type: wikipedia

text:
Peter Mauley (auch Peter II Mauley) (* um 1226; † 1279) war ein englischer Adliger.
 Peter II war der älteste Sohn von Peter de Maulay und von dessen Frau Isabella of Thornham. Sein Vater, ein ursprünglich aus dem Poitou stammender ehemaliger Günstling von König Johann Ohneland, war durch die Heirat mit der Erbin von Robert of Thornham zu einem bedeutenden Baron in Yorkshire aufgestiegen. Nachdem sein Vater 1241 während des Kreuzzugs der Barone gestorben war, erbte Peter II seine Güter. Im Gegensatz zu seinem Vater gelang es ihm aber nicht, die Gunst des Königs zu gelangen, sondern blieb ein vornehmlich auf Yorkshire beschränkter Adliger. 1253 begleitete er König Heinrich III. bei dessen Expedition in die Gascogne, kehrte jedoch zum Unmut des Königs 1254 vorzeitig nach England zurück. Gegen Ende des Kriegs der Barone war er 1268, wie viele andere Barone, hoch verschuldet und soll jüdischen Geldverleihern 2000 Mark geschuldet haben.
 Er war zweimal verheiratet, sein Erbe wurde sein ältester Sohn Peter III Mauley. Ein jüngerer Sohn von ihm, Edmund Mauley, diente unter Eduard II. als Steward of the Household und fiel 1314 in der Schlacht von Bannockburn.
 Weblinks
 Einzelnachweise
 Peter #Mauley
 Britischer Adliger
 Engländer
 Geboren im 13. Jahrhundert
 Gestorben 1279
 Mann


type: other

text:
Results per page: 10 | 25 | 50 4,413 Glaonna ar Thairiscintí found, displaying 4,171 to 4,180.[First/Prev] 411, 412, 413, 414, 415, 416, 417, 418, 419, 420, 421, 422, 423, 424, 425 [Next/Last]
 SMART 2018/0082 Táirge cumarsáide leictreonaí sa todhcha... European Commission, DG for Communications Networks, Content and Technology (CONNECT) Dúnta 13/03/2019 15/04/2019
 SMART 2018/1009 Lárionad tacaíochta don chomhroinnt sonr... European Commission, DG for Communications Networks, Content and Technology (CONNECT) Dúnta 27/06/2018 07/09/2018
 SMART 2018/1018 Seirbhísí Tacaíochta maidir le hÉascú Io... European Commission, DG for Communications Networks, Content and Technology (CONNECT) Dúnta 28/08/2018 19/10/2018
 SMART 2018/1022 Sásraí comhair ardáin croísheirbhíse a b... European Commission, DG for Communications Networks, Content and Technology (CONNECT) Dúnta 16/04/2019 07/06/2019
 SMART 2019/0009 Faireachlann Eorpach 5G céim II – SMART ... European Commission, DG for Communications Networks, Content and Technology (CONNECT) Dúnta 07/02/2019 11/03/2019
 SMART 2019/0010 Sreafaí sonraí a léarscáiliú- SMART 2019... European Commission, DG for Communications Networks, Content and Technology (CONNECT) Dúnta 07/05/2019 27/06/2019


text:
 SENTENCIA 5647 DE MARZO 5 DE 2004
 SENTENCIA 5647 DE 05 DE MARZO DE 2004
 CONTENIDO:EXPROPIACIÓN. LA POSIBILIDAD DE EJERCITAR LA ACCIÓN DE REPARACIÓN DIRECTA CON EL FIN DE OBTENER LA INDEMNIZACIÓN DE PERJUICIOS POR EXPROPIACIONES ESTÁ CONDICIONADA A QUE TALES PERJUICIOS SEAN DISTINTOS A LOS QUE CONFORMAN LA INDEMNIZACIÓN EXPROPIATORIA.
 TEMAS ESPECÍFICOS:ACCIÓN DE REPARACIÓN DIRECTA, EXPROPIACIÓN, INDEMNIZACIÓN POR EXPROPIACIÓN
 Sentencia 5647 de marzo 5 de 2004
 Rad. 5647 (14543) de 2004
 Actor: Antonio Riascos Sales y otra.
 Demandado: Incora.
 Ref.: Apelación sentencia indemnizatoria.
 La Sala revocará la sentencia apelada para declarar probada la excepción de cosa juzgada, toda vez que la materia objeto de la presente controversia ya fue decidida mediante sentencia ejecutoriada.
 Como se indicó en acápite precedente, el actor formuló la demanda en ejercicio de la acción de reparación directa prevista en el artículo 86 del Código Contencioso Administrativo, con el propósito de que se declare la responsabilidad de la entidad demandada por el lucro dejado de percibir como consecuencia del despojo de la tenencia y posesión del inmueble expropiado, por el período que duraron los correspondientes trámites administrativos y judiciales.
 Para la Corte Constitucional es “una operación de derecho público por la cual el Estado obliga a un particular a cumplir la tradición del dominio privado al dominio público de un bien, en beneficio de la comunidad y mediante una indemnización previa”(1).
 “es un medio ético jurídico mediante el cual hallan armonía el interés público y el interés privado ante los requerimientos del primero. No debiendo el Estado, para satisfacer las exigencias colectivas, apoderarse por sí y ante sí, de la propiedad privada, despojando de esta a su titular, el orden jurídico encontró en el procedimiento expropiatorio el medio idóneo para lograr la satisfacción de los intereses públicos o generales sin lesionar los intereses privados o particulares: la calificación de utilidad pública y la indemnización previa, requisitos o elementos esenciales de la expropiación, satisfacen tal exigencia. A eso, substancialmente tiende la expropiación. Solo así resulta aceptable que los administrados o particulares cedan su propiedad en un Estado de derecho donde los intereses o valores que integran la personalidad humana son debidamente respetados”(2).
 Para el precitado autor la expropiación constituye un procedimiento extraordinario y de excepción, al que solo se acude para satisfacer fines de “utilidad pública”, stricto sensu y no debe empleársele cuando la respectiva necesidad o utilidad pública puede satisfacerse, imponiendo otra medida eficaz. Explica que no es un medio de especulación oficial ni de enriquecimiento injusto a costa del expropiado; que es de aplicación restrictiva, pues solo debe recurrirse a ella como última ratio; que las disposiciones de las leyes formales sobre expropiación, solo son válidas en tanto sean razonables, no arbitrarias y no impliquen un ataque o desconocimiento del derecho de propiedad y que está sometida al principio “in dubio pro domino”, según el cual la interpretación de las normas y principios sobre expropiación, debe favorecer al expropiado.
 La institución, que fue regulada en el artículo 30 de la Constitución de 1886(3) y en el artículo 58 de la Carta de 1991(4), contiene un elemento esencial, condicionante y garantista, cual es el derecho del expropiado a ser indemnizado previamente y que según la Corte Constitucional persigue compensar “un singular sacrificio de los derechos del afectado, en la medida en que vulnera su voluntad para disponer de parte de su peculio”, puesto que “equilibra los derechos objeto del daño ocasionado: ubi expropiatio ibi indemnitas”(5)(6).
 Es una carga que tiene por objeto reparar o compensar los perjuicios ocasionados con la expropiación, que legitima el comportamiento del Estado y lo ajusta al derecho y a la equidad(7), “un presupuesto de legitimidad para el ejercicio de la potestad expropiatoria ... esencial y de validez y no simple condición de eficacia, de tal modo que sin él no hay expropiación sino simple ‘vía de hecho’...”(8).
 La utilidad pública, o el interés público, no constituyen título para despojar a alguien, ni autorizan a que los habitantes sean privados de lo suyo sin indemnización”(9).
 “el concepto de indemnización por expropiación no puede confundirse con el concepto de precio, como prestación de la venta, ... la administración toma la propiedad particular, y como esta medida genera un daño, y no un precio, se satisface mediante una indemnización. Se indemniza el perjuicio en diferentes órdenes de la responsabilidad contractual y extracontractual, y se indemniza al expropiado el daño que para él implica esta forma de expropiación —que opera contra su voluntad— pero en provecho público (...)”.
 En el mismo sentido esta Sala explicó que la indemnización “incluye no solo el valor de la edificación, mejoras y predio sino también cualquier otro daño que hubiere sufrido el expropiado o damnificado, como el lucro cesante por arrendamientos dejados de percibir o el valor de las cosechas perdidas si se trataba de un bien cultivado por él mismo, etc., ... no comprende únicamente el valor del inmueble ocupado o expropiado. Como quedó dicho, si el propietario pide y demuestra la ocurrencia de perjuicios diferentes, deberán serle reconocidos en la providencia correspondiente”(10) (negrillas no son del texto original).
 En igual sentido, la Corte Constitucional, en la Sentencia C-153 de 1994 citada, señaló que la indemnización “es reparatoria (...), ya que ella debe comprender el daño emergente y el lucro cesante que hayan sido causados al propietario cuyo bien ha sido expropiado. Y en caso de que no haya forma de comprobar el lucro cesante, se puede indemnizar con base en el valor del bien y el interés causado entre la fecha de entrega del mismo y la entrega de la indemnización” (negrilla fuera de texto).
 Criterio expuesto también en la Sentencia C-1074 de 2002: “La indemnización no se limita al precio del bien expropiado. Si bien la jurisprudencia reconoce que el particular también sufre daños adicionales a la pérdida patrimonial del inmueble, el cálculo del resarcimiento que deba recibir el particular, no se limita a considerar el valor comercial del bien, sino que puede abarcar los daños y perjuicios sufridos por el afectado por el hecho de la expropiación”(11) (se resalta).
 3. La indemnización en la expropiación agraria.
 Para la expropiación de predios rurales realizada en desarrollo de los programas adelantados por el Incora, debe adelantarse un proceso judicial el cual busca definir el monto de la indemnización con fundamento en los medios de prueba practicados al efecto, en particular la prueba pericial.
 La Ley 135 de 1961 dispuso que el proceso debía surtirse ante el respectivo juez civil del circuito (arts. 59 a 61). Por su parte la Ley 30 de 1988 (art. 25, modificatorio de la L. 135/61, art. 59) radicó la competencia para conocer del proceso en el tribunal administrativo del lugar de la ubicación del inmueble.
 4. La indemnización expropiatoria en el caso concreto.
 En el caso concreto, el Incora presentó demanda de expropiación ante el Juzgado 1o Civil del Circuito de Neiva, que profirió sentencia favorable el 10 de marzo de 1982 (fl. 148 cdno. 17).
 Mientras se adelantaba el correspondiente trámite para establecer el monto de la indemnización ante el referido juez de circuito, se dispuso la remisión del proceso a la jurisdicción contencioso administrativo en aplicación de lo dispuesto en la Ley 30 de 1988 y del Decreto Reglamentario 2107 de 1988 (art. 65), razón por la cual el Tribunal Administrativo del Huila asumió la competencia desde el 12 de diciembre de 1988.
 Mediante providencia del 19 de noviembre de 1990, con fundamento en el dictamen pericial practicado al efecto, el Tribunal Administrativo del Huila fijó en $ 104.988.860, “el monto de la indemnización que debe pagar el Instituto Colombiano de la Reforma Agraria por el predio ‘El Porvenir’” (fl. 122 cdno. 17).
 Las partes interpusieron recurso de apelación contra la decisión anterior, que fue resuelto por auto proferido por esta Sala el 20 de septiembre de 1991. En la impugnación, los expropiados cuestionaron el monto de la indemnización y objetaron por error grave el dictamen pericial, entre otras razones, porque no se tuvo en cuenta que “el Incora se encuentra en posesión del inmueble expropiado desde el año de 1978. Ello significa que los propietarios fueron desposeídos del bien y privados de los frutos desde hace más de doce (12) años, sin recibir compensación alguna” (fl. 124 cdno. 17).
 En el auto por medio del cual la Sala decidió el recurso de apelación, rechazó la objeción por error grave; consideró que el dictamen pericial que sirvió de fundamento al tribunal para fijar el monto de la indemnización “se ajustó a las exigencias legales que actualmente regulan la expropiación de predios rurales y a los requisitos procedimentales que rigen la prueba pericial...”; a la vez que confirmó el auto apelado “con la aclaración de que el valor histórico de la indemnización es de ... $ 140.977.860” (fl. 172 cdno. 17).
 De conformidad con lo dispuesto en el artículo 332 del Código de Procedimiento Civil(12):
 En relación con su fundamento y alcance dijo la Corte Constitucional:
 “Comoquiera que el significado primigenio de los principios de non bis in idem y de cosa juzgada consiste en impedir que los hechos o conductas debatidos y resueltos en un determinado proceso judicial vuelvan a ser discutidos por otro funcionario en un juicio posterior, esta corporación ha considerado que la relación que debe existir entre los hechos, el objeto y la causa de esos dos procesos debe ser de identidad. En efecto, la jurisprudencia señala que debe tratarse de motivos idénticos, de juicios idénticos, del mismo hecho, del mismo asunto o de identidad de objeto y causa.
 El fenómeno de la cosa juzgada ocurre cuando entre dos procesos judiciales se presenta una serie de identidades procesales que determinan que, en el segundo juicio al juez le resulte vedado pronunciarse sobre aquellas cuestiones sobre las que concurren las anotadas identidades. En Colombia, los criterios que permiten determinar si, en cierto caso, existe cosa juzgada se encuentran establecidos en los distintos códigos de procedimiento. Sin embargo, los principios tutelares —como los ha denominado el Consejo de Estado— de esta institución jurídica son los establecidos en el artículo 332 del Código de Procedimiento Civil, los cuales son aplicables a otros procedimientos y, en especial, al contencioso administrativo. La norma señalada indica que existe cosa juzgada entre dos procesos judiciales y, esta puede ser declarada en el juicio posterior cuando: (1) ambos procesos versan sobre el mismo objeto (eadem res); (2) ambos juicios se fundan en la misma causa (eadem causa petendi); y (3) existe identidad jurídica de partes (eadem conditio personarum) entre ambos procesos. La jurisprudencia colombiana ha estimado que mientras los dos primeros elementos constituyen el límite objetivo de la cosa juzgada y responden, respectivamente, a las preguntas acerca de sobre qué se litiga y por qué se litiga, el último elemento constituye el límite subjetivo de la cosa juzgada.
 Conforme a la jurisprudencia y a la doctrina nacionales, el objeto de un proceso se encuentra definido tanto por las declaraciones que, en concreto, se solicitan de la administración de justicia (petitum), como por el pronunciamiento específico del órgano judicial en la parte resolutiva de la respectiva sentencia con respecto al petitum. En relación con la causa petendi o causa de pedir, las mismas fuentes señalan que esta hace referencia a las razones que sustentan las peticiones del demandante ante el juez. Es así como la causa petendi contiene, por una parte, un componente fáctico constituido por una serie de hechos concretos y, de otro lado, un componente jurídico, constituido no solo por las normas jurídicas a las cuales se deben adecuar los hechos planteados sino, también, por el específico proceso argumentativo que sustenta la anotada adecuación. En suma, es posible afirmar que la causa petendi es aquel grupo de hechos jurídicamente calificados de los cuales se busca extraer una concreta consecuencia jurídica”(13).
 En relación con los efectos de la cosa juzgada respecto del derecho de acción dijo la Sala:
 “El accionar constituye un derecho público, abstracto, cívico, autónomo en cabeza de cualquier persona que desee acudir a la rama jurisdiccional. Derecho que su titular ejerce o pone en movimiento ante un juez competente y mediante una demanda que reúna ciertos requisitos de ley. Pero ese derecho frente a un conflicto de interés determinado y particular, ventilable ante la jurisdicción administrativa mediante las acciones de restablecimiento (CCA, art. 85), reparación directa (86) y contractuales (87), no le permite a una misma parte legitimada ejercitar su derecho sino una sola vez, porque, como es obvio, la acción será una sola y uno solo será el juez del conocimiento así exista competencia a prevención en ciertos casos. Y así existan en un mismo circuito varios jueces de igual categoría y en un tribunal varios magistrados de iguales competencia y jerarquía. En otras palabras, el derecho de acción frente a un litigio particular se agota con su ejercicio, hasta el punto que si desiste de la demanda instaurada, no podrá presentarla de nuevo por la misma vía”(14) (se resalta).
 En el caso concreto la demanda fue presentada en ejercicio de la acción de reparación directa, por las mismas personas a quienes el Incora expropió el predio “El Porvenir”(15), con el objeto de que se dispusiera la indemnización de “los perjuicios causados a la señora Silvia Edith Lozada Monge y al doctor Antonio Riascos Sales, con motivo de la expropiación del predio rural “El Porvenir”, ubicado en el municipio de Palermo (Huila), identificado como se expresa en los hechos de esta demanda, que terminó la entrega material de dicho predio al referido instituto el 23 de noviembre de 1978 y el 2 de diciembre de 1981, dentro de los procesos de expropiación adelantados por el Incora contra los citados, ante los juzgados 1o y 3o Civiles del Circuito de Neiva y la ocupación que desde entonces viene ejerciendo el Incora, sobre dicho predio”(16) (pretensión primera, fl. 73, cdno. ppal.).
 Como causa petendi, precisaron los demandantes que el Incora debe pagarles “el valor de los perjuicios materiales (lucro cesante)” que corresponde al valor de los frutos naturales y civiles dejados de percibir “por los lotes de terreno expropiados desde la fecha en que se produjeron las respectivas entregas al Incora, hasta la fecha en que se pague” (objeto)(17) (fl. 78, cdno. ppal.).
 Se tiene así que el demandante propone nuevamente el debate sobre el contenido y alcance de la indemnización, definida judicialmente, por la expropiación del inmueble “El Porvenir”, con lo que inició un nuevo proceso entre las mismas partes, que versa sobre el mismo objeto y se funda en la misma causa del proceso expropiatorio que culminó con la providencia del 20 de septiembre de 1991, que hizo tránsito a cosa juzgada material y formal.
 Si bien es cierto que el artículo 25 de la Ley 30 de 1988 permitía ejercitar la acción de reparación directa con el objeto de obtener la indemnización de perjuicios “no comprendidos dentro de la liquidación de la suma determinada a favor del expropiado”, como podrían ser los perjuicios morales, tal potestad quedó condicionada a que tales perjuicios fueran distintos a los que conforman la indemnización expropiatoria. Desconoce el demandante que esta norma prevé el ejercicio de la acción de reparación directa para exigir una prestación indemnizatoria adicional “que no corresponda al valor comercial del bien expropiado, a las liquidaciones de perjuicios provenientes de la restitución del inmueble o de la venta forzosa...”.
 Y tampoco es dable considerar que el lucro cesante no conforma la indemnización expropiatoria, pues como se explicó en capítulo precedente, esta comprende el daño emergente y el lucro cesante y bajo este entendido habrá de concluirse que esta pretensión fue resuelta por el juez que tuvo a cargo el proceso expropiatorio.
 Muestra de lo anterior es que el demandante apeló el auto que fijó el monto de la indemnización, entre otros motivos, para que se incluyera el valor de los frutos dejados de percibir por la expropiación. Petición que le fue negada por esa Sala en el referido auto del 20 de septiembre de 1991.
 Con fundamento en todo lo anterior, la Sala revocará la sentencia apelada para declarar probada la excepción de cosa juzgada.
 REVÓCASE la sentencia proferida por el Tribunal Administrativo del Huila el 1o de octubre de 1997, en su lugar se dispone.
 DECLÁRASE probada la excepción de cosa juzgada.
 (1) Sentencia C-153 de 1994.
 (2) Marienhoff, Miguel S. Tratado de derecho administrativo. Buenos Aires, Ed. Abeledo Perrot, 1970, tomo IV, págs. 125 a 130.
 (3) Acto Legislativo No 1 de 1936, artículo 10.
 (4) Su texto original fue modificado por el Acto Legislativo No 1 de 1999, mediante la supresión de los dos últimos incisos que permitían la expropiación sin indemnización.
 (5) Sentencia C-153 del 24 de marzo de 1994.
 (6) Cabe señalar que el sentido de esta providencia fue precisado por la Corte Constitucional en Sentencia C-1074 de 2002 en la que, con fundamento en lo dispuesto en el artículo 58 de la Constitución de 1991, según el cual la indemnización se fijará “consultando los intereses de la comunidad y del afectado”, advirtió que la indemnización puede ser reparatoria, compensatoria y restitutoria. Y que en todos los eventos no resulta procedente una indemnización integral de los daños causados con la expropiación. Allí se dijo que: “La referencia a los intereses de la comunidad y del particular afectado también resalta un cambio fundamental introducido por el constituyente en 1991: la fijación del valor de la indemnización difícilmente puede hacerse de manera abstracta y general, sin tener en cuenta el contexto de cada caso, sino que requiere la ponderación de los intereses concretos presentes en cada situación, para que el valor de la indemnización corresponda en realidad a lo que es justo. Esta característica puede llevar a que el juez, luego de ponderar los intereses, en cada caso, establezca una indemnización inferior al total de los daños ocasionados por la expropiación, pero sin que pueda, dado que el Acto Legislativo No 1 de 1999 excluyó la posibilidad de expropiación sin indemnización, llegar a la conclusión de que no hay lugar a indemnización adecuada, como ya se dijo” (resalta la Sala).
 (7) Sentencia proferida el 16 de julio de 1998, expediente 12868.
 (8) Eduardo García de Enterría y Tomás - Ramón Fernández. Curso de derecho administrativo. Madrid, Ed. Civitas, 1982. Segunda edición, págs. 252-253.
 (9) Ob. cit., págs. 233 y 234.
 (10) Sentencia proferida el 10 de mayo de 2001, expediente 11783, en la que se analizó un problema jurídico similar al planteado en el caso concreto.
 (11) Como se precisó precedentemente, si bien la Corte Constitucional reconoce que la indemnización comporta el daño emergente y el lucro cesante, asume una nueva postura respecto de la función de la indemnización expropiatoria: “La Corte constata que el artículo 58 superior no exige que quien sea expropiado reciba además de la indemnización por el daño emergente y el lucro cesante, también el pago de todos los costos adicionales que sean necesarios para adquirir un bien de las mismas características al expropiado y restituir al particular a condiciones similares a las que tenía antes de la expropiación. La indemnización en caso de expropiación no debe cumplir siempre una función restitutiva y, por eso, no tiene que ser integral”.
 (12) Aplicable por remisión expresa del artículo 267 del Código Contencioso Administrativo.
 (13) Sentencia T-048 del 1o de febrero de 1999.
 (14) Sentencia proferida el 15 de marzo de 1991, expediente 6122.
 (15) Identidad de partes.
 (16) Identidad de objeto.
 (17) Identidad de causa.


text:
Asku sēnes pieder pie augstāko sēņu grupas ar labi attīstītu daudzšūnu micēliju. Asku sēnēm raksturīga īpašu vairošanās orgānu — asku veidošanās, kuros dzimumprocesa rezultātā endogēni izveidojas asku sporas, visbiežāk astoņas. Vienkāršākajām asku sēnēm (piemēram — rauga sēnēm) augļķermeņi neveidojas, bet aski veidojas no atsevišķām veģetatīvajām šūnām, vai arī tieši uz micēlija. Augstāk attīstītajām asku sēnēm aski veidojas īpašos augļķermeņos. Daudzas asku sēnes vairojas arī bezdzimumiski ar konīdijām, kas attīstās uz īpašām hifām — konīdijnesējiem. Asku sēņu attīstības laikā var būt dažādi periodi, kad tās vairojas dzimumiski ar askiem, vai bezdzimumiski ar konīdijām. Botāniskās nomenklatūras starptautiskajā kodeksā, izņēmuma kārtā, drīkst dot, blakus sugas pamatnosaukumam, arī konoidālās stadijas sugas nosaukumu.
 Asku sēnes ir plaši izplatītas visos ģeogrāfiskajos reģionos un var augt uz visdažādākajiem substrātiem. Tās var būt gan saprofīti, gan parazīti. Saprofīti aktīvi piedalās dabā organisko vielu mineralizācijā, īpaši celulozi saturošo augu sadalīšanā. Parazītiskās asku sēnes parazitē gan uz augiem un sēnēm, gan uz dzīvniekiem, arī uz cilvēkiem, izraisot nopietnas saslimšanas. Asku sēnēm ir arī liela ekonomiskā nozīme, kā dažādu svarīgu vielu (antibiotikas, vitamīni, fermenti) avotiem. Rauga sēnes plaši izmanto arī pārtikas rūpniecībā. Zinātnē tās izmanto bioķīmiskajos un ģenētiskajos pētījumos.
 Asku sēņu nodalījumā ir vairāk nekā 3200 ģinšu un 30 000 sugu. Latvijā konstatētas apmēram 640 sugas un 230 ģintis. Asku sēņu nodalījumu agrāk iedalīja 6 klasēs:
 Nodalījums: Ascomycota (Asku sēnes)
 Klase: Discomycetes (Diskomicētes)
 Klase: Hemiascomycetes (Hemiaskomicētes)
 Klase: Laboulbeniomycetes (Labulbeniomicētes)
 Klase: Loculoascomycetes (Lokuloaskomicētes)
 Klase: Plectomycetes (Plektomicētes)
 Klase: Pyrenomycetes (Pirenomicētes)
 Mūsdienās šis sadalījums ir mainīts. Pašreizējais (2020. gada) iedalījums trīs apakšnodalījumos un to klasēs ir:
 Pezizomycotina
 Arthoniomycetes
 Coniocybomycetes
 Dothideomycetes
 Eurotiomycetes
 Geoglossomycetes
 Laboulbeniomycetes
 Lecanoromycetes
 Leotiomycetes
 Lichinomycetes
 Orbiliomycetes
 Pezizomycetes
 Sordariomycetes
 Xylonomycetes
 (Neskaidri klasificētās):
 Lahmiales
 Itchiclahmadion
 Triblidiales
 Saccharomycotina
 Saccharomycetes
 Taphrinomycotina
 Archaeorhizomyces
 Neolectomycetes
 Pneumocystidomycetes
 Schizosaccharomycetes
 Taphrinomycetes
 Atsauces
 Ārējās saites
 Sēnes
 Asku sēnes


text:
Kui Te olete langenud kuriteo ohvriks, võite teatada sellest politseile (või prokurörile) suuliselt või kirjalikult. Te võite lasta ka mõnel teisel isikul kuriteost teatada, kui olete teda selleks kirjalikult volitanud. Allkirjastatud kirjalikus vormis volituslisatakse menetlustoimikusse.
 Kuriteost võib teatada Teie asemel ka Teie abikaasa, laps või advokaat. Kui Te olete koduvägivallaohver, võib politseile kaebuse esitada ükskõik milline pereliige.
 Samuti võite teatada kuriteost, kui olete kuriteo tagajärjel surnud isiku abikaasa või täiskasvanud laps.
 Kui Te otsustate teatada kuriteost suuliselt, peate minema politseijaoskonda. Politseiametnik, kes Teie kuriteoteate vastu võtab, registreerib selle ja palub Teil anda oma allkirja. Allkirjastatud peab olema ka kirjalik kuriteoteade.
 Kuriteoteade peab sisaldama Teie nime, ametit, kodust aadressi ja toimunu üksikasjalikku kirjeldust. Kui õigusrikkuja isik on Teile teada, peate esitama kogu teabe, mis Teil tema kohta on, ja kõik vahejuhtumiga seotud tõendid. Kuriteo uurimise ajal võite anda juhtumi kohta lisateavet.
 Kui Te ei räägi või ei mõista rumeenia keelt, võite esitada kuriteoteate keeles, mida oskate, ja õigusasutus laseb selle ära tõlkida. Sellisel juhul võite paluda, et Teile saadetav kohtukutse oleks keeles, millest Te aru saate.
 Pärast Teie kuriteoteate saamist edastab politsei juhtumi prokurörile, kes määrab juhtumile kordumatu numbri.
 Kui Te olete teatanud kuriteost, saate jälgida oma juhtumi menetlemise kulgu, esitades selleks kirjaliku taotluse, millesse on märgitud postiaadress Rumeenias, kuhu ametiasutused peaksid saatma asjaomase teabe, või aadress, kuhu saata seda teavet sisaldav e-kiri või elektrooniline sõnum.
 Kui prokurör otsustab juhtumi kohtusse viia, on Teil õigus tutvuda kohtumenetluse käigus kohtu ruumides toimikuga. Lisaks palutakse Teil ilmuda kohtusse.
 Kui Te olete kannatanu, on Teil õigus saada õigusabi või kasutada esindajat.
 a) Teil on kogu kriminaalmenetluse kestel õigus sellele, et Teid abistab Teie enda valitud õigusnõustaja, kellele Te ka ise maksate. Kui süüdistatav mõistetakse süüdi, saate õigusnõustaja kasutamisega tekkinud kulud süüdimõistetult sisse nõuda.
 b) Soovi korral võite kasutada kogu kriminaalmenetluse vältel esindajat, välja arvatud juhul, kui Teie kohalviibimine on kohustuslik või kui prokurör või kohtunik peab Teie kohalolekut vajalikuks (nt Teie ülekuulamiseks).
 c) Teatud juhtudel võidakse kriminaalmenetluse raames anda tasuta õigusabi:
 kui prokurör või kohtunik leiab, et Te ei suuda enda kaitsmise eest ise hoolt kanda, ja Teil ei ole tasulist õigusnõustajat;
 kui Te olete alaealine ja Teil ei ole veel täielikku teovõimet (abiellumise või kohtuotsusega);
 kui Te olete langenud sellise kuriteo ohvriks nagu mõrvakatse või mõrvakatse raskendavail asjaoludel, kehavigastus, ohvrile kehavigastusi põhjustav tahtlik kuritegu (kehavigastuse mõiste on määratletud kriminaalseadustikus), vägistamine, seksuaalne rünnak, seksuaalvahekord alaealisega või alaealise seksuaalne kuritarvitamine;
 kui Te olete mõrva, raskendavail asjaoludel toime pandud mõrva või mõne muu tahtliku kuriteo tagajärjel surnud isiku abikaasa, laps või ülalpeetav;
 taotluse korral, kui Te olete mõne muu kuriteo ohver ja Teie igakuine sissetulek pereliikme kohta ei ole suurem riiklikust miinimumbrutopalgast. Tasuta õigusabi taotlus tuleks esitada sellele kohtule, kelle tööpiirkonnas Te elate.
 Tasuta õigusabi on nimetatud juhtudel kättesaadav vaid siis, kui olete teatanud kuriteost politseile või prokurörile 60 päeva jooksul pärast kuriteo toimepanekut või, kui Teil ei olnud võimalik kuriteost teatada, 60 päeva jooksul pärast seda, kui teatamist takistavad asjaolud ära langesid.
 Kui soovite saada tasuta õigusabi, peate esitama taotluse kas prokurörile või kohtule, kes astub vajalikud sammud. Tasuta õigusabi on Teile kättesaadav kuni kriminaalmenetluse lõpuni.
 Te võite nõuda oma õiguskulude hüvitamist. Kohus otsustab, milline osa Teie kuludest hüvitatakse ja kes seda teeb.
 Kui Te osalete menetluses kannatanuna või tsiviilhagejana (kui Teie tsiviilhagi on lubatud) ning süüdistatav mõistetakse süüdi, mõistetakse kohtualuselt (isegi kui talle teatud põhjusel karistust ei määrata) Teie õiguskulud välja.
 Kui prokurör otsustab lõpetada juhtumi seda kohtusse viimata, võite tema otsuse edasi kaevata 20 päeva jooksul pärast sellise otsuse koopia saamist. Te peate esitama oma apellatsioonkaebuse kõrgema astme prokurörile.
 Kui kõrgema astme prokurör lükkab Teie kaebuse tagasi, võite esitada tema otsuse peale apellatsioonkaebuse ringkonnakohtu eelkoja kohtunikule.
 Te võite osaleda kriminaalmenetluses
 ohvrina (kannatanuna) –
 kui Te olete kandnud kuriteo tõttu kahju, võite osaleda menetluses ohvrina ja Teil on hulk allpool kirjeldatud menetlusõigusi;
 tunnistajana –
 kui Te ei soovi osaleda kriminaalmenetluses kannatanuna, peaksite teavitama sellest Teie juhtumit menetlevat õigusasutust, kes võib vajaduse korral ikkagi kutsuda Teid ärakuulamisele kui tunnistaja. Kui Teid kutsutakse tunnistajana ärakuulamisele, peate kohale ilmuma ja ära rääkima kõik, mida Te juhtumi kohta teate;
 tsiviilhagejana –
 kui Te soovite nõuda kuriteoga tekitatud kahju eest hüvitist, peate esitama tsiviilhagi, millega Teist saab kriminaalmenetluses tsiviilhageja.
 Kohtuistungid on üldjuhul üldsusele avatud ja Te võite neil viibida, olenemata oma rollist menetluses. Kohus võib siiski otsustada pidada kinnise istungi, kui selle otsuse tegemiseks on piisavalt põhjust. Sellisel juhul on Teil võimalik viibida istungil vaid siis, kui olete kannatanu või tsiviilhageja.
 Teie kohalolek kohtusaalis on kohustuslik üksnes juhul, kui Teid on kutsutud küsitlemisele (nt tunnistajana).
 Kui Te olete langenud kuriteo ohvriks, võib Teil olla kohtusüsteemis üks järgmistest rollidest:
 ohver (kannatanu) –
 tsiviilhageja –
 kui Te soovite nõuda kuriteoga tekitatud kahju eest hüvitist, võite esitada tsiviilhagi, millega Teist saab kriminaalmenetluses tsiviilhageja;
 tunnistaja –
 kui Te ei soovi osaleda kriminaalmenetluses kannatanuna, peaksite teavitama sellest Teie juhtumit menetlevat õigusasutust, kes võib vajaduse korral ikkagi kutsuda Teid ärakuulamisele kui tunnistaja. Sellisel juhul kutsutakse Teid ülekuulamisele ja Teil palutakse anda vahejuhtumi kohta üksikasjalikku teavet. Teie kohalolek ülekuulamisel on kohustuslik, kui Teid on selleks kohtusse kutsutud.
 Kui Te osalete kriminaalmenetluses kannatanuna/tsiviilhagejana, on Teil hulk menetlusõigusi.
 Kriminaaluurimise ajal
 – Teil on õigus nõuda kuriteoga tekitatud kahju eest hüvitist. Selleks peate hakkama kriminaalmenetluses tsiviilhagejaks või esitama eraldi tsiviilhagi. Võite hakata tsiviilhagejaks ükskõik millal kriminaalluurimise jooksul.
 Selleks peate esitama juhtumit menetlevale politseiametnikule või prokurörile suulise või kirjaliku taotluse. Taotluses tuleks täpsustada, millist hüvitist Te nõuate, ning esitada hüvitise nõudmise põhjused ja seonduvad tõendid.
 Prokurör või politseiametnik teavitab Teid võimalusest hakata menetluses tsiviilhagejaks Teie esimesel küsitlemisel.
 – Teil on õigus nõuda õiguskulude hüvitamist. Kohus otsustab, milline osa Teie kuludest hüvitatakse ja kes seda teeb.
 – Teil on õigus saada teavet uurimise edenemise kohta ja juhul, kui prokurör otsustab juhtumit kohtusse mitte saata, on Teil õigus saada vastava otsuse koopia. Selleks peate esitama juhtumit menetlevale politseiametnikule või prokurörile taotluse ja märkima teabe saamiseks postiaadressi Rumeenias või aadressi, kuhu saata e-kiri või elektrooniline sõnum. Kui prokurör otsustab saata juhtumi kohtusse, kutsutakse Teid kohtusse.
 – Teil on õigus suulise ja kirjaliku tõlke teenustele, kui Te ei räägi või ei mõista rumeenia keelt. Kui Te ei räägi rumeenia keelt, võimaldatakse Teil kasutada kogu kriminaalmenetluse kestel tasuta tõlki.
 – Teil on õigus saada kogu kriminaalmenetluse vältel abi advokaadilt. Teatud juhtudel (nt kui prokurör leiab, et Te ei suuda enda kaitsmise eest ise hoolt kanda, kui Te olete alaealine ja ei ole veel omandanud täielikku teovõimet, kui Te olete teatud kuriteo ohver, kui Teie sissetulek jääb allapoole teatavat künnist jne (vt eespool)) on Teil õigus saada tasuta õigusabi.
 – Teil on õigus kasutada kogu kriminaalmenetluse vältel esindajat, välja arvatud juhul, kui Teie kohalviibimine on kohustuslik või kui prokurör või kohtunik peab Teie kohalolekut vajalikuks (nt Teie ärakuulamiseks).
 – Teil või Teie nõustajal on õigus tutvuda toimikuga. Toimikuga tutvumisel kehtivad siiski teatud reeglid, millest Teid teavitab prokuratuuri kantselei.
 – Teil on õigus olla kutsutud juhtumit menetleva politseiametniku või prokuröri teostatavale küsitlemisele. Võite taotleda luba selleks, et küsitlemise ajal oleks Teie kõrval nii Teie õigusesindaja kui ka Teie enda valitud isik, kelle kohalolekust küsitlemisel oleks Teie meelest abi. Õigusasutus võib Teie taotluse tagasi lükata vaid mõistlikel alustel.
 Kui Te teatate enda suhtes toime pandud kuriteost, peab õigusasutus Teid kohe ära kuulama. Kui see ei ole võimalik, tuleb Teid pärast kuriteost teatamist ära kuulata nii ruttu kui võimalik.
 Olles langenud sellise kuriteo ohvriks nagu koduvägivald, vägistamine või muud liiki seksuaalne rünnak, alaealise väärkohtlemine, ahistamine või seksuaalne ahistamine, nagu ka mis tahes muul juhul, kui Teil tuleb kaitsta oma eraelu puutumatust, võite paluda, et Teid kuulaks ära Teiega samast soost isik. Õigusasutus võib Teie taotluse tagasi lükata vaid mõistlikel alustel.
 – Teil on õigus esitada tõendeid ja ükskõik milliseid juhtumi lahendamisega seotud nõudeid. Te võite teha seda küsitlemise käigus või Teie juhtumit menetlevale õigusasutusele esitatavas eraldi avalduses.
 – Kui õigusrikkuja on vahi alla võetud ja ta seejärel vabastatakse, on Teil õigus sellele, et Teid tema vabastamisest teavitatakse. Teile antakse teada sellest õigusest Teie esimesel küsitlemisel, kus küsitakse, kas Te soovite enda teavitamist õigusrikkuja vabastamisest.
 – Te võite esitada oma juhtumi raames tehtud toiminguga seoses apellatsioonkaebuse. Kui toimingu on sooritanud politseiametnik, tuleks kaebus esitada juhtumit menetlevale prokurörile, kui aga juhtumit menetlev prokurör, tuleks kaebus esitada kõrgema astme prokurörile.
 Kui Te kaebate edasi prokuröri otsuse kriminaalasi lõpetada ja Teie apellatsioonkaebus lükatakse tagasi, võite esitada tagasilükkamisotsuse peale apellatsioonkaebuse eelkoja kohtunikule.
 Kriminaalmenetluse ajal
 – Teil on õigus nõuda kuriteoga tekitatud kahju eest hüvitist. Selleks peate hakkama kriminaalmenetluses tsiviilhagejaks või esitama eraldi tsiviilhagi.
 Kui Te olete osalenud kriminaaluurimises tsiviilhagejana, võite säilitada kohtumenetluses sama staatuse.
 Kui Te ei ole osalenud kriminaaluurimises tsiviilhagejana, võite kohtumenetluses selleks siiski hakata, enne kui algab küsitlemine. Kui Teid kutsutakse kohtusse esimesele ärakuulamisele, teavitatakse Teid sellest.
 Te võite taotleda kohtult tsiviilhagejaks hakkamist suuliselt või esitada selleks kirjaliku taotluse. Taotluses tuleks täpsustada, millist hüvitist Te nõuate, ning esitada hüvitise nõudmise põhjused ja seonduvad tõendid.
 – Teil või Teie nõustajal on õigus tutvuda toimikuga. Toimikuga tutvumisel kehtivad siiski teatud eeskirjad, millest Teid teavitab kohtu kantselei.
 – Teil on õigus olla kohtumenetluse käigus ära kuulatud. Kohus kutsub Teid ärakuulamisele ja Teile esitatakse kuriteoga seotud küsimusi. Samuti palutakse Teil ära rääkida kõik, mida Te vahejuhtumi kohta mäletate.
 – Teil on õigus esitada kohtualusele, tunnistajatele ja ekspertidele nende ülekuulamisel küsimusi.
 – Teil on õigus esitada vastuväiteid ja teha järeldusi juhtumiga seotud küsimustes.
 – Teil on õigus esitada tõendeid ja ükskõik milliseid juhtumi lahendamisega seotud nõudeid.
 – Kui õigusrikkuja on vahi alla võetud või mõistetud karistust kandma, on Teil õigus sellele, et Teid teavitatakse õigusrikkuja vabastamisest. Kui Te ei ole taotlenud enda teavitamist õigusrikkuja vabastamisest kriminaaluurimise raames toimunud esimesel küsitlemisel, kui Teid sellest õigusest teavitati, võite taotleda seda kohtult kas suuliselt või kirjalikult kohtumenetluse ajal.
 – Teid teavitatakse tehtud otsusest ja Teil on õigus otsus edasi kaevata.
 Kannatanul, tsiviilhagejal ja tunnistajal on kriminaalmenetluses ka hulk kohustusi, mis tulenevad õigusasutuste vajadusest selgitada juhtumi puhul välja tõde ja õigusrikkuja vastutusele võtta:
 – kohustus ilmuda politseiametniku, prokuröri või kohtuniku ette, kui Teid kutsutakse ütlusi andma;
 – kohustus ära rääkida kõik, mida Te vahejuhtumi kohta teate; Te peaksite olema teadlik sellest, et õigusasutustele valeandmete esitamise korral võidakse Teid süüdistada ja süüdi mõista valeütluste andmises. Kohtualuse abikaasa või lähedasena võite ütluste andmisest keelduda. Samuti võite keelduda vastamast, kui küsimused on seotud ametisaladusega, mida Te olete kohustatud hoidma;
 – kohustus teavitada õigusasutusi kontaktandmete muutumisest, et nad saaksid Teile helistada ja saata Teile menetlusega seotud teateid;
 – kohustus käituda viisakalt ja suhtuda istungitesse aupaklikult. Vastasel juhul võib kohus anda korralduse Teid kohtusaalist välja viia.
 Nii kriminaaluurimise kui ka kohtumenetluse ajal on Teil õigus kaitsemeetmetele, kui õigusasutused leiavad, et Te võite olla ohus, või kui Te olete sellise kuriteo ohver, mis võib kahjustada Teie eraelu puutumatust või väärikust.
 On väga oluline teada, et kui õigusasutused leiavad, et Te võite olla Teie esitatava teabe tõttu või muul põhjusel ohus või et Teie eraelu puutumatus või väärikus võib saada kahjustada, võivad nad võtta Teie taotluse korral või omal algatusel Teie kaitse tagamiseks teatud meetmeid, näiteks
 Kohus võib otsustada kuulutada istungi kinniseks, kui seda peetakse vajalikuks, et Teid kohtumenetluse ajal kaitsta. Te võite seda ka ise kohtunikult paluda.
 Kui Te olete tunnistaja, on Teil õigus ka muudele tunnistajakaitse tagamise vahenditele. Kui Te olete enda arvates ohus, peaksite teavitama sellest politseiametnikku, prokuröri või kohtunikku ning andma talle nii palju teavet kui võimalik.
 Jah. Kui Te olete otsustanud menetluses osaleda, võib nii prokurör/politseiametnik kui ka kohus Teid kannatanuna/tsiviilhagejana ära kuulata.
 Prokurör või politseiametnik kutsub Teid küsitlemiseks oma ametiruumidesse ning kohtumenetluse ajal kutsutakse Teid menetluse raames toimuvale ärakuulamisele.
 Kriminaaluurimise ajal võite saada teavet, mis käsitleb juhtumi menetlemisel tehtavaid edusamme, ja koopia prokuröri otsusest selle kohta, kas oleks mõistlik suunata juhtum kohtusse. Selleks peate esitama juhtumit menetlevale politseiametnikule või prokurörile taotluse ja märkima teabe saamiseks postiaadressi Rumeenias või aadressi, kuhu saata e-kiri või elektrooniline sõnum.
 Kohtumenetluse ajal kutsutakse Teid esimesele istungile ja Teid teavitatakse sellest, et Teil on võimalik hakata menetluses tsiviilhagejaks. Järgmistele istungitele Te enam kutset ei saa. Te saate teavet juhtumi menetlemisel tehtavate edusammude ja järgmiste istungite toimumise kuupäevade kohta istungitel käies ja toimikuga tutvudes. Kui Teid on vaja küsitleda, saate Te siiski kutse.
 Teile saadetakse tehtud otsuse koopia.
 Kui Te ei mõista rumeenia keelt, esitatakse Teile otsuse kokkuvõte (ülevaade kohtu otsusest ilma ulatuslike põhjendusteta) keeles, millest Te aru saate. Põhjendused esitatakse Teile rumeenia keeles ja Te võite kasutada Teile kättesaadavaid tõlketeenuseid, et lasta need ära tõlkida.
 Jah, Teil või Teie nõustajal on õigus tutvuda toimikuga. Selleks peate minema selle prokuratuuri või kohtu kantseleisse, kus Teie toimikut hoitakse, ja esitama vastava taotluse.
 Toimikuga tutvumisel kehtivad siiski teatud eeskirjad, millest Teid teavitab kantselei.
 Teil on õigus saada teavet tunnistajakaitse programmiga liitumise tingimuste ja korra kohta.
 Te võite ühendust võtta erinevate asutustega vastavalt sellele, millisesse kannatanute kategooriasse Te kuulute.
 Naiste ja meeste võrdsete võimalust amet (Agenția Națională pentru Egalitate de Șanse între Bărbați și Femei – ANES)
 Amet pakub eri liiki teenuseid, näiteks
 tasuta anonüümne telefoniliin koduvägivalla ohvritele (ööpäev läbi töötav kõnekeskus): 0800 500 333
 spetsiaalsed sotsiaalteenused koduvägivalla ohvrite turvakeskustes
 koduvägivalla ohvrite nõustamine, teavitamine ja suunamine
 Aadress: 5 Intrarea Camil Petrescu, 1st District, Bucharest
 Siseministeeriumi (Ministerul Afacerilor Interne) juures tegutsev riiklik inimkaubanduse vastase võitluse amet (Agenția Națională împotriva Traficului de Persoane – ANITP)
 Apellatsioonikohtute võrgustik hõlmab 15 piirkondlikku keskust. Iga keskus tegutseb apellatsioonikohtu juures.
 ööpäev läbi töötav tasuta abitelefon, mis võimaldab kodanikel saada teavet ja teavitada võimalikest inimkaubanduse juhtumitest: 0 800 800 678 (siseriiklik tasuta number) ja +4 021 313 3100 (välismaalt helistamiseks), kõnesid võetakse vastu esmaspäevast reedeni ajavahemikus 8.00–16.00
 asjaomaste ametiasutuste teavitamine võimalikest inimkaubanduse juhtumitest
 ohvrite abistamine 15 piirkondliku keskuse vahendusel
 Aadress: 20 Ion Câmpineanu St., 5th floor, 1st District, Bucharest
 Töö ja sotsiaalõiguse ministeeriumi (Ministerul Muncii și Justiției Sociale) juures tegutsev riiklik tööhõiveamet (Agenția Națională pentru Ocuparea Forței de Muncă – ANOFM)
 Amet pakub oma territoriaalsete üksuste vahendusel registreeritud tööotsijatele, sealhulgas neile, kes on langenud kuriteo, eelkõige inimkaubanduse ohvriks, tööhõive- ja koolitusteenuseid.
 20-22 Avalanșei St., 4th District, Bucharest, 040305
 Justiitsministeeriumi (Ministerul Justiției) alluvusse kuuluv riiklik kriminaalhoolduse direktoraat (Direcția Națională de Probațiune – DNP)
 Direktoraadi koordineerimisel tegutseb 42 kriminaalhooldustalitust. Need talitused tegutsevad tavaliselt riigiasutuste (kohtute, maakondade volikogude ja kontrollikodade jne) ruumides.
 Talitused pakuvad järgmisi teenuseid:
 taotluse korral tasuta psühholoogiline nõustamine isikule, kes on langenud sellise kuriteo ohvriks nagu mõrvakatse või mõrvakatse raskendavail asjaoludel, koduvägivald, ohvrile kehavigastusi põhjustav tahtlik kuritegu, vägistamine, seksuaalne rünnak, seksuaalvahekord alaealisega või alaealise seksuaalne kuritarvitamine, alaealise väärkohtlemine või haavatavate isikutega kaubitsemine, haavatavate isikute ärakasutamine või katse seda teha.
 muud liiki abi: nõustamine töö leidmiseks või kursustel või kutsalasel koolitusel osalemiseks, abistamine ühenduse võtmisel vabaühendustega ning sotsiaaltöö ja lastekaitse peadirektoraadiga muude ohvriabiteenuste saamiseks jne.
 Rumeenia politsei peainspektsioon (Inspectoratul General al Poliției Române –IGPR)
 Inspektsioon, millel on territoriaalsed üksused vaid piiriäärsetes maakondades, pakub riikliku inimkaubanduse vastase võitluse ameti taotlusel tuge, et aidata ohvril osaleda kriminaalmenetluse teatud etappides.
 Politsei teavitab Teid õigustest, mis Teil ohvrina on.
 Peale selle võivad peainspektsiooni eristruktuurid pakkuda menetluse ajal füüsilist kaitset.
 Töö ja sotsiaalõiguse ministeeriumi juures tegutsev laste õiguste kaitse ja adopteerimise eest vastutav riiklik asutus (Autoritatea Națională pentru Protecția Drepturilor Copilului și Adopție – ANPDCA)
 See asutus koordineerib riiklike laste õiguste kaitse strateegiate elluviimist ja kooskõlastab selles valdkonnas rakendatavat metoodikat. Lastekaitsesüsteem on detsentraliseeritud, kuivõrd sotsiaaltöö ja lastekaitse peadirektoraadid annavad aru maakondade volikogudele või Bukaresti omavalitsusüksuste volikogudele.
 Sotsiaaltöö ja lastekaitse peadirektoraadid pakuvad mitmesuguseid teenuseid, nagu lastevastase vägivalla juhtumite hindamine ja väljatöötatud kava kohaste teenuste osutamine / nende osutamise hõlbustamine, puudega laste komplekshindamine, teiste puudega isikute komplekshindamine, sotsiaalkiirabi, sotsiaaltoe telefon, sotsiaalteenused koduvägivalla ja inimkaubanduse ennetamiseks, eri asutuste spetsiaalsed sotsiaalteenused.
 Kontaktandmed: http://www.copii.ro/?lang=en
 Valitsusvälised organisatsioonid (vabaühendused)
 Inimkaubanduse valdkonnas:
 Asociația de Dezvoltare a Practicilor Alternative pentru Reintegrare și Educație, Bukarest
 Sihtasutus People to People, Oradea, e-post: office@people2people.ro
 Micu Bogdan Foundation - Brașov: e-post: office@fundatiamicubogdan.ro
 Koduvägivalla ennetamise ja kontrolli valdkonnas:
 Laste õiguste kaitse valdkonnas:
 Aadress: 3 Intr. Ștefan Furtună, 1st District, 010899, Bucharest, Romania
 Sotsiaalsed Alternatiivid (Alternative Sociale)
 Isik, kes on kandnud kuriteo tõttu kahju, võib võtta ühendust politseiga, valides ühtse riikliku hädaabinumbri 112.
 Riikliku inimkaubanduse vastase võitluse ameti roheline liin (TelVerde): 0800 800 678 (siseriiklik number) ja 0040213133100 (välismaalt helistamiseks), kõnesid võetakse vastu esmaspäevast reedeni ajavahemikus 8.00–16.00
 Tasuta abitelefon lastele: 11611, kõnesid võetakse vastu esmapäevast pühapäevani ajavahemikus 8.00–24.00
 Rumeenia seaduste kohaselt on inimkaubanduse ohvritel õigus tasuta kaitsele ja abile.
 Tasuta on ka abi, mida pakub koduvägivalla ohvritele naiste ja meeste võrdsete võimaluste amet.
 Samuti pakub ohvritele tasuta abi riiklik kriminaalhoolduse direktoraat.
 Tasuta antakse abi ka lastele, kes on langenud vägivalla ohvriks.
 Vt eespool esitatud vastused.
 Lapsohvritel on õigus igat liiki teenustele (meditsiiniteenused, psühholoogilise nõustamise teenused jne).


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 9.5.2008
 FR
 Journal officiel de l'Union européenne
 C 116/6
 Arrêt de la Cour (troisième chambre) du 13 mars 2008 (demandes de décision préjudicielle du Raad van State — Pays-Bas) — Vereniging Nationaal Overlegorgaan Sociale Werkvoorziening (C-383/06), Gemeente Rotterdam (C-384/06)/Minister van Sociale Zaken en Werkgelegenheid et Sociaal Economische Samenwerking West-Brabant (C-385/06)/Algemene Directie voor de Arbeidsvoorziening
 (Affaires jointes C-383/06 à C-385/06) (1)
 (Fonds structurels - Article 23, paragraphe 1, du règlement (CEE) no 4253/88 - Suppression et récupération du concours financier communautaire - Article 249 CE - Protection de la confiance légitime et de la sécurité juridique)
 (2008/C 116/10)
 Langue de procédure: le néerlandais
 Juridiction de renvoi
 Raad van State
 Parties dans la procédure au principal
 Parties requérantes: Vereniging Nationaal Overlegorgaan Sociale Werkvoorziening (C-383/06), Gemeente Rotterdam (C-384/06), Sociaal Economische Samenwerking West-Brabant (C-385/06)
 Parties défenderesses: Minister van Sociale Zaken en Werkgelegenheid, Algemene Directie voor de Arbeidsvoorziening
 Objet
 Demande de décision préjudicielle — Nederlandse Raad van State — Interprétation de l'art 23, par. 1, du règlement (CEE) no 4253/88 du Conseil, du 19 décembre 1988, portant dispositions d'application du règlement (CEE) no 2052/88 en ce qui concerne la coordination entre les interventions des différents Fonds structurels, d'une part, et entre celles-ci et celles de la Banque européenne d'investissement et des autres instruments financiers existants, d'autre part — Suppression et récupération du concours financier communautaire — Art. 10 et 249 CE — Application des principes généraux de droit communautaire
 Dispositif
 1)
 L'article 23, paragraphe 1, du règlement (CEE) no 4253/88 du Conseil, du 19 décembre 1988, portant dispositions d'application du règlement (CEE) no 2052/88 en ce qui concerne la coordination entre les interventions des différents Fonds structurels, d'une part, et entre celles-ci et celles de la Banque européenne d'investissement et des autres instruments financiers existants, d'autre part, tel que modifié par le règlement (CEE) no 2082/93 du Conseil, du 20 juillet 1993, crée une obligation pour les États membres, sans qu'une habilitation prévue par le droit national soit nécessaire, de récupérer les fonds perdus à la suite d'un abus ou d'une négligence.
 2)
 La récupération des fonds perdus à la suite d'un abus ou d'une négligence doit être effectuée sur le fondement de l'article 23, paragraphe 1, du règlement no 4253/88, tel que modifié par le règlement no 2082/93, et selon les modalités du droit national, sous réserve que l'application de ce droit ne porte pas atteinte à l'application et à l'efficacité du droit communautaire et n'ait pas pour effet de rendre pratiquement impossible la récupération des sommes irrégulièrement octroyées. Il appartient au juge national d'assurer pleinement l'application du droit communautaire en écartant ou en interprétant, en tant que de besoin, une règle nationale telle que la loi générale sur le droit administratif (Algemene wet bestuursrecht) qui y ferait obstacle. Le juge national peut mettre en œuvre les principes communautaires de sécurité juridique et de protection de la confiance légitime en appréciant le comportement tant des bénéficiaires des fonds perdus que de l'administration, à condition que l'intérêt de la Communauté européenne soit pleinement pris en considération. La qualité de personne publique du bénéficiaire des fonds est sans incidence à cet égard.
 (1) JO C 310 du 16.12.2006.


type: legislation

text:
 10.7.2014
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 L 201/5
 РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) No 745/2014 НА КОМИСИЯТА
 от 9 юли 2014 година
 за установяване на стандартни стойности при внос с цел определяне на входната цена на някои плодове и зеленчуци
 ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
 като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
 като взе предвид Регламент (ЕО) No 1234/2007 на Съвета от 22 октомври 2007 г. за установяване на обща организация на селскостопанските пазари и относно специфични разпоредби за някои земеделски продукти (Общ регламент за ООП) (1),
 като взе предвид Регламент за изпълнение (ЕС) No 543/2011 на Комисията от 7 юни 2011 г. за определяне на подробни правила за прилагането на Регламент (ЕО) No 1234/2007 на Съвета по отношение на секторите на плодовете и зеленчуците и на преработените плодове и зеленчуци (2), и по-специално член 136, параграф 1 от него,
 като има предвид, че:
 (1)
 В изпълнение на резултатите от Уругвайския кръг на многостранните търговски преговори в Регламент за изпълнение (ЕС) No 543/2011 са посочени критериите, по които Комисията определя стандартните стойности при внос от трети държави за продуктите и периодите, посочени в приложение XVI, част A от същия регламент.
 (2)
 Стандартната стойност при внос се изчислява за всеки работен ден съгласно член 136, параграф 1 от Регламент за изпълнение (ЕС) No 543/2011, като се вземат под внимание променливите данни за всеки ден. В резултат на това настоящият регламент следва да влезе в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз,
 ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
 Член 1
 Стандартните стойности при внос, посочени в член 136 от Регламент за изпълнение (ЕС) No 543/2011, са определени в приложението към настоящия регламент.
 Член 2
 Настоящият регламент влиза в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
 Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
 Съставено в Брюксел на 9 юли 2014 година.
 За Комисията,
 от името на председателя,
 Jerzy PLEWA
 Генерален директор на генерална дирекция „Земеделие и развитие на селските райони“
 (1) ОВ L 299, 16.11.2007 г., стр. 1.
 (2) ОВ L 157, 15.6.2011 г., стр. 1.
 ПРИЛОЖЕНИЕ
 Стандартни стойности при внос за определяне на входната цена на някои плодове и зеленчуци
 (EUR/100 kg)
 Код по КН
 Код на третa държавa (1)
 Стандартна стойност при внос
 0702 00 00
 AL
 53,5
 MK
 67,1
 TR
 88,1
 XS
 47,9
 ZZ
 64,2
 0707 00 05
 AL
 74,4
 MK
 31,3
 TR
 76,3
 ZZ
 60,7
 0709 93 10
 TR
 98,0
 ZZ
 98,0
 0805 50 10
 AR
 119,5
 TR
 77,0
 UY
 116,7
 ZA
 125,3
 ZZ
 109,6
 0808 10 80
 AR
 121,1
 BR
 94,8
 CL
 102,6
 NZ
 130,2
 ZA
 132,8
 ZZ
 116,3
 0808 30 90
 AR
 70,8
 CL
 99,9
 NZ
 184,8
 ZA
 91,8
 ZZ
 111,8
 0809 10 00
 BA
 112,1
 MK
 85,8
 TR
 241,7
 XS
 59,5
 ZZ
 124,8
 0809 29 00
 TR
 239,9
 ZZ
 239,9
 0809 30
 MK
 63,3
 TR
 141,7
 ZA
 249,3
 ZZ
 151,4
 0809 40 05
 BA
 71,0
 ZZ
 71,0
 (1) Номенклатура на държавите, определена с Регламент (ЕО) No 1833/2006 на Комисията (ОВ L 354, 14.12.2006 г., стр. 19). Код „ZZ“ означава „с друг произход“.


text:
 11.6.2011
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 C 173/16
 2011. április 5-én benyújtott kereset — ZZ kontra Bizottság
 (F-37/11. sz. ügy)
 2011/C 173/36
 Az eljárás nyelve: francia
 Felek
 Felperes: ZZ (képviselők: P. Nelissen Grade és G. Leblanc ügyvédek)
 Alperes: az Európai Bizottság
 A jogvita tárgya és leírása
 A felperest az EPSO AD/177/10 nyílt versenyvizsgából kizáró határozat megsemmisítése.
 Kereseti kérelmek
 —
 A Közszolgálati Törvényszék semmisítse meg a kinevezésre jogosult hatóság 2010. július 13-i, a felperest az EPSO AD/177/10 nyílt versenyvizsgából kizáró határozatát;
 —
 a Közszolgálati Törvényszék semmisítse meg a kinevezésre jogosult hatóságnak a felperes panaszát elutasító határozatát;
 —
 a Közszolgálati Törvényszék a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére;
 —
 másodlagosan a Közszolgálati Törvényszék állapítsa meg, hogy a felperest nem lehet a Bizottság költségeinek viselésére kötelezni.


text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 14.3.2017.
 COM(2017) 126 final
 2017/0054(NLE)
 Prijedlog
 UREDBE VIJEĆA
 o izmjeni Uredbe (EU) 2017/127 u pogledu određenih ribolovnih mogućnosti
 OBRAZLOŽENJE
 1.KONTEKST PRIJEDLOGA
 •Razlozi i ciljevi prijedloga
 Uredbom Vijeća (EU) 2017/127 utvrđuju se ribolovne mogućnosti za 2017. za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova koje se primjenjuju u vodama Unije te za plovila Unije u određenim vodama izvan Unije. Te se ribolovne mogućnosti obično mijenjaju nekoliko puta tijekom razdoblja u kojem su na snazi.
 •Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području
 Predložene mjere u skladu su s ciljevima i pravilima zajedničke ribarstvene politike i Unijine politike održivog razvoja.
 •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije
 Predložene mjere u skladu su s ostalim politikama Unije, u prvom redu s politikama u području zaštite okoliša.
 2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST
 •Pravna osnova
 Pravna osnova ovog prijedloga jest članak 43. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.
 Obveze Unije povezane s održivim iskorištavanjem živih vodenih resursa proizlaze iz obveza utvrđenih u članku 2. nove osnovne uredbe o ZRP-u.
 •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)
 Prijedlog je u isključivoj nadležnosti Unije kako je navedeno u članku 3. stavku 1. točki (d) Ugovora. Stoga se načelo supsidijarnosti ne primjenjuje.
 •Proporcionalnost
 Prijedlog je u skladu s načelom proporcionalnosti zbog sljedećeg razloga: ZRP je zajednička politika. U skladu s člankom 43. stavkom 3. Ugovora Vijeće donosi mjere o utvrđivanju i raspodjeli ribolovnih mogućnosti.
 •Odabir instrumenta
 Predloženi instrument: uredba.
 3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA
 •Ex post evaluacija / provjera primjerenosti postojećeg zakonodavstva
 Nije primjenjivo.
 •Savjetovanja s dionicima
 U prijedlogu se uzimaju u obzir mišljenja dionika, savjetodavnih vijeća, nacionalnih uprava, organizacija ribara i nevladinih organizacija.
 •Prikupljanje i primjena stručnih znanja
 Prijedlog se temelji na znanstvenim savjetima Međunarodnog vijeća za istraživanje mora (ICES) te Znanstvenog, tehničkog i gospodarskog odbora za ribarstvo (STECF).
 •Procjena učinka
 Područje primjene uredbe o ribolovnim mogućnostima određeno je člankom 43. stavkom 3. Ugovora.
 •Primjerenost propisa i pojednostavnjenje
 Ne primjenjuje se.
 •Temeljna prava
 Ne primjenjuje se.
 4.UTJECAJ NA PRORAČUN
 Predložene mjere neće imati utjecaj na proračun.
 5.OSTALI DIJELOVI
 •Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga
 Predloženim izmjenama Uredba 2017/127 izmijenila bi se kako je opisano u nastavku.
 Hujica je vrsta koja kratko živi, znanstveni savjeti dostupni su u drugoj polovini veljače, a ribolov počinje već u travnju. U Uredbi Vijeća (EU) 2017/127 vrijednost ukupnog dopuštenog ulova (TAC) ograničena je na nulu. Stoga bi je trebalo izmijeniti u skladu s najnovijim znanstvenim savjetima ICES-a.
 Međuamerička komisija za tropsku tunu (IATTC) donijela je mjere za žutoperajnu tunu, velikooku tunu i tunja prugavca na području primjene Konvencije IATTC-a. Te bi mjere trebalo provesti u pravu Unije.
 U skladu s postupkom predviđenim sporazumom i protokolom o ribarstvu s Grenlandom, Zajednički odbor utvrdio je razinu ribolovnih mogućnosti za kapelana u grenlandskim vodama za 2017. Stoga je potrebno te ribolovne mogućnosti uključiti u ovu Uredbu.
 Regionalna organizacija za upravljanje ribarstvom u južnom Pacifiku (SPRFMO) na svojem je petom godišnjem sastanku održanom 2017. utvrdila ribolovne mogućnosti koje se sastoje od ukupnog dopuštenog ulova (TAC) za čileanskog šnjura. Taj bi TAC trebalo uvrstiti u Uredbu.
 Nakon savjetovanja s Farskim otocima odlučeno je povećati broj dozvola za ribarska plovila za ribolov skuše: za plovila Unije koja obavljaju ribolov u vodama Farskih otoka i za farska plovila koja obavljaju ribolov u vodama Unije.
 Kako bi se osiguralo ispravno prijavljivanje ulova, potrebno je izmijeniti određene oznake za izvješćivanje.
 2017/0054 (NLE)
 Prijedlog
 UREDBE VIJEĆA
 o izmjeni Uredbe (EU) 2017/127 u pogledu određenih ribolovnih mogućnosti
 VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 43. stavak 3.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 budući da:
 (1)Uredbom Vijeća (EU) 2017/127 utvrđuju se ribolovne mogućnosti za 2017. za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova koje se primjenjuju u vodama Unije te za plovila Unije u određenim vodama izvan Unije.
 (2)Međuamerička komisija za tropsku tunu (IATTC) na svojem 91. godišnjem (izvanrednom) sastanku održanom od 7. do 10. veljače 2017. donijela je mjere za žutoperajnu tunu, velikooku tunu i tunja prugavca na području primjene Konvencije IATTC-a. Te bi mjere trebalo provesti u pravu Unije.
 (3)U Uredbi (EU) 2017/127 ukupni dopušteni ulov (TAC) za hujicu utvrđen je na nultoj razini. Hujica je vrsta koja kratko živi, znanstveni su savjeti dostupni u drugoj polovini veljače, a ribolov počinje već u travnju. Ograničenja ulova za tu vrstu trebalo bi izmijeniti u skladu sa znanstvenim savjetima ICES-a izdanima 23. veljače 2017.
 (4)U skladu s postupkom predviđenim sporazumom i protokolom o ribarstvu s Grenlandom, Zajednički odbor utvrdio je razinu ribolovnih mogućnosti za kapelana u grenlandskim vodama za 2017. Stoga je potrebno te ribolovne mogućnosti uključiti u ovu Uredbu.
 (5)Regionalna organizacija za upravljanje ribarstvom u južnom Pacifiku (SPRFMO) na svojem petom godišnjem sastanku održanom od 18. do 22. siječnja 2017. utvrdila je ukupni dopušteni ulov (TAC) za čileanskog šnjura. Tu bi mjeru trebalo provesti u pravu Unije.
 (6)Nakon savjetovanja s Farskim otocima o ribolovnim pravima odlučeno je povećati broj odobrenja za plovila Unije koja obavljaju ribolov skuše u farskim vodama i za farska plovila koja obavljaju ribolov skuše u vodama Unije. U skladu s time trebalo bi izmijeniti broj odobrenja.
 (7)Trebalo bi izmijeniti određene oznake za izvješćivanje radi osiguranja ispravnog prijavljivanja ulova te bi trebalo ispraviti određena upućivanja.
 (8)Ograničenja ulova predviđena Uredbom (EU) 2017/127 primjenjuju se od 1. siječnja 2017. Stoga bi se i odredbe ove Uredbe koje se odnose na ograničenja ulova trebale primjenjivati od tog datuma. Takvom retroaktivnom primjenom ne dovode se u pitanje načela pravne sigurnosti i zaštite opravdanih očekivanja jer predmetne ribolovne mogućnosti još nisu iscrpljene,
 DONIJELO JE OVU UREDBU:
 Članak 1.
 Izmjene Uredbe (EU) 2017/127
 1.U članku 12. stavku 1. točka (v) zamjenjuje se sljedećim:
 „(v)
 kostelj (Squalus acanthias) u vodama Unije na potpodručjima ICES-a I., II., III., IV., V., VI., VII., VIII., IX., X. i XII., uz iznimku programâ za izbjegavanje ulova, kako je navedeno u Prilogu I.A;”.
 2.U članku 27. sljedeći stavak umeće se nakon stavka 2.:
 „Države članice zabranjuju ribolov plovilima s okružujućim mrežama plivaricama koja rabe FAD uređaje i plove pod njihovim zastavama kad se dosegne ograničenje ulova dodijeljeno za taj ribolov.”
 3.U članku 41. stavku 1. točka (p) zamjenjuje se sljedećim:
 „(p)
 kostelj (Squalus acanthias) u vodama Unije na potpodručjima ICES-a I., II., III., IV., V., VI., VII., VIII., IX., X. i XII.;”.
 4.Prilozi I.A, I.B, I.D, I.E, I.J, II.D, III. i VIII. Uredbi (EU) 2017/127 mijenjaju se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.
 Članak 2.
 Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
 Primjenjuje se od 1. siječnja 2017.
 Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
 Sastavljeno u Bruxellesu
 Za Vijeće
 Predsjednik
 ---documentbreak---
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 14.3.2017.
 COM(2017) 126 final
 PRILOG
 Prijedlogu ODLUKE VIJEĆA o izmjeni Uredbe (EU) 2017/127 u pogledu određenih ribolovnih mogućnosti
 PRILOG
 1.Prilog I.A Uredbi (EU) 2017/127 mijenja se kako slijedi:
 (a)u čitavom tekstu Priloga I.A riječi „Primjenjuje se članak 12. stavak 1. ove Uredbe” zamjenjuju se riječima „Primjenjuje se članak 11. stavak 1. ove Uredbe”;
 (b) tablica ribolovnih mogućnosti za hujicu u vodama Unije u zonama II.a, III.a i IV. zamjenjuje se sljedećim:
 „
 Vrsta:
 hujica i povezani usputni ulov
 Zona:
 vode Unije u zonama II.a, III.a, i IV. (1)
 Ammodytes spp.
 Danska
 458 552
 (2)
 Analitički TAC
 Ujedinjena Kraljevina
 10 024
 (2)
 Ne primjenjuje se članak 3. Uredbe (EZ) br. 847/96
 Njemačka
 701
 (2)
 Ne primjenjuje se članak 4. Uredbe (EZ) br. 847/96
 Švedska
 16 838
 (2)
 Unija
 486 115
 TAC
 486 115
 (1)
 Isključujući vode unutar šest nautičkih milja od polaznih crta Ujedinjene Kraljevine kod Shetlandskih otoka i otoka Fair Isle i Foula.
 (2)
 Ne dovodeći u pitanje obvezu iskrcavanja, usputni ulov iverka, pišmolja i skuše smije iznositi najviše 2 % kvote (OT1/*2A3A4). Ako se država članica koristi ovom odredbom u pogledu usputnog ulova vrste u tom ribolovu, ta država članica ne može se koristiti odredbom o fleksibilnosti među vrstama u pogledu usputnog ulova te vrste.
 Poseban uvjet: u okviru ograničenja prethodno spomenutih kvota, na sljedećim se područjima upravljanja za hujicu definiranima u Prilogu II.D ne smije izloviti više od količina navedenih u nastavku:
 Zona: vode Unije na područjima upravljanja za hujicu
 1r
 2r
 3r
 4
 5r
 6
 7r
 (SAN/234_1R)
 (SAN/234_2R)
 (SAN/234_3R)
 (SAN/234_4)
 (SAN/234_5R)
 (SAN/234_6)
 (SAN/234_7R)
 Danska
 241 443
 165 965
 0
 50 979
 0
 165
 0
 Ujedinjena Kraljevina
 5 278
 3 628
 0
 1 114
 0
 4
 0
 Njemačka
 369
 254
 0
 78
 0
 0
 0
 Švedska
 8 866
 6 094
 0
 1 872
 0
 6
 0
 Unija
 255 956
 175 941
 0
 54 043
 0
 175
 0
 Sveukupno
 255 956
 175 941
 0
 54 043
 0
 175
 0
 „
 (c)U tablici za ribolovne mogućnosti za ugljenara u zonama III.a, IV.; vode Unije u zoni II.a, oznaka za izvješćivanje „(POK/2A3A4.)” zamjenjuje se oznakom „(POK/2C3A4)”;
 (d)U bilješci 3. tablice za ribolovne mogućnosti za voline i raže u vodama Unije VI.a, VI.b, VII.a –VII.c i VII.e –VII.k, oznaka za izvješćivanje „(RJE/7FG)” zamjenjuje se oznakom „(RJE/7FG.)”.
 (e)U tablici za ribolovne mogućnosti za voline i raže u vodama Unije u zoni VII.d bilješke 1. i 2. zamjenjuju se sljedećim:
 „(1)Ulovi male raže (Leucoraja naevus) (RJN/07D.), raže kamenice (Raja clavata) (RJC/07D.), plave raže (Raja brachyura) (RJH/07D.), raže crnopjege (Raja montagui) (RJM/07D.) i sitnooke raže (Raja microocellata) (RJE/07D.) prijavljuju se zasebno.
 (2)Poseban uvjet: od čega se do 5 % smije izloviti u vodama Unije u zonama VI.a, VI.b, VII.a – c i VII.e – k (SRX/*67AKD). Ulovi male raže (Leucoraja naevus) (RJN/*67AKD.), raže kamenice (Raja clavata) (RJC/*67AKD), plave raže (Raja brachyura) (RJH/*67AKD) i raže crnopjege (Raja montagui) (RJM/*67AKD) prijavljuju se zasebno. Taj posebni uvjet ne primjenjuje se na sitnooku ražu (Raja microocellata) i ražu vijošarku (Raja undulata).”
 (f)U tablici za ribolovne mogućnosti za skušu u zonama III.a i IV.; vode Unije u zonama II.a, III.b, III.c i podzonama 22 – 32 bilješka 3. zamjenjuje se sljedećim:
 „(3)Poseban uvjet: uključujući sljedeću tonažu za lov u norveškim vodama u zonama II.a i IV.a (MAC/*2A4AN):
 328
 Kod lova u skladu s tim posebnim uvjetom, usputni ulov bakalara, koljaka, kolje, pišmolja i ugljenara ubraja se u kvote za te vrste.”
 2.U Prilogu I.B Uredbi (EU) 2017/127 tablica za ribolovne mogućnosti za kapelana u grenlandskim vodama u zonama V. i XIV. zamjenjuje se sljedećim:
 „
 Vrsta:
 kapelan
 Zona:
 grenlandske vode u zonama V. i XIV.
 Mallotus villosus
 (CAP/514GRN)
 Danska
 0
 Analitički TAC
 Njemačka
 0
 Ne primjenjuje se članak 3. Uredbe (EZ) br. 847/96
 Švedska
 0
 Ne primjenjuje se članak 4. Uredbe (EZ) br. 847/96
 Ujedinjena Kraljevina
 0
 Sve države članice
 0
 (1)
 Unija
 0
 (2)
 Norveška
 4 389
 (2)
 TAC
 Nije primjenjivo
 (1)
 Danska, Njemačka, Švedska i Ujedinjena Kraljevina mogu pristupiti kvoti koja se odnosi na „sve države članice” samo nakon što iscrpe vlastitu kvotu. Međutim države članice s više od 10 % kvote Unije uopće ne smiju pristupiti kvoti koja se odnosi na „sve države članice”.
 (2)
 Za razdoblje ribolova od 20. lipnja do 30. travnja sljedeće godine.
 „
 3.Prilog II.D Uredbi (EU) 2017/127 mijenja se kako slijedi:
 (a)u tablici za ribolovne mogućnosti za atlantskog jedrana u Atlantskom oceanu, istočno od 45° Z, oznaka za izvješćivanje „(SAIL/AE45W)” zamjenjuje se oznakom „(SAI/AE45W)”;
 (b)u tablici za ribolovne mogućnosti za atlantskog jedrana u Atlantskom oceanu, zapadno od 45° Z, oznaka za izvješćivanje „(SAIL/AW45W)” zamjenjuje se oznakom „(SAI/AW45W)”;
 (c)u tablici za ribolovne mogućnosti za igluna u Sredozemnome moru oznaka za izvješćivanje „(SWO/M)” zamjenjuje se oznakom „(SWO/MED)”.
 4.U Prilogu I.E Uredbi (EU) 2017/127 u tablici za ribolovne mogućnosti za grenadire na potpodručju FAO 48.3 Antarktik, oznaka za izvješćivanje „(SRX/F483.)” zamjenjuje se oznakom „(GRV/F483.)”.
 5.U Prilogu I.J Uredbi (EU) 2017/127 tablica za ribolovne mogućnosti za čileanskog šnjura na području primjene Konvencije SPRFMO-a zamjenjuje se sljedećom:
 „
 Vrsta:
 čileanski šnjur
 Zona:
 područje primjene Konvencije SPRFMO-a
 Trachurus murphyi
 (CJM/SPRFMO)
 Njemačka
 7 583,98
 Analitički TAC
 Nizozemska
 8 220,25
 Ne primjenjuje se članak 3. Uredbe (EZ) br. 847/96
 Litva
 5 277,13
 Ne primjenjuje se članak 4. Uredbe (EZ) br. 847/96
 Poljska
 9 073,64
 Unija
 30 155
 TAC
 Nije primjenjivo
 „
 6.Prilog II.D Uredbi (EU) 2017/127 i Dodatak 1. tom Prilogu zamjenjuju se sljedećim:
 „PRILOG II.D
 PODRUČJA UPRAVLJANJA ZA HUJICU U ZONAMA ICES-a II.a, III.a I NA POTPODRUČJU ICES-a IV.
 Za potrebe upravljanja ribolovnim mogućnostima za hujicu u zonama ICES-a II.a, III.a i na potpodručju ICES-a IV. utvrđenima u Prilogu I.A, područja upravljanja unutar kojih se primjenjuju posebna ograničenja ulova definirana su kako je prikazano u nastavku i u Dodatku ovom Prilogu:
 Područja upravljanja za hujicu
 Statistički pravokutnici ICES-a
 1r
 31–33 E9–F4; 33 F5; 34–37 E9–F6; 38–40 F0–F5; 41 F4–F5
 2r
 35 F7–F8; 36 F7–F9; 37 F7–F8; 38-41 F6–F8; 42 F6–F9; 43 F7–F9; 44 F9–G0; 45 G0–G1; 46 G1
 3r
 41–46 F1–F3; 42–46 F4–F5; 43–46 F6; 44–46 F7–F8; 45–46 F9; 46–47 G0; 47 G1 i 48 G0
 4
 38–40 E7–E9 i 41–46 E6–F0
 5r
 47–52 F1–F5
 6
 41–43 G0–G3; 44 G1
 7r
 47–52 E6–F0
 Dodatak 1. Prilogu II.D
 PODRUČJA UPRAVLJANJA ZA HUJICU
 „
 7.U Prilogu III. Uredbi (EU) 2017/127 unos za skušu u vodama Farskih otoka zamjenjuje se sljedećim:
 „
 vode Farskih otoka
 skuša
 20
 DK
 pm
 14
 BE
 pm
 DE
 pm
 FR
 pm
 IE
 pm
 NL
 pm
 SE
 pm
 UK
 pm
 „
 8.U Prilogu VIII. Uredbi (EU) 2017/127 unos za skušu i šaruna koji se odnosi na Farske otoke zamjenjuje se sljedećim:
 „
 Farski otoci
 skuša, zone VI.a (sjeverno od 56° 30′ S), II.a, IV.a (sjeverno od 59° S)
 20
 14
 šarun, zone IV., VI.a (sjeverno od 56° 30′ S), VII.e, VII.f, VII.h
 14
 14
 „


text:
 13.5.2022
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 L 136/1
 РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2022/730 НА КОМИСИЯТА
 от 6 май 2022 година
 за вписване на наименование в регистъра на защитените наименования за произход и защитените географски указания („Wrångebäcksost“ (ЗНП))
 ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
 като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
 като взе предвид Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 21 ноември 2012 г. относно схемите за качество на селскостопанските продукти и храни (1), и по-специално член 52, параграф 2 от него,
 като има предвид, че:
 (1)
 В съответствие с член 50, параграф 2, буква а) от Регламент (ЕС) No 1151/2012 заявлението за регистрация на наименованието „Wrångebäcksost“, подадено от Швеция, бе публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2).
 (2)
 Тъй като Комисията не получи никакви възражения по член 51 от Регламент (ЕС) No 1151/2012, наименованието „Wrångebäcksost“ следва да бъде регистрирано,
 ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
 Член 1
 Регистрира се наименованието „Wrångebäcksost“ (ЗНП).
 Наименованието, посочено в първата алинея, се използва за идентифициране на продукт от клас 1.3. „Сирена“ от приложение XI към Регламент за изпълнение (ЕС) No 668/2014 на Комисията (3).
 Член 2
 Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
 Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
 Съставено в Брюксел на 6 май 2022 година.
 За Комисията,
 от името на председателя,
 Janusz WOJCIECHOWSKI
 Член на Комисията
 (1) ОВ L 343, 14.12.2012 г., стр. 1.
 (2) ОВ C 40, 26.1.2022 г., стр. 16.
 (3) Регламент за изпълнение (ЕС) No 668/2014 на Комисията от 13 юни 2014 г. за определяне на правила за прилагането на Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета относно схемите за качество на селскостопанските продукти и храни (ОВ L 179, 19.6.2014 г., стр. 36).


type: contracts

text:
 21.12.2006
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 366/68
 SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP
 št. 130/2006
 z dne 27. oktobra 2006
 o spremembi Priloge IX (Finančne storitve) k Sporazumu EGP
 SKUPNI ODBOR EGP JE –
 ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor je bil spremenjen s Protokolom o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, v nadaljnjem besedilu „Sporazum“, in zlasti člena 98 Sporazuma,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Priloga IX k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 119/2006 z dne 22. septembra 2006 (1).
 (2)
 Direktivo Komisije 2006/29/ES z dne 8. marca 2006 o spremembi Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2000/12/ES glede izvzetja ali vključitve nekaterih institucij v področje uporabe (2) je treba vključiti v Sporazum –
 SKLENIL:
 Člen 1
 V točki 14 (Direktiva 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta) Priloge IX k Sporazumu se doda naslednja alinea:
 „–
 32006 L 0029: Direktiva Komisije 2006/29/ES z dne 8. marca 2006 (UL L 70, 9.3.2006, str. 50).“
 Člen 2
 Besedilo Direktive 2006/29/ES v islandskem in norveškem jeziku, ki se objavi v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije, je verodostojno.
 Člen 3
 Ta sklep začne veljati 28. oktobra 2006, pod pogojem, da so bila Skupnemu odboru EGP predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma (3).
 Člen 4
 Ta sklep se objavi v sklopu EGP Uradnega lista Evropske unije in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije.
 V Bruslju, 27. oktobra 2006
 Za Skupni odbor EGP
 Predsednica
 Oda Helen SLETNES
 (1) UL L 333, 30.11.2006, str. 44.
 (2) UL L 70, 9.3.2006, str. 50.
 (3) Navedena ni nobena ustavna zahteva.


text:
elämää ja elämyksiä: Ville Haapasalon Georgian Cuisine Purpur harppaa Tampereelle
 Oih, miten meitä tamperelaisia hellitään!
 Olen tuskin toipunut Puiston visiitistä, kun pääsen Ville Haapasalon esittelemään ravintola Purpurin tilaisuuteen. Helsingistä jo löytyy Purpur, Tampereen ravintola avautuu lokakuun lopulla Frenckelin aukiolle, eli The Grillin tiloihin. Tilat remontoidaan läpikotaisin, joten kuvissa on vielä vanha ympäristö. Niin ja Ville ei ole pelkästään esittelijä, vaan mukana yrittäjänä näissä Purpureissa.
 Ville Haapasalon ohjelmia on tullut katsottua ja kirjat luettua, joten Villefaniksi voin tunnustautua. Oli mukava nähdä mies livenä, ihan yhtä rento tyyppi ja hyvät jutut kuin ohjelmissakin ;)
 "Olen kuullut matkoillani, että yleensä ihmiset syövät elääkseen, mutta Georgiassa
 ihmiset elävät syödäkseen", Ville sanoo.
 Georgialainen ravintola on ollut Villen haaveena pitkään ja vuosi sitten haave toteutui, kun Helsingin Purpur avasi ovensa. Tampereen tuleva Purpur jatkaa samaa hyväksikoettua linjaa.
 Georgialaisen keittiön kulmakiviksi hän nimeää granaattiomenan, saksanpähkinän ja korianterin, jota käytetään todella runsaasti. Annokset taipuvat sulavasti erilaisiin ruokarajoitteisiin ja -dietteeihin, joten ei tarvitse noita aineita pelästyä. Ravintolan lihat kypsennetään hiiligrillillä ja autenttisesta mausta vastaa gruusialainen kokki. Kirkkain helmi on vehnätaikinan ja suluguni-juuston yhdistävä hatsapuri, jota Ville meille leipoi.
 Ja vielä Villeä videoissa:
 Hatsapurin leipomista ja mitä se suluguni on?
 Mitä Ville Haapasalo söi puolitoista vuotta päivittäin?
 Mausteet ja maustekastikkeet tulevat suoraan Georgiasta, samoin viinit ja alla olevan kuvan luonnonkivennäisvesi borjomi, joka jakaa aika raikkaasti mielipiteitä.
 Valmis suussasulava maisteluannokseni, hatsapuri ja lobio- niminen papuruoka. Herkkua!
 Purpur on rento viihtymisravintola, ei mikään jäykkis fine dine-paikka. Sisään voi siis astella ilman pikkutakkia. Ville Haapasalo aloittaa pian työt Tampereen Teatterissa, joten miestä tullaan varmasti Tampereen Purpurissa näkemään ja kiva niin.
 Pepsi ja Max 28. syyskuuta 2017 klo 21.51
 Mennääks tuonnekin syömään? Vähän kade olen kun Villen juttuja pääsit kuuntelemaan; onneksi ei tarvinnut enää blogissa nähdä teidän yhteiskuvaa ;)
 pirkko 28. syyskuuta 2017 klo 23.13
 Mennään. Oli kyllä niiiiin hyvää. Ja Villen jutut on hauskoja. Meistä on vaan pari yhteiskuvaa, toinen huonompi En viitsi julkaista.
 Outi Krimou/Outi's life 28. syyskuuta 2017 klo 22.43
 Ihan mahtavaa, että olet livenä päässyt näkemään Villen kokkailua.
 pirkko 28. syyskuuta 2017 klo 23.14
 Kiitos Outi. Villen kokkailu on kyllä varsinainen ohjelmanumero.
 leenajaipanat 28. syyskuuta 2017 klo 22.54
 Kyllä nyt hemmotellaan.
 Näin on. Tuskin Maltan odottaa...
 Henna 29. syyskuuta 2017 klo 5.12
 Kuulostaa hyvältä! Minä kävin Pietarissa kavereideni kanssa georgialaisessa ravintolassa, mutta se oli toivoton paikka kasvissyöjälle. Listalla ei ollut mitään kasvista. Ei juurikaan edes lisukkeina! Sen sijaan join sellaista limonadia. Se oli vihreää ja aika makeaa, ja siinä oli yrttejä. Veikeää oli se.
 Ehkä tuolla voisi joskus käydä!
 pirkko 29. syyskuuta 2017 klo 7.32
 Purpurista löytyy kasvisruokia, onneksi! Olipas sulla veikeä juoma ;)
 Molley 29. syyskuuta 2017 klo 18.57
 Taas uusi tutustumisen kohde ja varmasti myös hyvän ruoan paikka. Kiitos vinkistä!
 pirkko 29. syyskuuta 2017 klo 22.47
 Nyt loppui mun ravintelivinkit, palaan tuttujen aiheiden pariin. Mutta Villen ruokien pariin palaan takuulla.
 Päden paja 30. syyskuuta 2017 klo 13.02
 Oi miten mahtavaa että pääsit näkemään/kuulemaan Villeä ja millaisia herkkuja tuo Purpur tarjoaakaan.. Nam!!:) Oikein mukavaa viikonloppua sinne♥
 pirkko 1. lokakuuta 2017 klo 23.58
 Kiitos Päde! Oli sellainen mahdollisuus, mikä oli pakko käyttää.
 Tuula's life 30. syyskuuta 2017 klo 20.22
 Olisipa ollut kiva päästä tutustumaan Villen ravintolaan, mutta Turusta ei niin vain lähtö onnistunut. Minä ihastuin Villeen vasta luettuani hänen kirjansa. Voi mieletön, miten hulvattomia juttuja se mies on tehnytkään :D
 Kiitos, että pääsin näin tutustumaan jo etukäteen Purpuriin.
 pirkko 1. lokakuuta 2017 klo 23.59
 Olen myös Villen kirjat lukenut ja ensi viikolla tulee taas uusi! Oli kiva tutustua, kun sattui omalle kylälle.
 Marraskuun Muruset 3. lokakuuta 2017 klo 15.16
 Tonnekkin pitää mennä syömään! Kaikkia kivoja uusia ravintoloita meille avautuukin!
 pirkko 5. lokakuuta 2017 klo 7.44
 Eiks ookin ihanaa!


text:
 COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS
 C0MC89) 670 final
 Bruxelas, 5 de Fevereiro de 1990
 Proposta de
 DECISÃO DA COMISSÃO
 relativa às condições de concessão de derrogações temporárias e limitadas
 das normas comunitárias sanitárias especificas para a produção e a
 introdução no mercado de produtos de origem animal
 (Apresentada pela Comissão)
 ---pagebreak--- ---pagebreak--- - 2 -
 C0M(89)670 final-PT
 EXPOSE DES MOTIFS
 if
 La Communauté doit arrêter les mesures destinées à établir prc 6 i essiv^ment le
 marché intérieur au cours d'une période expirant le 31 décembre 1992. En ce qui
 concerne les produits d'origine animale, il importe notamment de concilier les
 impératifs de la libre circulation et ceux de la protection de la santé publique
 La poursuite de ces objectifs a conduit la Commission à proposer des règles
 sanitaires générales s'imposant à l'ensemble des opérations de production et de
 mise sur le marché.
 En outre, il est prévu des règles communautaires sanitaires spécifiques pour
 certains produits dont notamment les viandes fraîches, les viandes de volailles,
 f.i les viandes de gibiers et de lapins, les produits à base de viandes, les viandes
 r
 a hachées, les viandes en morceaux de moins de cent grammes, les préparations à base
 '-• de viandes, les produits de la pêche, les mollusques bivalves vivants, le lait
 | cru, le lait de consommation traité thermiquement, les produits à base de lait,
 Ï les ovoproduits, les graisses animales et produits de la fonte.
 | Dans le cadre d'un véritable marché intérieur, ces règles communautaires
 ï spécifiques devraient s'appliquer à l'ensemble de la production qu'elle soit
 V
 h susceptible ou non de faire l'objet d'échanges intracommunautaires.
 % Cette extension peut être à la source de difficultés pour certains établissements
 # • • •
 ï en fonction avant le 1er janvier 1992. Afin de tenir compte de certaines
 ï situations locales ou d'éviter la fermeture brutale de certains établissements, il
 I apparaît justifié de prévoir un régime permettant l'octroi par la Commission, sur
 r demande justifiée d'un Etat membre, de dérogations temporaires et limitées. Il
 •?•*
 ii appartiendra également à la Commission de fixer les conditions applicables à la
 mise en oeuvre de ces dérogations et notamment de pendre en compte les impératifs
 sanitaires et de contrôle.
 Il convient de noter que les règles sanitaires communautaires générales seront
 toujours applicables à l'ensemble des opérations de production et de mise sur le
 marché.
 La présente proposition s'inscrit dans la rubrique "application des normes
 sanitaires aux produits nationaux" figurant au calendrier du Livre blanc.
 La Commission propose la procédure du comité de réglementation sans la clause dite
 du "contre-filet" pour les décisions d'application. Ce choix est justifié dans le
 cas d'espèce par le souci de ne pas provoquer de rupture dans la gestion du
 sectsur vétérinaire. Il ne porte pas préjudice à la préférence de la Commission
 " pour la procédure du comité consultatif.
 >
 ---pagebreak--- - 3 -
 Proposta de
 Decisão do Conselho
 relativa às condições de concessão de derrogações temporárias e limitadas
 das normas comunitárias sanitárias especificas para a produção e a
 introdução no mercado de produtos de origem animal
 0 CONSELHO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS,
 Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Económica Europeia e,
 nomeadamente, o seu artigo 43 a ,
 Tendo em conta a proposta da Comissão,
 Tendo em conta o parecer do Parlamento Europeu,
 Tendo em conta o parecer do Comité Económico e Social,
 Considerando que os produtos de origem animal constam da lista do Anexo II
 do Tratado; que a introdução no mercado dos produtos de origem animal cons-
 titui uma fonte de rendimentos para uma parte importante da população
 agrícola;
 Considerando que, a fim de assegurar um desenvolvimento racional deste
 sector e de aumentar a produtividade, devem ser fixadas normas sanitárias
 a nivel comunitário para a produção e a introdução no mercado;
 Considerando que a Comunidade deve adoptar as medidas destinadas a estabelecer
 progressivamente o mercado interno ao longo de um período que termina em
 31 de Dezembro de 1992;
 ---pagebreak--- - 4 -
 Considerando que a prossecução dos objectivos atrás mencionados levou o
 Conselho a fixar normas comunitárias sanitárias específicas para i. produç o
 e a introdução no mercado dos produtos de origem animal, nomeadamente para
 as carnes frescas, a carne de aves de capoeira, a carne de caça e de coelho,
 os produtos à base de carne, a carne picada, a carne em pedaços com menos
 de cem gramas, os preparados à base de carne, os produtos da pesca, os
 moluscos bivalves vivos, o leite cru, o leite para consumo tratado termica-
 mente, os produtos à base de leite, os ovoprodutos, as gorduras animais e
 os produtos da sua fusão;
 Considerando que é possível que, devido a determinadas situações especiais,
 alguns estabelecimentos não estejan^em 1 de Janeiro de 1993.. em condições de respeitar
 o conjunto das normas específicas previstas;que é conveniente, a fim de tomar em
 consideração situações locais ou de evitar o encerramento abrupto de estabe-
 lecimentos, prever um regime de concessão de derrogações limitadas e
 temporárias para estabelecimentos em actividade antes de 1 de Janeiro
 de 1992;
 V-
 Considerando que a concessão de eventuais derrogações das normas comunitárias
 [# sanitárias específicas a determinados estabelecimentos nao prejudica a
 "r submissão do conjunto das operações de produção e de introdução no mercado
 ,(• de produtos de origem animal às normas sanitárias gerais fixadas pelo
 J Regulamento (CEE) nfi .... do Conselho, de ...., que fixa as normas sanitárias
 * gerais aplicáveis à produção e à introdução no mercado de produtos de origem
 !..
 f animal e normas sanitárias específicas aplicáveis a determinados produtos
 *
 ," de origem animal (1);
 V Considerando que é necessário que essas derrogações estejam sob estrito con-
 | trolo da Comissão a fim de evitar todos os riscos de uma utilização abusiva;
 *„•. que, com esse intuito, é conveniente prever um processo que instaure uma
 Wc
 •m. ^ _
 í estreita e eficaz cooperação entre a Comissão e os Estados-membros no âmbito
 4 do Comité Veterinário Permanente,
 (1) JO n a L
 ---pagebreak--- - 5 -
 ADOPTOU A PRESENTE DECISÃO:
 Artigo 1 a
 Para efeitos do disposto na presente decisão, entende-se por:
 1. Estabelecimento: qualquer local sujeito a normas comunitárias sanitárias
 específicas onde são preparados, transformados, embalados, acondicionados
 ou armazenados produtos de origem animal.
 2. Produto de origem animal: qualquer produto, transformado ou não, prove-
 niente directa ou indirectamente de um animal e destinado ao consumo
 humano.
 Artigo 2 a
 1. Um Estado-membro que, após exame aprofundado da situação de cada um deles, considere
 que determinados estabelecimentos em actividade antes de 1 de Janeiro de 1992 e situados no
 seu território não estão em condições de respeitar determinadas normas comunitárias
 s a n i t á r i a s e s p e c í f i c a s de produção e introdução no mercado de produtos
 de origem animal,apresentará à Comissão um pedido de derrogação acompanhado
 das j u s t i f i c a ç õ e s adequadas.
 2. 0 pedido de derrogação referido no n 2 1 , deve ser apresentado à Comissão antes de 1 de
 Janeiro de 1992 e i n c l u i r á , nomeadamente, em relação a cada estabelecimento,.
 as seguintes informações :
 ~ as normas em causa no pedido de derrogação,
 - os motivos do p e d i d o ,
 - a duração p r e v i s t a da derrogação^
 - a parte do seu t e r r i t ó r i o eventualmente a b r a n g i d a ,
 - o impacto sócio-económico na produção l o c a l , r e g i o n a l ou n a c i o n a l ,
 - o número e a i d e n t i d a d e dos estabelecimentos em causa,
 - o volume da produção em questão,
 - a área de d i s t r i b u i ç ã o dos produtos em causa,
 - as normas s a n i t á r i a s previstas,
 " as normas de c o n t r o l o de c i r c u l a ç ã o do p r o d u t o .
 ---pagebreak--- - 6-
 Artigo 3 a
 íí
 1. A Comissão examinará as justificações apresentadas pelo Estado-membro. A Comissão
 pode solicitar todas as informações complementares necessárias. Se neces-
 sário, podem deslocar-se ao local representantes da Comissão.
 Em conformidade com o processo previsto no artigo 4 a , a Comissão pode
 conceder,a título temporário e limitado, a derrogação pedida. Por essa ocasião, fixará, em
 conformidade com o processo, as condições gerais e específicas aplicáveis
 na execução da derrogação.
 1!
 Aquando do exame do pedido de derrogação, a Comissão tomará, nomeadamente,
 em consideração :
 - os imperativos sanitários e de controlo,
 - os imperativos da venda directa nos mercados locais,
 - a situação geográfica dos estabelecimentos,
 - as tradições locais,
 - a dimensão dos estabelecimentos em questão e o volume da sua produção,
 - a natureza da produção em causa, incluindo a tecnologia utilizada,
 - o circuito de comercialização da produção em questão,
 Artigo 4 a
 1. A Comissão será assistida pelo Comité Veterinário Permanente, instituído
 pela Decisão 68/361/CEE do Conselho (1), a seguir denominado o "Comité".
 2. Nos casos em que é feita referência ao processo definido no presente artigo,, são
 aplicáveis as disposições seguintes.
 0 representante da Comissão submete ao Comité um projecto das medidas
 a tomar. 0 Comité emite o seu parecer sobre esse projecto num prazo
 que o presidente pode fixar em função da urgência da questão em causa.
 0 parecer é emitido por maioria, nos termos previstos no n a 2 do artigo
 148 a do Tratado para a adopção das decisões que o Conselho é chamado a
 tomar sob proposta da Comissão. Nas votações no seio do Comité, os votos
 dos representantes dos Estados-membros estão sujeitos à ponderação defi-
 nida no mesmo artigo. 0 presidente não participa na votação.
 (1) JO n a L 255 de 18.10.1968, p. 23.
 • #
 ---pagebreak--- - 7-
 A Comissão adopta as medidas projectadas desde que sejam conformes com
 o parecer do Comité.
 Se as medidas projectadas não forem conformes com o parecer do Comité.,
 ou na ausência de parecer, a Comissão submeterá sem demora ao Conselho
 uma proposta relativa às medidas a tomar. 0 Conselho delibera por maio-
 ria qualificada.
 Se, no termo de um prazo de três meses a contar da data em que o assunto
 foi submetido à apreciação do Conselho, este ainda não tiver deliberado,
 a Comissão adoptará as medidas propostas.
 Artigo 5 a
 Os Estados-membros são os destinatários da presente decisão.
 Feito em Bruxelas, em
 Pelo Conselho
 ---pagebreak--- - 8-
 Task Force PME
 !
 FICHE'D'IMPACT SUR LA COMPETITIVITE ET L'EMPLOI
 H
 I. Quelle est La justification principale de la mesure ?
 Avoir la possibilité de donner, â la Commission, le pouvoir d'accorder, à
 certains établissements des dérogations .limitées et temporaires à certaines règles.
 communautaires sanitaires spécifiques
 II. Caractéristiques des entreprises concernées. En particulier :
 (a) Y a-t-il un grand nombre de PME ?
 QUI
 (b) Note-t-on des concentrations dans des régions
 i. éligibles aux aides régionales des Etats membres ?
 NON
 ii. éligibles au Feder ?
 NON
 III. Quelles sont les obligations imposées directement aux entreprises ?
 Règles de contrôles variables selon les cas.
 Sir IV. Quelles sont les obligations suceptibles d'être imposées indirectement
 aux entreprises via les autorités locales ?
 v. Y a-t-il des mesures spéciales pour les PME ? LequeLl.es
 NON - mais en p r i n c i p e , les P.M.E. d e v r a i e n t ê t r e les plus concernées
 VI. Quel est l'effet prévisible
 a) sur la compétitivité des entreprises ?
 b) sur l 'emploi
 Tsar* Favorables
 vil. Les partenaires sociaux ont-ils été consultés . Quels sont leurs
 avi s ?
 Comité Consultatif Vétérinaire
 ---pagebreak--- ISSN 0257-9553
 COM(89) 670 final
 DOCUMENTOS
 PT 03
 N.° de catálogo : CB-CO-90-031-PT-C
 ISBN 92-77-56931-X
 Serviço das Publicações Oficiais das Comunidades Europeias
 L-2985 Luxemburgo


text:
Paprastoji geneta (Genetta genetta) – viverinių (Viverridae) šeimos žinduolis.
 Kūno sandara ir medžioklės būdas labai panašūs į kačių, nors, kaip ir kiti viveriniai, ji artimesnė mangustoms. Turi įtraukiamus nagus, gerai laipioja medžiais. Auką nužudo perkąsdamos kaklą. Medžiodama geneta gali nušokti į tolį daugiau kaip 2 metrus. Aktyvios naktį. Minta smulkiais žinduoliais, paukščiais, driežais, varliagyviais, vabzdžiais ir net vaisiais.
 Kartais laikomos kaip egzotiški augintiniai.
 Šaltiniai
 Dalis informacijos paimta iš leidinio Gyvūnijos pasaulyje.
 Viveriniai


text:
 27.2.2010
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 51/9
 Tiesas (piektā palāta) 2009. gada 17. decembra spriedums (Finanzgericht Baden-Württemberg (Vācija) lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu) — Swiss Caps AG/Hauptzollamt Singen
 (Apvienotās lietas no C-410/08 līdz C-412/08) (1)
 (Kopējais muitas tarifs - Kombinētā nomenklatūra - Tarifu klasifikācija - Pozīcijas 1515, 1517, 2106 un 3004 - Želatīna kapsulas - Zivju, kviešu asnu un sējas melnsēklītes eļļa - Jēdziens “iepakojums”)
 2010/C 51/14
 Tiesvedības valoda — vācu
 Iesniedzējtiesa
 Finanzgericht Baden-Württemberg
 Lietas dalībnieki pamata procesā
 Prasītāja: Swiss Caps AG
 Atbildētājs: Hauptzollamt Singen
 Priekšmets
 Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu — Finanzgericht Baden-Württemberg (Vācija) — Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulas (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 1. lpp.) I pielikuma interpretācija — Pozīcija 1517 (Margarīns; pārtikas maisījumi vai preparāti no dzīvnieku vai augu taukiem vai eļļām, vai dažādu šīs nodaļas tauku vai eļļu frakcijām, izņemot pārtikas taukus vai eļļas vai to frakcijas, kas iekļautas pozīcijā 1516) un 2106 (Pārtikas izstrādājumi, kas citur nav minēti) — I pielikuma pirmās iedaļas A. punkta 5. apakšpunkta b) daļa — Zivju eļļas ar E vitamīna piedevu kapsulās, kuru sastāvā ir želatīns, glicerīns un ūdens, preparāta tarifu klasifikācija — Iepakojuma jēdziens
 Rezolutīvā daļa:
 Kombinētās nomenklatūras, kas iekļauta I pielikumā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu, ko groza Komisijas 2000. gada 13. oktobra Regula (EK) Nr. 2388/2000, ir jāinterpretē tādējādi, ka:
 —
 uz pārtikas izstrādājumiem, kas tiek pasniegti mīksta želatīna kapsulās, kurās ir 600 mg auksti spriestas koncentrētas zivju eļļas un 22,8 mg koncentrēta E vitamīna, un katras kapsulas apvalks sastāv no 212,8 mg želatīna, 77,7 mg glicerola un 159,6 mg attīrīta ūdens, un kuriem ir pārtikas piedevas funkcijas;
 —
 uz pārtikas izstrādājumiem, kas tiek pasniegti mīkstā želatīna kapsulās, kurās ir 580 mg kviešu dīgstu eļļas, un tās apvalka sastāvā savukārt ir no 250 mg cietes granulu, un kuriem ir pārtikas piedevas funkcijas;
 —
 uz pārtikas izstrādājumiem, kas tiek pasniegti mīkstā želatīna kapsulās, kurās ir 500 mg auksti spiestas sējas melnsēklītes eļļas, 38,7 mg sojas eļļas, 18,8 mg E vitamīna, 16 mg augsta tauku satura sviesta, 10 mg lecitīna, 8,2 mg vaska, 8 mg kalcija pantotenāta, 0,2 mg folijskābes un 0,11 mg biotīna, un tās apvalkā ir 313,97 mg želatīna masas (47,3 % želatīna, 17,2 % glicerīna, 35,5 % ūdens), 4,3 mg pastas, kuras sastāvā ir 50 % titāna dioksīda un 50 % glicerīna, kā arī no 1,73 mg pastas, kuras sastāvā ir 25 % hinolīna dzeltenā un 75 % glicerīna, un kuriem ir pārtikas piedevas funkcijas,
 attiecas minētās kombinētās nomenklatūras pozīcija 2106.
 (1) OV C 313, 06.12.2008.
 OV C 327, 20.12.2008.