type: wikipedia

text:
1999 (MCMXCIX) oli normaalivuosi (ei karkausvuosi), joka alkoi perjantaista.
 Yhdistyneet kansakunnat nimesi vuoden 1999 kansainväliseksi vanhusten vuodeksi.
 Muut ajanlaskut
 Kiinalaisen kalenterin mukaan vuosi 1999 oli jäniksen vuosi.
 Tapahtumia
 Tammikuu
 1. tammikuuta – Euro otettiin käyttöön tilivaluuttana Suomessa ja 11 muussa EU-maassa (käteisvaluuttana 2002).
 1. tammikuuta – Suomessa tuli voimaan laki lähestymiskiellosta.
 3. tammikuuta – Ampumavälikohtauksessa islamabadilaisessa šiiamoskeijassa 16 ihmistä kuoli ja 25 loukkaantui.
 4. tammikuuta – Liikenneministeri Matti Aura erotti Soneran pääjohtajan Pekka Vennamon virastaan ja erosi sen jälkeen hallituksesta. Erojen taustalla olivat Soneran yksityistämiseen ja osakekauppoihin liittyneet epäselvyydet.
 6. tammikuuta – Oulun hiippakunnan piispa Olavi Rimpiläinen vihki uuden arkkipiispan Jukka Paarman virkaansa Turun tuomiokirkossa.
 7. tammikuuta – Merita-Nordbanken myi 12,5 prosentin omistusosuutensa vakuutusyhtiö Pohjolassa ruotsalaiselle Skandia-vakuutuskonsernille vajaalla 1,5 miljardilla markalla, jolloin Skandia sai haltuunsa liki 24 prosenttia Pohjolan osakkeista ja liki kolmasosan äänivallasta Pohjolassa.
 10. tammikuuta – Nursultan Nazarbajev valittiin uudelle kaudelle Kazakstanin presidentiksi. Länsimaissa vaalit tuomittiin vilpillisiksi, koska Nazarbajevin pahin vastaehdokas oli suljettu pois vaaleista.
 10. tammikuuta – Brittiläinen aikakauslehti Daily Mirror kertoi, ettei prinsessa Dianan ja hänen miesystävänsä Dodi Al-Fayedin kuolemaan johtaneesta auto-onnettomuudesta tehty virallinen tutkimus antanut aihetta syytetoimiin.
 17. tammikuuta – Venäjän presidentti Boris Jeltsin joutui sairaalahoitoon vatsahaavan vuoksi.
 21. tammikuuta – Yhdysvaltain rannikkovartiosto takavarikoi 4,3 tonnia kokaiinia Houstoniin matkalla olleesta aluksesta.
 25. tammikuuta – TV-sarjan Salatut elämät ensimmäinen jakso lähetettiin.
 25. tammikuuta – Kolumbiassa maanjäristyksessä kuoli yli tuhat ihmistä.
 26. tammikuuta – Tallinnassa aloitti toimintansa presidentti Lennart Meren nimittämä komissio, jonka tehtävänä oli tutkia Virossa neuvostoaikana, vuosina 1940–1991 tapahtuneet rikokset ihmisyyttä vastaan. Komission puheenjohtajaksi kutsuttiin suomalainen ministeri Max Jakobson.
 28. tammikuuta – Kittilän Pokassa mitattiin Suomen kaikkien aikojen alin siihen asti mitattu lämpötila −51,5 °C.
 28. tammikuuta – Ruotsalainen Volvo myi henkilöautotuotantonsa yhdysvaltalaiselle Fordille.
 29. tammikuuta – Helsingin käräjäoikeus tuomitsi liikemiesveljekset Kari ja Jussi Uotin vankeuteen talousrikoksista. Kari Uoti tuomittiin neljän vuoden ja Jussi Uoti neljän vuoden ja kahden kuukauden vankeuteen.
 30. tammikuuta – Lennonjohtajien työtaistelu alkoi, se koski 250 lennonjohtajaa. Viisi viikkoa kestänyt lakko päättyi 9. maaliskuuta 1999 osapuolten sopimukseen.
 Helmikuu
 2. helmikuuta – Venäjän perustuslakituomioistuin kielsi kuolemanrangaistuksen. Kuolemanrangaistuksen käyttö oli lakkautettu jo elokuussa 1996 Venäjän liityttyä aiemmin samana vuonna Euroopan neuvostoon.
 5. helmikuuta – Nyrkkeilijä Mike Tyson tuomittiin kahdeksi vuodeksi vankeuteen 31. elokuuta 1998 auto-onnettomuuden jälkeen tapahtuneesta pahoinpitelystä.
 7. helmikuuta - Jordanian kuningas Hussein kuoli.
 10. helmikuuta – Lumivyöryt Ranskan alpeilla lähellä Geneveä surmasivat 10 ihmistä.
 12. helmikuuta – Yhdysvaltain senaatti hylkäsi presidentti Bill Clintonin viraltapanosyytteet.
 12. helmikuuta – Eduskunta hyväksyi Suomen uuden perustuslain.
 14. helmikuuta – Kalle Palander voitti pujottelun maailmanmestaruuden.
 14. helmikuuta – Perusteellisesti uusitussa Tennispalatsissa Helsingin keskustassa avattiin Finnkinon 14 salin elokuvateatteri.
 16. helmikuuta – Uzbekistanissa tehtiin murhayritys presidentti Islam Karimovia vastaan.
 21. helmikuuta – ATK-suunnittelija Sanna Sillanpää ampui kolme miestä ja haavoitti vakavasti neljättä Helsingin keskustassa sijaitsevalla ampumaradalla. Poliisikuulusteluissa Sillanpää ei perustellut tekoaan millään tavoin.
 21. helmikuuta – Presidentti Martti Ahtisaari ja rouva Eeva Ahtisaari matkustivat valtiovierailulle Meksikoon. Ahtisaari oli ensimmäinen maahan virallisen vierailun tehnyt Suomen presidentti.
 27. helmikuuta – Colin Prescot ja Andy Elson saavuttivat uuden ennätyksen kuumailmapallolennossa yrittäessään kiertää maapalloa: 233 tuntia ja 55 minuuttia.
 27. helmikuuta – Olusegun Obasanjosta tuli Nigerian ensimmäinen vaaleilla valittu presidentti sitten vuoden 1983.
 Maaliskuu
 1. maaliskuuta – Pommi tuhosi Angolan lähetystön Sambian Lusakassa.
 1. maaliskuuta – Hutut tappoivat kahdeksan turistia Ugandassa.
 1. maaliskuuta – Jalkaväkimiinat kieltänyt Ottawan sopimus astui voimaan.
 4. maaliskuuta – Merijalkaväen kapteeni Richard Ashby vapautettiin sotilasoikeudessa kuolemantuottamussyytteistä. Hän oli katkaissut lentokoneellaan hiihtohissin gondolin vaijerin Italiassa, minkä seurauksena 20 ihmistä sai surmansa.
 12. maaliskuuta – Unkari, Puola ja Tšekki liittyivät Natoon.
 14. maaliskuuta – Etelä-Afrikan presidentti Nelson Mandela saapui valtiovierailulle Suomeen. Vierailu oli osa Mandelan kiertomatkaa, jolla hän halusi osoittaa kiitollisuutta ANC-järjestöä apartheid-politiikan aikana tukeneille maille. Vierailunsa aikana Mandela tapasi Suomeen yllättäen saapuneen Palestiinan vapautusjärjestön (PLO) johtajan Jasser Arafatin.
 15. maaliskuuta – Bourbonnais’n junaturma Illinoisissa Yhdysvalloissa vaati 11 kuolonuhria.
 19. maaliskuuta – Vakuutusyhtiö Pohjolan pääjohtaja Iiro Viinanen perui yhtiön aikomat henkilöstövähennykset. Pohjola oli maaliskuun alussa ilmoittanut jakavansa osakkailleen ennätyssuuret osingot samalla kun se aikoi supistaa henkilökuntaansa, mikä oli herättänyt melkoisen julkisen kohun.
 21. maaliskuuta – Bertrand Piccard ja Brian Jones onnistuivat ensimmäisinä kiertämään maapallon kuumailmapallolla. Matka alkoi 3. maaliskuuta.
 21. maaliskuuta – Suomessa käytiin eduskuntavaalit.
 23. maaliskuuta – Paraguayn varapresidentti Luis Maria Argana murhattiin.
 24. maaliskuuta – Nato hyökkäsi Jugoslaviaan ilmaiskuin.
 24. maaliskuuta – Tulipalo Mont Blancin tunnelissa surmasi 39 ihmistä ja sulki tunnelin lähes kolmeksi vuodeksi. Palo sai alkunsa eräästä rekka-autosta tunnelin keskivaiheilta.
 26. maaliskuuta – Melissa-mato teki tuhojaan Internetissä.
 30. maaliskuuta – Dow Jones -teollisuusindeksi ylitti ensimmäisen kerran 10 000 pisteen rajan (10 006,78).
 30. maaliskuuta – Uusi eduskunta aloitti työnsä. Puhemieheksi valittiin SDP:n Jukka Mikkola, ensimmäiseksi varapuhemieheksi Keskustan Sirkka-Liisa Anttila ja toiseksi varapuhemieheksi Kokoomuksen Riitta Uosukainen.
 Huhtikuu
 1. huhtikuuta – Nunavutista, inuiittien kotimaasta, tuli Kanadan kolmas territorio.
 1. huhtikuuta – Dopingin käytöstä tuli Ruotsissa lain nojalla rangaistava teko.
 2. huhtikuuta – Tampereella avattiin Finnkinon elokuvakeskus Plevna entisessä kutomosalissa Finlaysonin tehdasalueella.
 5. huhtikuuta – Kaksi libyalaista, joita syytettiin vuoden 1988 Lockerbien pommi-iskusta, tuotiin oikeuden eteen Alankomaissa.
 7. huhtikuuta – Serbian joukot sulkivat Kosovon rajat.
 7. huhtikuuta – Star Wars -fanit alkoivat jonottaa Los Angelesissa elokuvalippuja Star Wars episodi I:n kuuden viikon päästä pidettävään ensiesitykseen.
 12. huhtikuuta – Viisi ihmistä kuoli ja yli 50 loukkaantui junan pudottua ilmaradalta jokeen Wuppertalissa Saksassa.
 12. huhtikuuta – Liberaalinen Kansanpuolue, Luonnonlain puolue, Suomen Eläkeläisten Puolue ja Vapaan Suomen Liitto poistettiin puoluerekisteristä, koska ne eivät olleet saaneet yhtäkään ehdokastaan eduskuntaan kaksissa peräkkäisissä vaaleissa. LKP ja VSL palasivat myöhemmin rekisteriin, LLP ja SEP lopettivat toimintansa.
 13. huhtikuuta – Pääministeri Paavo Lipponen muodosti uuden hallituksen vanhalle pohjalle.
 15. huhtikuuta – Latvian parlamentti poisti kuolemanrangaistuksen maan perustuslaista, minkä Euroopan unioni oli asettanut ehdoksi Latvian pääsylle EU:n jäseneksi.
 15. huhtikuuta – Pakistanin entinen pääministeri Benazir Bhutto ja hänen puolisonsa Asif Ali Zardari tuomittiin veronkierrosta ja korruptiosta viideksi vuodeksi vankeuteen. Bhutto oleskeli tuomiota julistettaessa maanpaossa Britanniassa, Zardari oli istunut vankilassa jo vuodesta 1996.
 17. huhtikuuta – Neljä ihmistä kuoli ja 40 loukkaantui Heinolassa linja-auton suistuttua moottoritien rampista ja pudottuaan 15 metriä korkean penkereen päältä.
 19. huhtikuuta – Saksan liittopäivät kokoontui Berliinin valtiopäivätalossa ensimmäisen kerran. Vuonna 1894 rakennettu valtiopäivätalo oli vaurioitunut toisessa maailmansodassa ja sitä oli korjattu neljän vuoden ajan.
 19. huhtikuuta – Valtiovarainministeri Sauli Niinistö valittiin Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) hallintoneuvoston puheenjohtajaksi. Niinistön toimikausi kesti yhden vuoden.
 20. huhtikuuta – Columbinen verilöyly: Littletonissa Coloradossa teini-ikäiset Eric Harris ja Dylan Klebold avasivat tulen Columbinen lukiossa. 12 nuorta ja yksi opettaja kuoli ennen ampujien itsemurhaa.
 20. huhtikuuta – Eduskunnan puhemiehistön tehtävät vaihtuivat uuden hallituksen nimittämisen jälkeen. Puhemieheksi valittiin toinen varapuhemies, Kokoomuksen Riitta Uosukainen ja ensimmäiseksi varapuhemieheksi edelleen Suomen Keskustan Sirkka-Liisa Anttila. Puhemies, SDP:n Jukka Mikkola, siirtyi toiseksi varapuhemieheksi.
 20. huhtikuuta – Kansanedustaja Sulo Aittoniemi perusti yhden miehen eduskuntaryhmän, Alkiolaisen keskustaryhmän, mutta sanoi pysyvänsä Suomen Keskustan jäsenenä.
 23. huhtikuuta – Nato aloitti 50-vuotisjuhlakokouksensa New Yorkissa. Kolmipäiväisessä kokouksessa muutettiin liiton tehtäväkenttää kommunismin torjunnasta alueellisten konfliktien, joukkotuho- ja ydinaseiden leviämisen sekä terrorismin torjuntaan.
 23. huhtikuuta – Kokoomus valitsi uudeksi puoluesihteeriksi järjestöpäällikkönsä Matti Kankareen edellisen puoluesihteerin Maija Perhon siirryttyä sosiaali- ja terveysministeriksi.
 23. huhtikuuta – Suomeen syntyi uusi puolue, kun Vaihtoehtoväki merkittiin puoluerekisteriin.
 27. huhtikuuta – Georgia hyväksyttiin Euroopan neuvoston jäseneksi.
 30. huhtikuuta – Kambodža liittyi ASEANiin.
 Toukokuu
 1. toukokuuta – Aku Ankan kuukauden sarjisekstra aloitti ilmestymisensä.
 1. toukokuuta – Kymmenen hengen nuorisojoukko puukotti sattumanvaraisesti vastaantulijoita Turussa vappuyönä. Sairaalahoitoon joutui kymmenen ihmistä, joista yksi kuoli saamiinsa vammoihin. Poliisi pidätti nuorista neljä.
 6. toukokuuta – Wales ja Skotlanti valitsivat edustajat kansalliskokoukseen ja parlamenttiin, Skotlanti ensi kertaa liittosopimuksen (1707) solmimisen jälkeen.
 7. toukokuuta – Naton yhdysvaltalaiskoneet pommittivat täsmäasein Kiinan lähetystöä Belgradissa. Kolme ihmistä kuoli ja 20 haavoittui.
 7. toukokuuta – Guinea-Bissaussa sotilasvallankaappaus syöksi presidentti João Bernardo Vieiran vallasta.
 7. toukokuuta – Suomen evankelisluterilaisen kirkon kirkolliskokous päätti siirtää piispojen nimittämisen virkoihinsa presidentiltä kirkolle. Uudistus vaati vielä eduskunnan hyväksymisen.
 10. toukokuuta – Helsingissä avattiin Mäkelänrinteen uintikeskus, joka oli Suomen ensimmäinen kansainväliset mitat täyttävä uimahalli.
 13. toukokuuta – Carlo Azeglio Ciampi valittiin Italian presidentiksi.
 17. toukokuuta – Ehud Barak valittiin Israelin pääministeriksi.
 17. toukokuuta – Helsingin hovioikeus tuomitsi ulkoasiainsihteeri Olli Mattilan vakoilusta ja turvallisuussalaisuuksien paljastamisesta yhden vuoden ja neljän kuukauden ehdolliseen vankeuteen ja viraltapantavaksi sekä menettämään sotilasarvonsa. Mattila sai tuomion salaisten asiakirjojen luovuttamisesta venäläisille.
 19. toukokuuta – Tennispalatsissa Helsingissä avattiin Kulttuurien museo.
 21. toukokuuta – Presidentti Martti Ahtisaari myönsi teatterinjohtaja Vivica Bandlerille akateemikon arvonimen.
 27. toukokuuta – Haagin Kansainvälinen tuomioistuin syytti Jugoslavian presidenttiä Slobodan Miloševićiä ja neljää muuta sotarikoksista ja rikoksista ihmisyyttä vastaan Kosovon tapahtumien vuoksi.
 28. toukokuuta – Leonardo da Vincin Viimeinen ehtoollinen tuli näytteille Milanossa 22 vuoden restauroinnin jälkeen.
 28. toukokuuta – Presidentti Martti Ahtisaari myönsi opetusministeriön entiselle kansliapäällikölle Jaakko Nummiselle ministerin arvonimen.
 29. toukokuuta – Euroviisut järjestettiin Jerusalemissa Israelissa. Kilpailun voitti Ruotsin edustaja Charlotte Nilsson (nyk. Perrelli) kappaleella ”Take Me to Your Heaven”.
 Kesäkuu
 1. kesäkuuta – Suomalais-venäläisen tutkijaryhmän ilmoitettiin aloittavan tieteellisen selvityksen neuvostoliittolaisten partisaanien Suomeen jatkosodan aikana tekemistä iskuista. Valtakunnansyyttäjänviraston lausunnon mukaan partisaanien rikoksia olisi käsiteltävä murhina ja siirsi asian sisäministeri Kari Häkämiehen käsiteltäväksi.
 1. kesäkuuta – Tasavallan presidentti Martti Ahtisaari nimitti taiteilijaprofessorin virkoihin kirjailija Tua Forsströmin ja valokuvaaja Stefan Bremerin.
 1. kesäkuuta – Helsingin kaupunki päätti purkaa Myllypuron kaupunginosassa, osoitteissa Alakiventie 6 ja 8 sijaitsevat kymmenen kerrostaloa. Tontin maaperästä oli löytynyt suuria määriä ympäristömyrkkyjä paikalla aikoinaan olleen kaatopaikan jäljiltä. Talojen asukkaat vastustivat niiden purkamista.
 3. kesäkuuta – Eduskunta hyväksyi Suomen uuden perustuslain. Perustuslain voimaantulo oli vaatinut kaksien perättäisten valtiopäivien hyväksymisen.
 8. kesäkuuta – Kolumbian hallitus ilmoitti, että se lisää arvioidun laittoman huumekaupan arvon bruttokansantuotteeseensa.
 9. kesäkuuta – Tynkä-Jugoslavia ja Nato solmivat ”teknisen sotilassopimuksen” eli ns. Kumanovon sopimuksen joukkojen vetämisestä Kosovosta ja ilmaiskujen lopettamisesta.
 9. kesäkuuta – Eduskunnasta pudonnut ja toimintansa lopettanut Nuorsuomalaiset-puolue poistettiin omasta hakemuksestaan puoluerekisteristä.
 10. kesäkuuta – YK:n turvallisuusneuvosto hyväksyi päätöksen 1244, joka sisälsi Kumanovon sopimuksen määräykset ja josta tuli kansainvälinen sopimus Kosovon asemasta.
 10. kesäkuuta – Microsoft julkaisi toisen parannetun version Windows 98 käyttöjärjestelmästä, nimeltään ”Windows 98 SE (Second Edition)”
 12. kesäkuuta – YK:n KFOR-rauhanturvaajat saapuivat Kosovoon. Samana päivänä sattui välikohtaus Pristinan lentokentällä.
 12. kesäkuuta – Marttaliitto täytti 100 vuotta.
 13. kesäkuuta – Suomessa pidettiin europarlamenttivaalit. Vain 31,4 prosenttia äänioikeutetuista vaivautui vaaliuurnille, mikä oli vähemmän kuin yksissäkään muissa vaaleissa itsenäisen Suomen historiassa.
 16. kesäkuuta – Jugoslavian armeija ja Serbian poliisi vetivät viimeiset joukkonsa Kosovosta.
 17. kesäkuuta – Helsingin rikospoliisi sai valmiiksi esitutkinnan pesäpallon sopupeleistä ja luovutti kertyneen aineiston Vantaan kihlakunnansyyttäjälle. Poliisi oli kuulustellut 530 henkilöä, joista se esitti 360 asetettavaksi syytteeseen petoksesta tai avunannosta petokseen.
 18. kesäkuuta – Latvian parlamentti valitsi maan uudeksi presidentiksi professori Vaira Vīķe-Freibergan.
 19. kesäkuuta – Kansainvälinen olympiakomitea myönsi vuoden 2006 talvikisat Italian Torinolle.
 19. kesäkuuta – Ison-Britannian kuningattaren Elisabet II:n nuorin poika prinssi Edward vihittiin avioliittoon neiti Sophie Rhys-Jonesin kanssa Windsorin linnassa.
 25. kesäkuuta – Kansainvälinen työjärjestö (ILO) hyväksyi lapsityövoiman käytön räikeimmät muodot kieltävän sopimuksen, johon sitoutui 174 valtiota. Sopimuksen piiriin luettiin lapsikauppa, lapsiporno ja -seksityö sekä lasten värvääminen sotilaiksi.
 29. kesäkuuta – Turkkilainen tuomioistuin tuomitsi kurdijohtaja Abdullah Öcalanin kuolemaan. Tämän seurauksena kurdit järjestivät mielenosoituksia ja hyökkäsivät turkkilaisia kohteita vastaan eri puolilla maailmaa heinäkuun aikana. Enemmistö Turkin kansalaisista kannatti Öcalanin kuolemantuomiota. Useiden Euroopan maiden hallitukset esittivät Turkille vastalauseen tuomion vuoksi.
 29. kesäkuuta – Sukeltajaryhmä löysi hollantilaisen kauppa-aluksen Vrouw Marian hylyn Saaristomereltä Nauvon vesiltä noin 40 metrin syvyydestä. Venäjälle matkalla ollut, arvoesineitä kuljettanut alus oli uponnut vuonna 1771 ajettuaan karille.
 Heinäkuu
 1. heinäkuuta – Verovapaa myynti EU:n sisäisessä liikenteessä päättyi. Helsingin ja Tukholman sekä Turun ja Tukholman väliset autolautat alkoivat kulkea Maarianhaminan kautta, jotta verovapaa myynti lautoilla säilyisi.
 1. heinäkuuta – Suomi aloitti ensimmäisen kautensa EU:n puheenjohtajamaana.
 1. heinäkuuta – Suomen Pesäpalloliitto langetti 68 sopupeleihin sekaantuneelle pelaajalle, valmentajalle ja huoltajalle peli- ja toimitsijakiellon. Valtaosa kielloista oli kymmenen ottelun pituisia.
 2. heinäkuuta – Rallia harjoittelemassa ollut jääkiekkoilija Teemu Selänne kolaroi jääkiekkojohtaja Kalervo Kummolan kanssa Ikaalisissa. Onnettomuudessa lievästi loukkaantunut Kummola ei vaatinut Selänteelle rangaistusta, mutta valtionsyyttäjä nosti Selännettä vastaan 6. elokuuta syytteen liikenteen vaarantamisesta.
 10. heinäkuuta – Seinäjoella järjestettiin Tangomarkkinat 15. kerran. Tangokuninkaaksi valittiin varastopäällikkö Petri Hervanto Raisiosta ja tangokuningattareksi luokanopettaja Taina Kokkonen Vantaalta.
 12. heinäkuuta – Taiwan ilmoitti hylkäävänsä opin yhdestä Kiinasta ja pitävänsä suhteitaan manner-Kiinaan kahden erillisen valtion välisinä suhteina. Vastavetona Kiina aloitti suuret sotaharjoitukset Taiwanin lähialueilla 17. heinäkuuta.
 15. heinäkuuta – Helsingin käräjäoikeus tuomitsi Suomen Tietotoimiston päätoimittajan Kari Väisäsen ja hiihtäjä Jari Räsäsen väitettyä kasvuhormonin käyttöä koskeneen uutisen radiossa 21. tammikuuta 1998 lukeneen toimittaja Johanna Aatsalo-Sallisen ehdollisiin vankeusrangaistuksiin ja suuriin korvauksiin Räsäselle ja Suomen Hiihtoliiton johtohenkilöille. Hiihtoliiton johdolle maksettavaksi määrättyjä korvauksia pidettiin poikkeuksellisen korkeina. Kaikki juttuun osalliset valittivat tuomiosta hovioikeuteen. Päätoimittaja Kari Väisänen erosi STT:n palveluksesta tuomion julistamisen jälkeen.
 16. heinäkuuta – John F. Kennedy, Jr.:n ohjaama kone putosi mereen Massachusettsissa. Kennedyn lisäksi surmansa saivat hänen vaimonsa Carolyn Bessette Kennedy ja tämän sisko Lauren Bessette.
 16. heinäkuuta – Suomi solmi diplomaattisuhteet Tyynenmeren alueen pikkuvaltioiden Länsi-Samoan ja Salomonsaarten kanssa.
 20. heinäkuuta – Kiinan hallitus kielsi Jiang Zeminin päätöksellä Falun Gong -liikkeen.
 21. heinäkuuta – Yhdysvallat ilmoitti, ettei se enää tunnustanut Valko-Venäjän presidenttiä Aleksandr Lukašenkoa maan viralliseksi johtajaksi.
 25. heinäkuuta – Lance Armstrong voitti Tour de France -pyöräilykilpailun ensimmäisen kerran.
 29. heinäkuuta – Kapteeni Lauri Törnin konepistoolin ja hänen helikopterinsa jäännösten kerrottiin löytyneen Vietnamista.
 Elokuu
 5. elokuuta – Mestarit eli Hector, Kirka, Pave Maijanen ja Pepe Willberg esiintyivät Helsingin Olympiastadionilla. Konsertti oli ensimmäinen suomalaisen yhtyeen oma konsertti Olympiastadionilla.
 7. elokuuta – Tšetšeenijoukot hyökkäsivät Dagestaniin ja julistivat sinne islamilaisen emiraatin. Toinen Tšetšenian sota alkoi.
 9. elokuuta – Venäjän presidentti Boris Jeltsin erotti pääministerinsä Sergei Stepašinin ja koko hallituksen. Hallituksen erottaminen oli Jeltsinille jo neljäs kerta. Uudeksi pääministeriksi tuli entinen KGB-agentti Vladimir Putin.
 10. elokuuta – Kansanedustaja Rainer Erlund erosi RKP:n eduskuntaryhmästä ja jatkoi omana yhden miehen eduskuntaryhmänään.
 11. elokuuta – Täydellinen auringonpimennys Euroopassa ja Aasiassa.
 11. elokuuta – Hyvinkään käräjäoikeus tuomitsi Jarno Elgin elinkautiseen vankeuteen ja Terhi Tervashongan kahdeksan vuoden ja kuuden kuukauden vankeuteen marraskuussa 1998 tapahtuneesta paloittelumurhasta. Elg ja Tervashonka valittivat tuomioistaan hovioikeuteen.
 16. elokuuta – Uudenmaan lääninhallitus vahvisti ulkomaalaisviraston päätöksen olla myöntämättä turvapaikkaa Tšekistä ja Slovakiasta saapuneille romaneille. Suomeen oli tullut kesän aikana lähes 1 200 romania, jotka nyt palautettiin kotimaihinsa.
 17. elokuuta – Turkin İzmitiin iski 7,4 richterin maanjäristys surmaten 17 000 ihmistä.
 19. elokuuta – Kymmenet tuhannet mielenosoittajat vaativat presidentti Slobodan Miloševićin eroa Belgradissa.
 28. elokuuta – Opetusministeriön kulttuuriosaston ylijohtaja Kalevi Kivistö valittiin Suomen Punaisen Ristin uudeksi pääsihteeriksi eroa pyytäneen Pär Stenbäckin tilalle.
 30. elokuuta – Indonesialle kuuluvassa Itä-Timorissa järjestettiin kansanäänestys, jonka mukaan yli 78 prosenttia asukkaista kannatti alueen itsenäistymistä. Heti äänestyksen jälkeen alkoivat rajut mellakat.
 Syyskuu
 1. syyskuuta – Suomessa tuli voimaan pelastustoimilaki, joka määräsi palovaroittimen pakolliseksi kaikkiin asuntoihin kesästä 2000 alkaen. Velvollisuus palovaroittimen hankkimiseen oli asukkaalla.
 1. syyskuuta – Suomessa tuli voimaan uusi kokoontumislaki, jonka mukaan yleisten huvitilaisuuksien järjestämiseen ei enää tarvittu huvilupaa eikä pienistä tilaisuuksista edes ilmoitusta viranomaisille.
 1. syyskuuta – Toisen maailmansodan syttymisestä tuli kuluneeksi 60 vuotta.
 5. syyskuuta – Valtatie 4:n moottoritieosuus Mäntsälästä Lahteen avattiin liikenteelle.
 14. syyskuuta – Tyynenmeren pienet saarivaltiot Kiribati, Nauru ja Tonga hyväksyttiin YK:n jäseniksi.
 16. syyskuuta – Big Brother -tosi-tv-sarja alkoi Alankomaissa.
 16. syyskuuta – Raaseporin käräjäoikeus Tammisaaressa tuomitsi kansanedustaja Rainer Erlundin kotirauhan häirinnästä 7 200 markan sakkoon ja 7 000 markan korvauksiin. Syyte lapsen seksuaalisen hyväksikäytön yrityksestä hylättiin. Syyttäjä valitti hovioikeuteen.
 16. syyskuuta – Kodinkoneliike Gigantti avasi Vantaan Tammistossa ensimmäisen Suomessa sijaitsevan myymälänsä.
 21. syyskuuta – Ainakin 2 100 ihmistä kuoli Taiwania ravistelleessa maanjäristyksessä. Suuri osa uhreista oli jäänyt romahtaneisiin kerrostaloihin.
 26. syyskuuta – Egyptin presidentti Hosni Mubarak valittiin uudelle virkakaudelle. Mubarakin ilmoitettiin saaneen lähes 94 prosenttia annetuista äänistä.
 Lokakuu
 1. lokakuuta – Kiinan kansantasavalta vietti 50-vuotisjuhliaan.
 1. lokakuuta – Etelä-Saimaa -lehden päätoimittaja Mikael Pentikäinen valittiin Suomen Tietotoimiston uudeksi päätoimittajaksi.
 5. lokakuuta – 31 ihmistä kuoli Ladbroke Groven rautatieonnettomuudessa neljä kilometriä länteen Lontoon Paddingtonin rautatieasemalta.
 11. lokakuuta – Helsingin käräjäoikeus jätti tuomitsematta helsinkiläisellä ampumaradalla kolme miestä helmikuussa ampuneen Sanna Sillanpään, koska tämän katsottiin olleen tekohetkellä vailla täyttä ymmärrystä. Sillanpää jäi hoidettavaksi mielisairaalaan.
 12. lokakuuta – Kenraali Pervez Musharraf otti vallan Pakistanissa syösten pääministeri Nawaz Sharifin vallasta.
 12. lokakuuta – Maailman väkiluku ylitti kuusi miljardia.
 13. lokakuuta – Yhdysvaltain senaatti hylkäsi ydinkokeet kieltävän CTBT-sopimuksen.
 16. lokakuuta – Raisa Räisänen katosi Tampereen keskustassa.
 23. lokakuuta – Vanhin suomenkielinen maaseutuoppikoulu ja -lukio Forssan yhteislyseo täytti 100 vuotta.
 26. lokakuuta – Zürichin oopperastudion johtaja Erkki Korhonen valittiin Suomen Kansallisoopperan johtajaksi. Oopperan henkilökunta oli vastustanut Korhosen valintaa.
 27. lokakuuta – Armenian parlamentissa murhattiin pääministeri Vazgan Sarkisian, puhemies Karen Demirtšjan ja kuusi muuta parlamentin jäsentä.
 31. lokakuuta – EgyptAirin lento 990 New Yorkista Kairoon putosi rannikon lähistöllä mereen Nantucketissa Massachusettsissa, surmaten kaikki koneessa olleet 217 ihmistä.
 31. lokakuuta – Katolinen kirkko ja Luterilainen maailmanliitto antavat yhteisen julistuksen, joka päätti vuosisatoja vanhan oppiriidan uskosta ja pelastuksesta.
 31. lokakuuta – Mika Häkkinen voitti toisen Formula 1 -maailmanmestaruuden.
 Marraskuu
 5. marraskuuta – Tuomari Thomas Penfield Jackson totesi Microsoftilla olevan monopoliasema. Päätös monopolilakien rikkomisesta sai odottaa vuoteen 2000.
 5. marraskuuta – Ensimmäinen Voima-lehti ilmestyi.
 6. marraskuuta – Australialaiset äänestäjät halusivat pitää Britannian monarkin maan päänä.
 10. marraskuuta – Berliinissä Saksassa juhlittiin muurin murtumisen 10-vuotispäivää. Juhlallisuuksiin osallistuivat mm. entinen liittokansleri Helmut Kohl, Yhdysvaltain entinen presidentti George Bush ja Neuvostoliiton viimeinen presidentti Mihail Gorbatšov.
 12. marraskuuta – Suomen Kansallisoopperan ylikapellimestari Leif Segerstam erosi vastalauseena Erkki Korhosen valinnalle oopperan johtajaksi. Myös oopperan ylijohtaja Juhani Raiskinen erosi ennenaikaisesti 30. marraskuuta.
 12. marraskuuta – Presidentti Martti Ahtisaari myönsi ministerin arvonimen entiselle pitkäaikaiselle kansanedustajalle ja ministerille Pär Stenbäckille. Stenbäck oli jättänyt politiikan 1980-luvun puolivälissä ja toiminut sen jälkeen Suomen Punaisen Ristin ja Kansainvälisen Punaisen Ristin palveluksessa.
 12. marraskuuta – Haluatko miljonääriksi? -tietokilpailua alettiin esittämään Nelosella.
 16. marraskuuta – Helsingin keskustassa vihittiin käyttöön Helsingin Sanomien uusi Sanomatalo.
 20. marraskuuta – Kiina laukaisi ensimmäisen miehittämättömän Shenzhou-avaruusaluksen.
 22. marraskuuta – Yleisradio käynnisti digitaalisen Radio Aino -kanavan.
 23. marraskuuta – Presidentti Martti Ahtisaari matkusti viralliselle vierailulle Vatikaaniin, jossa hän tapasi paavi Johannes Paavali II:n. Ahtisaari jatkoi matkaansa Italiaan, Turkkiin ja Kosovoon.
 25. marraskuuta – Turkkilainen vetoomustuomioistuin vahvisti kurdijohtaja Abdullah Öcalanille kesäkuussa langetetun kuolemantuomion.
 26. marraskuuta – Stavangerista Bergeniin matkalla ollut matkustaja-alus ajoi karille Norjan lounaisrannikolla ja upposi. 16 ihmisen arvioitiin hukkuneen.
 30. marraskuuta – Ensimmäinen globalisaatiota vastustanut laajamittainen mielenosoitus Seattlessa yllätti poliisin ja pakotti peruttamaan avajaistilaisuudet. Protestit kestivät 3. joulukuuta asti.
 30. marraskuuta – Ruotsissa suljettiin toinen Barsebäckin ydinvoimalan kahdesta reaktorista.
 30. marraskuuta – Talvisodan syttymisestä tuli kuluneeksi 60 vuotta.
 Joulukuu
 2. joulukuuta – Yhdistynyt kuningaskunta siirsi Pohjois-Irlannissa rauhansopimuksen mukaisesti vallan Pohjois-Irlannin toimeenpanevalle johtokunnalle.
 3. joulukuuta – Tori Murden ylitti ensimmäisenä naisena Atlantin soutuveneellä. Hän lähti matkaan Kanarialta ja soudettuaan 81 päivää hän saapui Guadeloupelle.
 3. joulukuuta – Nasa menetti yhteyden Mars Polar Lander -luotaimeen hetkiä ennen sen saapumista Marsin kaasukehään.
 3. joulukuuta – Tuhoisa Anatol-myrsky riepotteli Tanskaa, Etelä-Ruotsia, Pohjois-Saksaa ja Pohjanmerta. Se surmasi 20 ihmistä.
 4. joulukuuta – Viisi vanhusta kuoli ja neljä loukkaantui palvelutalo Viljamin tulipalossa Maaningalla.
 10. joulukuuta – Noin 4 500 maanviljelijää osallistui MTK:n järjestämään Suomen EU-politiikan vastaiseen mielenosoitukseen Helsingin keskustassa. Mielenosoittajat kantoivat teurastetun sian eduskuntatalon portaille, polttivat Euroopan unionin lippuja ja hirttivät maa- ja metsätalousministeri Kalevi Hemilää esittäneen nuken. Poliisi teki tapahtuneen johdosta rikosilmoituksen MTK:ta vastaan.
 11. joulukuuta – Sudanin presidentti Omar Hasan Ahmad al-Bashir hajotti parlamentin ja julisti maahan kolmen kuukauden hätätilan. Toimenpide oli osa al-Bashirin ja parlamentin puhemiehen Hassan Abdullah al-Turabin välistä valtataistelua.
 14. joulukuuta – Algerialainen Ahmed Ressam pidätettiin Kanadan rajalla, kun tulli löysi hänen autostaan räjähteitä. Pidätys huolestutti poliisia johti uudenvuodenseremonioiden perumiseen Seattlessa. Ressam tuomittiin lopulta yrityksestä räjäyttää uudenvuodenaattona pommi Los Angelesin kansainvälisellä lentokentällä.
 17. joulukuuta – YK:n turvallisuusneuvosto loi uuden elimen, UNMOVICin, korvaamaan Irakin hylkäämä UNSCOM. Turvallisuusneuvosto määräsi Irakin sallimaan välittömästi asetarkastusten jatkaminen, mutta Irak torjui päätöksen.
 20. joulukuuta – Portugali palautti Macaon Kiinalle.
 21. ja 22. joulukuuta – Espanjan Guardia Civil pysäytti Zaragozassa pakettiauton, josta löytyi 950 kilogrammaa räjähteitä ja seuraavana päivänä toisen, jossa oli 750 kilogrammaa räjähteitä. ETA myönsi myöhemmin tavoitteena olleen räjäyttää Torre Picasso -tornitalo.
 24. joulukuuta – Norsunluurannikon armeija nousi kapinaan presidentti Henri Konan Bédiéa vastaan maksamattomien palkkojen vuoksi. Kaappauksen johtoon nousi Bédién vihamies kenraali Robert Guéï.
 25. joulukuuta – Valtionsyyttäjä nosti tammikuussa 1998 sattuneessa Jyväskylän junaturmassa mukana ollutta veturinkuljettajaa vastaan syytteet liikenneturvallisuuden vaarantamisesta, kymmenestä kuolemantuottamuksesta ja yhdestätoista vammantuottamuksesta.
 31. joulukuuta – Venäjän presidentti Boris Jeltsin erosi presidentin virasta, nimeten virkaatekeväksi presidentiksi pääministeri Vladimir Putinin.
 31. joulukuuta – Panaman kanavan hallinto siirtyi Yhdysvalloilta Panamalle.
 31. joulukuuta – Vuosituhannen vaihteessa Y2K-ongelma aiheutti huolta.
 Tuntematon päivämäärä
 Suomessa valmistauduttiin vuoden 2000 presidentinvaaleihin.
 Maaliskuu – Kerstin Campoyn 6- ja 7-vuotiaat pojat tuotiin isänsä luokse Kaliforniaan Yhdysvaltoihin.
 Lokakuu – Nasa menetti yhteyden Mars Climate Orbiter -luotaimeen.
 Marraskuu – Maailman ensimmäinen hahmo-chat, Mobiles Disco avattiin Suomessa. Se olikin yksi suosituimmista keksinnöistä, sillä pian avattiin kehitellympi versio, Habbo, samoihin aikoihin lumisota ja myöhemmin Coke Music. Kuitenkin Mobiles Disco kuopattiin melko pian.
 Joulukuu – Internet-huumassa oregonilainen Halfway päätti muuttaa nimensä half.com:iksi.
 Syntyneitä
 Tammi – maaliskuu
 1. tammikuuta – Urho Vaakanainen, suomalainen jääkiekkoilija
 3. tammikuuta – Tuuli Oikarinen, suomalainen laulaja
 3. tammikuuta – Amaia Romero, espanjalainen laulaja
 6. tammikuuta – Sergei Eremenko, suomalainen jalkapalloilija
 6. tammikuuta – Jelena Radionova, venäläinen taitoluistelija
 9. tammikuuta – Aleksi Heponiemi, suomalainen jääkiekkoilija
 14. tammikuuta – Malte Setkov, tanskalainen jääkiekkoilija
 15. tammikuuta – Martin Nečas, tšekkiläinen jääkiekkoilija
 22. tammikuuta – Sami Moilanen, suomalainen jääkiekkoilija
 24. tammikuuta – Suvi Nissinen, suomalainen taidoka
 25. tammikuuta – Jai Waetford, australialainen laulaja
 27. tammikuuta – Olli Kaskinen, suomalainen jääkiekkoilija
 30. tammikuuta – Viveca Lindfors, suomalainen taitoluistelija
 30. tammikuuta – Sini Karjalainen, suomalainen jääkiekkoilija
 4. helmikuuta – Tomi Lehto, suomalainen este- ja kestävyysjuoksija
 10. helmikuuta – Valtteri Vesiaho, suomalainen jalkapalloilija
 11. helmikuuta – Andri Lunin, ukrainalainen jalkapalloilija
 13. helmikuuta – Joona Rantala, suomalainen salibandypelaaja
 19. helmikuuta – Albion Ademi, suomalainen jalkapalloilija
 20. helmikuuta – Jenni Jaakkola, suomalainen laulaja
 25. helmikuuta – Gianluigi Donnarumma, italialainen jalkapallomaalivahti
 25. helmikuuta – Lassi Lehtinen, suomalainen jääkiekkomaalivahti
 25. helmikuuta – Paavo Voutilainen, suomalainen jalkapalloilija
 28. helmikuuta – Luka Dončić, slovenialainen koripalloilija
 2. maaliskuuta – Tuomas Ahtonen, suomalainen jääkiekkoilija
 6. maaliskuuta – Eemeli Räsänen, suomalainen jääkiekkoilija
 7. maaliskuuta – Masaki Sato, japanilainen poplaulaja
 7. maaliskuuta – Anna-Leena Uotila, suomalainen näyttelijä (k. 2019)
 9. maaliskuuta – Ukko-Pekka Luukkonen, suomalainen jääkiekkomaalivahti
 9. maaliskuuta – Fabian Zetterlund, ruotsalainen jääkiekkoilija
 13. maaliskuuta – Wiktoria Gąsiewska, puolalainen näyttelijä
 23. maaliskuuta – Alina Strömberg, suomalainen seiväshyppääjä
 Huhti – kesäkuu
 1. huhtikuuta – Cody Glass, kanadalainen jääkiekkoilija
 2. huhtikuuta – Emil Ruusuvuori, suomalainen tennispelaaja
 8. huhtikuuta – Catherine Bellis, yhdysvaltalainen tennispelaaja
 8. huhtikuuta – José Gomes, portugalilainen jalkapalloilija
 9. huhtikuuta – Isaac Hempstead-Wright, englantilainen näyttelijä (Game of Thrones)
 12. huhtikuuta – Anita Korva, suomalainen maastohiihtäjä
 14. huhtikuuta – Joni Ikonen, suomalainen jääkiekkoilija
 15. huhtikuuta – Anita Simoncini, sanmarinolainen laulaja
 15. huhtikuuta – Pasha Pozdniakova, suomalainen malli ja sosiaalisen median vaikuttaja
 20. huhtikuuta – Carly Rose Sonenclar, yhdysvaltalainen laulaja ja lapsinäyttelijä
 22. huhtikuuta – Eeli Tolvanen, suomalainen jääkiekkoilija
 4. toukokuuta – Petra Nieminen, suomalainen jääkiekkoilija
 5. toukokuuta – Justin Kluivert, alankomaalainen jalkapalloilija
 5. toukokuuta – Klim Kostin, venäläinen jääkiekkoilija
 5. toukokuuta – Joshua Norris, yhdysvaltalais-kanadalainen jääkiekkoilija
 11. toukokuuta – Sabrina Carpenter, yhdysvaltalainen laulaja, lauluntekijä ja näyttelijä
 11. toukokuuta – Adam Ružička, slovakialainen jääkiekkoilija
 18. toukokuuta – Laura Omloop, belgialainen laulaja
 24. toukokuuta – Tarjei Sandvik Moe, norjalainen näyttelijä
 28. toukokuuta – Cameron Boyce, yhdysvaltalainen näyttelijä ja tanssija (k. 2019)
 30. toukokuuta – Guanyu Zhou, kiinalainen moottoriurheilija
 31. toukokuuta – Lucas, suomalainen laulaja ja muusikko
 1. kesäkuuta – Kristian Vesalainen, suomalainen jääkiekkoilija
 2. kesäkuuta – Wei Yi, kiinalainen shakin suurmestari
 9. kesäkuuta – Teemu Engberg, suomalainen jääkiekkoilija
 11. kesäkuuta – Elias Valtonen, suomalainen koripalloilija
 14. kesäkuuta – Chou Tzuyu, taiwanialainen laulaja
 14. kesäkuuta – Joni Hava, suomalainen kilpakävelijä
 17. kesäkuuta – Henri Jokiharju, suomalainen jääkiekkoilija
 18. kesäkuuta – Jenniina Nylund, suomalainen jääkiekkoilija
 21. kesäkuuta – Natalie Alyn Lind, yhdysvaltalainen näyttelijä
 27. kesäkuuta – Chandler Riggs, yhdysvaltalainen näyttelijä
 28. kesäkuuta – Markéta Vondroušová, tšekkiläinen tennispelaaja
 28. kesäkuuta – Viivi Korhonen, suomalainen laulaja
 Heinä – syyskuu
 2. heinäkuuta – Oskari Laaksonen, suomalainen jääkiekkoilija
 3. heinäkuuta – Molly Rosenström, suomenruotsalainen poplaulaja
 9. heinäkuuta – Camille Rast, sveitsiläinen alppihiihtäjä
 14. heinäkuuta – Saara Hakanen, suomalainen kolmiloikkaaja ja pituushyppääjä
 15. heinäkuuta – Otto Latvala, suomalainen jääkiekkoilija
 17. heinäkuuta – Jamie Bloch, kanadalainen näyttelijä
 17. heinäkuuta – Timo Stavitski, suomalainen jalkapalloilija
 18. heinäkuuta – Miro Heiskanen, suomalainen jääkiekkoilija
 22. heinäkuuta – Jason Robertson, yhdysvaltalainen jääkiekkoilija
 31. heinäkuuta – Jesse Koskenkorva, suomalainen jääkiekkoilija
 4. elokuuta – Saku Ylätupa, suomalainen jalkapalloilija
 10. elokuuta – Nick Suzuki, kanadalainen jääkiekkoilija
 16. elokuuta – Tommi Jyry, suomalainen jalkapalloilija
 27. elokuuta – Viivi Lehikoinen, suomalainen aitajuoksija
 12. syyskuuta – Lauri Pajuniemi, suomalainen jääkiekkoilija
 19. syyskuuta – Tuuli Kukkonen, suomalainen lentopalloilija
 25. syyskuuta – Rene Rinnekangas, suomalainen lumilautailija
 Loka – joulukuu
 3. lokakuuta – Jesse Ylönen, suomalainen jääkiekkoilija
 7. lokakuuta – Nando Eggenberger, sveitsiläinen jääkiekkoilij
 15. lokakuuta – Bailee Madison, yhdysvaltalainen näyttelijä
 29. lokakuuta – Olivia Waldriff, kanadalainen lapsinäyttelijä
 10. marraskuuta – Kiernan Shipka, yhdysvaltalainen näyttelijä
 11. marraskuuta – Jutta Rantala, suomalainen jalkapalloilija
 13. marraskuuta – Lando Norris, brittiläinen moottoriurheilija
 21. marraskuuta – Isaiah Firebrace, australialainen laulaja
 24. marraskuuta – Nea Mattila, suomalainen pikajuoksija
 27. marraskuuta – Filip Zadina, tšekkiläinen jääkiekkoilija
 27. marraskuuta – Constantin Schmid, saksalainen mäkihyppääjä
 29. marraskuuta – Emmi Peltonen, suomalainen taitoluistelija
 2. joulukuuta – Ricky Waxlax, suomalainen koripalloilija
 10. joulukuuta – Reiss Nelson, englantilainen jalkapalloilija
 Kuolleita
 Nobelin palkinnot
 Nobelin fysiikanpalkinto: Gerardus ’t Hooft ja Martinus J. G. Veltman
 Nobelin kemianpalkinto: Ahmed Zewail
 Nobelin lääketieteen palkinto: Günter Blobel
 Nobelin kirjallisuuspalkinto: Günter Grass
 Nobelin rauhanpalkinto: Lääkärit ilman rajoja
 Nobelin taloustieteen palkinto: Robert Mundell
 Tapahtumia aiheittain
 Elokuvat
 Kirjallisuus
 Musiikki
 Urheilu
 Videopelit
 Vuosi 1999 fiktiossa
 Aurinkotuuli (elokuva), suomalainen elokuva vuodelta 1980.
 19. syyskuuta – TV-sarjassa Avaruusasema Alfa Kuu ja avaruusasema Alfa sen mukana siirtyvät pois aurinkokunnasta.
 Joulukuu – Kathryn Bigelowin ohjaaman tieteiselokuvan Strange Days (elokuva) (1995) tapahtumat sijouttuvat vuosituhannen viimeiseen kuukauteen.
 31. joulukuuta – Animaatiosarja Futuraman tapahtumat alkavat, kun Philip J. Fry joutuu juuri ennen keskiyötä syväjäähdytetyksi.
 Katso myös
 Vuoden 1999 miehittämättömät avaruuslennot
 Lähteet
 Aiheesta muualla


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 30.7.2015
 SV
 Europeiska unionens officiella tidning
 L 202/54
 GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉNS BESLUT
 nr 200/2014
 av den 25 september 2014
 om ändring av bilaga XXI (Statistik) till EES-avtalet [2015/1268]
 GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
 med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (nedan kallat EES-avtalet), särskilt artikel 98, och
 av följande skäl:
 (1)
 Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 av den 21 maj 2013 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen (1) införlivades med EES-avtalet genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 58/2014 av den 8 april 2014 (2).
 (2)
 Den tidsfrist för att lämna in en vederbörligen motiverad begäran om undantag till behörig övervakningsmyndighet senast den 17 oktober 2013 som fastställs i artikel 6.3 i förordning (EU) nr 549/2013 bör därför anpassas för att tillåta Eftastaterna att begära undantag i enlighet med artikel 6.1 och 6.2.
 (3)
 Bilaga XXI till EES-avtalet bör därför ändras i enlighet med detta.
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 Artikel 1
 Punkt 19z (Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013) i bilaga XXI till EES-avtalet ska ändras på följande sätt:
 1.
 Anpassningarna b och c ska betecknas anpassningarna c och d.
 2.
 Följande anpassning ska införas:
 ”b)
 I artikel 6.3 ska ’den 17 oktober 2013’ ersättas med ’3 månader efter ikraftträdandet av gemensamma EES-kommitténs beslut nr 200/2014 av den 25 september 2014’ vad gäller Eftastaterna.”
 Artikel 2
 Detta beslut träder i kraft den 26 september 2014 under förutsättning att alla anmälningar enligt artikel 103.1 i EES-avtalet har gjorts (3).
 Artikel 3
 Detta beslut ska offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning.
 Utfärdat i Bryssel den 25 september 2014.
 På gemensamma EES-kommitténs vägnar
 Kurt JÄGER
 Ordförande
 (1) EUT L 174, 26.6.2013, s. 1.
 (2) EUT L 256, 28.8.2014, s. 35.
 (3) Inga konstitutionella krav angivna.


type: legislation

text:
 6.6.2015
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 L 142/23
 РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2015/872 НА КОМИСИЯТА
 от 5 юни 2015 година
 за определяне на коефициента на разпределение за количествата, за които се отнасят подадените от 1 до 2 юни 2015 г. заявления за лицензии за внос в рамките на тарифната квота, открита по силата на Регламент (ЕО) No 1918/2006 за маслиново масло с произход от Тунис и за временно прекратяване на подаването на заявления за такива лицензии за месец юни 2015 г.
 ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
 като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
 като взе предвид Регламент (ЕС) No 1308/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за установяване на обща организация на пазарите на селскостопански продукти и за отмяна на регламенти (ЕИО) No 922/72, (ЕИО) No 234/79, (ЕО) No 1037/2001 и (ЕО) No 1234/2007 (1), и по-специално член 188, параграфи 1 и 3 от него,
 като има предвид, че:
 (1)
 С Регламент (ЕО) No 1918/2006 на Комисията (2) бе открита годишна тарифна квота за внос на необработено маслиново масло„Virgin“ с кодове по КН 1509 10 10 и 1509 10 90, добито изцяло в Тунис и транспортирано директно от тази страна в Съюза. В член 2, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1918/2006 се предвиждат месечни количествени ограничения за издаваните лицензии за внос.
 (2)
 Количествата, за които се отнасят заявленията за лицензии за внос, подадени от 1 до 2 юни 2015 г. за месец юни 2015 г., са по-високи от наличните количества. Поради това следва да се определи до каква степен може да бъдат издавани лицензии за внос, като се определи коефициентът на разпределение, който ще се прилага към заявените количества и който се изчислява съгласно член 7, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1301/2006 на Комисията (3). Целесъобразно е временно да се прекрати подаването на нови заявления за месец юни 2015 г.
 (3)
 За да се гарантира ефективността на мярката, настоящият регламент следва да влезе в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз,
 ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
 Член 1
 1. По отношение на количествата, за които се отнасят подадените от 1 до 2 юни 2015 г. заявления за лицензии за внос по силата на Регламент (ЕО) No 1918/2006, се прилага коефициентът на разпределение, посочен в приложението към настоящия регламент.
 2. Считано от 3 юни 2015 г. се прекратява временно подаването на нови заявления за лицензии за внос за месец юни 2015 г.
 Член 2
 Настоящият регламент влиза в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
 Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
 Съставено в Брюксел на 5 юни 2015 година.
 За Комисията,
 от името на председателя,
 Jerzy PLEWA
 Генерален директор на Генерална дирекция „Земеделие и развитие на селските райони“
 (1) ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 671.
 (2) Регламент (ЕО) No 1918/2006 на Комисията от 20 декември 2006 г. за откриването и управлението на тарифна квота за маслиново масло с произход от Тунис (ОВ L 365, 21.12.2006 г., стр. 84).
 (3) Регламент (ЕО) No 1301/2006 на Комисията от 31 август 2006 г. за определяне на общи правила за управление на тарифните квоти за внос на земеделски продукти, които се управляват чрез система на лицензии за внос (ОВ L 238, 1.9.2006 г., стр. 13).
 ПРИЛОЖЕНИЕ
 Пореден номер
 Коефициент на разпределение — заявления, подадени от 1 до 2 юни 2015 г. за месец юни 2015 г.
 (в проценти)
 09.4032
 5,850121