėklų gamyba turi atitikti 7.3 skirsnyje nurodytus reikalavimus atitinkamam įdėklo konstrukcijos tipui.
 8.3.3. Apvyniojimas
 Balionai turi būti gaminami pluošto vyniojimo staklėmis. Vyniojant turi būti kontroliuojami svarbūs kintamieji, kad jie atitiktų nurodytas leidžiamųjų nuokrypų ribas, ir dokumentuojami vyniojimo protokole. Šie kintamieji gali būti šie, jais neapsiribojant:
 a)
 pluošto tipas, įskaitant skirstymą pagal matmenis;
 b)
 impregnavimo būdas;
 c)
 vyniojimo įtempimas;
 d)
 vyniojimo greitis;
 e)
 kuokštų skaičius;
 f)
 juostos plotis;
 g)
 dervos tipas ir sudėtis;
 h)
 dervos temperatūra;
 i)
 įdėklo temperatūra.
 8.3.3.1. Termoreaktyviųjų dervų kietėjimas
 Jei naudojama termoreaktyvioji derva, ji turi būti kietinama po pluošto vyniojimo. Kietėjimo laikotarpiu turi būti dokumentuojamas kietėjimo ciklas (t. y. laiko ir temperatūros charakteristika).
 Kietėjimo temperatūra turi būti kontroliuojama ir ji neturi veikti įdėklo medžiagų savybių. Aukščiausia balionams su aliuminio įdėklais naudojama kietėjimo temperatūra yra 177 °C.
 8.3.4. Savaiminis apspaudimas
 Jei taikomas savaiminis apspaudimas, jis turi būti atliekamas prieš bandymą hidrostatiniu slėgiu. Savaiminio apspaudimo slėgis turi atitikti 8.2.3 skirsnyje nustatytas ribines vertes, ir gamintojas turi nustatyti metodą reikiamam slėgiui tikrinti.
 8.4. Gaminių bandymams taikomi reikalavimai
 8.4.1. Neardomoji kontrolė
 Neardomieji tyrimai turi būti atliekami pagal pripažintą ISO arba lygiavertį standartą. Turi būti atlikti šie kiekvieno metalinio įdėklo bandymai:
 a)
 kietumo bandymas pagal A.8 skirsnį (A priedėlis);
 b)
 tyrimas ultragarsu pagal BS 5045 1 dalies I priedą arba įrodytą lygiavertį NDT metodą, siekiant užtikrinti, kad didžiausias defektų dydis neviršija projekte nurodytą dydį.
 8.4.2. Bandymas hidrostatiniu slėgiu
 Kiekvienas pagamintas balionas turi būti bandomas hidrostatiniu slėgiu pagal A.11 skirsnį (A priedėlis). Gamintojas turi nurodyti atitinkamą liekamąjį tūrio padidėjimą, veikiant bandymo slėgiui, ir liekamasis tūrio padidėjimas jokiu atveju neturi būti didesnis kaip 5 % suminio tūrio padidėjimo veikiant bandymo slėgiui. Visi balionai, kurie neatitinka nurodytos atmetimo ribinės vertės, turi būti atmesti ir sunaikinti arba naudojami kitiems partijos bandymams.
 8.5. Balionų partijos bandymai
 8.5.1. Bendrosios nuostatos
 Turi būti atliekamas pagamintų balionų, kurie atitinka įprastą gamybą ir turi identifikavimo ženklus, partijos bandymas. Iš kiekvienos partijos turi būti atsitiktinai parinkti du balionai arba balionas ir įdėklas, jei būtina. Jei balionų bandoma daugiau nei reikalaujama pagal šį priedą, visi rezultatai turi būti dokumentuoti. Šiems balionams turi būti atlikti bent šie bandymai.
 Jei prieš bet kokį savaiminį apspaudimą arba bandymą hidrostatiniu slėgiu nustatomi apvyniojimo defektai, apvyniojimas gali būti visiškai nuimtas ir pakeistas nauju;
 a)
 partijos medžiagų bandymai. Turi būti atliekami šie vieno baliono, įdėklo arba terminiu būdu apdoroto etaloninio bandinio, atitinkančio pagamintą balioną, bandymai:
 i)
 matmenų, sutikrinamų pagal projektą;
 ii)
 vienas tempiamojo stiprio bandymas pagal A.1 skirsnį (A priedėlis); bandymas turi atitikti projekto reikalavimus;
 iii)
 trys plieninių įdėklų smūginio tąsumo bandymai pagal A.2 skirsnį (A priedėlis); bandymas turi atitikti projekto reikalavimus;
 iv)
 kai konstrukcijos dalis yra apsauginė danga, ji turi būti bandoma pagal A.9.2 skirsnį (A priedėlis) ir turi atitikti jame nurodytus reikalavimus. Visiems partijai bandyti paimtiems balionams arba įdėklams, kurie neatitinka nurodytų reikalavimų, turi būti taikomos 6.16 skirsnyje nurodytos procedūros.
 Jei danga neatitinka A.9.2 skirsnio (A priedėlis) reikalavimų, turi būti patikrinta visa partija (100 %), kad būtų pašalinti panašūs defektiniai balionai. Danga nuo visų defektinių balionų gali būti pašalinta, taikant būdą, kuris nepažeistų kompozitinio apvyniojimo vientisumo, ir dengiama iš naujo. Vėliau kartojamas partijos bandymas dėl dangų;
 b)
 partijos balionų trūkimo bandymas. Turi būti bandomas vienas balionas pagal 7.4 skirsnio b) punkto reikalavimus;
 c)
 periodinių slėgio ciklų bandymas. Pagal 7.4 skirsnio c) punkto reikalavimus.
 8.6. Balionų konstrukcijos tinkamumo bandymai
 8.6.1. Bendrosios nuostatos
 Turi būti atliekamas pagamintų balionų, kurie atitinka įprastos gamybos reikalavimus ir turi identifikavimo ženklus, konstrukcijos tinkamumo bandymai. Parinkimas, liudijimas ir rezultatų dokumentavimas turi atitikti 6.13 skirsnį.
 8.6.2. Trūkimo veikiant hidrostatiniam slėgiui bandymas
 a)
 Vienas įdėklas turi būti susprogdintas hidrostatiniu slėgių pagal A.12 skirsnį (A priedėlis). Trūkstamojo slėgio vertės turi būti didesnės nei mažiausias trūkstamasis slėgis, nurodytas įdėklo konstrukcijai;
 b)
 Trys tipiniai balionai turi būti bandomi hidrostatiniu slėgiu iki trūkimo pagal A.12 skirsnį (šio priedo A priedėlis). Baliono trūkstamojo slėgio vertės turi būti didesnės nei mažiausias trūkstamasis slėgis, nustatytas atliekant konstrukcijos įtempių analizę pagal 6.3 lentelę, ir jokiu atveju neturi būti mažesnis nei vertė, būtina 6.5 skirsnio įtempių santykio reikalavimams atitikti.
 8.6.3. Bandymas slėgio ciklais aplinkos temperatūroje
 Du pagaminti balionai turi būti bandomi slėgio ciklais aplinkos temperatūroje pagal A.13 skirsnį (A priedėlis) iki gedimo arba ne mažiau kaip 45 000 ciklų. Balionuose neturi būti gedimų anksčiau nei ciklų skaičius pasiekia skaičių, lygų 1 000 ciklų ir nurodytos eksploatavimo trukmės metais sandaugai. Balionų, kurių ciklų skaičius viršija 1 000 ciklų ir nurodytos eksploatavimo trukmės metais sandaugą, gedimo priežastis yra protėkis, bet ne trūkis. Balionai, kurie išlaiko 45 000 ciklų, turi būti suardomi tęsiant ciklus iki gedimo atsiradimo arba didinant hidrostatinį slėgį iki trūkimo. Balionus, kurie išlaiko daugiau kaip 45 000 ciklų, leidžiama bandyti iki trūkimo. Turi būti užrašytas ciklų skaičius iki gedimo atsiradimo ir gedimo pradžios vieta.
 8.6.4. Bandymas rūgščioje aplinkoje
 Vienas balionas turi būti bandomas pagal A.14 skirsnį (A priedėlis) ir atitikti jame nurodytus reikalavimus. Neprivalomas poveikio aplinkai bandymas įtrauktas į šio priedo informacinį H priedėlį.
 8.6.5. Apsaugos nuo ugnies bandymas
 Pagaminti balionai turi būti bandomi pagal A.15 skirsnį (A priedėlis) ir atitikti jame nurodytus reikalavimus.
 8.6.6. Pramušimo bandymas
 Vienas pagamintas balionas turi būti bandomas pagal A.16 skirsnį (A priedėlis) ir atitikti jame nurodytus reikalavimus.
 8.6.7. Atsparumo defektams bandymai
 Vienas pagamintas balionas turi būti bandomas pagal A.17 skirsnį (A priedėlis) ir atitikti jame nurodytus reikalavimus.
 8.6.8. Šliaužtiems bandymas aukštoje temperatūroje
 Jei konstrukcijų dervos stiklėjimo temperatūra neviršija aukščiausios projektinės medžiagų temperatūros bent 20 °C, vienas balionas turi būti bandomas pagal A.18 skirsnį (A priedėlis) ir atitikti jame nurodytus reikalavimus.
 8.6.9. Pagreitintas ilgalaikio stiprio bandymas
 Vienas pagamintas balionas turi būti bandomas pagal A.19 skirsnį (A priedėlis) ir atitikti jame nurodytus reikalavimus.
 8.6.10. LBB charakteristikos
 Jei balionų konstrukcija apskaičiuota ne daugiau kaip 45 000 ciklų, bandant pagal 8.6.3 skirsnį, LBB charakteristikų bandymai turi būti atliekami pagal A.6 ir atitikti jame nurodytus reikalavimus.
 8.6.11. Bandymas slėgio ciklais naudojant aukščiausios ir žemiausios temperatūros vertes
 Vienas pagamintas balionas turi būti bandomas pagal A.7 skirsnį (A priedėlis) ir atitikti jame nurodytus reikalavimus.
 9. SGD-3 TIPO IŠTISAI APVYNIOTI BALIONAI
 9.1. Bendrosios nuostatos
 Didinant slėgį, tokio tipo konstrukcijos balionų kompozitinio apvyniojimo ir metalinio įdėklo poslinkiai tiesiškai susideda. Dėl skirtingų gamybos būdų šiame priede nepateikiamas konkretus projektavimo metodas. Protėkio prieš atsirandant trūkiui (LBB) charakteristikos turi būti nustatomos taikant atitinkamas procedūras, nurodytas A.6 skirsnyje (A priedėlis). Leidžiamasis defektų dydis turi būti nustatomas pagal 6.15.2 skirsnį.
 9.2. Konstrukcijai taikomi reikalavimai
 9.2.1. Metalinis įdėklas
 Dėl gniuždomojo įtempio įdėkle, veikiant nuliniam slėgiui ir 15 °C, įdėklas neturi išlinkti arba susiraukšlėti.
 9.2.2. Kompozitinis apvyniojimas
 Tempimo įtempis pluoštuose turi atitikti 6.5 skirsnyje nurodytus reikalavimus.
 9.2.3. Įtempių analizė
 Turi būti apskaičiuoti kompozite ir įdėkle veikiant slėgiui atsirandantys įtempiai baliono liestinės ir išilginės ašies kryptimi. Šiems apskaičiavimams turi būti naudojamos nulinio slėgio, darbinio slėgio, 10 % darbinio slėgio, bandymo slėgio ir projektinio trūkstamojo slėgio vertės. Be to, turi būti apskaičiuojamos savaiminio apspaudimo slėgio ribinės vertės. Apskaičiavimams turi būti taikomi tinkami analizės metodai, pagrįsti plono korpuso teorija, kurioje atsižvelgiama į įdėklo medžiagos netiesines charakteristikas kaklelio, kintamo pločio srities ir cilindrinės baliono dalies įtempių pasiskirstymui nustatyti.
 9.3. Gamybai taikomi reikalavimai
 Gamybai taikomi reikalavimai turi atitikti 8.3 skirsnyje nurodytus reikalavimus, išskyrus tai, kad apvyniojimą papildomai turi sudaryti spirale vyniojami pluoštai.
 9.4. Gaminių bandymams taikomi reikalavimai
 Gaminių bandymams taikomi reikalavimai turi atitikti 8.4 skirsnyje nurodytus reikalavimus.
 9.5. Balionų partijos bandymai
 Partijos bandymai turi atitikti 8.5 skirsnyje nurodytus reikalavimus.
 9.6. Balionų konstrukcijos tinkamumo bandymai
 Balionų konstrukcijos tinkamumo bandymai turi atitikti 8.6 ir 9.6.1 skirsnių reikalavimus, išskyrus tai, kad nereikalaujama įdėklo trūkimo bandymo pagal 8.6 skirsnį.
 9.6.1. Kritimo bandymas
 Vienam arba daugiau pagamintų balionų turi būti atliekamas kritimo bandymas pagal A.3 skirsnį (A priedėlis).
 10. SGD-4 TIPO IŠTISAI KOMPOZITINIAI BALIONAI
 10.1. Bendrosios nuostatos
 Dėl galimos balionų konstrukcijos įvairovės šiame priede nepateikiamas konkretus balionų su polimeriniais įdėklais projektavimo metodas.
 10.2. Konstrukcijai taikomi reikalavimai
 Projekto tinkamumui pagrįsti turi būti taikomi projektiniai skaičiavimai. Tempimo įtempiai pluoštuose turi atitikti 6.5 skirsnyje nurodytus reikalavimus.
 Metalinėse galinėse įvorėse turi būti naudojami kūginis ir cilindrinis sriegiai pagal 6.10.2 arba 6.10.3 skirsnius.
 Metalinės galinės įvores su įsriegtomis angomis turi išlaikyti 500 Nm sukimo momentą, nepažeidžiant jungties su nemetaliniu įdėklu vientisumo. Metalinės galinės įvores, sujungtos su nemetaliniu įdėklu, turi būti pagamintos iš medžiagos, suderinamos su šio priedo 4 skyriuje nurodytomis eksploatavimo sąlygomis.
 10.3. Įtempių analizė
 Turi būti apskaičiuoti kompozite ir įdėkle atsirandantys įtempiai baliono liestinės ir išilginės ašies kryptimi. Šiems apskaičiavimams turi būti naudojamos nulinio slėgio, darbinio slėgio, bandymo slėgio ir projektinio trūkstamojo slėgio vertės. Be to, turi būti apskaičiuojamos savaiminio apspaudimo slėgio ribinės vertės. Apskaičiavimams turi būti taikomi tinkami analizės metodai įtempių pasiskirstymui balione nustatyti.
 10.4. Gamybai taikomi reikalavimai
 Gamybai taikomi reikalavimai turi atitikti 8.3 skirsnyje nurodytus reikalavimus, išskyrus tai, kad termoreaktyviųjų dervų kietėjimo temperatūra turi būti bent 10 °C žemesnė nei plastikinio įdėklo minkštėjimo temperatūra.
 10.5. Gaminių bandymams taikomi reikalavimai
 10.5.1. Bandymas hidrostatiniu slėgiu
 Kiekvienas pagamintas balionas turi būti bandomas hidrostatiniu slėgiu pagal A.11 skirsnį (A priedėlis). Gamintojas turi nurodyti atitinkamą tūrio padidėjimo dėl tampriojo deformavimo, veikiant bandymo slėgiui, ribinę vertę, bet jokiu atveju baliono tūrio padidėjimas dėl tampriojo deformavimo neturi viršyti vidutinės partijos vertės daugiau kaip 10 %. Visi balionai, kurie neatitinka nurodytos atmestinumo ribinės vertės, turi būti atmesti ir sunaikinti arba naudojami kitiems partijos bandymams.
 10.5.2. Sandarumo bandymas
 Kiekvieno pagaminto baliono sandarumas turi būti bandomas pagal A.10 skirsnį (A priedėlis) ir turi atitikti jame nurodytus reikalavimus.
 10.6. Balionų partijos bandymai
 10.6.1. Bendrosios nuostatos
 Turi būti atliekamas pagamintų balionų, kurie atitinka įprastą gamybą ir turi identifikavimo ženklus, partijos bandymas. Iš kiekvienos partijos turi būti atsitiktinai parinktas vienas balionas. Jei balionų bandoma daugiau nei reikalaujama pagal šį priedą, visi rezultatai turi būti dokumentuoti. Šiems balionams turi būti atlikti bent šie bandymai.
 a) Partijos medžiagų bandymas
 Turi būti atliekami šie vieno baliono, įdėklo arba įdėklo etaloninio bandinio, atitinkančio pagamintą įdėklą, bandymai:
 i)
 matmenų, sutikrinamų pagal projektą;
 ii)
 vienas plastikinių įdėklų tempimo bandymas pagal A.22 skirsnį (A priedėlis), ir atitikti projekto reikalavimus;
 iii)
 plastikinių įdėklų lydymosi temperatūros bandymas pagal A.23 skirsnį (A priedėlis), ir atitikti projekto reikalavimus;
 iv)
 kai konstrukcijos dalis yra apsauginė danga, ji turi būti bandoma pagal A.9.2 skirsnį (A priedėlis). Jei danga neatitinka A.9.2 skirsnio (A priedėlis) reikalavimų, turi būti patikrinta visa partija (100 %), kad būtų pašalinti panašūs defektiniai balionai. Danga nuo visų defektinių balionų gali būti pašalinta, taikant būdą, kuris nepažeistų kompozitinio apvyniojimo vientisumo, ir dengiama iš naujo. Vėliau kartojamas partijos bandymas dėl dangų;
 b) Partijos balionų trūkimo bandymas
 Turi būti bandomas vienas balionas pagal 7.4 skirsnio b) punkto reikalavimus;
 c) Periodinių slėgio ciklų bandymas
 Vieno baliono galinė įvorė turi būti bandoma veikiant 500 Nm sukimo momentu pagal A.25 skirsnio (A priedėlis) bandymo metodą. Vėliau turi būti atliekamas baliono slėgio ciklų bandymas pagal 7.4 skirsnio c) punkto procedūras.
 Baigus reikiamą slėgio ciklų bandymą, turi būti bandomas baliono sandarumas pagal bandymo metodą, aprašytą A.10 skirsnyje (A priedėlis), ir atitikti jame nurodytus reikalavimus.
 10.7. Balionų konstrukcijos tinkamumo bandymai
 10.7.1. Bendrosios nuostatos
 Baliono konstrukcijos tinkamumo bandymai turi atitikti šio priedo 8.6, 10.7.2, 10.7.3 ir 10.7.4 skirsniuose nurodytus reikalavimus, išskyrus tai, kad nereikia nustatyti LBB charakteristikų pagal 8.6.10 skirsnį.
 10.7.2. Įvorės sukimo momento bandymas
 Vienas balionas turi būti bandomas pagal A.25 skirsnį (A priedėlis).
 10.7.3. Prasiskverbimo bandymas
 Turi būti atliekamas vieno baliono prasiskverbimo bandymas pagal A.21 skirsnį (A priedėlis) ir atitikti jame nurodytus reikalavimus.
 10.7.4. Bandymas gamtinių dujų slėgio ciklais
 Vienas pagamintas balionas turi būti bandomas pagal A.27 skirsnį (A priedėlis) ir atitikti jame nurodytus reikalavimus.
 11. ŽENKLINIMAS
 11.1. Ženklinimo nuostata
 Gamintojas turi pateikti ant baliono aiškius, ilgalaikius ir ne mažesnio kaip 6 mm aukščio ženklus. Ženklinama etiketėmis, įspaustomis į dervų dangas, klijuojamomis etiketėmis, mažų įtempių įspaudais, naudojamais SGD-1 ir SGD-2 tipo modelių pastorintuose galuose, arba kokiu nors šių ženklų deriniu. Klijuojamos etiketės ir klijavimo būdas turi atitikti ISO 7225 arba lygiareikšmio standarto reikalavimus. Leidžiama naudoti sudėtines etiketes, kurios turėtų būti išdėstytos taip, kad jų neuždengtų tvirtinimo apkabos. Kiekvienas šį priedą atitinkantis balionas turi būti ženklinamas taip:
 a)
 privalomoji informacija:
 i)
 „TIK SGD“;
 ii)
 „NENAUDOTI PO XX/XXXX“, čia „XX/XXXX“ yra naudojimo pabaigos mėnuo ir metai (6);
 iii)
 gamintojo identifikavimas;
 iv)
 baliono identifikavimas (taikomas dalies numeris ir vienintelis kiekvieno baliono gamyklinis numeris);
 v)
 darbinis slėgis ir temperatūra;
 vi)
 EEK taisyklės numeris, balionų tipas ir sertifikato registravimo numeris;
 vii)
 viršslėgio įtaisai ir (arba) vožtuvai, tinkami naudoti balione, arba priemonės informacijai apie tinkamas apsaugos nuo gaisro sistemas gauti;
 viii)
 naudojant etiketes, visi balionai turi turėti neuždengtame baliono paviršiuje įspaustą unikalųjį identifikavimo numerį, kuris leistų atsekti balioną, jeigu jo etiketė būtų sugadinta;
 b)
 Neprivaloma informacija:
 Ant atskiros (-ų) etiketės (-ių) gali būti pateikta ši neprivaloma informacija:
 i)
 dujų temperatūros diapazonas, pvz., nuo – 40 °C iki 65 °C;
 ii)
 vardinė baliono vandens talpa, išreikšta dviem reikšminiais skaitmenimis, pvz., 120 litrų;
 iii)
 pirmą kartą atlikto bandymo slėgiu data (mėnuo ir metai).
 Ženklai turi būti išdėstyti išvardyta tvarka, bet konkretus išdėstymas gali keistis atsižvelgiant į prieinamą paviršiaus plotą. Priimtinas privalomosios informacijos pavyzdys yra:
 TIK SGD
 NENAUDOTI PO .../....
 Gamintojas/Dalies numeris/Eilės numeris
 20 MPa/15 °C
 EEK R 110 SGD-2 (registracijos Nr.)
 „Naudoti tik gamintojo patvirtintą viršslėgio įtaisą“
 12. PARUOŠIMAS IŠSIŲSTI
 Prieš išsiunčiant iš gamintojo gamyklos kiekvieno baliono vidus turi būti švarus ir sausas. Į visas balionų angas, kurios ne iš karto uždaromos įsukant vožtuvą ir saugos įtaisus, jei naudojami, turi būti įsukti kamščiai, kurie neleistų patekti drėgmei ir apsaugotų sriegius. Prieš išsiunčiant, į visus plieninius balionus ir įdėklus turi būti įpurkšta korozijos inhibitoriaus (pvz., turinčio alyvos).
 Pirkėjui turi būti pateiktas gamintojo pareiškimas dėl eksploatavimo ir visa būtina informacija tinkamam baliono tvarkymui, naudojimui ir eksploatavimo kontrolei užtikrinti. Pareiškimas turi atitikti šio priedo D priedėlį.
 (1) Amerikos bandymų ir medžiagų draugija.
 (2) Britų standartų institutas.
 (3) Tarptautinė standartizacijos organizacija.
 (4) Korozijos inžinierių nacionalinė asociacija.
 (5) Nereikalaujama, jei taikomas A priedėlio A.7 skirsnyje nurodytas baliono su defektais bandymo metodas.
 (6) Naudojimo pabaigos data neturi būti vėlesnė už nurodytąją eksploatavimo trukmę. Naudojimo pabaigos data gali būti užrašoma ant baliono išsiuntimo metu, jei balionai buvo laikomi sausoje vietoje ir be vidinio slėgio.
 A priedėlis
 BANDYMŲ METODAI
 A.1. Plieno ir aliuminio tempimo bandymai
 Tempimo bandymas turi būti atliekamas pagal metodą, aprašytą ISO 9809 plienui ir ISO 7866 aliuminiui, naudojant medžiagą, paimtą kaip stačiakampį bandinį iš cilindrinės pagaminto baliono dalies. Jeigu tai balionai su virintiniais nerūdijančio plieno įdėklais, tempimo bandymai irgi atliekami su medžiaga, paimta iš suvirinimo siūlių pagal metodus, aprašytus standarto EN 13322–2 8.4 punkte. Dvi bandinio pusės, atitinkančios baliono išorinį ir vidinį paviršių, neturi būti apdirbtos. Tempimo bandymas turi būti atliekamas pagal ISO 6892.
 PASTABA. Atkreipiamas dėmesys į pailgėjimo matavimo metodą, aprašytą ISO 6892, ypač į tuos atvejus, kai tempiamasis bandinys yra kūginis, dėl ko jis nutrūksta ne per matuojamosios bandinio dalies vidurį.
 A.2. Plieninių balionų ir plieninių įdėklų smūginio tąsumo bandymas
 Turi būti atliekamas trijų bandinių smūginio tąsumo bandymas pagal ISO 148, naudojant medžiagą, paimtą iš cilindrinės pagaminto baliono dalies. Smūginio tąsumo bandymo bandiniai turi būti imami iš baliono sienelės pagal 3 priedo 6.2 lentelėje nurodytą kryptį. Jeigu tai balionai su virintiniais nerūdijančio plieno įdėklais, smūginio tąsumo bandymai irgi atliekami su medžiaga, paimta iš suvirinimo siūlių pagal metodus, aprašytus standarto EN 13322–2 8.6 punkte. Išpjova turi būti statmena baliono sienelės paviršiui. Bandymams išilgine kryptimi išpjauti bandiniai turi būti apdirbti iš visų pusių (šešios briaunos), jei dėl sienelių storio galutinio bandinio storis negali būti 10 mm, jis kiek įmanoma turi atitikti baliono sienelės vardinį storį. Skersa kryptimi išpjauti bandiniai turi būti apdirbti tik iš keturių pusių, baliono sienelių vidinė ir išorinė pusės mechaniškai neapdorojamos.
 A.3. Plieno atsparumas pleišėjimui dėl įtempių sulfidų aplinkoje
 Išskyrus kaip nurodyta toliau, bandymas turi būti atliekamas, taikant NACE standartinių tempimo bandymų procedūrų A metodą, kaip aprašyta NACE TM0177–96 standarte. Turi būti atliekami trijų bandinių tempimo bandymai, naudojant 3,81 mm (0,150 colio) skersmens matuojamąjį strypą, ištekintą iš pagaminto baliono arba įdėklo sienelės. Bandiniai turi būti veikiami pastovios tempimo apkrovos, kuri sudarytų 60 % nurodytos plieno takumo ribos, įmerkti į buferinį tirpalą distiliuotame vandenyje, turintį 0,5 % (masės) natrio acetato trihidrato ir acto rūgštimi parūgštintą iki pradinės pH vertės 4,0.
 Tirpalas turi būti visą laiką prisotintas vandenilio sulfidu kambario temperatūroje ir veikiant 0,414 kPa (0,06 psia) jo slėgiui (likusi dalis – azotas). Bandiniai turi išlaikyti 144 h trukmės bandymą.
 A.4. Aliuminio korozijos bandymai
 Aliuminio lydinių korozijos bandymai turi būti atliekami pagal ISO/DIS 7866 A priedą ir atitikti jame nurodytus reikalavimus.
 A.5. Aliuminio pleišėjimo dėl ilgalaikės apkrovos (angl. SLC) bandymai
 Atsparumo SLC bandymas turi būti atliekamas pagal ISO/DIS 7866 D priedą ir atitikti jame nurodytus reikalavimus;
 A.6. Protėkio prieš atsirandant trūkiui (LBB) charakteristikų bandymas
 Turi būti atliekamas trijų pagamintų balionų bandymas slėgio ciklais nuo ne didesnio kaip 2 MPa iki ne mažesnio kaip 30 MPa slėgio ir veikiant ne didesniam kaip 10 ciklų per minutę dažniui.
 Bandymas atliekamas tol, kol visi bandomi balionai ima neatitikti sandarumo reikalavimų.
 A.7. Bandymas slėgio ciklais naudojant aukščiausios ir žemiausios temperatūros vertes
 Turi būti atliekamas pagamintų balionų su kompozitiniu apvyniojimu ir be jokios apsauginės dangos bandymas slėgio ciklais, nesant trūkio, protėkio arba pluošto išvyniojimo požymių, taip:
 a)
 kondicionuojama 48 h, esant nuliniam slėgiui, 65 °C arba aukštesnei temperatūrai ir 95 % arba didesnei santykinei drėgmei. Laikoma, kad šio reikalavimo buvo laikomasi, jeigu smulkūs vandens lašai arba rūkas buvo purškiami kameroje, kurios temperatūra 65 °C;
 b)
 veikiama hidrostatinio slėgio ciklais, kurių skaičius lygus 500 ciklų ir nurodytos eksploatavimo trukmės metais sandaugai, nuo ne didesnio kaip 2 MPa iki ne mažesnio kaip 26 MPa slėgio 65 °C arba aukštesnėje temperatūroje ir esant 95 % drėgnumui;
 c)
 užtikrinama pusiausvyra veikiant nuliniam slėgiui ir aplinkos temperatūrai;
 d)
 veikiama slėgio ciklais, skaičius lygus 500 ciklų ir nurodytos eksploatavimo trukmės metais sandaugai, nuo ne didesnio kaip 2 MPa iki ne mažesnio kaip 20 MPa slėgio – 40 °C arba žemesnėje temperatūroje;
 Poveikio slėgio ciklais dažnis b neturi viršyti 10 ciklų per minutę. Poveikio slėgio ciklais dažnis b neturi viršyti 3 ciklų per minutę, išskyrus atvejus, kai slėgio jutiklis yra tiesiog balione. Reikia turėti atitinkamus prietaisus, siekiant užtikrinti žemiausią skysčio temperatūrą atliekant bandymą slėgio ciklais žemoje temperatūroje.
 Atlikus bandymą slėgio ciklais, taikant aukščiausias ir žemiausias temperatūros vertes, balionai turi būti hidrostatiniu slėgiu suardyti pagal hidrostatinio trūkimo bandymo reikalavimus ir išlaikyti trūkstamąjį slėgį, kuris būtų ne mažesnis kaip 85 % mažiausio projektinio trūkstamojo slėgio. Prieš hidrostatinio trūkimo bandymą SGD-4 tipo balionams turi būti atliekamas sandarumo bandymas pagal A.10 skirsnį.
 A.8. Brinelio kietumo bandymas
 Kietumo bandymai turi būti atliekami, bandant kiekvieno baliono arba įdėklo lygiagrečią sienelę iš vidurio ir įgaubto galo pagal ISO 6506. Bandymas turi būti atliekamas po galutinio terminio apdorojimo ir taip nustatytos kietumo vertės turi atitikti projekte nurodytą diapazoną.
 A.9. Dangų bandymai (privalomi tuo atveju, jei taikomas 3 priedo 6.12 skirsnio c punktas)
 A.9.1. Dangų eksploatacinių nustatymo charakteristikų bandymai
 Dangos turi būti įvertinamos taikant šiuos bandymų metodus arba lygiaverčius nacionalinius standartus:
 i)
 adhezijos bandymas pagal ISO 4624, taikant A arba B metodą. Dangos adhezijos klasė turi būti atitinkamai 4A arba 4B;
 ii)
 lankstumas – pagal ASTM D522 (Klijuotų organinių dangų lenkimo apie strypą bandymas), taikant B bandymo metodą ir naudojant 12,7 mm (0,5 colio) strypą, kurio storis nurodomas – 20 °C. Bandiniai lankstumo bandymui turi būti ruošiami pagal ASTM D522 standartą. Neturi būti jokių akimis matomų įtrūkių;
 iii)
 atsparumas smūgiui – pagal ASTM D2794 (Organinių dangų atsparumo veikiant staigiam deformavimui (smūgiui) bandymo metodas). Danga kambario temperatūroje turi išlaikyti tiesioginį 18 J (160 colių-svarų) smūginio tąsumo bandymą;
 iv)
 cheminis atsparumas, paprastai bandomas pagal ASTM D1308 (Buitinių cheminių medžiagų poveikio skaidrioms ir dažytoms organinėms dangoms metodas). Bandymai turi būti atliekami taikant atvirosios dėmės bandymo metodą ir 100 h veikiant 30 % sieros rūgšties tirpalu (akumuliatorinė rūgštis, kurios santykinis tankis 1,219) bei 24 h veikiant polialkilenglikoliu (pvz., stabdžių skysčiu). Neturi būti dangos iškilimo, pūslėjimo arba minkštėjimo požymių. Adhezija turi atitikti 3 klasės reikalavimus, kai bandoma pagal ASTM D3359;
 v)
 veikti bent 1 000 h pagal metodą, aprašyta ASTM G53 (Aparatūros, naudojamos veikti šviesa ir vandeniu, tipinė eksploatavimo praktika. Aparatūra, naudojama nemetalinėms medžiagoms veikti (UV fluorescencija. Kondensacijos tipo)). Neturi būti pūslėjimo požymių, o adhezija turi atitikti 3 klasės reikalavimus, kai bandoma pagal ISO 4624. Leidžiamas ne didesnis kaip 20 % blizgesio sumažėjimas;
 vi)
 veikti bent 500 h pagal metodą, aprašytą ASTM B117 (Bandymo druskos rūke metodas). Ėsdinimo žymė įbrėžimo ženklo vietoje turi būti ne platesnė kaip 3 mm, neturi būti pūslėjimo požymių, o adhezija turi atitikti 3 klasės reikalavimus, kai bandoma pagal ASTM D3359;
 vii)
 atsparumas pleišėjimui kambario temperatūroje, taikant ASTM D3170 (Dangų atsparumo pleišėjimui metodas). Dangų klasė turi būti 7A arba geresnė ir visiškai neturi matytis pagrindo.
 A.9.2. Partijos bandymai dėl dangų
 i) Dangos storis
 Dangos storis turi atitikti projekto reikalavimus, kai dangos bandomos pagal ISO 2808;
 ii) Dangos adhezija
 Dangų adhezija turi būti matuojama pagal ISO 4624 ir turi atitikti bent 4 klasės reikalavimus, kai taikomas A arba B metodas.
 A.10. Sandarumo bandymas
 Turi būti bandomas SGD-4 tipo modelių sandarumas, taikant šią procedūrą (arba kitą priimtiną būdą):
 a)
 į visiškai sausus balionus leidžiamas sausas oras arba azotas, turintys nustatomųjų dujų, pvz., helio, darbiniam slėgiui užtikrinti;
 b)
 didesnis nei 0,004 standartinio cm3/h nuotėkis, išmatuotas bet kuriame taške, yra atmestinumo priežastis.
 A.11. Hidraulinis bandymas
 Turi būti taikomas vienas iš šių variantų:
 1 variantas. Vandens gaubto bandymas
 a)
 Balionas turi būti bandomas hidrostatiniu slėgiu, bent 1,5 karto didesniu nei darbinis slėgis. Bandymo slėgis jokiu atveju negali viršyti savaiminio apspaudimo slėgio;
 b)
 Slėgis turi būti išlaikomas gana ilgą laiką (bent 30 sekundžių) visiškam išsiplėtimui užtikrinti. Bet koks vidinis slėgis, kuriuo buvo veikiama po savaiminio apspaudimo ir prieš bandymą hidrostatiniu slėgiu, neturi būti didesnis kaip 90 % hidrostatinio bandymo slėgio. Jei bandymo slėgio neįmanoma išlaikyti dėl bandymo aparatūros gedimo, leidžiama pakartoti bandymą veikiant 700 kPa padidintam slėgiui. Tokius pakartotinius bandymus leidžiama atlikti ne daugiau kaip 2 kartus;
 c)
 Gamintojas turi nurodyti atitinkamą liekamąjį tūrio padidėjimą, veikiant bandymo slėgiui, bet jokiu atveju liekamasis tūrio padidėjimas neturi būti didesnis kaip 5 % suminio tūrio padidėjimo veikiant bandymo slėgiui. SGD-4 tipo modelių tūrio padidėjimą dėl tampriojo deformavimo turi nustatyti gamintojas. Visi balionai, kurie neatitinka nurodytos atmestinumo ribinės vertės, turi būti atmesti ir sunaikinti arba naudojami kitiems partijos bandymams.
 2 variantas. Atsparumo slėgiui bandymas
 Hidrostatinis slėgis balione turi būti palaipsniui ir tolygiai didinamas tol, kol užtikrinamas bandymo slėgis, bent 1,5 karto didesnis nei darbinis slėgis. Baliono bandymo slėgis turi būti išlaikomas gana ilgą laiką (bent 30 sekundžių), kad būtų galima įsitikinti, kad slėgis nemažėja ir yra užtikrinamas sandarumas;
 A.12. Trūkimo veikiant hidrostatiniam slėgiui bandymas
 a)
 Slėgio didinimo sparta neturi viršyti 1,4 MPa per sekundę (200 psi/sekundę), kai slėgis yra didesnis nei 80 % projektinio trūkstamojo slėgio. Jei slėgio didinimo sparta viršija 350 kPa/sekundę (50 psi/sekundę), kai slėgis yra didesnis nei 80 % projektinio trūkstamojo slėgio, balionas tūri būti įtaisomas pagal schemą tarp slėgio šaltinio ir slėgio matavimo įtaiso arba būtina bent 5 sekundes palaukti, užtikrinus mažiausią projektinį trūkstamąjį slėgį;
 b)
 Mažiausias reikiamas (apskaičiuotas) trūkstamasis slėgis turi būti bent 45 MPa ir jis jokiu atveju neturi būti mažesnis nei vertė, atitinkanti įtempių santykio reikalavimą. Turi būti užrašytas tikrasis trūkstamasis slėgis. Trūkis gali įvykti baliono cilindrinėje arba gaubtoje dalyje.
 A.13. Bandymas slėgio ciklais aplinkos temperatūroje
 Bandymas slėgio ciklais turi būti atliekamas pagal šią procedūrą:
 a)
 bandomasis balionas pripildomas korozijos nesukeliančio skysčio, pvz., alyvos, vandens su inhibitoriumi arba glikolio;
 b)
 veikite balioną slėgio ciklais nuo ne didesnio kaip 2 MPa iki ne mažesnio kaip 26 MPa slėgio, veikiant ne didesniam kaip 10 ciklų per minutę dažniui.
 Ataskaitoje turi būti pateiktas ciklų skaičius iki gedimo atsiradimo ir gedimo pradžios vieta bei jos aprašymas.
 A.14. Bandymas rūgščioje aplinkoje
 Pagamintas balionas turi būti bandomas taikant šią bandymo procedūrą:
 i)
 150 mm skersmens baliono paviršiaus plotas 100 h veikiamas 30 % sieros rūgšties tirpalu (akumuliatorinė rūgštis, kurios santykinis tankis 1,219), kai slėgis balione yra 26 MPa;
 ii)
 vėliau balionas turi būti bandomas iki trūkimo, taikant A.12 skirsnyje aprašytą procedūrą, ir gautas trūkstamasis slėgis turi būti didesnis nei 85 % mažiausio projektinio trūkstamojo slėgio.
 A.15. Apsaugos nuo ugnies bandymas
 A.15.1. Bendrosios nuostatos
 Apsaugos nuo ugnies bandymais turi būti įrodyta, kad pagamintas balionas, turintis projekte nurodytą apsaugos nuo ugnies sistemą (baliono vožtuvą, viršslėgio įtaisus ir (arba) įrengtą šiluminę izoliaciją), nesprogs, jei atliekant bandymą balionas nustatytomis sąlygomis būtų veikiamas ugnimi. Atliekant atsparumo ugniai bandymą reikia imtis ypatingų saugos priemonių tuo atveju, jeigu balionas sutrūktų;
 A.15.2. Baliono padėtis
 Balionai turi būti padėti horizontaliai, baliono apačiai būna maždaug 100 mm virš ugnies šaltinio.
 Turi būti naudojamas metalinis ekranas, kad liepsna negalėtų tiesiogiai liesti baliono vožtuvų, jungčių ir (arba) viršslėgio įtaisų. Metalinis ekranas neturi tiesiogiai liestis su nurodyta apsauga nuo gaisro sistemos (viršslėgio įtaisais arba baliono vožtuvu). Sugedus bet kuriam vožtuvui, jungčiai arba vamzdžiui, kurie pagal projektą nėra numatytos apsaugos sistemos dalis, rezultatas turi būti panaikintas.
 A.15.3. Ugnies šaltinis
 Vienodos liepsnos 1,65 m ilgio ugnies šaltinis turi užtikrinti, kad baliono paviršius aplink jo skersmenį bus tiesiogiai veikiamas liepsnos.
 Ugniai gauti galima naudoti bet kokį kurą, jei galima gauti vienodą šilumą, kurios pakaktų išlaikyti nurodytą bandymo temperatūrą tol, kol iš baliono išleidžiamos dujos. Pasirenkant kurą reikėtų atsižvelgti į oro teršimą. Ugnies šaltinio padėtis turi būti aprašyta išsamiai, kad būtų galima atkurti šilumos tiekimo balionui sąlygas. Jei atliekant bandymą įvyksta bet koks gedimas arba ugnis nepastovi, rezultatas turi būti panaikintas.
 A.15.4. Temperatūros ir slėgio matavimai
 Paviršiaus temperatūrą turi matuoti bent trys termoporos, išdėstytos išilgai baliono apačios ne didesniu kaip 0,75 m atstumu viena nuo kitos. Turi būti naudojamas metalinis ekranas, kuris neleistų liepsnai tiesiogiai liesti termoporų. Termoporas dar galima įdėti į kvadratinius metalinius blokus, kurių kraštinė būtų mažesnė kaip 25 mm.
 Slėgis baliono viduje matuojamas slėgio jutikliu nekeičiant bandomos sistemos konfigūracijos.
 Atliekant bandymą termoporų temperatūra ir baliono slėgis turi būti registruojamas kas 30 sekundžių arba dažniau.
 A.15.5. Bendrieji bandymo reikalavimai
 Slėgis balione didinamas pripildant gamtinių dujų, balionas padedamas horizontaliai ir bandomas veikiant slėgiui, kuris lygus:
 a)
 darbiniam slėgiui;
 b)
 25 % darbinio slėgio.
 Uždegus ugnį, liepsna iš karto turi liesti baliono paviršių per visą 1,65 m ugnies šaltinio ilgį ir aplink visą baliono skersmenį. Ne vėliau kaip po 5 minučių nuo uždegimo, nors viena termopora turi rodyti bent 590 °C temperatūrą. Ši mažiausia temperatūra turi būti išlaikyta visą likusį bandymo laiką.
 A.15.6. 1,65 m arba mažesnio ilgio balionai
 Baliono vidurys turi būti virš ugnies šaltinio vidurio.
 A.15.7. Ilgesni kaip 1,65 m balionai
 Jei baliono viršslėgio įtaisas yra įrengtas viename gale, ugnis uždegama kitame baliono gale. Jei baliono viršslėgio įtaisai yra įrengti abiejuose galuose arba daugiau kaip vienoje vietoje išilgai baliono, ugnies šaltinio vidurys turi būti per vidurį tarp labiausiai horizontaliau nutolusių viršslėgio įtaisų.
 Jei balionas yra papildomai apsaugotas šilumine izoliacija, turi būti atliekami du ugnies bandymai, veikiant eksploatavimo slėgiui; vienas bandymas – kai ugnies šaltinio vidurys sutampa su baliono viduriu, kitas – kai ugnis uždegama viename baliono gale.
 A.15.8. Priimtini rezultatai
 Dujos iš baliono turi ištekėti per viršslėgio įtaisą.
 A.16. Pramušimo bandymai
 Į balioną, pripildytą suslėgtųjų dujų iki 20 MPa ± 1 MPa, turi prasiskverbti 7,62 mm arba didesnio kalibro šarvamušė kulka. Kulka turi visiškai prasiskverbti bent per vieną baliono šoninę sienelę. Jei bandomi SGD-2, SGD-3 ir SGD-4 tipo balionų modeliai, kulka turi pramušti šoninę sienelę maždaug 45° kampu. Neturi būti baliono skeveldrų susidarymo požymių. Nelaikoma, kad balionas neišlaikė bandymo, jei atsiskiria mažos medžiagos šukės, kurių kiekvienos masė ne didesnė kaip 45 gramai. Turi būti aprašytas apytikris kulkos įėjimo ir išėjimo angų dydis bei jų vieta.
 A.17. Kompozitų atsparumo defektams bandymai
 Tik SGD-2, SGD-3 ir SGD-4 tipo modelių viename pagamintame balione, padengtame apsaugine danga, turi būti defektų, įpjautų kompozite išilgine kryptimi. Defektai turi būti didesni nei gamintojo nurodytos apžiūros metu pastebimos defektų ribinės vertės.
 Balionas su defektais turi būti veikiamas slėgio ciklais nuo ne didesnio kaip 2 MPa iki ne mažesnio kaip 26 MPa slėgio, atliekant 3 000 ciklų ir vėliau papildomai 12 000 ciklų aplinkos temperatūroje. Balionas turi būti sandarus arba neturi trūkti per pirmuosius 3 000 ciklų, bet protėkis gali atsirasti per paskutiniuosius 12 000 ciklų. Visi balionai, kurie išlaiko šį bandymą, turi būti sunaikinti.
 A.18. Šliaužtiems bandymas aukštoje temperatūroje
 Šis bandymas yra būtinas visų tipų SGD-4 modeliams ir visų tipų SGD-2 bei SGD-3 modeliams, kurių rišiklio dervos stiklėjimo temperatūra bent 20 °C neviršija didžiausios projektinės medžiagų temperatūros, nurodytos 3 priedo 4.4.2 skirsnyje. Vienas pagamintas balionas turi būti bandomas taip:
 a)
 baliono slėgis didinamas iki 26 MPa ir bent 200 h balionas laikomas ne žemesnėje kaip 100 °C temperatūroje;
 b)
 po bandymo balionas turi atitikti A.11 hidrostatinio tūrio didėjimo bandymo, A.10 sandarumo bandymo ir A.12 trūkimo bandymo reikalavimus.
 A.19. Pagreitintas ilgalaikio stiprio bandymas
 Tik viename pagamintame SGD-2, SGD-3 ir SGD-4 tipo modelių balione be apsauginės dangos, įmerktame į 65 °C temperatūros vandenį, slėgis padidinamas iki 26 MPa. Balionas 1 000 h turi būti laikomas veikiant šiam slėgiui ir temperatūrai. Vėliau slėgis balione didinamas iki trūkstamojo slėgio pagal A.12 skirsnyje nurodytą procedūrą, išskyrus tai, kad trūkstamasis slėgis turi būti didesnis kaip 85 % mažiausio projektinio trūkstamojo slėgio.
 A.20. Smūginio tąsumo bandymas
 Su vienu arba daugiau pagamintų balionų, kurių viduje nėra slėgio arba neprijungti vožtuvai, turi būti atliekamas kritimo bandymas aplinkos temperatūroje. Balionai turi būti metami ant lygaus ir horizontalaus betoninio pagrindo arba grindų. Vienas balionas turi būti metamas horizontalioje padėtyje, jo apačiai būnant 1,8 m virš paviršiaus, ant kurio jis yra metamas. Vienas balionas turi būti metamas vertikaliai abiem galais, esant pakankamam aukščiui virš grindų arba pagrindo, kad potencinė energija būtų 488 J, bet apatinis galas jokiu atveju neturi būti didesniame nei 1,8 m. aukštyje. Vienas balionas turi būti numestas ant kupolo 45° kampu iš tokio aukščio, kad masės centras būtų 1,8 m aukštyje; tačiau, jei žemesnis galas yra arčiau žemės nei 0,6 m, kritimo kampas turi būti pakeistas taip, kad būtų užtikrintas 0,6 m mažiausias aukštis ir 1,8 m masės centro aukštis.
 Po kritimo bandymo atliekamas balionų bandymas slėgio ciklais nuo ne didesnio kaip 2 MPa iki ne mažesnio kaip 26 MPa slėgio, taikant ciklų skaičių, lygų 1 000 ciklų ir nurodytos eksploatavimo trukmės metais sandaugai. Atliekant bandymą ciklais, balionai gali prakiurti, tačiau neturi sutrūkti. Visi balionai, kurie išlaiko bandymą ciklais, turi būti sunaikinti.
 A.21. Prasiskverbimo bandymas
 Šį bandymą reikia atlikti tik su SGD-4 tipo balionų modeliais. Vienas pagamintas balionas pripildomas suslėgtųjų gamtinių dujų arba 90 % azoto ir 10 % helio mišinio iki darbinio slėgio, aplinkos temperatūroje dedamas į gaubtu uždengtą sandarią kamerą ir protėkis stebimas tokį laiką, kurio pakaktų nuostoviajam prasiskverbimo srautui gauti. Prasiskverbimo srautas turi būti mažesnis kaip 0,25 ml gamtinių dujų arba helio per valandą vienam litrui baliono vandens talpos.
 A.22. Plastikų tempiamosios savybės
 Plastikinių įdėklų medžiagos takumo riba tempiant ir trūkstamasis pailgėjimas turi būti nustatytas pagal ISO 3628 – 50 °C, temperatūroje ir atitikti 3 priedo 6.3.6 skirsnyje nurodytus reikalavimus.
 A.23. Plastikų lydymosi temperatūra
 Pagamintų įdėklų polimerinės medžiagos turi būti bandomos pagal ISO 306 aprašytą metodą ir atitikti 3 priedo 6.3.6 skirsnyje nurodytus reikalavimus.
 A.24. Viršslėgio įtaisui taikomi reikalavimai
 Turi būti įrodyta, kad gamintojo nurodyti viršslėgio įtaisai atitinka 3 priedo 4 skyriuje išvardytas eksploatavimo sąlygas, atliekant šiuos atitikties techninėms sąlygoms bandymus:
 a)
 vienas bandinys turi būti laikomas 24 h, ne žemesnėje kaip 95 °C reguliuojamoje temperatūroje ir veikiant ne mažesniam kaip bandymo slėgiui (30 MPa). Šio bandymo pabaigoje neturi būti protėkio arba matomų kokio nors pagal projektą naudoto lydžiojo metalo išspaudimo požymių;
 b)
 ne didesniu kaip 4 ciklai per minutę dažniu turi būti atliekamas šis vieno bandinio nuovargio bandymas:
 i)
 82 °C temperatūroje, veikti 10 000 slėgio ciklų nuo 2 MPa iki 26 MPa;
 ii)
 – 40 °C temperatūroje veikti 10 000 slėgio ciklų nuo 2 MPa iki 20 MPa.
 Šio bandymo pabaigoje neturi būti protėkio arba matomų kokio nors pagal projektą naudoto lydžiojo metalo išspaudimo požymių;
 c)
 žalvariniai slėginiai viršslėgio įtaisų komponentai turi išlaikyti bandymą gyvsidabrio (I) nitratu, kaip aprašyta ASTM B154, ir nepleišėti dėl įtempių korozijos. Viršslėgio įtaisas turi būti panardintas 30 minučių į vandeninį gyvsidabrio (I) nitrato tirpalą, turintį litrui tirpalo 10 g gyvsidabrio (I) nitrato ir 10 ml azoto rūgšties. Po panardinimo turi būti atliekamas viršslėgio įtaiso sandarumo bandymas, veikiant 26 MPa statiniu dujų slėgiu vieną minutę, kai komponentas turi būti tikrinamas dėl išorinio protėkio. Joks protėkis neturi būti didesnis kaip 200 cm3/h;
 d)
 nerūdijančiojo plieno slėginiai viršslėgio įtaisų komponentai turi būti pagaminti iš lydinio, kuris būtų atsparus chloridų sukeliamam pleišėjimui dėl įtempių korozijos.
 A.25. Įvorės sukimo momento bandymas
 Baliono korpusas turi būti įtvirtintas taip, kad negalėtų pasisukti, ir kiekviena baliono galinė įvorė veikiama 500 Nm sukimo momentu iš pradžių srieginės jungties užsukimo kryptimi, vėliau atsukimo kryptimi ir pagaliau dar kartą užsukimo kryptimi.
 A.26. Dervų šlyties stipris
 Dervos turi būti bandomos pagal ASTM D2344 arba lygiavertį nacionalinį standartą, paimant kompozitinį apvyniojimą atitinkantį bandinį. Po 24 h trukmės virinimo vandenyje kompozito mažiausias šlyties stipris turi būti 13,8 MPa.
 A.27. Bandymas gamtinių dujų slėgio ciklais
 Vienam pagamintam balionui turi būti atliekamas bandymas slėgio ciklais, naudojant suslėgtas gamtines dujas ir atliekant 300 ciklų nuo mažesnio kaip 2 MPa iki darbinio slėgio. Kiekvieno ciklo, susidedančio iš baliono pripildymo ir dujų išleidimo, trukmė neturi būti didesnė kaip 1 h. Turi būti atliktas baliono sandarumo bandymas pagal A.10 skirsnį ir balionas turi atitikti jame nurodytus reikalavimus. Po bandymo gamtinių dujų slėgio ciklais balionas turi būti perpjautas ir įdėklo (galinės įvorės) jungties vieta apžiūrėta dėl kokių nors irimo požymių nustatymo, pvz., nuovarginio pleišėjimo arba elektrostatinio išlydžio.
 PASTABA. Atliekant šį bandymą, ypatingą dėmesį būtina skirti saugai. Prieš atliekant šį bandymą, šios konstrukcijos balionai jau turi būti išbandyti atliekant A.12 skirsnio (trūkimo veikiant hidrostatiniam slėgiui), 3 priedo 8.6.3 skirsnio (slėgio ciklais aplinkos temperatūroje) ir A.21 skirsnio (prasiskverbimo) bandymus ir atitikti jų reikalavimus. Prieš atliekant šį bandymą, konkrečiai bandomi balionai turi būti atitikti A.10 skirsnio (sandarumo bandymo) reikalavimus.
 A.28. Lenkimo bandymas, virintiniai nerūdijančio plieno įdėklai
 Lenkimo bandymai atliekami su medžiaga, paimta iš virintinio nerūdijančio plieno įdėklo cilindrinės dalies ir vadovaujantis metodu, aprašytu standarto EN 13322–2 8.5 punkte. Bandinys, lenkiamas į vidų aplink šabloną, neturi trūkti, kol bandinio vidiniai kraštai yra ne toliau vienas nuo kito nei šablono skersmuo.
 B priedėlis
 (Paliktas tuščias)
 C priedėlis
 (Paliktas tuščias)
 D priedėlis
 ATASKAITŲ FORMOS
 PASTABA. Šis priedėlis nėra privalomoji šio priedo dalis.
 Turėtų būti naudojamos šios formos:
 (1)
 Ataskaita dėl gamybos ir atitikties sertifikato. Reikalaujama, kad būtų aiški, įskaitoma ir 1 formos formato.
 (2)
 Ataskaita (1) dėl metalinių balionų, įdėklų arba įvorių medžiagų cheminę analizę. Reikalaujama, kad būtų nurodyti pagrindiniai elementai, identifikavimas ir t. t.
 (3)
 Ataskaita (1) dėl metalinių balionų ir įdėklų medžiagų mechaninių savybių. Reikalaujama pranešti apie visus pagal šią taisyklę būtinus atlikti bandymus.
 (4)
 Ataskaita (1) dėl nemetalinių įdėklų medžiagų fizikinių ir mechaninių savybių. Reikalaujama pranešti apie visus pagal šią taisyklę būtinus atlikti bandymus ir informaciją.
 (5)
 Ataskaita (1) dėl kompozitų analizės. Reikalaujama pranešti apie visus pagal šią taisyklę būtinus atlikti bandymus ir duomenis.
 (6)
 Ataskaita dėl hidrostatinių bandymų, bandymų periodiniais slėgio ciklais ir trūkimo bandymų. Reikalaujama pranešti apie visus pagal šią taisyklę būtinus atlikti bandymus ir duomenis.
 1 forma. Gamintojo ataskaita ir atitikties sertifikatas
 Pagamino:
 Vieta:
 Priežiūros institucijos registracijos numeris:
 Gamintojo ženklas ir numeris:
 Serijos numeris: nuo ... iki ... imtinai
 Baliono aprašymas:
 DYDIS: išorinis skersmuo: ... mm; ilgis: ... mm;
 Ant viršutinės gaubtosios baliono dalies arba etiketėse įspaudžiami šie ženklai:
 a)
 „TIK SGD“: ...
 b)
 „NENAUDOTI PO“: ...
 c)
 gamintojo ženklas: ...
 d)
 serijos ir dalies numeris: ...
 e)
 darbinis slėgis MPa: ...
 f)
 EEK taisyklė: ...
 g)
 apsaugos nuo ugnies tipas: ...
 h)
 pradinio bandymo data (mėnuo ir metai): ...
 i)
 tuščio baliono masė, kg: ...
 j)
 įgaliotosios institucijos arba tikrintojų ženklas: ...
 k)
 vandens talpa, l: ...
 l)
 bandymo slėgis, MPa: ...
 m)
 visi specialūs nurodymai: ...
 Kiekvienas balionas buvo pagamintas pagal visus EEK taisyklės Nr. ... reikalavimus ir pirmiau pateiktą baliono aprašymą. Pridedamos reikalaujamos bandymų ataskaitos.
 Aš šiuo dokumentu patvirtinu, kad visi šie bandymų rezultatai yra visais atvejais pakankami ir atitinka pirmiau nurodyto tipo reikalavimus.
 Pastabos:
 Kompetentinga institucija:
 Tikrintojo parašas:
 Gamintojo parašas:
 Vieta, data:
 (1) 2 - 6 ataskaitų formas turi parengti gamintojas ir jose turi būti išsamiai identifikuoti balionai ir reikalavimai. Kiekvieną ataskaitą turi pasirašyti kompetentinga institucija ir gamintojas.
 E priedėlis
 ĮTEMPIŲ SANTYKIŲ TIKRINIMAS, NAUDOJANT TENZOMETRUS
 1. Pluoštų įtempiui ir deformavimui galioja tampriojo deformavimo santykiai, todėl įtempių santykiai ir deformavimų santykiai yra lygūs.
 2. Reikia turėti tenzometrus dideliam pailgėjimui matuoti.
 3. Tenzometrai turėtų būti orientuoti pluoštų, prie kurių jie yra pritvirtinti, kryptimi (t. y. jei baliono išorėje pluoštas yra suvyniotas žiediniu būdu, įrenkite jutiklius žiedų kryptimi).
 4. 1 metodas (taikomas balionams, kuriems gaminti netaikomas vyniojimo taikant didelio įtempimo metodas):
 a)
 tenzometrai uždedami ir kalibruojami prieš savaiminį apspaudimą;
 b)
 matuojamos deformavimo savaiminio apspaudimo slėgio, nulinio slėgio po savaiminio apspaudimo, darbinio ir mažiausio trūkstamojo slėgio sąlygomis;
 c)
 patvirtinama, kad deformavimas veikiant trūkstamajam slėgiui, padalytas iš deformavimo veikiant darbiniam slėgiui, atitinka įtempių santykio reikalavimus. Jei konstrukcija mišri, deformavimas veikiant darbiniam slėgiui lyginamas su vieno tipo pluoštu armuotų balionų deformavimu veikiant trūkstamajam slėgiui.
 5. 2 metodas (taikomas visiems balionams):
 a)
 tenzometrai uždedami ir kalibruojami, esant nuliniam slėgiui po apvyniojimo ir savaiminio apspaudimo;
 b)
 matuojama deformavimo nulinio, darbinio ir mažiausio trūkstamojo slėgio sąlygomis;
 c)
 po deformavimo matavimų darbinio ir mažiausio trūkstamojo slėgio sąlygomis slėgis sumažinamas iki nulinio ir, stebint tenzometrus, baliono dalis išpjaunama tokiu būdu, kad sritis su uždėtu tenzometru būtų maždaug penkių colių ilgio. Nepažeidžiant kompozito pašalinamas įdėklas. Pašalinus įdėklą, išmatuojamas deformavimas;
 d)
 pataisomos deformavimo vertės, gautos nulinio, darbinio ir mažiausio trūkstamojo slėgio sąlygomis, deformavimo, išmatuotos esant nuliniam slėgiui su įdėklu ir be jo, dydžiu;
 e)
 patvirtinama, kad deformavimas veikiant trūkstamajam slėgiui, padalytas iš deformavimo veikiant darbiniam slėgiui, atitinka įtempių santykio reikalavimus. Jei konstrukcija mišri, deformavimas veikiant darbiniam slėgiui lyginamas su vieno tipo pluoštu armuotų balionų deformavimu veikiant trūkstamajam slėgiui.
 F priedėlis
 ATSPARUMO TRŪKIMUI CHARAKTERISTIKŲ NUSTATYMO METODAI
 F.1. Nuovargiui jautrių vietų nustatymas
 Balionų gedimo dėl nuovargio vieta ir kryptis turi būti nustatytą atliekant atitinkamą pagamintų balionų įtempių analizę arba visos apimties nuovargio bandymus, kaip to reikalaujama pagal kiekvieno tipo konstrukcijos tinkamumo bandymus. Jei taikoma įtempių analizė galinių elementų metodu, nuovargiui jautri vieta turi būti identifikuojama pagal didžiausios pagrindinio tempimo įtempio, veikiant darbiniam slėgiui, koncentracijos vietą baliono sienelėje arba įdėkle ir kryptį.
 F.2. Protėkis prieš atsirandant trūkiui (LBB)
 F.2.1. Techninis kritinis įvertinimas.
 Ši analizė gali būti atliekama siekiant nustatyti, ar pagamintas balionas būtų nesandarus, jei balione arba įdėkle esantis defektas padidėtų iki įtrūkio kiaurai sienelę. Turi būti atliekamas baliono šoninės sienelės protėkio prieš atsirandant trūkiui įvertinimas. Jei nuovargiui jautri vieta yra ne tik šoninėje sienelėje, turi būti atliktas tos vietos protėkio prieš atsirandant trūkiui įvertinimas, taikant II lygio metodą, aprašytą BS PD6493. Įvertinimą turi sudaryti šie etapai:
 a)
 išmatuojamas įtrūkio per visą sienelės storį (paprastai elipsės formos), gaunamo kiekvienam konstrukcijos tipui atliekant trijų balionų bandymą slėgio ciklais, kaip konstrukcijos tinkamumo bandymą (pagal A priedėlio A.13 ir A.14 skirsnius), didžiausias ilgis (t. y. pagrindinę ašį). Analizei naudojamas trijų balionų didžiausias įtrūkio ilgis. Modeliuojamas pusiau elipsės formos įtrūkis per visą sienelę, kurio pagrindinė ašis būtų du kartus ilgesnė nei išmatuota ilgiausia pagrindinė ašis, o mažoji ašis būtų lygi 0,9 sienelės storio. Pusiau elipsės formos įtrūkis turi būti modeliuojamas F priedėlio F.1 skirsnyje nurodytoms vietoms. Įtrūkio kryptis turi būti tokia, kad didžiausias pagrindinis tempimo įtempis būtų įtrūkio didėjimo varomoji jėga;
 b)
 įvertinimui turi būti naudojami sienelių (įdėklų) įtempių, veikiant 26 MPa slėgiui, lygiai, gauti atliekant įtempių analizę, aprašytą 3 priedo 6.6 skirsnyje. Turi būti apskaičiuotos atitinkamos įtrūkių varomosios jėgos, taikant BS PD6493 9.2 arba 9.3 skirsnius;
 c)
 pagaminto baliono arba pagaminto baliono įdėklo atsparumas trūkimui, nustatomas kambario temperatūroje aliuminiui ir – 40 °C temperatūroje plienui, turi būti nustatytas pagal BS PD6493 8.4 ir 8.5 skirsnius, taikant tipinius bandymo metodus (ISO/DIS 12737 arba ASTM 813–89 arba BS 7448);
 d)
 plastinių deformavimų santykis turi būti apskaičiuotas pagal BS PD6493–91 9.4 skirsnį;
 e)
 modeliuojamas defektas turi būti priimtinas pagal BS PD6493–91 11.2 skirsnį.
 F.2.2. LBB bandant baliono su defektais trūkimą
 Turi būti atliekamas baliono šoninės sienelės trūkimo bandymas. Jei nuovargiui jautrios vietos, kaip nurodyta F.1 skirsnyje (F priedėlis), yra ne šoninėje sienelėje, trūkimo bandymas turi būti atliekamas ir toje vietoje. Bandymo procedūra yra tokia:
 a) protėkio prieš atsirandant trūkiui defekto ilgio nustatymas
 LBB defekto ilgis nuovargiui jautrioje vietoje turi būti du kartus didesnis nei įtrūkio per visą sienelės storį ilgis, kai kiekvienam konstrukcijos tipui atliekamas trijų balionų bandymas slėgio ciklais, kaip konstrukcijos tinkamumo bandymas;
 b) Baliono defektai
 SGD-1 tipo modeliams, kurių nuovargiui jautrios vietos yra cilindrinės dalies išilgine kryptimi, išoriniai defektai turi būti įpjaunami išilgai, maždaug per baliono cilindrinės dalies vidurį. Defektai turi būti išdėstyti vidurinės dalies mažiausio sienelės storio, kuris nustatomas atliekant storio matavimus keturiose vietose aplink balioną, atstumu. SGD-1 tipo modeliams, kurių nuovargiui jautrios vietos yra ne cilindrinėje dalyje, LBB defektas turi būti padarytas vidiniame baliono paviršiuje išilgai nuovargiui jautrios krypties. SGD-2 ir SGD-3 tipo modeliams LBB defektas turi būti padarytas metaliniame įdėkle;
 Jei defektai turi būti bandomi nuostoviuoju slėgiu, defektų rėžtuvo storis turi būti maždaug 12,5 mm, kampas turi būti 45 °C ir viršūnės spindulys – ne didesnis kaip 0,25 mm. Rėžtuvo skersmuo turi būti 50 mm, jei baliono išorinis skersmuo mažesnis kaip 140 mm, ir 65 mm - 80 mm, jei baliono išorinis skersmuo didesnis kaip 140 mm (rekomenduojamas standartinis CVN rėžtuvas).
 PASTABA. Rėžtuvą reikėtų reguliariai galąsti, siekiant užtikrinti, kad jo viršūnės spindulys atitiktų specifikaciją.
 Defekto gylį galima reguliuoti, norint gauti protėkį, veikiant nuostoviuoju hidrostatiniu slėgiu. Išoriniame paviršiuje matuojamas įtrūkis neturi plisti už įpjauto defekto ribų daugiau kaip 10 %;
 c) Bandymo eiga
 Veikiant nuostoviuoju slėgiu arba slėgio ciklais, bandymas turi būti atliekamas taip, kaip aprašyta toliau:
 i)
 nuostovusis slėgio didinimas iki trūkimo
 slėgis balione turi būti didinamas hidrostatiniu būdu tol, kol slėgis pradeda mažėti dėl protėkio defekto vietoje. Slėgis turi būti didinamas kaip aprašyta A.12 skirsnyje (A priedėlis);
 ii)
 slėgio ciklai
 Bandymo procedūra turi atitikti A priedėlio A.13 skirsnyje nurodytus reikalavimus.
 d) baliono su defektais bandymo priimtinumo kriterijai
 Balionas išlaiko bandymus, jei jis atitinka šias sąlygas:
 i)
 atliekant trūkimo bandymą nuostoviuoju slėgiu, gedimo atsiradimo slėgis turi būti lygus 26 MPa arba didesnis.
 Atliekant trūkimo bandymą nuostoviuoju slėgiu, išoriniame paviršiuje matuojamas suminis įtrūkio ilgis gali būti 1,1 karto didesnis nei pradinio defekto ilgis;
 ii)
 atliekant balionų bandymą slėgio ciklais nuovargio įtrūkiai gali būti didesni nei pradinis defekto ilgis. Tačiau gedimas turi būti „protėkio“ tipo. Defektas dėl nuovargio turėtų plisti bent 90 % pradinio defekto ilgio atstumu.
 PASTABA. Jei šie reikalavimai nevykdomi (gedimas atsiranda veikiant mažesniam nei 36 MPa slėgiui, netgi jei gedimas yra protėkis), gali būti atliekamas naujas bandymas, atsiradus ne tokiam giliam defektui. Be to, jei veikiant didesniam kaip 26 MPa slėgiui, atsiranda trūkimo tipo gedimas ir defektas negilus, galima atlikti naują bandymą veikiant gilesniam defektui.
 F.3. Defektų dydis atliekant neardomąją kontrolę (NDE)
 F.3.1. NDE defektų dydis atliekant techninį kritinį įvertinimą
 Apskaičiavimai turi būti atliekami pagal Britų standarto (BS) PD 6493 3 skyrių, taikant šiuos etapus:
 a)
 nuovargio įtrūkiai sienelės (įdėklo) didelio įtempio vietoje turi būti modeliuojami kaip plokštuminiai defektai;
 b)
 įtempių nuovargiui jautrioje vietoje diapazonas, veikiant slėgiui nuo 2 MPa iki 20 MPa, diapazonas turi būti nustatytas atliekant įtempių analizę, kaip aprašyta F priedėlio F.1 skirsnyje;
 c)
 lenkimo ir paviršinio įtempio komponentai gali būti naudojami atskirai;
 d)
 mažiausias slėgio ciklų skaičius yra 15 000;
 e)
 turi būti nustatyti nuovargio įtrūkio plitimo ore duomenys pagal ASTM E647. Įtrūkio plokštumos padėtis turi atitikti C-L kryptį (t. y. įtrūkio plokštuma yra statmena apskritimams ir lygiagreti baliono ašiai), kaip pavaizduota ASTM E399. Greitis turi būti nustatytas kaip trijų bandinių bandymo vidurkis. Jei yra specifiniai nuovargio įtrūkio plitimo duomenys, susiję su medžiagomis ir eksploatavimo sąlygomis, jie gali būti naudojami įvertinimui.
 f)
 įtrūkio didėjimas storio kryptimi ir išilgine kryptimi, atliekant slėgio ciklus, turi būti nustatytas pagal etapus, aprašytus BS PD 6493–91 standarto 14.2 skirsnyje, integruojant e punkte nustatyto nuovargio įtrūkio plitimo greičio ir įtrūkio varomosios jėgos, atitinkančios naudojamą slėgio ciklą, diapazono santykį;
 g)
 taikant pirmiau nurodytas etapus, apskaičiuojamas didžiausias leidžiamasis defektų, kurie nesukeltų baliono gedimo dėl nuovargio arba trūkio per apskaičiuotą eksploatavimo laikotarpį, gylis ir ilgis. Defektų dydis atliekant NDE turi būti lygus apskaičiuotam didžiausiam leidžiamam projektiniam defektų dydžiui arba mažesnis.
 F.3.2. NDE defektų dydis, balioną su defektais bandant slėgio ciklais
 Trys SGD-1, SGD-2 ir SGD-3 tipo modelių balionai, turintys dirbtinius defektus, kurių ilgis ir gylis yra didesnis nei įmanoma aptikti, taikant 3 priedo 6.15 skirsnyje nustatytą NDE tikrinimo metodą, turi būti bandomi slėgio ciklais iki gedimo pagal A.13 skirsnio (A priedėlis) bandymo metodą. SGD-1 tipo modeliams, turintiems nuovargiui jautrią vietą cilindrinėje dalyje, išoriniai defektai turi būti daromi šoninėje sienelėje. SGD-1 tipo modeliams, turintiems nuovargiui jautrių vietų ne šoninėje sienelėje, ir SGD-2 bei SGD-3 tipo modeliams, turi būti daromi vidiniai defektai. Vidiniai defektai gali būti įpjauti prieš terminį apdorojimą ir baliono galo uždarymą.
 Balionai turi būti sandarūs arba neturi trūkti, atliekant mažiau kaip 15 000 ciklų. Leidžiamas NDE defektų dydis turi būti lygus dirbtinių defektų toje vietoje dydžiui arba mažesnis.
 G priedėlis
 Talpyklų gamintojo nurodymai dėl balionų tvarkymo, naudojimo ir tikrinimo
 G.1. Bendrosios nuostatos
 Pagrindinė šio priedėlio paskirtis – pateikti rekomendacijas balionų pirkėjui, platintojui, montuotojui ir naudotojui dėl balionų saugaus naudojimo visą numatytą eksploatavimo laiką.
 G.2. Platinimas
 Gamintojas turi informuoti pirkėją, kad nurodymus būtina pateikti visiems asmenims, kurie platina, tvarko, įrengia ir naudoja balionus. Norint turėti šiam tikslui pakankamą kopijų skaičių, dokumentą galima dauginti, tačiau jis turi būti pažymėtas, kad būtų galima rasti nuorodą į tiekiamus balionus.
 G.3. Galiojančių kodeksų, standartų ir taisyklių nuorodos
 Tam tikri nurodymai gali būti pateikti, darant nuorodą į nacionalinius arba pripažintus kodeksus, standartus ir taisykles.
 G.4. Balionų tvarkymas
 Turi būti pateikiamos tvarkymo procedūros, siekiant užtikrinti, kad tvarkomi nebūtų nepriimtinai apgadinami arba nebūtų užteršti.
 G.5. Įrengimas
 Turi būti pateikiami įrengimo nurodymai, siekiant užtikrinti, kad įrengiami ir įprastai eksploatuojami balionai nebūtų nepriimtinai apgadinti per visą numatomą eksploatavimo laikotarpį.
 Jei gamintojas nurodo įrengimo būdą, nurodymuose turi būti pateiktos reikiamos detalės, pvz., įrengimo schema, tampriųjų tarpiklių medžiagų naudojimas, tinkami sukimo momentai detalėms tvirtinti ir būdai, kaip apsaugoti balioną nuo tiesioginio cheminio ir mechaninio aplinkos poveikio.
 Jei gamintojas nenurodo įrengimo būdo, jis turi atkreipti pirkėjo dėmesį į galimus ilgalaikius transporto priemonės įrengimo sistemos poveikius, pvz.: transporto priemonės kėbulo judėjimą ir baliono išsiplėtimą/susitraukimą eksploatavimo temperatūros ir slėgio sąlygomis.
 Jei būtina, turi būti atkreiptas pirkėjo dėmesys į būtinumą numatyti priemones, kurios neleistų kauptis skysčiams arba kietosioms dalelėms, galinčioms pakenkti balionų medžiagoms.
 Turi būti nurodytas įrengti tinkamas viršslėgio įtaisas.
 G.6. Balionų naudojimas
 Gamintojas turi atkreipti pirkėjo dėmesį į šioje taisyklėje nurodytas numatomas eksploatavimo sąlygas, ypač į balionui leidžiamą slėgio ciklų skaičių, jo amžių metais, dujų kokybės ribines vertes ir didžiausius leidžiamus slėgius.
 G.7. Tikrinimas eksploatuojant
 Gamintojas turi aiškiai nurodyti naudotojo pareigą laikytis nustatytų balionų tikrinimo reikalavimų (pvz., pakartotinio tikrinimo, atliekamo įgaliotųjų asmenų, diapazonų). Ši informacija turi atitikti projekto patvirtinimo reikalavimus.
 H priedėlis
 APLINKOSAUGINIO VEIKSMINGUMO BANDYMAS
 H.1 Taikymo sritis
 Aplinkos poveikio bandymo tikslas – įrodyti, kad transporto priemonėse naudojami gamtinių dujų balionai gali išlaikyti apatinei automobilio kėbulo daliai tenkantį aplinkos po poveikį ir atsitiktinį kitų skysčių poveikį. Šį bandymą parengė JAV automobilių pramonės bendrovės, atsakydamos į balionų gedimus, kurių pradžia yra kompozitinio apvyniojimo pleišėjimas dėl įtempties korozijos.
 H.2 Bandymo metodo santrumpa
 Atliekamas baliono pradinis kondicionavimas, taikant švytuoklės ir žvyro poveikio derinį potencialioms sąlygoms po kėbulu modeliuoti. Vėliau balionas panardinamas į modeliuojamus keliui barstyti naudojamos druskos/rūgštaus vandens tirpalus, veikiamas kitais skysčiais, slėgio ciklais ir aukšta bei žema temperatūra. Baigus bandymų seką, slėgis balione didinamas hidrauliniu būdu iki trūkimo. Išsaugotas liekamasis baliono atsparumas trūkimui turi būti ne mažesnis kaip 85 % mažiausio projektinio atsparumas trūkimui.
 H.3 Baliono įrengimas ir paruošimas
 Balionas turi būti bandomas sąlygoms, atitinkančioms eksploatuojant naudojamą įrengimo geometriją, įskaitant dangą (jei naudojama), apkabas, tarpiklius ir slėginės įrangos jungtis, kurioms naudojama ta pati sandariklių konfigūracija (t. y. žiediniai tarpikliai). Apkabos prieš nardinamąjį bandymą gali būti dažomos arba dengiamos, jei jos yra dažomos arba dengiamos prieš įmontuojant transporto priemonėje.
 Balionai bus bandomi horizontalioje padėtyje ir sąlyginai padalijami išilgai jų vidurio linijos į „viršutinę“ ir „apatinę“ dalis. Apatinė baliono dalis bus pakaitomis panardinama į keliui barstyti naudojamos druskos (rūgščiojo lietaus vandens) tirpalą ir laikoma šilto arba vėsaus oro aplinkoje.
 Viršutinė dalis dalijama į 5 pažymėtus atskirus plotus, kuriuose atliekamas pradinis kondicionavimas ir kurie yra veikiami skysčiais. Vardinis plotų skersmuo 100 mm. Plotai baliono paviršiuje neturi sutapti vienas su kitu. Nors būtų patogu bandyti, plotų nereikėtų išdėstyti išilgai vienos linijos, tačiau jie neturi uždengti panardintosios baliono dalies.
 Nors atliekamas tik cilindrinės baliono dalies pradinis kondicionavimas ir tik ji veikiama skysčiais, visas balionas, įskaitant kupolo dalis, turėtų būti tiek pat atsparus aplinkos poveikiui, kaip ir veikiami plotai.
 H.1 brėž.
 Baliono padėtis ir veikiamų vietų schema
 H.4 Pradinio kondicionavimo aparatūra
 Ši aparatūra yra reikalinga baliono pradinio kondicionavimo bandymui atlikti, veikiant švytuokle ir žvyru.
 a) Smūginė apkrova švytuokle
 Smūgiavimui naudojamas kūnas turi būti iš plieno pagaminta lygiašonė keturkampė piramidė, kurios viršūnė ir briaunos apvalinamos 3 mm spinduliu. Švytuoklės smūgiavimo centras turi sutapti su piramidės masės centru; jo atstumas iki švytuoklės sukimosi ašies turi būti 1 m. Suminė švytuoklės masė smūgiavimo centro atžvilgiu turi būti 15 kg. Švytuoklės energija smūgio momentu turi būti ne mažesnė kaip 30 Nm ir kiek įmanoma arčiau šios vertės.
 Smūgiuojant švytuokle balionas neturi pasislinkti: jis įtvirtinamas už galinių įvorių arba numatytų montavimo apkabų.
 b) Veikimas žvyru
 Pagal projekto specifikacijas sukurta mašina nurodyta H.2 brėž. Ši įrangos naudojimo procedūra turi atitikti aprašytą ASTM D3170 (Standartinis dangų atsparumo eižėjimui metodas), išskyrus tai, kad, atliekant poveikio žvyru bandymą, balionas gali būti aplinkos temperatūroje.
 c) Žvyras
 Sąnašinis kelio žvyras, kuris sijojasi per 16 mm akučių sietą, bet sulaikomas 9,5 mm akučių sietu. Kiekvieną kart veikiant naudojamas 550 ml rūšiuoto žvyro (maždaug 250–300 akmenų).
 H.2 brėž.
 Poveikio žvyru bandymas
 H.5 Poveikio aplinka
 a) Panardinimui naudojama aplinka
 Per nurodytą bandymų sekos etapą (1 lentelė), balionas bus dedamas horizontaliai ir apatinė skersmens trečdalį atitinkanti dalis panardinama į vandeninį tirpalą, modeliuojantį rūgštųjį lietaus vandenį (keliui barstyti naudojamos druskos) tirpalą. Tirpalui ruošti naudojami šie junginiai:
 dejonizuotas vanduo;
 natrio chloridas
 :
 2,5 % masės ± 0,1 %;
 kalcio chloridas
 :
 2,5 % masės ± 0,1 %;
 sieros rūgštis
 :
 kiekis, kurio pakaktų užtikrinti pH 4,0 ± 0,2.
 Tirpalo lygis ir pH turi būti reguliuojami prieš kiekvieną bandymo etapą, kuriame naudojamas šis skystis.
 Vonios temperatūra turi būti 21 ± 5 °C. Atliekant nardinamąjį bandymą, nepanardinta dalis turi būti aplinkos ore.
 b) Poveikis kitais skysčiais
 Atitinkamoje bandymo sekos etape (1 lentelė) kiekvienas pažymėtas plotas turi būti veikiamas vienu iš penkių tirpalų 30 minučių. Visą bandymą kiekvienai vietai turi būti naudojama ta pati aplinka. Šie tirpalai:
 sieros rūgštis:
 19 % tūrio tirpalas vandenyje;
 natrio hidroksidas:
 25 % masės tirpalas vandenyje;
 Metanolis/benzinas:
 30/70 % koncentracija;
 amonio nitratas:
 28 % masės tirpalas vandenyje;
 Priekinio stiklo ploviklis.
 Bandinys dedamas taip, kad veikiamas plotas būtų aukščiausioje vietoje. Vieno sluoksnio storio stiklo vatos tamponas (maždaug 0,5 mm), apkarpytas iki atitinkamų matmenų, turi būti dedamas ant veikiamo ploto. Ant bandomojo ploto pipete užlašinama 5 ml bandymo skysčio. Po 30 minučių slėgio didinimo tamponas nuimamas.
 H.6 Bandymo sąlygos
 a) Slėgio ciklas
 Kaip nurodyta aprašant bandymo seką, balionas veikiamas hidraulinio slėgio ciklais nuo ne didesnio kaip 2 MPa iki ne mažesnio kaip 26 MPa slėgio. Suminė ciklo trukmė turi būti ne mažesnė kaip 66 sekundės, iš kurių ne mažiau kaip 60 sekundžių išlaikomas 26 MPa slėgis. Vardinis ciklo procesas būtų toks:
 slėgis didinamas nuo ≤ 20 MPa iki ≥ 26 MPa;
 ne mažiau kaip 60 sekundžių palaikomas ≥ 26 MPa slėgis;
 slėgis mažinamas nuo ≥ 26 MPa iki≤ 2 MPa;
 mažiausia suminė ciklo trukmė turi būti 66 sekundės.
 b) Slėgis veikiant kitais skysčiais
 Užlašinus kitų skysčių, 30 minučių balione palaikomas ne mažesnis kaip 26 MPa slėgis.
 c) Aukštos ir žemos temperatūros poveikis
 Kaip nurodyta aprašant bandymo seką, visas išorinis baliono paviršius turi būti veikiamas aukštos arba žemos temperatūros oru. Žemos temperatūros oro temperatūra turi būti – 40 °C arba žemesnė, o aukštos temperatūros oro temperatūra turi būti 82 °C ± 5 °C. Laikant žemoje temperatūroje, takiosios terpės temperatūra SGD-1 tipo balionuose turi būti kontroliuojama baliono viduje įrengtą termoporą, siekiant užtikrinti, kad temperatūra būtų – 40 °C arba žemesnė.
 H.7 Bandymo eiga
 a) Baliono pradinis kondicionavimas
 Atliekamas kiekvieno iš penkių plotų, pažymėtų veikti vis kitu skysčiu, ir baliono viršutinės dalies pradinis kondicionavimas, švytuoklės kūno viršūne suduodant vieną smūgį į jų geometrinį centrą. Po smūgio penki plotai turi būti toliau kondicionuojami veikiant žvyru.
 Vidurinės panardinamos apatinės baliono pusės dalies pradinis kondicionavimas atliekamas švytuoklės kūno viršūne suduodant smūgį trijose vietose, tarp kurių atstumas būtų maždaug 150 mm.
 Po smūgio ta pati vidurinė dalis, į kurią buvo smūgiuota, turi būti toliau kondicionuojama veikiant žvyru.
 Atliekant pradinį kondicionavimą slėgio balione neturi būti.
 b) Bandymo seka ir ciklai
 Poveikio aplinka seka, slėgio ciklai ir naudojama temperatūra nurodyti 1 lentelėje.
 Tarp etapų baliono paviršius neturi būti plaunamas arba šluostomas.
 H.8 Priimtini rezultatai
 Po šios bandymų sekos balionas turi būti hidrauliniu slėgiu suardomas pagal A.12 skirsnyje nurodytą procedūrą. Baliono trūkstamasis slėgis turi būti ne mažesnis kaip 85 % mažiausio projektinio trūkstamojo slėgio.
 H.1 lentelė.
 Bandymų sąlygos ir seka
 Bandymo etapas
 Poveikio aplinka
 Slėgio ciklų skaičius
 Temperatūra
 1
 kiti skysčiai
 —
 aplinkos
 2
 panardinimas
 1 875
 aplinkos
 3
 oras
 1 875
 aukšta
 4
 kiti skysčiai
 —
 aplinkos
 5
 panardinimas
 1 875
 aplinkos
 6
 oras
 3 750
 žema
 7
 kiti skysčiai
 —
 aplinkos
 8
 panardinimas
 1 875
 aplinkos
 9
 oras
 1 875
 aukšta
 10
 kiti skysčiai
 —
 aplinkos
 11
 panardinimas
 1 875
 aplinkos
 4A PRIEDAS
 Automatinio vožtuvo, atbulinio vožtuvo, viršslėgio vožtuvo, viršslėgio įtaiso (įsijungia nuo temperatūros), reguliavimo vožtuvo, ranka valdomo vožtuvo ir viršslėgio įtaiso (įsijungia nuo slėgio) patvirtinimo nuostatos
 1. Šio priedo tikslas – nustatyti automatinio vožtuvo, atbulinio vožtuvo, viršslėgio vožtuvo, viršslėgio įtaiso ir reguliavimo vožtuvo patvirtinimo nuostatas.
 2. Automatinis vožtuvas
 2.1. Medžiagos, iš kurių pagamintas automatinis vožtuvas ir kurios jį eksploatuojant liečiasi su SGD, turi būti suderinamos su bandymo SGD. Šiam suderinamumui patikrinti taikoma 5D priede aprašyta procedūra.
 2.2. Eksploatavimo specifikacijos
 2.2.1. Automatinis vožtuvas projektuojamas taip, kad išlaikytų 1,5 karto didesnį slėgį nei darbinis slėgis (MPa) ir nebūtų protėkio bei deformavimo.
 2.2.2. Automatinis vožtuvas projektuojamas taip, kad jis būtų sandarus, veikiant1,5 karto didesniam slėgiui nei darbinis slėgis (MPa) (žr. 5B priedą).
 2.2.3. Automatiniu vožtuvu, esančiu padėtyje, atitinkančioje gamintojo nurodytą įprastą naudojimo padėtį, atliekama 20 000 operacijų, vėliau jis išjungiamas. Automatinis vožtuvas turi likti sandarus, veikiant 1,5 karto didesniam slėgiui nei darbinis slėgis (MPa) (žr. 5B priedą).
 2.2.4. Automatinis vožtuvas projektuojamas taip, kad jį būtų galima eksploatuoti 5O priede nurodytomis temperatūros vertėmis.
 2.3. Jei yra elektros sistema, ji turi būti izoliuota nuo automatinio vožtuvo korpuso. Izoliacijos varža turi būti > 10 ΜΩ.
 2.4. Elektros srove įjungiamas automatinis vožtuvas turi būti uždarytoje padėtyje, kai srovė yra išjungta.
 2.5. Automatinis vožtuvas turi atitikti komponento klasės bandymų procedūras, nustatytas pagal šios taisyklės 2 skyriaus 1–1 brėž. schemą.
 3. Atbulinis vožtuvas
 3.1. Medžiagos, iš kurių pagamintas atbulinis vožtuvas ir kurios jį eksploatuojant liečiasi su SGD, turi būti suderinamos su bandymo SGD. Šiam suderinamumui patikrinti taikoma 5D priede aprašyta procedūra.
 3.2. Eksploatavimo specifikacijos
 3.2.1. Atbulinis vožtuvas projektuojamas taip, kad išlaikytų 1,5 karto didesnį slėgį nei darbinis slėgis (MPa), ir nebūtų protėkio bei deformavimo.
 3.2.2. Atbulinis vožtuvas projektuojamas taip, kad būtų sandarus (iš išorės), veikiant1,5 karto didesniam slėgiui nei darbinis slėgis (MPa) (žr. 5B priedą).
 3.2.3. Atbuliniu vožtuvu, esančiu gamintojo nurodytoje įprastoje naudojimo padėtyje, atliekama 20 000 operacijų, vėliau jis išjungiamas. Atbulinis vožtuvas turi likti sandarus (iš išorės), veikiant slėgiui 1,5 karto didesniam nei darbinis slėgis (MPa) (žr. 5B priedą).
 3.2.4. Atbulinis vožtuvas projektuojamas taip, kad jį būtų galima eksploatuoti 5O priede nurodytomis temperatūros vertėmis.
 3.3. Atbulinis vožtuvas turi atitikti komponento klasės bandymų procedūras, nustatytas pagal šios taisyklės 2 skyriaus 1–1 brėž. schemą.
 4. Viršslėgio vožtuvas ir viršslėgio įtaisas
 4.1. Medžiagos, iš kurių pagamintas viršslėgio vožtuvas bei viršslėgio įtaisas ir kurios juos eksploatuojant liečiasi su SGD, turi būti suderinamos su bandymo SGD. Šiam suderinamumui patikrinti taikoma 5D priede aprašyta procedūra.
 4.2. Eksploatavimo specifikacijos
 4.2.1. 0 klasės viršslėgio vožtuvas ir viršslėgio įtaisas projektuojami taip, kad išlaikytų 1,5 karto didesnį slėgį nei darbinis slėgis (MPa).
 4.2.2. 1 klasės viršslėgio vožtuvas ir viršslėgio įtaisas projektuojami taip, kad būtų sandarūs, veikiant 1,5 karto didesniam slėgiui nei darbinis slėgis (MPa), kai išleidžiamasis atvamzdis uždarytas (žr. 5B priedą).
 4.2.3. 1 ir 2 klasės viršslėgio vožtuvas projektuojamas taip, kad būtų sandarūs veikiant du kartus didesniam slėgiui nei darbinis slėgis, kai išleidžiamasis atvamzdis uždarytas.
 4.2.4. Viršslėgio įtaisas projektuojamas taip, kad lydusis saugiklis atsidarytų 110 ± 10 °C temperatūroje.
 4.2.5. 0 klasės viršslėgio vožtuvas projektuojamas veikti temperatūroje nuo – 40 °C iki 85 °C.
 4.3. Viršslėgio vožtuvas ir viršslėgio įtaisas turi atitikti komponento klasės bandymų procedūras, nustatytas pagal šios taisyklės 2 skyriaus 1–1 brėž. schemą.
 5. Reguliavimo vožtuvas
 5.1. Medžiagos, iš kurių pagamintas reguliavimo vožtuvas ir kurios jį eksploatuojant liečiasi su SGD, turi būti suderinamos su bandymo SGD. Šiam suderinamumui patikrinti taikoma 5D priede aprašyta procedūra.
 5.2. Eksploatavimo specifikacijos
 5.2.1. Jei reguliavimo vožtuvas įrengtas ne balione, jis projektuojamas taip, kad išlaikytų 1,5 karto didesnį slėgį nei darbinis slėgis (MPa).
 5.2.2. Reguliavimo vožtuvas projektuojamas taip, kad būtų sandarus veikiant 1,5 karto didesniam slėgiui nei darbinis slėgis (MPa).
 5.2.3. Reguliavimo vožtuvas projektuojamas taip, kad jį būtų galima eksploatuoti 5O priede nurodytoms temperatūros vertėms.
 5.3. Reguliavimo vožtuvas įtaisomas talpyklos viduje.
 5.4. Slėgiams išlyginti, reguliavimo vožtuvas projektuojamas su gretšake.
 5.5. Reguliavimo vožtuvas turi užsidaryti, kai slėgių skirtumas abejose vožtuvo pusėse yra 650 kPa.
 5.6. Kai reguliavimo vožtuvas yra uždarytas, srautas per vožtuvo gretšakę neturi viršyti 0,05 įprasto m3/min, veikiant 10 000 kPa slėgių skirtumui.
 5.7. Įtaisas turi atitikti komponento klasės bandymų procedūras, nustatytas pagal šios taisyklės 2 skyriaus 1–1 brėž. schemą, išskyrus viršslėgio, išorinio protėkio, atsparumo sausajai šilumai ir senėjimo ozone bandymus.
 6. Ranka valdomas vožtuvas
 6.1. 0 klasės ranka valdomo vožtuvo įtaisas projektuojamas taip, kad išlaikytų 1,5 karto didesnį slėgį nei darbinis slėgis.
 6.2. 0 klasės ranka valdomo vožtuvo įtaisas projektuojamas taip, kad galėtų veikti temperatūroje – 40 °C iki 85 °C.
 6.3. Reikalavimai, nustatyti ranka valdomo vožtuvo įtaisui
 Su vienu bandiniu atliekamas šis nuovargio bandymas slėgio ciklais ne didesniu kaip 4 ciklų per minutę dažniu:
 i)
 20 °C temperatūroj veikiamas 2 000 slėgio ciklų nuo 2 MPa iki 26 MPa.
 7. Viršslėgio įtaisas (įsijungia nuo slėgio)
 7.1. Medžiagos, iš kurių pagamintas viršslėgio įtaisas (įsijungiantis nuo slėgio) ir kurios jį eksploatuojant liečiasi su SGD, turi būti suderinamos su bandymo SGD. Šiam suderinamumui patikrinti taikoma 5D priede aprašyta procedūra.
 7.2. Eksploatavimo specifikacijos
 7.2.1. 0 klasės viršslėgio įtaisas (įsijungiantis nuo slėgio) turi būti projektuojamas veikti 5O priede nurodytoje temperatūroje.
 7.2.2. Trūkstamasis slėgis turi būti 34 MPa ± 10 % aplinkos temperatūros sąlygomis ir esant didžiausiai eksploatavimo temperatūrai, nurodytai 5O priede.
 7.3. Įtaisas turi atitikti komponentų klasės bandymų procedūras, nustatytas pagal šios taisyklės 2 skyriaus 1–1 pvz., brėžinio schemą, išskyrus viršslėgio, vidinio protėkio ir išorinio protėkio bandymus.
 7.4. Reikalavimai, taikomi viršslėgio įtaisui (įsijungia nuo slėgio)
 7.4.1. Nepertraukiamas eksploatavimas
 7.4.1.1. Bandymo procedūra
 Viršslėgio įtaisas (įsijungia nuo slėgio) veikiamas ciklais pagal 3 lentelę, kai vandens slėgis siekia nuo 10 iki 100 % darbinio slėgio, didžiausias ciklų dažnis – 10 ciklų per minutę esant 82 °C ± 2 °C arba 57 °C ± 2 °C temperatūrai.
 3 lentelė
 Bandymo tempartūros vertės ir ciklai
 Temperatūra [°C]
 Ciklia
 82
 2 000
 57
 18 000
 7.4.1.2. Reikalavimai
 7.4.1.2.1.
 Baigus bandymą iš komponento neturi būti didesnio nei 15 cm3/h protėkio, kai jis veikiamas dujų slėgiu, kuris yra lygus didžiausiam darbiniam slėgiui aplinkos temperatūroje ir esant didžiausiai eksploatavimo temperatūrai, kaip nurodyta 5O priede.
 7.4.1.2.2.
 Baigus bandymą viršslėgio įtaiso (įsijungia nuo slėgio) trūkstamasis slėgis turi būti 34 MPa ± 10 % aplinkos temperatūros sąlygomis ir esant didžiausiai eksploatavimo temperatūrai, nurodytai 5O priede.
 7.4.2. Atsparumo korozijai bandymas
 7.4.2.1. Bandymo procedūra
 Viršslėgio įtaisas (įsijungia nuo slėgio) bandomas pagal bandymo procedūrą, aprašytą 5E priede, išskyrus protėkio bandymą.
 7.4.2.2. Reikalavimai
 7.4.2.2.1.
 Baigus bandymą iš komponento neturi būti didesnio nei 15 cm3/h protėkio, kai jis veikiamas dujų slėgiu, kuris yra lygus didžiausiam darbiniam slėgiui aplinkos temperatūroje ir esant didžiausiai eksploatavimo temperatūrai, kaip nurodyta 5O priede.
 7.4.2.2.2.
 Baigus bandymą viršslėgio įtaiso (įsijungia nuo slėgio) trūkstamasis slėgis turi būti 34 MPa ± 10 % aplinkos temperatūros sąlygomis ir esant didžiausiai eksploatavimo temperatūrai, nurodytai 5O priede.
 4B PRIEDAS
 LANKSČIŲJŲ DEGALŲ TIEKIMO LINIJŲ ARBA ŽARNŲ PATVIRTINIMO NUOSTATOS
 Taikymo sritis
 Šio priedo tikslas – nustatyti SGD tiekti naudojamų lanksčiųjų žarnų patvirtinimo nuostatas.
 Šis priedas taikomas trijų tipų lanksčiosioms žarnoms:
 i)
 didelio slėgio žarnoms (0 klasė);
 ii)
 vidutinio slėgio žarnoms (1 klasė);
 iii)
 mažo slėgio žarnoms (2 klasė).
 1. DIDELIO SLĖGIO ŽARNOS, 0 KLASĖ
 1.1. Bendrosios specifikacijos
 1.1.1. Žarna turi būti projektuojama taip, kad galėtų išlaikyti didžiausią darbinį 1,5 karto didesnį slėgį nei darbinis slėgis (MPa).
 1.1.2. Žarna turi būti projektuojama taip, kad išlaikytų 5O priede nurodytą temperatūrą.
 1.1.3. Vidinis skersmuo turi atitikti ISO 1307 standarto 1 lentelę.
 1.2. Žarnos konstrukcija
 1.2.1. Žarną turi sudaryti glotnių sienelių vamzdis ir apvalkalas iš tinkamos sintetinės medžiagos, armuotos vienu arba daugiau tarpinių sluoksnių.
 1.2.2. Tvirtinamasis (-ieji) tarpinis (-iai) sluoksnis (-iai) turi būti apsaugotas (-i) antikorozine danga.
 Jei kaip tvirtinamasis (-ieji) sluoksnis (-iai) naudojama korozijai atspari medžiaga (t. y. nerūdijantysis plienas), danga nereikalinga.
 1.2.3. Įklotas ir apvalkalas turi būti glotnūs, jie neturi turėti akučių, skylių ir pašalinių dalelių.
 Apvalkale specialiai daromos skylės neturi būti laikomos defektu.
 1.2.4. Siekiant išvengti burbuliukų susidarymo apvalkalas turi būtu specialiai perforuojamas.
 1.2.5. Jei apvalkalas perforuojamas ir tarpinis sluoksnis gaminamas iš korozijai neatsparios medžiagos, tarpinis sluoksnis turi būti apsaugotas nuo korozijos.
 1.3. Įkloto specifikacijos ir bandymai
 1.3.1. Gumos ir termoplastinių elastomerų tempiamasis stipris ir pailgėjimas
 1.3.1.1.
 Tempiamasis stipris ir trūkstamasis pailgėjimas pagal ISO 37. Tempiamasis stipris turi būti ne mažesnis kaip 20 MPa ir trūkstamasis pailgėjimas turi būti ne mažesnis kaip 250 %.
 1.3.1.2.
 Atsparumas n-pentanui pagal ISO 1817, taikant šias sąlygas:
 i)
 terpė: n-pentanas;
 ii)
 temperatūra: 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817);
 iii)
 panardinimo trukmė: 72 val.
 Reikalavimai:
 i)
 didžiausias tūrio pokytis 20 %;
 ii)
 didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 25 %;
 iii)
 didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 30 %.
 Išlaikius 48 val. ore, kurio temperatūra 40 °C, masė palyginti su pradine neturi sumažėti daugiau kaip 5 %.
 1.3.1.3.
 Atsparumas senėjimui pagal ISO 188, taikant šias sąlygas:
 i)
 temperatūra: 115 °C (bandymo temperatūra = didžiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C);
 ii)
 poveikio trukmė: 24 ir 336 val.
 Po senėjimo bandiniai turi būti kondicionuojami mažiausiai 21 d. 23 °C temperatūroje, kai santykinis drėgnis 50 %, prieš atliekant tempimo bandymą pagal 1.3.1.1 skirsnį.
 Reikalavimai:
 i)
 didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 35 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. senėjimo;
 ii)
 didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 25 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. senėjimo.
 1.3.2. Termoplastinei medžiagai būdingas tempiamasis stipris ir pailgėjimas.
 1.3.2.1.
 Tempiamasis stipris ir trūkstamasis pailgėjimas pagal ISO 527–2, taikant šias sąlygas:
 i)
 bandinio tipas: tipas 1 BA;
 ii)
 tempimo greitis: 20 mm/min.
 Prieš atliekant bandymą medžiaga turi būti kondicionuojama mažiausiai 21 d. 23 °C temperatūroje, kai santykinis drėgnis 50 %.
 Reikalavimai:
 i)
 tempiamasis stipris turi būti ne mažesnis kaip 20 MPa;
 ii)
 trūkstamasis pailgėjimas turi būti ne mažesnis kaip 100 %.
 1.3.2.2.
 Atsparumas n-pentanui pagal ISO 1817, taikant šias sąlygas:
 i)
 terpė: n-pentanas;
 ii)
 temperatūra: 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817);
 iii)
 panardinimo trukmė: 72 val.
 Reikalavimai:
 i)
 didžiausias tūrio pokytis 2 %;
 ii)
 didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 10 %;
 iii)
 didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 10 %.
 Išlaikius 48 val. ore, kurio temperatūra 40 °C, masė palyginti su pradine neturi sumažėti daugiau kaip 5 %.
 1.3.2.3.
 Atsparumas senėjimui pagal ISO 188, taikant šias sąlygas:
 i)
 temperatūra: 115 °C (bandymo temperatūra = didžiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C);
 ii)
 poveikio trukmė: 24 ir 336 val.
 Po senėjimo bandiniai turi būti kondicionuojami mažiausiai 21 d. 23 °C temperatūroje, kai santykinis drėgnis 50 %, prieš atliekant tempimo bandymą pagal 1.3.2.1 skirsnį.
 Reikalavimai:
 i)
 didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 35 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. senėjimo;
 ii)
 didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 25 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. senėjimo.
 1.4. Apvalkalo specifikacijos ir bandymo metodas
 1.4.1. Gumos ir termoplastinių elastomerų tempiamasis stipris ir pailgėjimas
 1.4.1.1.
 Tempiamasis stipris ir trūkstamasis pailgėjimas pagal ISO 37. Tempiamasis stipris turi būti ne mažesnis kaip 10 MPa ir trūkstamasis pailgėjimas turi būti ne mažesnis kaip 250 %.
 1.4.1.2.
 Atsparumas n-heksanui pagal ISO 1817, taikant šias sąlygas:
 i)
 terpė: n-heksanas;
 ii)
 temperatūra: 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817);
 iii)
 panardinimo trukmė: 72 val.
 Reikalavimai:
 i)
 didžiausias tūrio pokytis 30 %;
 ii)
 didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 35 %;
 iii)
 didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 35 %.
 1.4.1.3.
 Atsparumas senėjimui pagal ISO 188, taikant šias sąlygas:
 i)
 temperatūra: 115 °C (bandymo temperatūra = didžiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C);
 ii)
 poveikio trukmė: 24 ir 336 val.
 Po senėjimo bandiniai turi būti kondicionuojami mažiausiai 21 d. 23 °C temperatūroje, kai santykinis drėgnis 50 %, prieš atliekant tempimo bandymą pagal 1.4.1.1 skirsnį.
 Reikalavimai:
 i)
 didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 35 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. senėjimo;
 ii)
 didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 25 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. senėjimo.
 1.4.2. Termoplastinei medžiagai būdingas tempiamasis stipris ir pailgėjimas.
 1.4.2.1.
 Tempiamasis stipris ir trūkstamasis pailgėjimas pagal ISO 527–2, taikant šias sąlygas.
 i)
 bandinio tipas: tipas 1 BA;
 ii)
 tempimo greitis: 20 mm/min.
 Prieš atliekant bandymą medžiaga turi būti kondicionuojama mažiausiai 21 d. 23 °C temperatūroje, kai santykinis drėgnis 50 %.
 Reikalavimai:
 i)
 tempiamasis stipris turi būti ne mažesnis kaip 20 MPa;
 ii)
 trūkstamasis pailgėjimas turi būti ne mažesnis kaip 100 %.
 1.4.2.2.
 Atsparumas n-heksanui pagal ISO 1817, taikant šias sąlygas:
 i)
 terpė: n-heksanas;
 ii)
 temperatūra: 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817);
 iii)
 panardinimo trukmė: 72 val.
 Reikalavimai:
 i)
 didžiausias tūrio pokytis 2 %;
 ii)
 didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 10 %;
 iii)
 didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 10 %.
 Išlaikius 48 val. ore, kurio temperatūra 40 °C, masė palyginti su pradine neturi sumažėti daugiau kaip 5 %.
 1.4.2.3.
 Atsparumas senėjimui pagal ISO 188, taikant šias sąlygas:
 i)
 temperatūra: 115 °C (bandymo temperatūra = didžiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C).
 ii)
 poveikio trukmė: 24 ir 336 val.
 Po senėjimo bandiniai turi būti kondicionuojami mažiausiai 21 d. 23 °C temperatūroje, kai santykinis drėgnis 50 %, prieš atliekant tempimo bandymą pagal 1.4.2.1 skirsnį.
 Reikalavimai:
 i)
 didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 20 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. senėjimo;
 ii)
 didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 50 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. senėjimo."
 1.4.3. Atsparumas ozonui
 1.4.3.1.
 Bandymas turi būti atliekamas pagal ISO 1431/1 standartą.
 1.4.3.2.
 Bandiniai, įtempti 20 % pailgėjimui užtikrinti, 120 h turi būti laikomi ore, kai oro temperatūra 40 °C, ozono koncentracija – 50 dalių šimtui milijonų.
 1.4.3.3.
 Bandiniai neturi pleišėti.
 1.5. Atjungtos žarnos specifikacijos
 1.5.1. Nelaidumas dujoms (pralaidumas)
 1.5.1.1.
 1 m laisvo ilgio žarna turi būti prijungta prie talpyklos, pripildytos skysto propano, kurio temperatūra 23° ± 2 °C.
 1.5.1.2.
 Bandymas turi būti atliekamas pagal ISO 4080 standarte aprašytą metodą.
 1.5.1.3.
 Protėkis per žarnos sienelę turi neviršyti 95 cm3 metrui žarnos per 24 val.
 1.5.2. Atsparumas žemoje temperatūroje
 1.5.2.1.
 Bandymas turi būti atliekamas pagal ISO 4672–1978 standarte aprašytą B metodą.
 1.5.2.2.
 Bandymo temperatūra: – 40 °C ± 3 °C arba – 20 °C ± 3 °C, jei taikoma.
 1.5.2.3.
 Pleišėjimo arba trūkio neturi būti.
 1.5.3. Lenkimo bandymas
 1.5.3.1.
 Tuščia maždaug 3,5 m ilgio žarna turi 3 000 kartų išlaikyti toliau nurodytą periodinio lenkimo bandymą ir neįtrūkti. Po bandymo žarna turi išlaikyti 1.5.4.2 skirsnyje nurodytą slėgio bandymą. Turi būti atliekamas ir naujos žarnos bandymas ir bandymas po senėjimo pagal ISO 188, kaip nustatyta 1.4.2.3 skirsnyje, o vėliau pagal ISO 1817, kaip nustatyta 1.4.2.2 skirsnyje.
 1.5.3.2.
 1 brėž. (tik pavyzdys)
 Žarnos vidinis skersmuo
 [mm]
 Lenkimo skersmuo
 [mm]
 (1 brėž.)
 Atstumas tarp centrų
 [mm]
 (1 brėž.)
 vertikalusis
 b
 horizontalusis
 a
 13 ir mažesnis
 102
 241
 102
 13–16
 153
 356
 153
 16–20
 178
 419
 178
 1.5.3.3.
 Bandymo mašiną (1 brėž.) sudaro plieninis rėmas su dviem mediniais ratais, jų ratlankio plotis maždaug 130 mm.
 Išilgai ratų perimetro daromas griovelis kaip žarnos kreipiamoji.
 Ratų spindulys, išmatuotas nuo griovelio dugno, turi atitikti nurodytą 1.5.3.2 skirsnyje.
 Per abiejų ratų vidurį einančios išilginės plokštumos turi būti vienoje vertikalioje plokštumoje ir atstumas tarp ratų centrų turi būti pagal 1.5.3.2 skirsnį.
 Kiekvienas ratas turi laisvai suktis apie sukimosi ašį.
 Varomasis mechanizmas tempia žarną apie ratus, kurie sukami keturių apsisukimų per minutę dažniu.
 1.5.3.4.
 Žarna turi būti S raidės pavidalu apsukta apie ratus (žr. 1 brėž.).
 Prie žarnos galo, apsukto apie viršutinį ratą, turi būti pritvirtintas pasvaras, kurio masės pakaktų žarnai visiškai prispausti prie ratų. Apie apatinį ratą besisukanti žarnos dalis prijungiama prie varomojo mechanizmo.
 Mechanizmas turi būti sureguliuotas taip, kad visas žarnos kelias abiem kryptimis būtų 1,2 m ilgio.
 1.5.4. Hidraulinio slėgio bandymas ir mažiausio trūkstamojo slėgio nustatymas
 1.5.4.1.
 Bandymas turi būti atliekamas pagal ISO 1402 standarte aprašytą metodą.
 1.5.4.2.
 10 minučių turi būti veikiama bandymo slėgiu, kuris būtų 1,5 karto didesnis nei darbinis slėgis (MPa), ir neturi būti jokio protėkio.
 1.5.4.3.
 Trūkstamasis slėgis turi būti ne mažesnis kaip 45 MPa.
 1.6. Movos
 1.6.1. movos turi būti pagamintos iš plieno arba žalvario, jų paviršius turi būti atsparus korozijai;
 1.6.2. movos turi būti apspaudžiamojo tipo;
 1.6.2.1.
 Gaubiamosios veržlės sriegis turi būti U.N.F. (unifikuotasis smulkusis).
 1.6.2.2.
 Gaubiamosios veržlės sandarinamasis kūgis turi būti pusiau vertikaliojo 45° tipo.
 1.6.2.3.
 movos gali būti gaubiamosios veržlės arba greito sujungimo tipo.
 1.6.2.4.
 turi būti neįmanoma atjungti greito sujungimo tipo movos be specialiųjų priemonių arba specialiųjų įrankių.
 1.7. Žarnos ir movų sąranka
 1.7.1. Movų konstrukcija turi būti tokia, kad nereikėtų nuimti apvalkalo, jei žarnos armatūra pagaminta ne iš korozijai atsparios medžiagos.
 1.7.2. Žarnos sąrankai turi būti atliekamas impulsų bandymas pagal ISO 1436 standartą.
 1.7.2.1.
 Bandymas turi būti atliekamas cirkuliacinėje sistemoje naudojant alyvą, kurios temperatūra 93 °C ir mažiausias slėgis 26 MPa.
 1.7.2.2.
 Žarna turi būti veikiama 150 000 impulsų.
 1.7.2.3.
 Po impulsų bandymo žarna turi išlaikyti 1.5.4.2 skirsnyje nurodytą slėgio bandymą.
 1.7.3. Nelaidumas dujoms
 1.7.3.1.
 Žarnos sąranka (žarna su movomis) penkias minutes turi išlaikyti dujų slėgį, kuris būtų 1,5 karto didesnis nei darbinis slėgis (MPa), ir neturi būti jokio protėkio.
 1.8. Ženklai
 1.8.1. Ant kiekvienos žarnos ne didesniais kaip 0,5 m tarpais turi būti šie aiškiai įskaitomi ir nenutrinami identifikavimo ženklai, kuriuos sudarytų raidės, skaitmenys arba simboliai:
 1.8.1.1.
 gamintojo firminis pavadinimas arba prekės ženklas;
 1.8.1.2.
 gamybos metai ir mėnuo;
 1.8.1.3.
 dydžio ir tipo ženklas;
 1.8.1.4.
 identifikavimo ženklas „SGD 0 klasė“.
 1.8.2. Ant kiekvienos movos turi būti surenkančio gamintojo firminis pavadinimas arba ženklas.
 2. VIDUTINIO SLĖGIO ŽARNOS, 1 KLASĖ
 2.1. Bendrosios specifikacijos
 2.1.1. Žarna turi būti projektuojama taip, kad galėtų išlaikyti 3 MPa didžiausią darbinį slėgį.
 2.1.2. Žarna turi būti projektuojama taip, kad išlaikytų 5O priede nurodytą temperatūrą.
 2.1.3. Vidinis skersmuo turi atitikti ISO 1307 standarto 1 lentelę.
 2.2. Žarnos konstrukcija
 2.2.1. Žarną turi sudaryti glotnių sienelių vamzdis ir apvalkalas iš tinkamos sintetinės medžiagos, armuotos vienu arba daugiau tarpinių sluoksnių.
 2.2.2. Tvirtinamasis (-ieji) tarpinis (-iai) sluoksnis (-iai) turi būti apsaugotas (-i) antikorozine danga.
 Jei kaip tvirtinamasis (-ieji) sluoksnis (-iai) naudojama korozijai atspari medžiaga (t. y. nerūdijantysis plienas), danga nereikalinga.
 2.2.3. Įklotas ir apvalkalas turi būti glotnūs, jie neturi turėti akučių, skylių ir pašalinių dalelių.
 Apvalkale specialiai daromos skylės neturi būti laikomos defektu.
 2.3. Įkloto specifikacijos ir bandymai
 2.3.1. Gumos ir termoplastinių elastomerų tempiamasis stipris ir pailgėjimas
 2.3.1.1.
 Tempiamasis stipris ir trūkstamasis pailgėjimas pagal ISO 37. Tempiamasis stipris turi būti ne mažesnis kaip 10 MPa ir trūkstamasis pailgėjimas turi būti ne mažesnis kaip 250 %.
 2.3.1.2.
 Atsparumas n-pentanui pagal ISO 1817, taikant šias sąlygas:
 i)
 terpė: n-pentanas;
 ii)
 temperatūra: 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817);
 iii)
 panardinimo trukmė: 72 val.
 Reikalavimai:
 i)
 didžiausias tūrio pokytis 20 %;
 ii)
 didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 25 %;
 iii)
 didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 30 %.
 Išlaikius 48 val. ore, kurio temperatūra 40 °C, masė palyginti su pradine neturi sumažėti daugiau kaip 5 %.
 2.3.1.3.
 Atsparumas senėjimui pagal ISO 188, taikant šias sąlygas:
 i)
 temperatūra: 115 °C (bandymo temperatūra = didžiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C);
 ii)
 poveikio trukmė: 24 ir 336 val.
 Po senėjimo bandiniai turi būti kondicionuojami mažiausiai 21 d. 23 °C temperatūroje, kai santykinis drėgnis 50 %, prieš atliekant tempimo bandymą pagal 2.3.1.1 skirsnį.
 Reikalavimai:
 i)
 didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 35 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. senėjimo;
 ii)
 didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 25 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. senėjimo.
 2.3.2. Termoplastinei medžiagai būdingas tempiamasis stipris ir pailgėjimas.
 2.3.2.1.
 Tempiamasis stipris ir trūkstamasis pailgėjimas pagal ISO 527–2, taikant šias sąlygas.
 i)
 bandinio tipas: tipas 1 BA;
 ii)
 tempimo greitis: 20 mm/min.
 Prieš atliekant bandymą medžiaga turi būti kondicionuojama mažiausiai 21 d. 23 °C temperatūroje, kai santykinis drėgnis 50 %.
 Reikalavimai:
 i)
 tempiamasis stipris turi būti ne mažesnis kaip 20 MPa;
 ii)
 trūkstamasis pailgėjimas turi būti ne mažesnis kaip 100 %.
 2.3.2.2.
 Atsparumas n-pentanui pagal ISO 1817, taikant šias sąlygas:
 i)
 terpė: n-pentanas;
 ii)
 temperatūra: 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817);
 iii)
 panardinimo trukmė: 72 val.
 Reikalavimai:
 i)
 didžiausias tūrio pokytis 2 %;
 ii)
 didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 10 %;
 iii)
 didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 10 %.
 Išlaikius 48 val. ore, kurio temperatūra 40 °C, masė palyginti su pradine neturi sumažėti daugiau kaip 5 %.
 2.3.2.3.
 Atsparumas senėjimui pagal ISO 188, taikant šias sąlygas:
 i)
 temperatūra: 115 °C (bandymo temperatūra = didžiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C).
 ii)
 poveikio trukmė: 24 ir 336 val.
 Po senėjimo bandiniai turi būti kondicionuojami mažiausiai 21 d. 23 °C temperatūroje, kai santykinis drėgnis 50 %, prieš atliekant tempimo bandymą pagal 2.3.2.1 skirsnį.
 Reikalavimai:
 i)
 didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 35 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. senėjimo;
 ii)
 didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 25 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. senėjimo.
 2.4. Apvalkalo specifikacijos ir bandymo metodas
 2.4.1. Gumos ir termoplastinių elastomerų tempiamasis stipris ir pailgėjimas
 2.4.1.1.
 Tempiamasis stipris ir trūkstamasis pailgėjimas pagal ISO 37. Tempiamasis stipris turi būti ne mažesnis kaip 10 MPa ir trūkstamasis pailgėjimas turi būti ne mažesnis kaip 250 %.
 2.4.1.2.
 Atsparumas n-heksanui pagal ISO 1817, taikant šias sąlygas:
 i)
 terpė: n-heksanas;
 ii)
 temperatūra: 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817);
 iii)
 panardinimo trukmė: 72 val.
 Reikalavimai:
 i)
 didžiausias tūrio pokytis 30 %;
 ii)
 didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 35 %;
 iii)
 didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 35 %.
 2.4.1.3.
 Atsparumas senėjimui pagal ISO 188, taikant šias sąlygas:
 i)
 temperatūra: 115 °C (bandymo temperatūra = didžiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C);
 ii)
 poveikio trukmė: 24 ir 336 val.
 Po senėjimo bandiniai turi būti kondicionuojami mažiausiai 21 d. 23 °C temperatūroje, kai santykinis drėgnis 50 %, prieš atliekant tempimo bandymą pagal 2.4.1.1 skirsnį.
 Reikalavimai:
 i)
 didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 35 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. senėjimo;
 ii)
 didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 25 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. senėjimo.
 2.4.2. Termoplastinei medžiagai būdingas tempiamasis stipris ir pailgėjimas.
 2.4.2.1.
 Tempiamasis stipris ir trūkstamasis pailgėjimas pagal ISO 527–2, taikant šias sąlygas.
 i)
 bandinio tipas: tipas 1 BA;
 ii)
 tempimo greitis: 20 mm/min.
 Prieš atliekant bandymą medžiaga turi būti kondicionuojama mažiausiai 21 d. 23 °C temperatūroje, kai santykinis drėgnis 50 %.
 Reikalavimai:
 i)
 tempiamasis stipris turi būti ne mažesnis kaip 20 MPa;
 ii)
 trūkstamasis pailgėjimas turi būti ne mažesnis kaip 100 %.
 2.4.2.2.
 Atsparumas n-heksanui pagal ISO 1817, taikant šias sąlygas:
 i)
 terpė: n-heksanas;
 ii)
 temperatūra: 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817);
 iii)
 panardinimo trukmė: 72 val.
 Reikalavimai:
 i)
 didžiausias tūrio pokytis 2 %;
 ii)
 didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 10 %;
 iii)
 didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 10 %.
 Išlaikius 48 val. ore, kurio temperatūra 40 °C, masė palyginti su pradine neturi sumažėti daugiau kaip 5 %.
 2.4.2.3.
 Atsparumas senėjimui pagal ISO 188, taikant šias sąlygas:
 i)
 temperatūra: 115 °C (bandymo temperatūra = didžiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C).
 ii)
 poveikio trukmė: 24 ir 336 val.
 Po senėjimo bandiniai turi būti kondicionuojami mažiausiai 21 d. 23 °C temperatūroje, kai santykinis drėgnis 50 %, prieš atliekant tempimo bandymą pagal 2.4.2.1 skirsnį.
 Reikalavimai:
 i)
 didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 20 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. senėjimo;
 ii)
 didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 50 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. senėjimo.
 2.4.3. Atsparumas ozonui
 2.4.3.1.
 Bandymas turi būti atliekamas pagal ISO 1431/1 standartą.
 2.4.3.2.
 Bandiniai, įtempti 20 % pailgėjimui užtikrinti, 120 h turi būti laikomi ore, kai oro temperatūra 40 °C, ozono koncentracija – 50 dalių šimtui milijonų.
 2.4.3.3.
 Bandiniai neturi pleišėti.
 2.5. Atjungtos žarnos specifikacijos
 2.5.1. Nelaidumas dujoms (pralaidumas)
 2.5.1.1.
 1 m laisvo ilgio žarna turi būti prijungta prie talpyklos, pripildytos skysto propano, kurio temperatūra 23° ± 2 °C.
 2.5.1.2.
 Bandymas turi būti atliekamas pagal ISO 4080 standarte aprašytą metodą.
 2.5.1.3.
 Protėkis per žarnos sienelę turi neviršyti 95 cm3 metrui žarnos per 24 val.
 2.5.2. Atsparumas žemoje temperatūroje
 2.5.2.1.
 Bandymas turi būti atliekamas pagal ISO 4672–1978 standarte aprašytą B metodą.
 2.5.2.2.
 Bandymo temperatūra: – 40 °C ± 3 °C arba – 20 °C ± 3 °C, jei taikoma.
 2.5.2.3.
 Pleišėjimo arba trūkio neturi būti.
 2.5.3. Lenkimo bandymas
 2.5.3.1.
 Tuščia maždaug 3,5 m ilgio žarna turi 3 000 kartų išlaikyti toliau nurodytą periodinio lenkimo bandymą ir neįtrūkti. Po bandymo žarna turi išlaikyti 2.5.4.2 skirsnyje nurodytą slėgio bandymą. Turi būti atliekamas ir naujos žarnos bandymas ir bandymas po senėjimo pagal ISO 188, kaip nustatyta 2.4.2.3 skirsnyje, o vėliau pagal ISO 1817, kaip nustatyta 2.4.2.2 skirsnyje.
 2.5.3.2.
 2 brėž. (tik pavyzdys)
 Žarnos vidinis skersmuo
 [mm]
 Lenkimo skersmuo
 [mm]
 (2 brėž.)
 Atstumas tarp centrų
 [mm]
 (2 brėž.)
 vertikalusis
 b
 horizontalusis
 a
 13 ir mažesnis
 102
 241
 102
 13–16
 153
 356
 153
 16–20
 178
 419
 178
 2.5.3.3.
 Bandymo mašiną (2 brėž.) sudaro plieninis rėmas su dviem mediniais ratais, jų ratlankio plotis maždaug 130 mm.
 Išilgai ratų perimetro daromas griovelis kaip žarnos kreipiamoji.
 Ratų spindulys, išmatuotas nuo griovelio dugno, turi būti lygus nurodytam 2.5.3.2 skirsnyje.
 Per abiejų ratų vidurį einančios išilginės plokštumos turi būti vienoje vertikalioje plokštumoje ir atstumas tarp ratų centrų turi būti pagal 2.5.3.2 skirsnį.
 Kiekvienas ratas turi laisvai suktis apie sukimosi ašį.
 Varomasis mechanizmas tempia žarną apie ratus, kurie sukami keturių apsisukimų per minutę dažniu.
 2.5.3.4.
 Žarna turi būti S raidės pavidalu apsukta apie ratus (žr. 2 brėž.).
 Prie žarnos galo, apsukto apie viršutinį ratą, turi būti pritvirtintas pasvaras, kurio masės pakaktų žarnai visiškai prispausti prie ratų. Apie apatinį ratą besisukanti žarnos dalis prijungiama prie varomojo mechanizmo.
 Mechanizmas turi būti sureguliuotas taip, kad visas žarnos kelias abiem kryptimis būtų 1,2 m ilgio.
 2.5.4. Hidraulinio slėgio bandymas
 2.5.4.1.
 Bandymas turi būti atliekamas pagal ISO 1402 standarte aprašytą metodą.
 2.5.4.2.
 10 minučių turi būti veikiama 3 MPa bandymo slėgiu ir neturi būti jokio protėkio.
 2.6. Movos
 2.6.1. Jei ant žarnos yra uždėta mova, turi būti įvykdytos šios sąlygos:
 2.6.2. Movos turi būti pagamintos iš plieno arba žalvario, jų paviršius turi būti atsparus korozijai.
 2.6.3. Movos turi būti apspaudžiamojo tipo.
 2.6.4. Movos gali būti gaubiamosios veržlės arba greito sujungimo tipo.
 2.6.5. Turi būti neįmanoma atjungti greito sujungimo tipo movos be specialiųjų priemonių arba specialiųjų įrankių.
 2.7. Žarnos ir movų sąranka
 2.7.1. Movų konstrukcija turi būti tokia, kad nereikėtų nuimti apvalkalo, jei žarnos armatūra pagaminta ne iš korozijai atsparios medžiagos.
 2.7.2. Žarnos sąrankai turi būti atliekamas impulsų bandymas pagal ISO 1436 standartą.
 2.7.2.1.
 Bandymas turi būti atliekamas cirkuliacinėje sistemoje naudojant alyvą, kurios temperatūra 93 °C ir mažiausias slėgis 1,5 karto didesnis nei didžiausias darbinis slėgis.
 2.7.2.2.
 Žarna turi būti veikiama 150 000 impulsų.
 2.7.2.3.
 Po impulsų bandymo žarna turi išlaikyti 2.5.4.2 skirsnyje nurodytą slėgio bandymą.
 2.7.3. Nelaidumas dujoms
 2.7.3.1.
 Žarnos sąranka (žarna su movomis) penkias minutes turi išlaikyti 3 MPa dujų slėgį ir neturi būti jokio protėkio.
 2.8. Ženklai
 2.8.1. Ant kiekvienos žarnos ne didesniais kaip 0,5 m tarpais turi būti šie aiškiai įskaitomi ir nenutrinami identifikavimo ženklai, kuriuos sudarytų raidės, skaitmenys arba simboliai:
 2.8.1.1.
 gamintojo firminis pavadinimas arba prekės ženklas;
 2.8.1.2.
 gamybos metai ir mėnuo;
 2.8.1.3.
 dydžio ir tipo ženklas;
 2.8.1.4.
 identifikavimo ženklas „SGD 1 klasė“.
 2.8.2. Ant kiekvienos movos turi būti surenkančio gamintojo firminis pavadinimas arba ženklas.
 3. ŽEMO SLĖGIO ŽARNOS, 2 KLASĖ
 3.1. Bendrosios specifikacijos
 3.1.1. Žarna projektuojama taip, kad galėtų išlaikyti 450 kPa didžiausią darbinį slėgį.
 3.1.2. Žarna turi būti projektuojama taip, kad išlaikytų 5O priede nurodytą temperatūrą.
 3.1.3. Vidinis skersmuo turi atitikti ISO 1307 standarto 1 lentelę.
 3.2. (Paliktas tuščias)
 3.3. Įkloto specifikacijos ir bandymai
 3.3.1. Gumos ir termoplastinių elastomerų tempiamasis stipris ir pailgėjimas
 3.3.1.1.
 Tempiamasis stipris ir trūkstamasis pailgėjimas pagal ISO 37.
 Tempiamasis stipris turi būti ne mažesnis kaip 10 MPa ir trūkstamasis pailgėjimas turi būti ne mažesnis kaip 250 %.
 3.3.1.2.
 Atsparumas n-pentanui pagal ISO 1817, taikant šias sąlygas:
 i)
 terpė: n-pentanas;
 ii)
 temperatūra: 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817);
 iii)
 panardinimo trukmė: 72 val.
 Reikalavimai:
 i)
 didžiausias tūrio pokytis 20 %;
 ii)
 didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 25 %;
 iii)
 didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 30 %.
 Išlaikius 48 val. ore, kurio temperatūra 40 °C, masė palyginti su pradine neturi sumažėti daugiau kaip 5 %.
 3.3.1.3.
 Atsparumas senėjimui pagal ISO 188 taikant šias sąlygas:
 i)
 temperatūra: 115 °C (bandymo temperatūra = didžiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C);
 ii)
 poveikio trukmė: 24 ir 336 val.
 Po senėjimo bandiniai turi būti kondicionuojami mažiausiai 21 d. 23 °C temperatūroje, kai santykinis drėgnis 50 %, prieš atliekant tempimo bandymą pagal 3.3.1.1 skirsnį.
 Reikalavimai:
 i)
 didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 35 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. senėjimo;
 ii)
 didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 25 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. senėjimo.
 3.3.2. Termoplastinei medžiagai būdingas tempiamasis stipris ir pailgėjimas.
 3.3.2.1.
 Tempiamasis stipris ir trūkstamasis pailgėjimas pagal ISO 527–2, taikant šias sąlygas.
 i)
 bandinio tipas: tipas 1 BA;
 ii)
 tempimo greitis: 20 mm/min.
 Prieš atliekant bandymą medžiaga turi būti kondicionuojama mažiausiai 21 d. 23 °C temperatūroje, kai santykinis drėgnis 50 %.
 Reikalavimai:
 i)
 tempiamasis stipris turi būti ne mažesnis kaip 20 MPa;
 ii)
 trūkstamasis pailgėjimas turi būti ne mažesnis kaip 100 %.
 3.3.2.2.
 Atsparumas n-pentanui pagal ISO 1817, taikant šias sąlygas:
 i)
 terpė: n-pentanas;
 ii)
 temperatūra: 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817);
 iii)
 panardinimo trukmė: 72 val.
 Reikalavimai:
 i)
 didžiausias tūrio pokytis 2 %;
 ii)
 didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 10 %;
 iii)
 didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 10 %.
 Išlaikius 48 val. ore, kurio temperatūra 40 °C, masė palyginti su pradine neturi sumažėti daugiau kaip 5 %.
 3.3.2.3.
 Atsparumas senėjimui pagal ISO 188, taikant šias sąlygas:
 i)
 temperatūra: 115 °C (bandymo temperatūra = didžiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C);
 ii)
 poveikio trukmė: 24 ir 336 val.
 Po senėjimo bandiniai turi būti kondicionuojami mažiausiai 21 d. 23 °C temperatūroje, kai santykinis drėgnis 50 %, prieš atliekant tempimo bandymą pagal 3.3.2.1 skirsnį.
 Reikalavimai:
 i)
 didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 35 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. senėjimo;
 ii)
 didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 25 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. senėjimo."
 3.4. Apvalkalo specifikacijos ir bandymo metodas
 3.4.1. Gumos ir termoplastinių elastomerų tempiamasis stipris ir pailgėjimas
 3.4.1.1.
 Tempiamasis stipris ir trūkstamasis pailgėjimas pagal ISO 37.
 Tempiamasis stipris turi būti ne mažesnis kaip 10 MPa ir trūkstamasis pailgėjimas turi būti ne mažesnis kaip 250 %.
 3.4.1.2.
 Atsparumas n-heksanui pagal ISO 1817 taikant šias sąlygas:
 i)
 terpė: n-heksanas;
 ii)
 temperatūra: 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817);
 iii)
 panardinimo trukmė: 72 val.
 Reikalavimai:
 i)
 didžiausias tūrio pokytis 30 %;
 ii)
 didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 35 %;
 iii)
 didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 35 %.
 3.4.1.3.
 Atsparumas senėjimui pagal ISO 188, taikant šias sąlygas:
 i)
 temperatūra: 115 °C (bandymo temperatūra = didžiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C);
 ii)
 poveikio trukmė: 24 ir 336 val.
 Po senėjimo bandiniai turi būti kondicionuojami mažiausiai 21 d. 23 °C temperatūroje, kai santykinis drėgnis 50 %, prieš atliekant tempimo bandymą pagal 3.4.1.1 skirsnį.
 Reikalavimai:
 i)
 didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 35 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. senėjimo;
 ii)
 didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 25 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. senėjimo.
 3.4.2. Termoplastinei medžiagai būdingas tempiamasis stipris ir pailgėjimas.
 3.4.2.1.
 Tempiamasis stipris ir trūkstamasis pailgėjimas pagal ISO 527–2, taikant šias sąlygas.
 i)
 bandinio tipas: tipas 1 BA;
 ii)
 tempimo greitis: 20 mm/min.
 Prieš atliekant bandymą medžiaga turi būti kondicionuojama mažiausiai 21 d. 23 °C temperatūroje, kai santykinis drėgnis 50 %.
 Reikalavimai:
 i)
 tempiamasis stipris turi būti ne mažesnis kaip 20 MPa;
 ii)
 trūkstamasis pailgėjimas turi būti ne mažesnis kaip 100 %.
 3.4.2.2.
 Atsparumas n-heksanui pagal ISO 1817, taikant šias sąlygas:
 i)
 terpė: n-heksanas;
 ii)
 temperatūra: 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817);
 iii)
 panardinimo trukmė: 72 val.
 Reikalavimai:
 i)
 didžiausias tūrio pokytis 2 %;
 ii)
 didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 10 %;
 iii)
 didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 10 %.
 Išlaikius 48 val. ore, kurio temperatūra 40 °C, masė palyginti su pradine neturi sumažėti daugiau kaip 5 %.
 3.4.2.3.
 Atsparumas senėjimui pagal ISO 188, taikant šias sąlygas:
 i)
 temperatūra: 115 °C (bandymo temperatūra = didžiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C);
 ii)
 poveikio trukmė: 24 ir 336 val.
 Po senėjimo bandiniai turi būti kondicionuojami mažiausiai 21 d. 23 °C temperatūroje, kai santykinis drėgnis 50 %, prieš atliekant tempimo bandymą pagal 3.4.2.1 skirsnį.
 Reikalavimai:
 i)
 didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 20 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. senėjimo;
 ii)
 didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 50 % po 336 val. senėjimo palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. senėjimo.
 3.4.3. Atsparumas ozonui
 3.4.3.1.
 Bandymas turi būti atliekamas pagal ISO 1431/1 standartą.
 3.4.3.2.
 Bandiniai, įtempti 20 % pailgėjimui užtikrinti, 120 h turi būti laikomi ore, kai oro temperatūra 40 °C, santykinė drėgmė 50 % ± 10 %, o ozono koncentracija – 50 dalių šimtui milijonų.
 3.4.3.3.
 Bandiniai neturi pleišėti.
 3.5. Atjungtos žarnos specifikacijos
 3.5.1. Nelaidumas dujoms (pralaidumas)
 3.5.1.1.
 1 m laisvo ilgio žarna turi būti prijungta prie talpyklos, pripildytos skysto propano, kurio temperatūra 23° ± 2 °C.
 3.5.1.2.
 Bandymas turi būti atliekamas pagal ISO 4080 standarte aprašytą metodą.
 3.5.1.3.
 Protėkis per žarnos sienelę turi neviršyti 95 cm3 metrui žarnos per 24 val.
 3.5.2. Atsparumas žemoje temperatūroje
 3.5.2.1.
 Bandymas turi būti atliekamas pagal ISO 4672–1978 standarte aprašytą B metodą.
 3.5.2.2.
 Bandymo temperatūra: – 40 °C ± 3 °C arba – 20 °C ± 3 °C, jei taikoma.
 3.5.2.3.
 Pleišėjimo arba trūkio neturi būti.
 3.5.3. Atsparumas aukštoje temperatūroje
 3.5.3.1.
 Ne trumpesnė kaip 0,5 ilgio žarnos atkarpa, kai slėgis žarnoje 450 kPa, 24 h turi būti laikoma krosnyje, kurios temperatūra turi būti 120 °C ± 2 °C. Turi būti atliekamas ir naujos žarnos bandymas ir bandymas po senėjimo pagal ISO 188 kaip nustatyta 3.4.2.3 skirsnyje, o vėliau pagal ISO 1817, kaip nustatyta 3.4.2.2 skirsnyje.
 3.5.3.2.
 Protėkis per žarnos sienelę turi neviršyti 95 cm3 metrui žarnos per 24 h.
 3.5.3.3.
 Po bandymo žarna 10 minučių turi išlaikyti 50 kPa bandymo slėgį. Protėkis per žarnos sienelę turi neviršyti 95 cm3 metrui žarnos per 24 h.
 3.5.4. Lenkimo bandymas
 3.5.4.1.
 Tuščia maždaug 3,5 m ilgio žarna turi 3 000 kartų išlaikyti toliau nurodytą periodinio lenkimo bandymą ir neįtrūkti.
 3.5.4.2.
 3 brėž. (tik pavyzdys)
 Bandymo mašiną (3 brėž.) sudaro plieninis rėmas su dviem mediniais ratais, jų ratlankio plotis maždaug 130 mm.
 Išilgai ratų perimetro daromas griovelis kaip žarnos kreipiamoji.
 Ratų spindulys, išmatuotas nuo griovelio dugno, turi būti 102 mm.
 Per abiejų ratų vidurį einančios išilginės plokštumos turi būti vienoje vertikalioje plokštumoje. Vertikalusis atstumas tarp ratų centrų turi būti 241 mm, horizontalusis – 102 mm.
 Kiekvienas ratas turi laisvai suktis apie sukimosi ašį.
 Varomasis mechanizmas tempia žarną apie ratus, kurie sukami keturių apsisukimų per minutę dažniu.
 3.5.4.3.
 Žarna turi būti S raidės pavidalu apsukta apie ratus (žr. 3 brėž.).
 Prie žarnos galo, apsukto apie viršutinį ratą, turi būti pritvirtintas pasvaras, kurio masės pakaktų žarnai visiškai prispausti prie ratų. Apie apatinį ratą besisukanti žarnos dalis prijungiama prie varomojo mechanizmo.
 Mechanizmas turi būti sureguliuotas taip, kad visas žarnos kelias abiem kryptimis būtų 1,2 m ilgio.
 3.6. Ženklai
 3.6.1. Ant kiekvienos žarnos ne didesniais kaip 0,5 m tarpais turi būti šie aiškiai įskaitomi ir nenutrinami identifikavimo ženklai, kuriuos sudarytų raidės, skaitmenys arba simboliai:
 3.6.1.1.
 gamintojo firminis pavadinimas arba prekės ženklas;
 3.6.1.2.
 gamybos metai ir mėnuo;
 3.6.1.3.
 dydžio ir tipo ženklas;
 3.6.1.4.
 identifikavimo ženklas „SGD 2 klasė“.
 3.6.2. Ant kiekvienos movos turi būti surenkančio gamintojo firminis pavadinimas arba ženklas.
 4C PRIEDAS
 SGD FILTRO PATVIRTINIMO NUOSTATOS
 1. Šio priedo tikslas – nustatyti SGD filtro patvirtinimo nuostatas.
 2. Eksploatavimo sąlygos
 2.1.
 SGD filtras turi būti projektuojamas veikti 5O priede nurodytoje temperatūroje.
 2.2.
 SGD filtrai turi būti klasifikuojami pagal didžiausią darbinį slėgį (žr. šios taisyklės 2 skyrių):
 2.2.1. 0 klasė: SGD filtras turi būti projektuojamas taip, kad išlaikytų 1,5 karto didesnį slėgį nei darbinis slėgis (MPa).
 2.2.2. 1 klasė ir 2 klasė: SGD filtras turi būti projektuojamas taip, kad išlaikytų du kartus didesnį slėgį nei darbinis slėgis.
 2.2.3. 3 klasė: SGD filtras turi išlaikyti du kartus didesnį slėgį nei viršslėgio vožtuvo viršslėgis, kuris jį veikia.
 2.3.
 Medžiagos, iš kurių pagamintas SGD filtras ir kurios jį eksploatuojant liečiasi su SGD, turi būti suderinamos su šiomis dujomis (žr. 5D priedą).
 2.4.
 Komponentas turi atitikti bandymų procedūras, taikomas komponento klasei pagal šios taisyklės 2 skyriaus 1–1 schemą.
 4D PRIEDAS
 SLĖGIO REGULIATORIAUS PATVIRTINIMO NUOSTATOS
 1. Šio priedo tikslas – nustatyti slėgio reguliatoriaus patvirtinimo nuostatas.
 2. Slėgio reguliatorius
 2.1.
 Medžiagos, iš kurių pagamintas reguliatorius ir kurios jį eksploatuojant liečiasi su suslėgtomis gamtinėmis dujomis, turi būti suderinamos su bandymo SGD. Šiam suderinamumui patikrinti taikoma 5D priede aprašyta procedūra.
 2.2.
 Medžiagos, iš kurių pagamintas reguliatorius ir kurios liečiasi su eksploatuojamo reguliatoriaus šilumnešiu, turi būti suderinamos su šiuo tuo skysčiu.
 2.3.
 Komponentas turi atitikti bandymų procedūras, numatytas 0 klasei, jei detales veikia didelis slėgis, ir 1, 2, 3 ir 4 klasei, jei detales veikia vidutinis ir mažas slėgis.
 2.4.
 Slėgio reguliatoriaus ilgaamžiškumo bandymas (nepertraukiamas eksploatavimas):
 Reguliatorius turi atlaikyti 50 000 ciklųbe jokių gedimų, kai bandymas atliekamas pagal toliau aprašytą procedūrą. Kai slėgis reguliuojamas atskirais etapais, eksploatavimo slėgis a–f papunkčiuose laikomas darbiniu priešsrovio slėgiu.
 a)
 Reguliatorius veikiamas ciklais 95 % bendros ciklų trukmės kambario temperatūroje esant eksploatavimo slėgiui. Kiekvieno ciklo eiga: srautas paleidžiamas, kol pasiekamas stabilus išleidžiamojo atvamzdžio slėgis, tada per 1 s vožtuvu, įrengtu pasroviui nuo dujų reguliatoriaus, dujų srautas sustabdomas, kol pasiekiamas stabilus blokavimo slėgis pasroviui. Stabilizuotas išleidžiamojo atvamzdžio slėgis apibrėžiamas kaip nustatytasis slėgis ± 15 % bent 5 s.
 b)
 Slėgis reguliatoriaus įleidžiamajame atvamzdyje 1 % viso ciklų skaičiaus kambario temperatūroje nuo 100 iki 50 % eksploatavimo slėgio. Kiekvieno ciklo trukmė ne mažesnė kaip 10 s.
 c)
 Pakartojama a papunkčio veikimo ciklais procedūra esant 120 °C temperatūrai ir veikiant eksploatavimo slėgiui 1 % viso ciklų skaičiaus.
 d)
 Pakartojama b papunkčio veikimo ciklais procedūra esant 120 °C temperatūrai ir veikiant eksploatavimo slėgiui 1 % viso ciklų skaičiaus.
 e)
 Pakartojama a papunkčio veikimo ciklais procedūra esant – 40 °C arba – 20 °C temperatūrai (parenkama tinkama temperatūra) ir veikiant 50 % eksploatavimo slėgiui 1 % viso ciklų skaičiaus.
 f)
 Pakartojama b papunkčio veikimo ciklais procedūra esant – 40 °C arba – 20 °C temperatūrai (parenkama tinkama temperatūra) ir veikiant 50 % eksploatavimo slėgiui 1 % viso ciklų skaičiaus.
 g)
 Baigus visus a, b. c, d, e ir f papunkčiuose išvardytus bandymus, reguliatorius turi būti sandarus (žr. 5B priedą) esant – 40 °C arba – 20 °C temperatūrai (parenkama tinkama temperatūra) ir esant kambario temperatūrai ir + 120 °C temperatūrai.
 3. Klasės ir bandymo slėgiai
 3.1.
 Slėgio reguliatorius detalė, kuri turi išlaikyti slėgį talpykloje, laikoma 0 klasės detale.
 3.1.1.
 Slėgio reguliatoriaus 0 klasės detalė turi būti sandari (žr. 5B priedą), kai slėgis ne daugiau kaip 1,5 karto didesnis nei darbinis slėgis (MPa) ir tos detalės išleidžiamoji (-osios) anga (-os) yra uždaryta (-os).
 3.1.2.
 Slėgio reguliatoriaus 0 klasės detalė turi išlaikyti ne daugiau kaip 1,5 karto didesnį slėgį nei darbinis slėgis (MPa).
 3.1.3.
 Slėgio reguliatoriaus 1 ir 2 klasės detalės turi būti sandarios (žr. 5B priedą), kai slėgis ne daugiau kaip du kartus didesnis nei darbinis slėgis.
 3.1.4.
 Slėgio reguliatoriaus 1 ir 2 klasės detalės turi išlaikyti ne daugiau kaip du kartus didesnį slėgį nei darbinis slėgis.
 3.1.5.
 Slėgio reguliatoriaus 3 klasės detalė turi išlaikyti ne daugiau kaip du kartus didesnį slėgį nei viršslėgio vožtuvo viršslėgis, kuris ją veikia.
 3.2.
 Slėgio reguliatorius turi būti projektuojamas veikti 5O priede nurodytoje temperatūroje.
 4E PRIEDAS
 Slėgio ir temperatūros jutiklių patvirtinimo nuostatos
 1. Šio priedo tikslas – nustatyti slėgio ir temperatūros jutiklių patvirtinimo nuostatas.
 2. Slėgio ir temperatūros jutikliai
 2.1.
 Medžiagos, iš kurių pagaminti slėgio ir temperatūros jutikliai ir kurios juos eksploatuojant liečiasi su SGD, turi būti suderinamos su bandymo SGD. Šiam suderinamumui patikrinti taikoma 5D priede aprašyta procedūra.
 2.2.
 Slėgio ir temperatūros jutikliai klasifikuojami pagal šios taisyklės 2 skyriaus 1–1 schemą.
 3. Klasės ir bandymo slėgiai
 3.1.
 Slėgio ir temperatūros jutiklių detalės, kurios turi išlaikyti slėgį talpykloje, laikomos 0 klasės detalėmis.
 3.1.1.
 Slėgio ir temperatūros jutiklių 0 klasės detalė turi būti sandari, kai slėgis ne daugiau kaip 1,5 karto didesnis nei darbinis slėgis (MPa) (žr. 5B priedą).
 3.1.2.
 Slėgio ir temperatūros jutiklių 0 klasės detalė turi išlaikyti ne daugiau kaip 1,5 karto didesnį slėgį nei darbinis slėgis (MPa).
 3.1.3.
 Slėgio ir temperatūros jutiklių 1 ir 2 klasės detalės turi būti sandarios, kai slėgis ne daugiau kaip du kartus didesnis nei darbinis slėgis (žr. 5B priedą).
 3.1.4.
 Slėgio ir temperatūros jutiklių 1 ir 2 klasės detalės turi išlaikyti ne daugiau kaip du kartus didesnį slėgį nei darbinis slėgis.
 3.1.5.
 Slėgio ir temperatūros jutiklių 3 klasės detalė turi išlaikyti ne daugiau kaip du kartus didesnį slėgį nei viršslėgio vožtuvo viršslėgis, kuris ją veikia.
 3.2.
 Slėgio ir temperatūros jutikliai turi būti projektuojami veikti 5O priede nurodytoje temperatūroje.
 3.3.
 Jei yra slėgio ir temperatūros jutiklių elektros sistema, ji turi būti izoliuota nuo korpuso. Izoliacijos varža turi būti > 10 ΜΩ.
 4F PRIEDAS
 PRIPILDYMO ĮRENGINIO PATVIRTINIMO NUOSTATOS
 1. Taikymo sritis
 Šio priedo tikslas – nustatyti pripildymo įrenginio patvirtinimo nuostatas.
 2. Pripildymo įrenginys
 2.1.
 Pripildymo įrenginys turi atitikti 3 skyriaus reikalavimus, o jo matmenys turi atitikti 4 skyriuje nurodytus matmenis.
 2.2.
 Pripildymo įrenginiai, suprojektuoti pagal standartą ISO 14469–1 (pirmoji laida, 2004-11-01 (1)) arba ISO 14469 2:2007 (2) ir atitinkantys visus jų reikalavimus, laikomi atitinkančiais šio priedo 3–4 skyrių reikalavimus.
 3. Pripildymo įrenginių bandymo procedūros
 3.1.
 Pripildymo įrenginys turi atitikti 0 klasės reikalavimus ir jis bandomas pagal 5 priede nustatytas bandymo procedūras, laikantis toliau nurodytų specifinių reikalavimų.
 3.2.
 Medžiaga, iš kurios pagamintas pripildymo įrenginys ir kuri jį eksploatuojant liečiasi su SGD, turi būti suderinama su SGD. Šiam suderinamumui patikrinti taikoma 5D priede aprašyta procedūra.
 3.3.
 Pripildymo įrenginys turi būti sandarus, kai slėgis 1,5 karto didesnis nei darbinis slėgis (MPa) (žr. 5B priedą).
 3.4.
 Pripildymo įrenginys turi išlaikyti 33 MPa slėgį.
 3.5.
 Pripildymo įrenginys turi būti projektuojamas veikti 5O priede nurodytoje temperatūroje.
 3.6.
 Pripildymo įrenginys turi atlaikyti 10 000 ciklų atliekant ilgaamžiškumo bandymą, nurodytą 5L priede.
 4. Pripildymo įrenginio matmenys
 4.1.
 1 pvz., nurodyti M1 ir N1
 (3) kategorijų transporto priemonių pripildymo įrenginio matmenys.
 1 pvz.
 M1 ir N1 transporto priemonių 20 MPa pripildymo įrenginys (talpykla)
 Matmenys mm
 Sutartiniai ženklai
 Šioje srityje neturi būti jokių komponentų.1. Sandarusis paviršius, atitinkantis Nr. 110 žiedinį tarpiklį, kurio matmenys:
 9,19 mm ± 0,127 mm ID
 2,62 mm ± 0,076 mm plotis
 Paviršiaus šiurkštis ≤ Ra 3,2 μm
 Sandariojo paviršiaus apdaila: nuo 0,8 μm iki 0,05 μm
 Medžiagos kietis: ne mažiau kaip 75 Rockwell (HRB 75)
 a Mažiausias talpyklos ilgis neįskaitant talpyklos ar apsauginių dangtelių tvirtinimo elementų.
 4.2.
 2 pvz., nurodyti M2, M3, N2 ir N3 kategorijų transporto priemonių pripildymo įrenginio matmenys.
 2 pvz.
 M2, M3, N2 ir N3 kategorijų transporto priemonių 20 MPa pripildymo įrenginys, 2 dydis (talpykla)
 Matmenys mm
 Sutartiniai ženklaia
 Šioje srityje neturi būti jokių komponentų.1.
 Sandarinimo ID = Ø 15,47 ± 0.1 plotis = Ø 3,53 ± 0,2
 Paviršiaus šiurkštis < Ra 3,2 μm
 Sandariojo paviršiaus apdaila: nuo 0,8 μm iki 0,05 μm
 Medžiagos kietis: ne mažiau kaip 75 Rockwell (HRB 75)
 (1) Road Vehicles compressed Natural Gas (CNG) refuelling connector - part 1: 20 MPa (200 bar) connector.
 (2) Road vehicles — Compressed natural gas (CNG) refueling connector — Part 2: 20 MPa (200 bar) connector, size 2.
 (3) Kaip apibrėžta suvestinės rezoliucijos dėl transporto priemonių konstrukcijos 7 priede (R.E.3), (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2).
 4G PRIEDAS
 Dujų srauto reguliatoriaus ir dujų ir oro maišytuvo arba purkštuvo patvirtinimo nuostatos
 1. Šio priedo tikslas – nustatyti dujų srauto reguliatoriaus bei dujų ir oro maišytuvo arba dujų purkštuvo patvirtinimo nuostatas.
 2. Dujų ir oro maišytuvas arba dujų purkštuvas
 2.1. Medžiaga, iš kurios pagamintas dujų ir oro maišytuvas arba dujų purkštuvas ir kuri liečiasi su SGD, turi būti suderinama su SGD. Šiam suderinamumui patikrinti taikoma 5D priede aprašyta procedūra.
 2.2. Dujų ir oro maišytuvas arba dujų purkštuvas turi atitikti reikalavimus, pagal jų klasifikavimą keliamus 1 arba 2 klasės komponentams.
 2.3. Bandymo slėgiai
 2.3.1.
 2 klasės dujų ir oro maišytuvas arba dujų purkštuvas turi išlaikyti slėgį, du kartus didesnį nei darbinis slėgis.
 2.3.1.1.
 2 klasės dujų ir oro maišytuvas arba dujų purkštuvas turi būti sandarus, kai slėgis yra du kartus didesnis nei darbinis slėgis.
 2.3.2.
 1 arba 2 klasės dujų ir oro maišytuvas arba dujų purkštuvas turi būti projektuojami veikti 5O priede nurodytoje temperatūroje.
 2.4. SGD laikyti skirti elektriniai komponentai turi atitikti šiuos reikalavimus:
 i)
 jie turi būti atskirai įžeminti;
 ii)
 komponento elektros sistema turi būti izoliuota nuo korpuso;
 iii)
 dujų purkštuvas turi būti uždaroje padėtyje, išjungus elektros srovę.
 3. Dujų srauto reguliatorius
 3.1. Medžiaga, iš kurios pagamintas dujų srauto reguliatorius ir kuri liečiasi su SGD, turi būti suderinama su SGD. Šiam suderinamumui patikrinti taikoma 5D priede aprašyta procedūra.
 3.2. Dujų srauto reguliatorius turi atitikti reikalavimus, pagal jo klasifikavimą keliamus 1 arba 2 klasės komponentams.
 3.3. Bandymo slėgiai
 3.3.1.
 2 klasės dujų srauto reguliatorius turi išlaikyti du kartus didesnį slėgį nei darbinis slėgis.
 3.3.1.1.
 2 klasės dujų srauto reguliatorius turi būti sandarus, kai slėgis yra du kartus didesnis nei darbinis slėgis.
 3.3.2.
 1 arba 2 klasės dujų srauto reguliatorius turi būti projektuojamas veikti 5O priede nurodytoje temperatūroje.
 3.4. SGD laikyti skirti elektriniai komponentai turi atitikti šiuos reikalavimus:
 i)
 jie turi būti atskirai įžeminti;
 ii)
 komponento elektros sistema turi būti izoliuota nuo korpuso.
 4H PRIEDAS
 ELEKTRONINIO VALDYMO BLOKO PATVIRTINIMO NUOSTATOS
 1. Šio priedo tikslas – nustatyti elektroninio valdymo bloko patvirtinimo nuostatas.
 2. Elektroninis valdymo blokas
 2.1.
 Elektroninis valdymo blokas gali būti bet kuris įtaisas, kuris reguliuoja variklio SGD poreikį ir uždaro automatinį vožtuvą, nutrūkus degalų tiekimo vamzdžiui, užgesus varikliui arba įvykus avarijai.
 2.2.
 Užgesus varikliui, automatinio vožtuvo uždarymo vėlinimo trukmė negali būti ilgesnė kaip 5 sekundės.
 2.3.
 Įtaise gali būti automatinis uždegimo paskubos reguliatorius, įrengtas elektroninio valdymo modulyje arba atskirai.
 2.4.
 Įtaise gali būti įrengtas purkštuvų imitatorius, kad galėtų tinkamai veikti benzino elektroninis valdymo blokas, kai naudojamos SGD.
 2.5.
 Be to, elektroninis valdymo blokas turi būti suprojektuotas taip, kad jį būtų galima eksploatuoti 5O priede nurodytomis temperatūros vertėmis.
 5 PRIEDAS
 BANDYMŲ PROCEDŪROS
 1. 5.2 LENTELĖ
 1.1.
 SGD komponentai, skirti naudoti transporto priemonėse, turi būti klasifikuojami pagal šios taisyklės 2 skyrių, atsižvelgiant į didžiausią darbinį slėgį ir funkciją.
 1.2.
 Komponentų klasė nustatoma atliekant bandymus, kurie turi būti atlikti komponentų arba komponentų dalių tipui patvirtinti.
 2. TAIKOMOS BANDYMŲ PROCEDŪROS
 5.1 lentelėje pateiktos bandymų procedūros, taikomos atsižvelgiant į klasę.
 5.1 lentelė
 Bandymas
 0 klasė
 1 klasė
 2 klasė
 3 klasė
 4 klasė
 Skirsnis
 Viršslėgio arba stiprio
 X
 X
 X
 X
 O
 5A
 Išorinio protėkio bandymas
 X
 X
 X
 X
 O
 5B
 Vidinio protėkio
 A
 A
 A
 A
 O
 5C
 Ilgaamžiškumo
 A
 A
 A
 A
 O
 5L
 Suderinamumo su SGD
 A
 A
 A
 A
 A
 5D
 Atsparumo korozijai
 X
 X
 X
 X
 X
 5E
 Atsparumo sausajai šilumai
 A
 A
 A
 A
 A
 5F
 Senėjimo ozone
 A
 A
 A
 A
 A
 5G
 Trūkimo/ardomasis bandymas
 X
 O
 O
 O
 O
 5M
 Temperatūros ciklo
 A
 A
 A
 A
 O
 5H
 Slėgio ciklo
 X
 O
 O
 O
 O
 5I
 Atsparumo vibracijai
 A
 A
 A
 A
 O
 5N
 Eksploatavimo temperatūros
 X
 X
 X
 X
 X
 5O
 X
 =
 taikomas
 O
 =
 netaikomas
 A
 =
 pagal aplinkybes
 Pastabos:
 a) Vidinio protėkio bandymas: taikomas, jeigu komponento klasei priklauso vidinio vožtuvo lizdai, kurie paprastai būna uždaryti, kai variklis išjungtas.
 b) Ilgaamžiškumo bandymas: taikomas, jeigu komponento klasei priklauso integruotos dalys, kurios dirbant varikliui pakartotinai juda.
 c) Suderinamumo su SGD, atsparumo sausajai šilumai, senėjimo ozone bandymas: taikomas, jeigu komponento klasei priklauso sintetinės/nemetalinės dalys.
 d) Bandymas temperatūros ciklais: taikomas, jeigu komponento klasei priklauso sintetinės/nemetalinės dalys.
 e) Atsparumo vibracijai bandymas: taikomas, jeigu komponento klasei priklauso integruotos dalys, kurios dirbant varikliui pakartotinai juda.
 Turi būti rašytinės komponentams gaminti naudojamų medžiagų specifikacijos, kurios bent atitiktų arba viršytų šio priedo (bandymų) reikalavimus dėl:
 i)
 temperatūros;
 ii)
 slėgio;
 iii)
 suderinamumo su SGD;
 iv)
 ilgaamžiškumo.
 3. BENDRIEJI REIKALAVIMAI
 3.1.
 Protėkio bandymai turi būti atliekami naudojant suslėgtąsias dujas, pvz., orą arba azotą.
 3.2.
 Atliekant hidrostatinio stiprio bandymus, reikiamam slėgiui gauti gali būti naudojamas vanduo arba kitas skystis.
 3.3.
 Protėkio ir hidrostatinio stiprio bandymų trukmė turi būti ne mažesnė kaip 3 minutės.
 5A PRIEDAS
 VIRŠSLĖGIO BANDYMAS (STIPRIO BANDYMAS)
 1.
 Kambario temperatūroje bandomas SGD turintis komponentas bent 3 minutes turi išlaikyti hidraulinį slėgį, kuris būtų 1,5–2 kartus didesnis nei didžiausias darbinis slėgis, kai didelio slėgio dalies išleidžiamasis atvamzdis yra uždarytas, ir likti be jokių matomų protėkio arba liekamojo deformavimo požymių. Bandymo terpė gali būti vanduo arba bet kuris kitas tinkamas hidraulinis skystis.
 2.
 Bandiniai, prieš tai bandyti atliekant 5L priede nurodytą ilgaamžiškumo bandymą, prijungiami prie hidrostatinio slėgio šaltinio. Hidrostatinio slėgio vamzdyje turi būti įrengtas teigiamo slėgio uždarymo vožtuvas ir slėgmatis, kurio slėgio diapazonas būtų ne mažesnis kaip bandymo slėgis padaugintas iš 1,5 ir ne didesnis kaip padaugintas iš 2.
 3.
 5.2 lentelėje pateikti darbinis ir trūkimo bandymo slėgiai pagal šios taisyklės 2 skyriuje nurodytą klasifikavimą.
 5.2 lentelė
 Komponento klasė
 Darbinis slėgis
 [kPa]
 Viršslėgis
 [kPa]
 0 klasė
 3 000 < p < 26 000
 darbinis slėgis, padaugintas iš 1,5
 1 klasė
 450 < p < 3 000
 darbinis slėgis, padaugintas iš 1,5
 2 klasė
 20 < p < 450
 darbinis slėgis, padaugintas iš 2
 3 klasė
 450 < p < 3 000
 viršslėgis, padaugintas iš 2
 5B PRIEDAS
 IŠORINIO PROTĖKIO BANDYMAS
 1. Komponentas turi būti sandarus koto arba korpuso sandariklių arba kitų jungčių vietoje, ir turi nebūti liejinio akytumo požymių, kai bandoma taip, kaip aprašyta šio priedo 2 ir 3 skyriuose, veikiant bet kokiam statiniam dujų slėgiui nuo 0 iki 5.2 lentelėje nurodyto slėgio.
 2. Bandymas turi būti atliekamas šiomis sąlygomis:
 i)
 kambario temperatūroje;
 ii)
 žemiausioje eksploatavimo temperatūroje;
 iii)
 aukščiausioje eksploatavimo temperatūroje.
 Aukščiausia ir žemiausia eksploatavimo temperatūros nurodytos 5O priede.
 3. Atliekant šį bandymą, bandomoji įranga (angl. EUT) prijungiama prie statinio slėgio dujų šaltinio. Suslėgtųjų dujų tiekimo vamzdyje turi būti įrengtas automatinis vožtuvas ir slėgmatis, kuriuo slėgio diapazonas būtų ne mažesnis kaip bandymo slėgis, padaugintas iš 1,5, ir ne didesnis kaip padaugintas iš 2. Slėgmatis turi būti įrengtas tarp automatinio vožtuvo ir bandomojo vožtuvo. Norint aptikti bandymo slėgiu veikiamo bandinio protėkį, bandinį reikėtų panardinti į vandenį arba taikyti kitą lygiavertį bandymo metodą (matuoti srautą arba slėgio sumažėjimą).
 4. Išorinis protėkis turi būti mažesnis, nei yra nurodyta priedų reikalavimuose, arba būti mažesnis kaip 15 cm3/val., jei nenurodyti jokie reikalavimai.
 5. Bandymas aukštoje temperatūroje
 Iš SGD turinčio komponento neturi ištekėti daugiau kaip 15 cm3/val., kai uždarius išleidžiamąjį atvamzdį ir 5O priede nurodytoje aukščiausioje eksploatavimo temperatūroje jis veikiamas slėgiu, kuris yra lygus didžiausiam darbiniam slėgiui. Komponentas turi būti bent 8 h kondicionuojamas toje temperatūroje.
 6. Bandymas žemoje temperatūroje
 Iš SGD turinčio komponento neturi ištekėti daugiau kaip 15 cm3/val., kai užkimšus išleidžiamąją angą ir žemiausioje eksploatavimo temperatūroje jis veikiamas slėgiu, kuris yra lygus gamintojo nurodytam didžiausiam darbiniam slėgiui. Komponentas turi būti bent 8 h kondicionuojamas toje temperatūroje.
 5C PRIEDAS
 VIDINIO PROTĖKIO BANDYMAS
 1.
 Vožtuvų arba pripildymo įrenginių pavyzdžiai, prieš tai bandyti pagal 5 B priedo išorinio protėkio bandymus, turi būti bandomi atliekant šiuos bandymus.
 2.
 Uždarytų vožtuvų lizdas turi būti sandarus veikiant bet kokiam dujų statiniam slėgiui nuo 0 iki darbinio slėgio (kPa), padauginto iš 1,5.
 3.
 Uždarytas atbulinis vožtuvas, turintis tamprųjį lizdą (iš elastomero), turi būti sandarus veikiant bet kokiam dujų statiniam slėgiui nuo 0 iki darbinio slėgio (kPa), padauginto iš 1,5.
 4.
 Srautas per uždarytą atbulinį vožtuvą, turintį vien tik metalinį lizdą, neturi būti didesnis kaip 0,47 dm3/s, veikiant statinio slėgio skirtumui 138 kPa efektyviojo slėgio.
 5.
 Uždaryto viršutinio atbulinio vožtuvo, naudojamo pripildymo įrenginio sąrankoje, lizdas turi būti sandarus veikiant bet kokiam dujų statiniam slėgiui nuo 0 iki darbinio slėgio (kPa), padauginto iš 1,5.
 6.
 Vidinio protėkio bandymai atliekami bandomojo vožtuvo įleidžiamąjį atvamzdį prijungiant prie statinio dujų slėgio šaltinio, kai vožtuvas uždarytas, o išleidžiamasis atvamzdis atidarytas. Suslėgtųjų dujų tiekimo vamzdyje turi būti įrengtas automatinis vožtuvas ir slėgmatis, kuriuo slėgio diapazonas būtų ne mažesnis kaip bandymo slėgis, padaugintas iš 1,5, ir ne didesnis kaip padaugintas iš 2. Slėgmatis turi būti įrengtas tarp automatinio vožtuvo ir bandomojo vožtuvo. Atidarytą išleidžiamąjį atvamzdį panardinus į vandenį, turi būti stebimas protėkis, veikiant bandymo slėgiui, išskyrus atvejus, kai nurodyta kitaip.
 7.
 Atitiktis 2–5 skirsniams turi būti nustatyta, žarnos gabalą prijungiant prie vožtuvo išleidžiamojo atvamzdžio. Atviras šios išleidžiamosios žarnos galas turi būti įstatytas į apverstą cilindrą, graduotą kubiniais centimetrais. Apverstas cilindras turi būti uždarytas vandens uždoriu. Aparatas turi būti reguliuojamas taip, kad:
 (1)
 išleidžiamosios žarnos galas būtų maždaug 13 mm aukščiau vandens lygio apverstame graduotame cilindre, ir
 (2)
 vandens lygis graduoto baliono viduje ir išorėje būtų vienodas. Taip sureguliavus, turi būti užrašytas vandens lygis graduoto cilindro viduje. Darant prielaidą, kad normali vožtuvo eksploatavimo padėtis yra uždarytas vožtuvas, nurodyto bandymo slėgio oras arba azotas leidžiami per vožtuvo įleidžiamąjį atvamzdį, bandymą atliekant ne trumpiau kaip 2 minutes. Prireikus visą šį laiką turi būti reguliuojama graduoto cilindro vertikalioji padėtis tam pačiam vandens lygiui jo viduje ir išorėje išlaikyti.
 Pasibaigus bandymui ir sulyginus vandens lygį graduoto cilindro viduje ir išorėje, vėl užrašomas vandens lygis graduotame cilindre. Pagal tūrio pokytį graduoto baliono viduje, protėkio srautas turi būti apskaičiuotas pagal šią formulę:
 čia:
 V1
 –
 protėkio srautas, oro arba azoto kubiniais centimetrais per valandą;
 Vt
 –
 tūrio graduotame balione padidėjimas bandymo metu;
 t
 –
 bandymo trukmė, minutėmis;
 P
 –
 atmosferos slėgis atliekant bandymą, kPa;
 T
 –
 aplinkos temperatūra atliekant bandymą, K.
 8.
 Vietoj čia aprašyto metodo protėkį galima matuoti srautmačiu, įrengtu bandomojo vožtuvo įleidžiamojo atvamzdžio pusėje. Srautmatis turi tiksliai rodyti didžiausius leidžiamus protėkio srautus, jeigu yra bandymui naudojamo skysčio.
 5D PRIEDAS
 SUDERINAMUMO SU SGD BANDYMAS
 1.
 Neturi per daug padidėti sintetinių dalių, kurios liečiasi su SGD, tūris arba sumažėti masė.
 Atsparumas n-pentanui pagal ISO 1817, taikant šias sąlygas:
 i)
 terpė: n-pentanas;
 ii)
 temperatūra: 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817);
 iii)
 panardinimo trukmė: 72 val.
 2.
 Reikalavimai:
 didžiausias tūrio pokytis 20 %.
 Išlaikius 48 val. ore, kurio temperatūra 40 °C, masė palyginti su pradine neturi sumažėti daugiau kaip 5 %.
 5E PRIEDAS
 ATSPARUMO KOROZIJAI BANDYMAS
 Bandymų procedūros:
 1.
 SGD laikyti skirti metaliniai komponentai turi atitikti 5B ir 5C prieduose išvardytus protėkio bandymus ir po 144 val. trukmės bandymo druskos rūke pagal ISO 15500–2, kai visos jungtys uždarytos.
 2.
 SGD laikyti skirti variniai arba žalvariniai komponentai turi atitikti turi atitikti 5B ir 5C prieduose išvardytus protėkio bandymus po 24 val. panardinimo į amoniaką pagal ISO CD 15500–2, kai visos jungtys uždarytos.
 5F PRIEDAS
 ATSPARUMO SAUSAJAI ŠILUMAI BANDYMAS
 1.
 Bandymas turi atitikti ISO 188. Bandinys 168 h turi būti laikomas ore, kurio temperatūra lygi aukščiausiai eksploatavimo temperatūrai.
 2.
 Leidžiamas tempiamojo stiprio pokytis turėtų būti ne didesnis kaip + 25 %. Leidžiamas trūkstamojo pailgėjimo pokytis neturi viršyti šių verčių:
 didžiausias padidėjimas 10 %;
 didžiausias sumažėjimas 30 %.
 5G PRIEDAS
 SENĖJIMO OZONE BANDYMAS
 1.
 Bandymas turi atitikti ISO 1431/1.
 Bandinys, įtemptas 20 % pailgėjimui užtikrinti, 72 val. turi būti laikomas ore, kai oro temperatūra 40 °C ir ozono koncentracijai 50 dalių šimtui milijonų.
 2.
 Bandinys neturi pleišėti.
 5H PRIEDAS
 BANDYMAS TEMPERATŪROS CIKLAIS
 Nemetalinės dalys, skirtos SGD laikyti, turi atitikti 5B ir 5C prieduose išvardytus protėkio bandymus po 96 val. temperatūros ciklų nuo žemiausios iki aukščiausios eksploatavimo temperatūros didžiausio darbinio slėgio sąlygomis, kai ciklo trukmė 120 minutės.
 5I PRIEDAS
 BANDYMAS SLĖGIO CIKLAIS, TAIKOMAS TIK BALIONAMS (ŽR. 3 PRIEDĄ)
 5J IR 5K PRIEDAI
 Palikti tušti
 5L PRIEDAS
 ILGAAMŽIŠKUMO BANDYMAS (NEPERTRAUKIAMAS EKSPLOATAVIMAS)
 Bandymo metodas
 Komponentas turi būti prijungtas prie suslėgtojo sauso oro arba azoto šaltinio atitinkama jungtimi ir veikiamas tam tikrą ciklų skaičių, nurodytą konkrečiam komponentui. Ciklą turi sudaryti vienas komponento atidarymas ir vienas uždarymas, kai periodas ne trumpesniam kaip 10 ± 2 sekundžių
 a) Kambario temperatūros ciklai
 96 % bendros ciklų trukmės komponentas turi būti eksploatuojamas kambario temperatūroje ir veikiant vardiniam eksploatavimo slėgiui. Uždarymo ciklo metu slėgis pasroviui nuo bandymo įrangos gali sumažėti iki 50 % bandymo slėgio. Po šio bandymo komponentai turi atitikti 5B priedo protėkio bandymo kambario temperatūroje reikalavimus. Atliekant šią bandymo dalį, bandymą leidžiama nutraukti kas 20 % ciklų protėkio bandymui atlikti.
 b) Aukštos temperatūros ciklai
 2 % bendros ciklų trukmės komponentas turi būti eksploatuojamas atitinkamoje aukščiausioje temperatūroje ir veikiant vardiniam eksploatavimo slėgiui. Po bandymo aukštos temperatūros ciklais komponentai turi atitikti 5B priedo protėkio bandymo atitinkamoje aukščiausioje temperatūroje reikalavimus.
 c) Žemos temperatūros ciklai
 2 % bendros ciklų trukmės komponentas turi būti eksploatuojamas atitinkamoje žemiausioje temperatūroje ir veikiant vardiniam eksploatavimo slėgiui. Po bandymo žemos temperatūros ciklais komponentai turi atitikti 5B priedo protėkio bandymo atitinkamoje žemiausioje temperatūroje reikalavimus.
 Po bandymo ciklais ir pakartotinių protėkio bandymų komponentą turi būti įmanoma visiškai atidaryti ir uždaryti, komponento rankenai naudojant ne didesnį kaip 5.3 lentelėje nurodytą sukimo momentą visiško atidarymo ir vėliau atbuline kryptimi.
 5.3 lentelė
 Komponento įleidžiamojo atvamzdžio dydis (mm)
 Didžiausias sukimo momentas (Nm)
 6
 1,7
 8 arba 10
 2,3
 12
 2,8
 Šis bandymas turi būti atliekamas didžiausioje nurodytoje temperatūroje ir kartojamas - 40 °C temperatūroje.
 5M PRIEDAS
 TRŪKIMO (ARDOMASIS) BANDYMAS, TAIKOMAS TIK BALIONAMS (ŽR. 3 PRIEDĄ)
 5N PRIEDAS
 ATSPARUMO VIBRACIJAI BANDYMAS
 Visi judamųjų dalių turintys komponentai po 6 val. kratymo pagal šį bandymo metodą turi likti sveiki, toliau veikti ir atitikti komponentų protėkio bandymus.
 Bandymo metodas
 Komponentas turi būti pritvirtinamas aparate ir 2 val. kratomas kiekvienos iš trijų ašių kryptimi 17 Hz dažniu, jeigu amplitudė yra 1,5 mm (0,06 colio). Po 6 val. kratymo komponentas turi atitikti 5C priedo reikalavimus.
 5O PRIEDAS
 EKSPLOATAVIMO TEMPERATŪRA
 Variklio skyriuje
 Surinktų ant variklio
 Ant važiuoklės
 Vidutinis klimatas
 – 20 °C ÷ 105 °C
 – 20 °C ÷ 120 °C
 – 20 °C ÷ 85 °C
 Šaltas klimatas
 – 40 °C ÷ 105 °C
 – 40 °C ÷ 120 °C
 – 40 °C ÷ 85 °C
 6 PRIEDAS
 Nuostatos dėl visuomeninio transporto automobilių sgd (angl. CNG) identifikavimo ženklo
 Ženklą sudaro lipdukas, kuris turi būti atsparus oro sąlygoms.
 Lipduko spalva ir matmenys turi atitikti šiuos reikalavimus:
 Spalvos:
 fonas
 :
 žalias
 kraštas
 :
 baltas arba baltas atspindintis šviesą
 raidės
 :
 baltos arba baltos atspindinčios šviesą
 Matmenys:
 krašto plotis
 :
 4–6 mm
 raidžių aukštis
 :
 ≥ 25 mm
 raidžių storis
 :
 ≥ 4 mm
 lipduko plotis
 :
 110–150 mm
 lipduko aukštis
 :
 80–110 mm
 Lipduko ženklo centre turi būti raidės „CNG“.