type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
C 317/10 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 10.11.2001
 4) La Confédération belge du commerce et de la réparation f) elaboración de dictámenes médicos
 automobile et des secteurs connexes ASBL (Federauto) cargará
 con sus propias costas. i) tras los reconocimientos referidos en el
 punto e) y
 (1) DO C 316 de 4.11.2000. ii) basados en notas de carácter médico pero sin
 previo reconocimiento médico,
 g) reconocimientos médicos realizados para la elabora-
 ción de dictámenes médicos sobre negligencia
 médica profesional para personas que se proponen
 entablar una acción judicial y
 Petición de decisión prejudicial presentada mediante reso- h) elaboración de informes médicos
 lución del VAT and Duties Tribunals, London Tribunal
 Centre, de fecha 6 de junio de 2001, en el asunto entre i) tras los reconocimientos a que se refiere el
 1) Dr. Peter L. d’Ambrumenil, 2) Dispute Resolution punto g) y
 Services Ltd., por una parte, y Commissioners of Customs
 and Excise, por otra ii) basados en notas de carácter médico pero sin
 previo reconocimiento médico?
 (Asunto C-307/01)
 (1) DO L 145 de 13.6.1977, p. 1; EE 09/01, p. 54.
 (2001/C 317/17)
 Al Tribunal de Justicia de las Comunidades Europeas le ha
 sido sometida una petición de decisión prejudicial mediante
 resolución del VAT and Duties Tribunals, London Tribunal Petición de decisión prejudicial presentada mediante reso-
 Centre, dictada el 6 de junio de 2001, en el asunto entre lución del Bundesvergabeamt (Österreich), de fecha 11 de
 1) Dr. Peter L. d’Ambrumenil, 2) Dispute Resolution Services julio de 2001, en el asunto entre 1) Siemens AG Öste-
 Ltd., por una parte, y Commissioners of Customs and Excise, rreich, 2) ARGE Telekom & Partner y Hauptverband der
 por otra, y recibida en la Secretarı́a del Tribunal de Justicia el Österreichischen Sozialversicherungsträger, en el que
 6 de agosto de 2001. El VAT and Duties Tribunals, London interviene el consorcio de licitadores EDS/ORGA
 Tribunal Centre solicita al Tribunal de Justicia que se pronuncie
 sobre las siguientes cuestiones prejudiciales: (Asunto C-314/01)
 1. ¿Debe interpretarse el artı́culo 13, parte A, apartado 1, (2001/C 317/18)
 letra c), de la Directiva 77/388/CEE(1), de 17 de mayo de
 1977, en materia de armonización de las legislaciones de Al Tribunal de Justicia de las Comunidades Europeas le ha
 los Estados miembros relativas a los impuestos sobre el sido sometida una petición de decisión prejudicial mediante
 volumen de negocios en el sentido de que se aplica a las resolución del Bundesvergabeamt (Österreich), dictada el 11 de
 siguientes actividades cuando se realizan en el ejercicio julio de 2001, en el asunto entre 1) Siemens AG Österreich,
 de la profesión de médico, según lo previsto en el Estado 2) ARGE Telekom & Partner y Hauptverband der Österreichis-
 miembro de que se trate: chen Sozialversicherungsträger, en el que interviene el consor-
 cio de licitadores EDS/ORGA, y recibida en la Secretarı́a del
 a) reconocimientos médicos de personas efectuados Tribunal de Justicia el 9 de agosto de 2001. El Bundesvergabe-
 para empresarios o compañı́as de seguros, amt (Österreich) solicita al Tribunal de Justicia que se pronuncie
 sobre las siguientes cuestiones:
 b) extracción de sangre o toma de otras muestras
 corporales para comprobar la presencia de virus, 1. Las disposiciones de la Directiva 89/665/CEE (1), y, en
 infecciones u otras enfermedades por cuenta de particular, su artı́culo 2, apartado 1, letra b), eventual-
 empresarios o aseguradores, mente en relación con el artı́culo 2, apartado 7, ¿deben
 interpretarse en el sentido de que la eficacia jurı́dica de la
 c) certificación de la aptitud sanitaria, por ejemplo, resolución de un organismo nacional responsable de los
 para viajar, procedimientos de recurso en el sentido del artı́culo 2,
 apartado 8, de la Directiva 89/665/CEE, relativa a la
 d) emisión de certificados sobre el estado de salud de anulación de la decisión de la entidad adjudicadora de no
 una persona para determinados fines como el dere- revocar el procedimiento de licitación, consiste en que,
 cho a percibir una pensión de guerra, cuando el ordenamiento jurı́dico interno no ofrece nin-
 guna base para ejecutar de manera eficaz y coercitiva
 e) reconocimientos médicos realizados para la elabora- frente a la entidad adjudicadora la resolución del orga-
 ción de un dictamen médico sobre cuestiones de nismo responsable de los procedimientos de recurso, el
 responsabilidad y el cálculo de la indemnización del procedimiento de adjudicación de que se trate concluye
 daño para personas que tienen previsto entablar una sin más por la resolución de dicho organismo, sin que la
 acción judicial en reclamación de daños y perjuicios, propia entidad adjudicadora deba realizar acto alguno?


type: legislation

text:
 IL-KUMMISSJONI EWROPEA
 Brussell, 3.11.2021
 COM(2021) 671 final
 2021/0352(NLE)
 Proposta għal
 DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL
 dwar il-pożizzjoni li għandha tittieħed f’isem l-Unjoni Ewropea fit-32 Assemblea tal-Organizzazzjoni Marittima Internazzjonali dwar l-adozzjoni ta’ emendi għal-Linji Gwida skont is-Sistema Armonizzata tal-Istħarriġ u ċ-Ċertifikazzjoni
 MEMORANDUM TA’ SPJEGAZZJONI
 1.Suġġett tal-proposta
 Din il-proposta tikkonċerna d-deċiżjoni li tistabbilixxi l-pożizzjoni li għandha tittieħed f’isem l-Unjoni fit-32 Assemblea tal-Organizzazzjoni Marittima Internazzjonali (OMI), li se ssir virtwalment mis-6 sal-15 ta’ Diċembru 2021.
 Matul it-32 Assemblea( A 32), huwa previst li jiġi adottat abbozz ta’ Linji Gwida għall-Istħarriġ skont is-Sistema Armonizzata tal-Istħarriġ u ċ-Ċertifikazzjoni (HSSC), 2021 u tiġi rrevokata r-riżoluzzjoni A.1140(31) tal-Assemblea, li permezz tagħha l-Assemblea tal-IMO, fil-31 sessjoni tagħha, adottat il-Linji Gwida għall-Istħarriġ skont is-Sistema Armonizzata tal-Istħarriġ u ċ-Ċertifikazzjoni (HSSC), 2019.
 2.Kuntest tal-proposta
 2.1.Il-Konvenzjoni dwar l-Organizzazzjoni Marittima Internazzjonali
 Il-Konvenzjoni dwar l-Organizzazzjoni Marittima Internazzjonali (OMI) tistabbilixxi l-OMI. L-għan tal-OMI huwa li tipprovdi forum għall-kooperazzjoni fil-qasam tar-regolamentazzjoni u l-prattiki relatati ma’ kwistjonijiet tekniċi ta’ kull tip li jaffettwaw it-tbaħħir involut fil-kummerċ internazzjonali. Barra minn hekk, għandha l-għan li tħeġġeġ l-adozzjoni ġenerali tal-ogħla standards prattikabbli fi kwistjonijiet li jikkonċernaw is-sikurezza marittima, l-effiċjenza tan-navigazzjoni u l-prevenzjoni u l-kontroll tat-tniġġis tal-baħar mill-vapuri, u b’hekk tippromwovi kondizzjonijiet ekwivalenti ta’ kompetizzjoni. Tittratta wkoll kwistjonijiet amministrattivi u ġuridiċi relatati.
 Il-Konvenzjoni daħlet fis-seħħ fis-17 ta’ Marzu 1958.
 L-Istati Membri kollha huma partijiet għall-Konvenzjoni.
 2.2.L-Organizzazzjoni Marittima Internazzjonali
 L-Organizzazzjoni Marittima Internazzjonali (OMI) hija l-aġenzija speċjalizzata tan-Nazzjonijiet Uniti responsabbli mis-sikurezza u mis-sigurtà tat-tbaħħir u mill-prevenzjoni tat-tniġġis tal-baħar mill-vapuri. Hija l-awtorità li tistabbilixxi l-istandards globali għas-sikurezza, għas-sigurtà u għall-prestazzjoni ambjentali tat-tbaħħir internazzjonali. Ir-rwol prinċipali tagħha huwa li toħloq qafas regolatorju għall-industrija tat-tbaħħir li jkun ġust u effettiv, u li jiġi adottat u implimentat b’mod universali.
 Is-sħubija fl-OMI hija miftuħa għall-Istati kollha u l-Istati Membri kollha tal-UE huma membri tal-OMI. Ir-relazzjonijiet tal-UE mal-OMI huma bbażati b’mod partikolari fuq il-Ftehim għall-Kooperazzjoni u l-Kollaborazzjoni konkluż bejn l-Organizzazzjoni Konsultattiva Marittima Intergovernattiva (IMCO) u l-Kummissjoni tal-Komunitajiet Ewropej fl-1974.
 L-Assemblea tal-OMI hija l-korp governattiv tal-organizzazzjoni. Din tikkonsisti mill-Istati Membri kollha tal-OMI, li jiltaqgħu kull sentejn u tista’ tadotta miżuri miftiehma fil-ħames Kumitati ewlenin kollha tal-OMI. Fost dawn il-ħames kumitati hemm il-Kumitat tas-Sikurezza Marittima (MSC) u l-Kumitat tal-Protezzjoni tal-Ambjent tal-Baħar (MEPC).
 2.3.L-att previst tal-Assemblea tal-OMI
 Fis-6 sal-15 ta’ Diċembru 2021, waqt it-32 sessjoni tagħha, l-Assemblea se tadotta emendi fil-Linji Gwida skont is-Sistema Armonizzata tal-Istħarriġ u ċ-Ċertifikazzjoni.
 L-għan tal-emendi previsti huwa li jiġu aġġornati l-Linji Gwida biex jirriflettu r-rekwiżiti li jirriżultaw mill-emendi għall-istrumenti obbligatorji rilevanti li jidħlu fis-seħħ sa u inkluż il-31 ta’ Diċembru 2021.
 3.Il-pożizzjoni li għandha tittieħed f’isem l-Unjoni
 3.1.Adozzjoni tal-Linji Gwida għall-Istħarriġ skont is-Sistema Armonizzata tal-Istħarriġ u ċ-Ċertifikazzjoni, 2021, u r-revoka ta’ A.1140 (31)
 Is-Sottokumitat dwar l-Implimentazzjoni tal-Istat tal-Bandiera, il-predeċessur tas-Sottokumitat dwar l-Implimentazzjoni tal-Istrumenti tal-OMI (III), qabel li jirrevedi l-Linji Gwida għall-Istħarriġ tal-HSSC fuq bażi kontinwa. Il-Linji Gwida għall-Istħarriġ huma għalhekk aġġornati f’kull sessjoni tal-Assemblea tal-OMI. L-aħħar verżjoni tal-Linji Gwida għall-Istħarriġ hija inkluża fir-riżoluzzjoni A.1140 (31) u ġiet adottata fil-31 sessjoni tal-Assemblea fl-2019.
 Fis-6 sessjoni tiegħu, III stabbilixxa l-Grupp ta’ Korrispondenza dwar ir-Reviżjoni tal-Linji Gwida għall-Istħarriġ skont l-HSSC u l-lista mhux eżawrjenti tal-obbligi skont l-istrumenti rilevanti għall-Kodiċi tal-Implimentazzjoni tal-Istrumenti tal-OMI (il-Kodiċi III), taħt il-koordinazzjoni taċ-Ċina. Dan kien sar bl-istess mod f’sessjonijiet preċedenti ta’ III.
 Il-Grupp ta’ Korrispondenza ntalab ikompli jiżviluppa abbozz ta’ emendi għal-Linji Gwida għall-Istħarriġ. Dawn jirriżultaw mill-emendi għall-istrumenti obbligatorji rilevanti li għandhom jidħlu fis-seħħ sa u inkluż l-31 ta’ Diċembru 2021, meta jitqies l-eżitu tas-sessjonijiet tal-MEPC u l-MSC. L-adozzjoni tal-aġġornament tal-Linji Gwida għall-Istħarriġ u r-revoka tar-riżoluzzjoni ta’ A.1140(31), li tinkludi l-Linja Gwida attwali, se tiġi approvata fil-104 sessjoni tal-MSC u s-77 sessjoni tal-MEPC. Wara l-approvazzjoni fiż-żewġ Kumitati, l-abbozz ta’ Riżoluzzjoni ser jiġi riferut lil A 32 għall-adozzjoni.
 Ir-reviżjoni regolari tiżgura li l-Linji Gwida għall-Istħarriġ tal-HSSC jibqgħu aġġornati. L-aġġornament li għandu jiġi adottat jikkjarifika i.a. li batteriji primarji skaduti, li kkonformaw mar-rekwiżiti tal-paragrafu 12.6 tal-anness għar-riżoluzzjoni MSC.149 (77), ma jistgħu jintużaw għall-ebda skop ieħor ħlief biex jeżaminaw u jivverifikaw it-tħaddim ta’ apparat radju telefoniku VHF bidirezzjonali. L-Unjoni teħtieġ għalhekk tappoġġa dawn l-emendi, peress li se jiżguraw li l-Linji Gwida għall-Istħarriġ iqisu żviluppi ġodda.
 3.2.Il-leġiżlazzjoni rilevanti tal-UE u l-kompetenza tal-UE
 Ir-Regolament (KE) Nru 391/2009
 1
 jistabbilixxi regoli u standards komuni għall-organizzazzjonijiet għall-ispezzjoni u l-perizji tal-vapuri. Il-kriterju li jinsab fl-Anness I, parti B, punt 7(k) tar-Regolament jeħtieġ li organizzazzjoni rikonoxxuta tiżgura li l-istħarriġ u l-ispezzjonijiet statutorji jitwettqu f’konformità mal-linji gwida għall-istħarriġ skont is-sistema armonizzata tal-istħarriġ u ċ-ċertifikazzjoni adottata mill-OMI.
 4.Bażi ġuridika
 4.1.Bażi ġuridika proċedurali
 4.1.1.Prinċipji
 L-Artikolu 218(9) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE) jipprevedi deċiżjonijiet li jistabbilixxu “l-pożizzjonijiet li għandhom jiġu adottati f’isem l-Unjoni f’sede stabbilita fi ftehim, meta dik is-sede tintalab tadotta atti li jkollhom effetti legali, sakemm dawn ma jkunux atti li jissupplimentaw jew jemendaw il-qafas istituzzjonali tal-ftehim.”
 L-Artikolu 218(9) tat-TFUE japplika indipendentement minn jekk l-Unjoni hijiex membru ta’ korp jew ta’ parti ta’ftehim
 2
 .
 Il-kunċett ta’ “atti li jkollhom effetti legali” jinkludi atti li jkollhom effetti legali skont ir-regoli tad-dritt internazzjonali li jirregola s-sede inkwistjoni. Dan jinkludi wkoll l-istrumenti li ma għandhomx effett vinkolanti skont id-dritt internazzjonali, iżda li “jistgħu jinfluwenzaw b’mod determinanti l-kontenut tal-leġiżlazzjoni adottata mil-leġiżlatura tal-UE”
 3
 .
 4.1.2.Applikazzjoni għall-każ preżenti
 L-Assemblea tal-OMI hija korp imwaqqaf permezz ta’ ftehim, jiġifieri l-Konvenzjoni dwar l-Organizzazzjoni Marittima Internazzjonali.
 L-att li l-Assemblea hi mitluba tadotta, jikkostitwixxi att li għandu effetti ġuridiku. L-att previst kapaċi jinfluwenza b’mod deċiżiv il-kontenut tar-Regolament (KE) Nru 391/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-23 ta’ April 2009 dwar ir-regoli u l-istandards komuni għall-organizzazzjonijiet tal-ispezzjoni u l-perizji tal-vapuri. Dan għaliex jeħtieġ li organizzazzjoni rikonoxxuta tiżgura li l-istħarriġ u l-ispezzjonijiet statutorji jitwettqu f’konformità mal-linji gwida għall-istħarriġ skont is-sistema armonizzata tal-istħarriġ u ċ-ċertifikazzjoni adottata mill-OMI.
 L-att previst la jissupplimenta u lanqas ma jemenda l-qafas istituzzjonali tal-Ftehim.
 Għalhekk, il-bażi ġuridika proċedurali għad-deċiżjoni proposta hija l-Artikolu 218(9) tat-TFUE.
 4.2.Bażi ġuridika sostantiva
 4.2.1.Prinċipji
 Il-bażi ġuridika sostantiva sabiex tittieħed deċiżjoni skont l-Artikolu 218(9) tat-TFUE tiddependi primarjament mill-objettiv u l-kontenut tal-att previst li dwaru tittieħed pożizzjoni f’isem l-Unjoni. Jekk l-att previst ikollu żewġ miri jew żewġ komponenti, u jekk waħda minn dawk il-miri jew wieħed minn dawk il-komponenti jkun jista’ jiġi identifikat bħala dak ewlieni, filwaqt li l-ieħor ikun sempliċiment inċidentali, id-deċiżjoni skont l-Artikolu 218(9) tat-TFUE trid tissejjes fuq bażi ġuridika sostantiva waħda, jiġifieri dik meħtieġa mill-mira jew mill-komponent ewlieni jew predominanti.
 4.2.2.Applikazzjoni għall-każ preżenti
 L-objettiv u l-kontenut ewlenin tal-att previst jirrigwardaw it-trasport marittimu. Għalhekk, il-bażi ġuridika sostantiva tad-deċiżjoni proposta hija l-Artikolu 100(2) tat-TFUE.
 4.3.Konklużjoni
 Il-bażi ġuridika tad-deċiżjoni proposta teħtieġ li tkun l-Artikolu 100(2) tat-TFUE, flimkien mal-Artikolu 218(9) tat-TFUE.
 2021/0352 (NLE)
 Proposta għal
 DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL
 dwar il-pożizzjoni li għandha tittieħed f’isem l-Unjoni Ewropea fit-32 Assemblea tal-Organizzazzjoni Marittima Internazzjonali dwar l-adozzjoni ta’ emendi għal-Linji Gwida skont is-Sistema Armonizzata tal-Istħarriġ u ċ-Ċertifikazzjoni
 IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
 Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 100(2) TFUE, flimkien mal-Artikolu 218(9) tiegħu,
 Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
 Billi:
 (1)Il-Konvenzjoni dwar l-Organizzazzjoni Marittima Internazzjonali (“OMI”) daħlet fis-seħħ fis-17 ta’ Marzu 1958.
 (2)L-OMI hija l-aġenzija speċjalizzata tan-Nazzjonijiet Uniti responsabbli għas-sikurezza u s-sigurtà tat-tbaħħir u għall-prevenzjoni tat-tniġġis tal-baħar u tal-arja mill-vapuri. L-Istati Membri kollha tal-Unjoni huma membri tal-OMI. L-Unjoni mhijiex membru tal-OMI.
 (3)Skont l-Artikolu 15(j) tal-Ftehim, l-Assemblea tista’ tadotta regolamenti u linji gwida għall-Membri li jikkonċernaw is-sikurezza marittima, il-prevenzjoni u l-kontroll tat-tniġġis tal-baħar mill-vapuri u kwistjonijiet oħra li jikkonċernaw l-effett tat-tbaħħir fuq l-ambjent tal-baħar assenjat lill-Organizzazzjoni minn jew taħt strumenti internazzjonali, jew emendi għal tali regolamenti u linji gwida li jkunu ġew riferuti lilha.
 (4)L-Assemblea tal-OMI, fit-32 sessjoni tagħha mis-6 sal-15 ta’ Diċembru 2021, se tadotta l-Linji Gwida għall-Istħarriġ skont is-Sistema Armonizzata tal-Istħarriġ u ċ-Ċertifikazzjoni (HSSC), 2021, u tiġi rrevokata r-riżoluzzjoni A.1140(31) tal-Assemblea tal-OMI, li fiha l-Linji Gwida għall-Istħarriġ tal-HSSC, 2019.
 (5)Huwa xieraq li tiġi stabbilita l-pożizzjoni li se tiġi adottata f’isem l-Unjoni matul it-32 sessjoni tal-Assemblea tal-OMI, peress li l-emendi għall-Linji Gwida tal-Istħarriġ tal-HSSC se jkunu jistgħu jinfluwenzaw b’mod deċiżiv il-kontenut tad-dritt tal-Unjoni, partikolarment ir-Regolament (KE) 391/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-23 ta’ April 2009 dwar ir-regoli u l-istandards komuni għall-organizzazzjonijiet għall-ispezzjoni u l-perizji tal-vapuri.
 (6)L-adozzjoni tal-Linji Gwida għall-Istħarriġ tal-HSSC, 2021 u r-revoka tal-Linji Gwida għall-Istħarriġ tal-HSSC, 2019 huma parti minn rieżami regolari. Għalhekk, jenħtieġ li l-Unjoni tappoġġa dawk l-emendi għaliex jiżguraw li l-Linji Gwida għall-Istħarriġ tal-HSSC jibqgħu aġġornati.
 (7)Il-pożizzjoni tal-Unjoni għandha tiġi espressa mill-Istati Membri tal-Unjoni li huma membri tal-Assemblea tal-OMI, li jaġixxu b’mod konġunt,
 ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
 Artikolu 1
 Il-pożizzjoni li għandha tittieħed f’isem l-Unjoni fit-32 sessjoni tal-Assemblea tal-Organizzazzjoni Marittima Internazzjonali (“OMI”) għandha tkun li taqbel mal-adozzjoni tal-Linji Gwida għall-Istħarriġ skont is-Sistema Armonizzata tal-Istħarriġ u ċ-Ċertifikazzjoni, 2021 kif stipulat fid-dokument III 7/17/Add.1, taqsima 8 u anness 6 u r-revoka konsegwenti tar-riżoluzzjoni A.1140 (31) tal-Assemblea tal-OMI.
 Artikolu 2
 Il-pożizzjoni msemmija fl-Artikolu 1 għandha tiġi espressa mill-Istati Membri tal-Unjoni li huma membri tal-Assemblea tal-OMI, li jaġixxu b’mod konġunt.
 Artikolu 3
 Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lill-Istati Membri.
 Magħmul fi Brussell,
 Għall-Kunsill
 Il-President
 (1)
 Ir-Regolament (KE) Nru 391/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-23 ta’ April 2009 dwar ir-regoli u l-istandards komuni għall-organizzazzjonijiet għall-ispezzjoni u l-perizji tal-vapuri; ĠU L 131, 28.5.2009, p. 11-23.
 (2)
 Is-sentenza tal-Qorti tal-Ġustizzja tas-7 ta’ Ottubru 2014, Il-Ġermanja vs Il-Kunsill, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, il-paragrafu 64.
 (3)
 Is-Sentenza tal-Qorti tal-Ġustizzja tas-7 ta’ Ottubru 2014, Il-Ġermanja vs Il-Kunsill, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, il-paragrafi minn 61 sa 64.


text:
 27.6.2022
 GA
 Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh
 C 244/28
 Breithiúnas na Cúirte Ginearálta an 27 Aibreán 2022 – Kande Mupompa v an Chomhairle
 (Cás T-104/21) (1)
 (Comhbheartas eachtrach agus slándála - Bearta sriantacha a rinneadh i dtaca leis an staid i bPoblacht Dhaonlathach an Chongó - Reo na gcistí - Srianta le ligean isteach ar chríoch na mBallstát - Ainm an iarratasóra a choinneáil ar na liostaí de na daoine atá i gceist - An ceart chun éisteacht a fháil - Cruthúnas gur cuí na hainmneacha a chuimsiú agus a choinneáil ar na liostaí - Earráid fhollasach mheasúnaithe - Buanú na gcúinsí fíorasacha agus dlíthiúla ba bhun le glacadh na mbeart sriantach)
 (2022/C 244/37)
 Teanga an cháis: an Fhraincis
 Páirtithe
 Iarratasóir: Alex Kande Mupompa (Kinshasa, Poblacht Dhaonlathach an Chongó) (ionadaithe: T. Bontinck, P. De Wolf, A. Guillerme agus T. Payan, Dlíodóirí)
 Cosantóir: Comhairle an Aontais Eorpaigh (ionadaí: S. Lejeune, i gcáil Gníomhaire)
 Ábhar
 Lena chaingean faoi Airteagal 263 CFAE, iarrann an t-iarratasóir go ndéanfaí, sa chéad áit, Cinneadh (CBES) 2020/2033 ón gComhairle an 10 Nollaig 2020 lena leasaítear Cinneadh 2010/788/CBES a bhaineann le bearta sriantacha i gcoinne Phoblacht Dhaonlathach an Chongó (IO 2020 L 419, lch. 30), agus, sa dara háit, Rialachán Cur Chun Feidhme (AE) 2020/2021 ón gComhairle an 10 Nollaig 2020 lena gcuirtear chun feidhme Airteagal 9 de Rialachán (CE) Uimh. 1183/2005 lena bhforchuirtear bearta sriantacha sonracha áirithe a dhírítear i gcoinne daoine atá ag gníomhú de shárú ar an lánchosc arm i dtaca le Poblacht Dhaonlathach an Chongó, a mhéid a bhaineann na gníomhartha sin leis an iarratasóir, a chur ar neamhní.
 An chuid oibríochtúil
 1.
 Diúltaítear don chaingean;
 2.
 Ordaítear do Alex Kande Mupompa na costais a íoc.
 (1) IO C 128, 12.4.2021.


text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 4.11.2021.
 COM(2021) 672 final
 2021/0350(NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru 12. ministarske konferencije Svjetske trgovinske organizacije
 OBRAZLOŽENJE
 1.Predmet prijedloga
 Ovaj se prijedlog odnosi na odluku Vijeća kojom se utvrđuje stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru 12. ministarske konferencije Svjetske trgovinske organizacije u vezi s predviđenim donošenjem nekoliko odluka. Obuhvaća sljedeća područja:
 1.subvencije za ribarstvo;
 2.trgovina i zdravlje;
 3.mjere povezane s intelektualnim vlasništvom, kako je uređeno u Sporazumu TRIPS, u okolnostima pandemije bolesti COVID-19 i drugih pandemija;
 4.povećanje transparentnosti u poljoprivredi;
 5.domaće potpore u poljoprivredi;
 6.držanje javnih robnih zaliha radi osiguranja dovoljnih količina hrane;
 7.izvozna ograničenja u poljoprivredi, uključujući izuzeće Svjetskog programa za hranu iz izvoznih ograničenja;
 8.izvozna konkurencija u poljoprivredi;
 9.pristup tržištu u poljoprivredi;
 10.posebni zaštitni mehanizam u poljoprivredi;
 11.preispitivanje Dogovora o upravljanju carinskim kvotama za poljoprivredne proizvode (Odluka s Balija o carinskim kvotama);
 12.pamuk;
 13.najnerazvijenije zemlje te poseban i različit tretman;
 14.notifikacije;
 15.trgovinska pitanja.
 2.Kontekst prijedloga
 2.1.Sporazum o osnivanju Svjetske trgovinske organizacije („Sporazum o WTO-u”)
 Sporazumom o osnivanju Svjetske trgovinske organizacije („Sporazum o WTO-u”) nastoje se ostvariti ciljevi navedeni u preambuli tog sporazuma. Sporazum je stupio na snagu 1. siječnja 1995.
 Europska unija (EU) stranka je Sporazuma
 1
 . Svih 27 država članica EU-a također su stranke Sporazuma. WTO može donositi odluke u skladu s postupcima utvrđenima u Sporazumu o WTO-u.
 2.2.Ministarska konferencija Svjetske trgovinske organizacije
 Ministarska konferencija najviše je tijelo za donošenje odluka WTO-a i sastaje se najmanje jedanput svake dvije godine. Odluke se u praksi donose konsenzusom.
 Sljedeći sastanak Ministarske konferencije održat će se u Ženevi od 30. studenoga do 3. prosinca 2021.
 2.3.Predviđeni akti Ministarske konferencije WTO-a
 Očekuje se da će 12. ministarska konferencija WTO-a 3. prosinca donijeti nekoliko odluka o:
 1.subvencijama za ribarstvo;
 2.trgovini i zdravlju;
 3.mjerama povezane s intelektualnim vlasništvom, kako je uređeno u Sporazumu TRIPS, u okolnostima pandemije bolesti COVID-19 i drugih pandemija;
 4.povećanju transparentnosti u poljoprivredi;
 5.domaćoj potpori u poljoprivredi;
 6.držanju javnih robnih zaliha radi osiguranja dovoljnih količina hrane;
 7.izvozna ograničenja u poljoprivredi, uključujući izuzeće Svjetskog programa za hranu iz izvoznih ograničenja;
 8.izvoznoj konkurenciji u poljoprivredi;
 9.pristupu tržištu u poljoprivredi;
 10.posebnom zaštitnom mehanizmu u poljoprivredi;
 11.preispitivanju Odluke s Balija o carinskim kvotama;
 12.pamuku;
 13.najnerazvijenijim zemljama te posebnom i različitom tretmanu;
 14.notifikacijama;
 15.trgovinskim pitanjima.
 3.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije
 Cilj je ovog prijedloga omogućiti EU-u da se priključi mogućem konsenzusu u WTO-u o donošenju predviđenih akata na Ministarskoj konferenciji.
 Iako još nije jasno hoće li i u kojoj mjeri članice WTO-a uspjeti postići konsenzus, u skladu s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a Vijeće mora unaprijed utvrditi stajalište EU-a koje će se zauzeti na 12. ministarskoj konferenciji
 2
 .
 Treba napomenuti da stajalište EU-a da se podrži produljenje moratorija na carine na elektroničke prijenose i proširenje moratorija na pritužbe vrsta predviđenih člankom XXIII. stavkom 1. točkama (b) i (c) Općeg sporazuma o carinama i trgovini iz 1994. (pritužbe povezane s nekršenjem i drugim situacijama) neće biti uključeno u ovaj prijedlog jer je Odlukom Vijeća (EU) 2015/2236 od 27. studenoga 2015. omogućena podrška na neodređeno vrijeme.
 Ovaj se prijedlog odnosi na sljedeća pitanja o kojima mogu biti donesene odluke:
 ·Subvencije za ribarstvo: Postizanje multilateralnog sporazuma o pravilima za ukidanje određenih subvencija za ribarstvo predviđeno je u cilju održivog razvoja UN-a 14.6 („SDG 14.6”), koji su dogovorili čelnici država 2015., i u Ministarskoj odluci WTO-a od 13. prosinca 2017. (WT/MIN(17)/64). U tijeku su pregovori i EU bi trebao podržati dogovoreni ishod.
 ·Trgovina i zdravlje: Rasprave o trgovinskim i zdravstvenim pitanjima započele su 2020. prijedlogom za dogovor o inicijativi za trgovinu i zdravlje kao odgovoru na trenutačne i buduće pandemije koji je 13 zemalja sličnih stajališta („Ottawska skupina”) 24. studenoga 2020. iznijelo u WTO-u (WTO/GC/223). EU je bio među izvornim predlagateljima inicijative, koji su predložili niz koraka povezanih ponajviše s izvoznim ograničenjima, mjerama za olakšavanje trgovine i povećanjem transparentnosti. Prijedlogom se također pozvalo WTO na jaču suradnju s drugim međunarodnim organizacijama u podizanju pripravnosti za krizu. S vremenom se broj supokrovitelja povećao na 26. Revidirani prijedlog nacrta izjave Glavnog vijeća o odgovoru trgovinske politike na pandemiju bolesti COVID-19 i jačanju otpornosti na buduće pandemije podnijet je u WTO-u 15. srpnja 2021. (WT/GC/W/823). EU bi trebao podržati mogući ishod u tom području u pogledu izvoznih ograničenja, mjera za olakšavanje trgovine, povećane transparentnosti i drugih elemenata uključenih u zadnji prijedlog nacrta izjave Glavnog vijeća. To može uključivati i program rada WTO-a za rad nakon 12. ministarske konferencije, čiji bi cilj bio povećati otpornost članica na buduće pandemije.
 ·Mjere povezane s intelektualnim vlasništvom, kako je uređeno u Sporazumu TRIPS, u okolnostima pandemije bolesti COVID-19 i drugih pandemija: Ti su pregovori dio aktualnih rasprava u WTO-u o tome kako trgovinski sustav može poboljšati globalni pristup cjepivima i terapeuticima za COVID-19. Nekoliko članica WTO-a podnijelo je 21. svibnja 2021. Vijeću WTO-a za TRIPS komunikaciju s revidiranim prijedlogom izuzeća od određenih odredaba Sporazuma TRIPS u pogledu sprečavanja, suzbijanja i liječenja bolesti COVID-19 (IP/C/W/669/Rev.1). EU je 4. lipnja 2021. Glavnom vijeću WTO-a dostavio komunikaciju o hitnim odgovorima trgovinske politike na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 (WT/GC/231), a Vijeću WTO-a za TRIPS komunikaciju o hitnim odgovorima trgovinske politike na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19: intelektualno vlasništvo (IP/C/W/680). EU je 18. lipnja 2021. Vijeću WTO-a za TRIPS podnio komunikaciju s nacrtom izjave o Sporazumu TRIPS i javnom zdravlju u okolnostima pandemije (IP/C/W/681). Nacrtom izjave nastoji se pojasniti ili olakšati upotreba sustava obveznog licenciranja omogućenog Sporazumom TRIPS kako bi taj sustav bio što djelotvorniji u okolnostima pandemije. S obzirom na važnost tog pitanja, EU bi trebao podržati ishod u skladu s tim komunikacijama EU-a. Istodobno bi stajalište koje treba zauzeti u ime EU-a trebalo biti dovoljno fleksibilno kako bi se uzela u obzir dinamična priroda tekućeg dopisnog postupka, među ostalim u pogledu instrumenta koji će koristiti Ministarska konferencija. Konkretno, EU bi trebao ostati otvoren za prihvaćanje drugih elemenata koje mogu predložiti druge članice WTO-a s ciljem poboljšanja ili pojednostavnjenja korištenja postojećih fleksibilnih mogućnosti predviđenih Sporazumom TRIPS u okolnostima pandemije bolesti COVID-19, drugih pandemija ili drugih okolnosti iznimne hitnosti povezanih s javnim zdravljem.
 ·Povećanje transparentnosti u poljoprivredi: EU čvrsto vjeruje da bi njegov prijedlog ministarske odluke o povećanju transparentnosti u poljoprivredi pod supokroviteljstvom Kanade, Japana i Sjedinjenih Američkih Država (JOB/AG/213) mogao biti temelj za donošenje odluke na 12. ministarskoj konferenciji. Prijedlog sadržava ideje za povećanje transparentnosti u svim dijelovima poljoprivrede. Za 12. ministarsku konferenciju to je važna inicijativa jer je pandemija ponovno potvrdila važnost veće transparentnosti i predvidljivosti poljoprivrednih potpora i trgovine. Ta bi inicijativa mogla biti vjerodostojan element programa za sigurnost opskrbe hranom, koji je glavni direktor WTO-a naveo kao prioritet za 12. ministarsku konferenciju.
 ·Domaća potpora u poljoprivredi: Pregovori o domaćoj potpori koja narušava trgovinsku razmjenu obuhvaćeni su člankom 20. Sporazuma WTO-a o poljoprivredi i dio su mandata u okviru Razvojnog plana iz Dohe, kako je utvrđeno u Ministarskoj deklaraciji iz Dohe od 14. studenoga 2001. (WT/MIN(01)/DEC/1). S obzirom na razlike u pregovaračkim stajalištima, EU kao mogući ishod vidi program rada nakon 12. ministarske konferencije o reformi domaće potpore koja narušava trgovinsku razmjenu.
 ·Držanje javnih robnih zaliha radi osiguranja dovoljnih količina hrane: Cilj je pregovora postići dogovor o „trajnom rješenju” za ostvarenje cilja utvrđenog Ministarskom odlukom s Balija od 7. prosinca 2013. o držanju javnih robnih zaliha radi osiguranja dovoljnih količina hrane (WT/MIN(13)/38-WT/L/913), kako je protumačena u naknadno donesenoj Odluci Glavnog vijeća od 27. studenoga 2014. (WT/L/939). Taj je cilj ponovljen u Ministarskoj odluci iz Nairobija od 19. prosinca 2015. (WT/MIN(15)/44-WT/L/979). To pitanje može biti dio programa rada o domaćoj potpori.
 ·Izvozna ograničenja u poljoprivredi: Pregovori o izvoznim ograničenjima u poljoprivredi, uključujući izuzeće Svjetskog programa za hranu iz izvoznih ograničenja, pokazali su da velik dio članstva WTO-a podržava obvezu da se takva ograničenja ne uvode na kupnje u humanitarne svrhe. S obzirom na važnost tog pitanja, EU bi trebao nastaviti podržavati prijedlog ministarske odluke o njemu jer bi mogla biti važan element paketa o sigurnosti opskrbe hranom na 12. ministarskoj konferenciji. EU bi trebao podržati dogovoreni ishod.
 ·Izvozna konkurencija u poljoprivredi: Premda uočavamo potrebu da se pokušaju povećati transparentnost i unaprijediti pravila u području izvozne konkurencije, realnost pregovora pokazuje da je interes tek ograničen. Postoje, međutim, određeni izgledi za napredak u povećanju transparentnosti na 12. ministarskoj konferenciji. EU je u tom pogledu uvrstio nekoliko zamisli u prijedlog pod supokroviteljstvom za ministarsku odluku o povećanju transparentnosti u poljoprivredi (JOB/AG/213). U području izvozne konkurencije u tijeku je i trogodišnje preispitivanje Odluke iz Nairobija o izvoznoj konkurenciji (WT/MIN(15/45)) u okviru redovitog Odbora za poljoprivredu, kako je propisano u stavku 5. te odluke. Svrha je preispitati pravila iz te odluke. Dogovoreno je da se preispitivanje odgodi do sljedećeg sastanka Odbora za poljoprivredu u ožujku 2022. Za takav dogovor može biti potrebna odluka na ministarskoj razini na 12. ministarskoj konferenciji. EU podržava tu odgodu.
 ·Pristup tržištu u poljoprivredi: Rasprave o pregovorima o pristupu tržištu u poljoprivredi pokazale su da nema interesa ni stvarnih izgleda za bilo kakvo ponovno pokretanje pregovora o smanjenju carina u WTO-u u skorije vrijeme. Ipak, određene su članice WTO-a iznijele prijedloge s ciljem pokretanja pregovora nakon 12. ministarske konferencije, uključujući prijedlog u području pojednostavnjenja carina s izračunima ad valorem ekvivalenata (AVE). EU smatra da su jedini mogući ishod u području pristupa tržištu elementi transparentnosti. To bi trebalo uključivati prijedlog (JOB/AG/212) Australije, Brazila, Kanade i Ukrajine o transparentnosti primijenjenih tarifnih promjena i postupanju s robom na putu, što EU podupire. EU bi trebao podržati dogovoreni ishod.
 ·Posebni zaštitni mehanizam u poljoprivredi: S obzirom na razlike u stajalištima i izostanak angažmana članica, na 12. ministarskoj konferenciji ne očekuje se nikakav ishod. Ipak, u interesu je EU-a osigurati da se o posebnim zaštitnim mehanizmima ne pregovara kao o samostalnom elementu, nego u okviru širih pregovora o pristupu tržištu.
 ·Preispitivanje Odluke s Balija o carinskim kvotama: Rasprave o preispitivanju Dogovora o upravljanju carinskim kvotama za poljoprivredne proizvode, kako su definirani u članku 2. Sporazuma o poljoprivredi (WT/MIN(13)/39, WT/L/914), trebale bi biti zaključene do 31. prosinca 2021. Trenutačna nejednaka pokrivenost odlukom o izuzimanju SAD-a i zemalja u razvoju iz mehanizma za nedovoljno ispunjavanje kvota nije prihvatljiva. S obzirom na to da se rasprave odvijaju u okviru redovitog Odbora za poljoprivredu, moguće je da se umjesto ministarskog ishoda razmotri ishod na razini Glavnog vijeća. EU bi trebao podržati dogovoreni ishod.
 ·Pamuk: S obzirom na razlike u stajalištima u pregovorima, najvjerojatniji ishod za 12. ministarsku konferenciju bila bi određena povećanja transparentnosti. EU je jednu zamisao o transparentnosti u području pamuka uvrstio u prijedlog pod supokroviteljstvom za ministarsku odluku o povećanju transparentnosti u poljoprivredi (JOB/AG/213).
 ·Najnerazvijenije zemlje te poseban i različit tretman: Pregovori o odredbama o posebnom i različitom tretmanu dio su Razvojnog plana iz Dohe, a mogućim ishodom na 12. ministarskoj konferenciji mogle bi se razjasniti postojeće odredbe ili bi se mogao odobriti dodatni poseban i različit tretman za najnerazvijenije zemlje, a možda i za druge ranjive članice WTO-a. S obzirom na važnost tog pitanja, EU bi trebao podržati dogovoreni ishod.
 ·Notifikacije: Budući da je potrebno povećati transparentnost i usklađenost s postojećim zahtjevima za notifikacije, EU je podnio prijedlog odluke Glavnog vijeća o postupcima za povećanje transparentnosti i usklađenosti sa zahtjevima za notifikacije na temelju sporazumâ WTO-a (JOB/GC/204/Rev.7). Pregovori su u tijeku i EU bi trebao podržati dogovoreni ishod.
 ·Trgovinska pitanja: U nastojanju da se poveća učinkovitost rada redovnih vijeća i odbora WTO-a, osobito kad je riječ o razmatranju trgovinskih pitanja, EU je WTO-u podnio prijedlog odluke Glavnog vijeća o postupovnim smjernicama za vijeća i odbore WTO-a koji se bave trgovinskim pitanjima (WT/GC/W/777/Rev.6). Pregovori su u tijeku i EU bi trebao podržati dogovoreni ishod.
 Budući da se trenutačno vode pregovori o svim spomenutim elementima, Komisija očekuje da će Vijeće odluku o stajalištu EU-a o ishodu pregovora donijeti kad se situacija u pogledu relevantnih tekstova dovoljno razjasni na samoj ministarskoj konferenciji.
 Inicijativa je potpuno u skladu s postojećim odredbama politike. Slične su odluke bile pripremljene za prijašnje ministarske konferencije WTO-a, među njima i zadnju, 11. ministarsku konferenciju WTO-a 2017.
 4.Pravna osnova
 4.1.Postupovna pravna osnova
 4.1.1.Načela
 Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.
 Pojam „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaća akte koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaća i instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali postoji mogućnost da „presudno utječu na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”
 3
 .
 4.1.2.Primjena na ovaj predmet
 Ministarska konferencija WTO-a tijelo je osnovano na temelju sporazuma, i to Sporazuma o WTO-u, koje je u skladu s člankom IV. stavkom 1. Sporazuma o WTO-u ovlašteno donositi odluke o svim pitanjima obuhvaćenima multilateralnim trgovinskim sporazumima, uključujući odluke koje proizvode pravne učinke.
 Prethodno spomenuti predviđeni akti mogu utjecati na prava i obveze Unije te su stoga akti koji proizvode pravne učinke.
 Predviđenim aktima ne dopunjuje se niti mijenja institucionalni okvir Sporazuma.
 Stoga je postupovna pravna osnova za predloženu odluku članak 218. stavak 9. UFEU-a.
 4.2.Materijalna pravna osnova
 4.2.1.Načela
 Materijalna pravna osnova za odluku na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojemu se zauzima stajalište u ime Unije. Ako predviđeni akt ima dva cilja ili elementa te ako se može utvrditi da je jedan od ta dva cilja ili elementa glavni, a drugi samo sporedan, odluka na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a mora se temeljiti na samo jednoj materijalnoj pravnoj osnovi, naime onoj koju zahtijeva glavni ili prevladavajući cilj ili element.
 4.2.2.Primjena na ovaj predmet
 Glavni cilj i sadržaj predviđenih akata odnose se na zajedničku trgovinsku politiku jer ona obuhvaća predviđene moguće odluke o pitanjima u okviru Razvojnog plana iz Dohe.
 Stoga je materijalna pravna osnova predložene odluke članak 207. UFEU-a.
 4.3.Zaključak
 Pravna osnova predložene odluke trebao bi biti članak 207. UFEU-a u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.
 2021/0350 (NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru 12. ministarske konferencije Svjetske trgovinske organizacije
 VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 207. stavak 4. prvi podstavak u vezi s člankom 218. stavkom 9.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 budući da:
 (1)Unija je Odlukom Vijeća 94/800/EZ od 22. prosinca 1994. sklopila Sporazum iz Marakeša o osnivanju Svjetske trgovinske organizacije („Sporazum o WTO-u”)
 4
 , koji je stupio na snagu 1. siječnja 1995.
 (2)U skladu s člankom IV. stavkom 1. i člankom IX. stavkom 1. Sporazuma o WTO-u Ministarska konferencija Svjetske trgovinske organizacije („WTO”) može donositi odluke konsenzusom.
 (3)Ministarska konferencija WTO-a na 12. sastanku od 30. studenoga do 3. prosinca 2021. može donijeti odluke o subvencijama za ribarstvo, o trgovini i zdravlju, o mjerama povezanima s intelektualnim vlasništvom, kako je uređeno u Sporazumu TRIPS u okolnostima pandemije bolesti COVID-19 i drugih pandemija, o povećanju transparentnosti u poljoprivredi, o domaćoj potpori u poljoprivredi, o držanju javnih robnih zaliha radi osiguranja dovoljnih količina hrane, o izvoznim ograničenjima u poljoprivredi, što uključuje izuzeće Svjetskog programa za hranu iz izvoznih ograničenja, o izvoznoj konkurenciji u poljoprivredi, o pristupu tržištu u poljoprivredi, o posebnom zaštitnom mehanizmu, o preispitivanju Odluke s Balija o carinskim kvotama, o pamuku, o najnerazvijenijim zemljama te posebnom i različitom tretmanu, o notifikacijama te o trgovinskim pitanjima.
 (4)Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru Ministarske konferencije WTO-a jer će te odluke biti obvezujuće za Uniju.
 (5)Pregovori o subvencijama za ribarstvo dio su Razvojnog plana iz Dohe i utvrđeni su kao prioritet u cilju održivog razvoja UN-a 14.6 („SDG 14.6”), koji su dogovorili čelnici država 2015., i u Ministarskoj odluci WTO-a od 13. prosinca 2017. (WT/MIN(17)/64). S obzirom na važnost tog pitanja za trgovinu i održivi razvoj te na to da je Unija jedan od predlagatelja, Unija bi trebala podržati dogovoreni ishod.
 (6)Rasprave o trgovinskim i zdravstvenim pitanjima započele su 2020. prijedlogom za dogovor o inicijativi za trgovinu i zdravlje kao odgovoru na trenutačne i buduće pandemije koji je 13 zemalja sličnih stajališta (tzv. Ottawska skupina) 24. studenoga 2020. iznijelo u WTO-u (WTO/GC/223). EU je bio jedan od izvornih predlagatelja te inicijative. Revidirani prijedlog nacrta izjave Glavnog vijeća o odgovoru trgovinske politike na pandemiju bolesti COVID-19 i jačanju otpornosti na buduće pandemije podnijet je u WTO-u 15. srpnja 2021. (WT/GC/W/823). S obzirom na važnost tog pitanja, Unija bi trebala podržati dogovoreni ishod u tom području.
 (7)Pregovori o mjerama povezanima s intelektualnim vlasništvom, kako je uređeno u Sporazumu TRIPS, u okolnostima pandemije, uključujući pandemiju bolesti COVID-19, dio su aktualnih rasprava u WTO-u o tome kako trgovinski sustav može poboljšati globalni pristup cjepivima i terapeuticima za COVID-19. Nekoliko članica WTO-a podnijelo je 21. svibnja 2021. Vijeću WTO-a za TRIPS komunikaciju s revidiranim prijedlogom izuzeća od određenih odredaba Sporazuma TRIPS u pogledu sprečavanja, suzbijanja i liječenja bolesti COVID-19 (IP/C/W/669/Rev.1). Unija je 4. lipnja 2021. Glavnom vijeću WTO-a dostavila komunikaciju o hitnim odgovorima trgovinske politike na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 (WT/GC/231), a Vijeću WTO-a za TRIPS Komunikaciju o hitnim odgovorima trgovinske politike na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19: intelektualno vlasništvo (IP/C/W/680). EU je 18. lipnja 2021. Vijeću WTO-a za TRIPS podnio komunikaciju s nacrtom izjave o Sporazumu TRIPS i javnom zdravlju u okolnostima pandemije (IP/C/W/681) kojim se nastoji pojasniti ili olakšati upotrebu sustava obveznog licenciranja omogućenog Sporazumom TRIPS kako bi taj sustav bio što djelotvorniji u okolnostima pandemije. S obzirom na važnost tog pitanja, EU bi trebao podržati ishod u skladu s tim komunikacijama EU-a. Istodobno bi stajalište koje treba zauzeti u ime EU-a trebalo biti dovoljno fleksibilno kako bi se uzela u obzir dinamična priroda tekućeg dopisnog postupka, među ostalim u pogledu instrumenta koji će koristiti Ministarska konferencija. Konkretno, EU bi trebao ostati otvoren za prihvaćanje drugih elemenata koje mogu predložiti druge članice WTO-a s ciljem poboljšanja ili pojednostavnjenja korištenja postojećih fleksibilnih mogućnosti predviđenih Sporazumom TRIPS u okolnostima pandemije bolesti COVID-19, drugih pandemija ili drugih okolnosti iznimne hitnosti povezanih s javnim zdravljem.
 (8)Pregovori o povećanju transparentnosti u poljoprivredi kao međusektorskom pitanju ponovno su privukli pozornost tijekom pandemije bolesti COVID-19 jer transparentnost doprinosi održavanju trgovinskih tokova otvorenima. Transparentnost je ključno obilježje za obveze praćenja na temelju Sporazuma o poljoprivredi, za karakter pregovorâ te za pravedna, djelotvorna i otporna poljoprivredna tržišta i trgovinu. S obzirom na važnost tog pitanja, Unija je zajedno s Kanadom, Japanom i Sjedinjenim Američkim Državama podnijela prijedlog ministarske odluke o povećanju transparentnosti u poljoprivredi (JOB/AG/213), pa bi Unija trebala podržati dogovoreni ishod.
 (9)Pregovori o domaćoj potpori koja narušava trgovinsku razmjenu obuhvaćeni su člankom 20. Sporazuma WTO-a o poljoprivredi i dio su mandata u okviru Razvojnog plana iz Dohe, kako je utvrđeno u Ministarskoj deklaraciji iz Dohe od 14. studenoga 2001 (WT/MIN(01)/DEC/1). S obzirom na razlike u pregovaračkim stajalištima, EU kao mogući ishod vidi program rada nakon 12. ministarske konferencije o reformi domaće potpore koja narušava trgovinsku razmjenu. S obzirom na važnost tog pitanja, Unija bi trebala podržati dogovoreni ishod.
 (10)Cilj je pregovora postići dogovor o „trajnom rješenju” za ostvarenje cilja utvrđenog Ministarskom odlukom s Balija od 7. prosinca 2013. o držanju javnih robnih zaliha radi osiguranja dovoljnih količina hrane (WT/MIN(13)/38-WT/L/913), kako je protumačena u naknadno donesenoj Odluci Glavnog vijeća od 27. studenoga 2014. (WT/L/939). Taj je cilj ponovljen u Ministarskoj odluci iz Nairobija od 19. prosinca 2015. (WT/MIN(15)/44-WT/L/979). S obzirom na važnost tog pitanja, Unija bi trebala podržati dogovoreni ishod. To pitanje može biti dio programa rada o domaćoj potpori.
 (11)Pregovori o izvoznim ograničenjima u poljoprivredi, uključujući izuzeće Svjetskog programa za hranu iz izvoznih ograničenja, pokazali su da velik dio članstva WTO-a podržava obvezu da se takva ograničenja ne uvode na kupnje u humanitarne svrhe. S obzirom na prijedlog ministarske odluke o tom pitanju i činjenicu da je to važan element paketa za sigurnost opskrbe hranom na 12. ministarskoj konferenciji, Unija bi trebala podržati dogovoreni ishod.
 (12)U tijeku je trogodišnje preispitivanje pravila iz Odluke iz Nairobija o izvoznoj konkurenciji (WT/MIN(15/45)) u okviru redovitog Odbora za poljoprivredu, kako je propisano u stavku 5. te odluke. Dogovoreno je da se preispitivanje odgodi do sljedećeg sastanka Odbora za poljoprivredu u ožujku 2022. Za takav dogovor može biti potrebna odluka na ministarskoj razini na 12. ministarskoj konferenciji. EU podržava tu odgodu. Usto, članice su u raspravama iskazale određeni interes za povećanje transparentnosti u području izvozne konkurencije. EU je u tom pogledu uvrstio nekoliko zamisli u svoj prijedlog pod supokroviteljstvom (JOB/AG/213) za ministarsku odluku o povećanju transparentnosti u poljoprivredi. S obzirom na to da je Unija jedna od predlagateljica, trebala bi podržati dogovoreni ishod.
 (13)Rasprave o pregovorima o pristupu tržištu u poljoprivredi pokazale su da nema interesa ni stvarnih izgleda za bilo kakvo ponovno pokretanje pregovora o smanjenju carina u WTO-u u skorije vrijeme. Ipak, određene su članice WTO-a iznijele prijedloge s ciljem pokretanja pregovora nakon 12. ministarske konferencije, uključujući prijedlog u području pojednostavnjenja carina s izračunima ad valorem ekvivalenata (AVE). EU smatra da su jedini mogući ishod u području pristupa tržištu elementi transparentnosti. To bi trebalo uključivati prijedlog (JOB/AG/212) Australije, Brazila, Kanade i Ukrajine o transparentnosti primijenjenih tarifnih promjena i postupanju s robom na putu, što EU podupire. Unija bi trebala podržati dogovoreni ishod.
 (14)Rasprave o posebnom zaštitnom mehanizmu u poljoprivredi nastavljene su u skladu s prijedlozima i Ministarskom odlukom iz Nairobija (WT/MIN(15)/43–WT/L/978). S obzirom na razlike u stajalištima i izostanak angažmana članica, na 12. ministarskoj konferenciji ne očekuje se nikakav ishod. Ipak, u interesu je EU-a osigurati da se o posebnom zaštitnom mehanizmu ne pregovara kao o samostalnom elementu. Unija bi stoga trebala podržati ishod u pogledu posebnog zaštitnog mehanizma samo ako je on dio širih pregovora o pristupu tržištu.
 (15)Rasprave o preispitivanju Dogovora o upravljanju carinskim kvotama za poljoprivredne proizvode, kako su definirani u članku 2. Sporazuma o poljoprivredi (WT/MIN(13)/39, WT/L/914), trebale bi biti zaključene do 31. prosinca 2021. Trenutačna nejednaka pokrivenost odlukom o izuzimanju SAD-a i zemalja u razvoju iz mehanizma za nedovoljno ispunjavanje kvota nije prihvatljiva. S obzirom na to da se rasprave odvijaju u okviru redovitog Odbora za poljoprivredu, moguće je da se umjesto ministarskog ishoda razmotri ishod na razini Glavnog vijeća. Unija bi trebala podržati dogovoreni ishod.
 (16)Rasprave o pamuku nastavljene su unutar okvira utvrđenog u stavcima 5., 6. i 7. Ministarske odluke s Balija o pamuku (WT/MIN(13)/41–WT/L/916) te u stavku 14. Ministarske odluke iz Nairobija o pamuku (WT/MIN(15)/46–WT/L/981). S obzirom na razlike u stajalištima u pregovorima, najvjerojatniji ishod na 12. ministarskoj konferenciji mogla bi biti određena povećanja transparentnosti. Unija bi trebala podržati dogovoreni ishod.
 (17)Pregovori o odredbama o posebnom i različitom tretmanu dio su Razvojnog plana iz Dohe, a mogućim ishodom na 12. ministarskoj konferenciji mogle bi se razjasniti postojeće odredbe ili bi se mogao odobriti dodatni poseban i različit tretman za najnerazvijenije zemlje, a možda i za druge ranjive članice WTO-a. S obzirom na važnost tog pitanja, Unija bi trebala podržati dogovoreni ishod.
 (18)U Glavnom vijeću u tijeku su rasprave o prijedlozima odluke Glavnog vijeća o postupcima za povećanje transparentnosti i usklađenosti sa zahtjevima za notifikacije na temelju sporazumâ WTO-a (JOB/GC/204/Rev.7). S obzirom na važnost povećanja transparentnosti i usklađenosti s postojećim zahtjevima za notifikacije te ulogu Unije kao jedne od predlagateljica prijedloga, Unija bi trebala podržati dogovoreni ishod u tom području.
 (19)Kad je riječ o trgovinskim pitanjima, u Glavnom vijeću u tijeku su rasprave o Odluci o postupovnim smjernicama za vijeća i odbore WTO-a koji se bave trgovinskim pitanjima (WT/GC/W/777/Rev.6). S obzirom na važnost povećanja učinkovitosti rada redovitih vijeća i odbora WTO-a, osobito kad je riječ o razmatranju trgovinskih pitanja, te ulogu Unije kao jedne od predlagateljica prijedloga, Unija bi trebala podržati dogovoreni ishod u tom području.
 DONIJELO JE OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na 12. zasjedanju Ministarske konferencije WTO-a jest:
 priključiti se konsenzusu koji postignu članice WTO-a s ciljem donošenja odluka o subvencijama za ribarstvo, o trgovini i zdravlju, o mjerama povezanima s intelektualnim vlasništvom, kako je uređeno u Sporazumu TRIPS u okolnostima pandemije bolesti COVID-19 i drugih pandemija, o povećanju transparentnosti u poljoprivredi, o domaćoj potpori u poljoprivredi, o držanju javnih robnih zaliha radi osiguranja dovoljnih količina hrane, o izvoznim ograničenjima u poljoprivredi, što uključuje izuzeće Svjetskog programa za hranu iz izvoznih ograničenja, o izvoznoj konkurenciji u poljoprivredi, o pristupu tržištu u poljoprivredi, o posebnom zaštitnom mehanizmu, o preispitivanju Odluke s Balija o carinskim kvotama
 5
 , o pamuku, o najnerazvijenijim zemljama te posebnom i različitom tretmanu, o notifikacijama te o trgovinskim pitanjima.
 Članak 2.
 Ova je Odluka upućena Komisiji.
 Sastavljeno u Bruxellesu,
 Za Vijeće
 Predsjednik
 (1)
 Odluka Vijeća
 94/800/EZ
 od 22. prosinca 1994. o sklapanju u ime Europske zajednice, s obzirom na pitanja iz njezine nadležnosti, sporazuma postignutih u Urugvajskom krugu multilateralnih pregovora (1986.–1994.) (SL L 336, 23.12.1994., str. 1.).
 (2)
 Ako bi se, protivno trenutačnim očekivanjima, konsenzus formalizirao međunarodnim sporazumom kojim se izmjenjuje Sporazum o WTO-u ili multilateralnim međunarodnim sporazumom među određenim članicama WTO-a, Komisija bi izradila potrebne prijedloge u skladu s člankom 218. stavkom 6. UFEU-a nakon što 12. ministarska konferencija ili predmetne države članice WTO-a na 12. ministarskoj konferenciji donesu tekstove i otvore ih za prihvaćanje.
 (3)
 Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, t. 61.–64.
 (4)
 SL L 336, 23.12.1994., str. 1.
 (5)
 S obzirom na drugu rečenicu članka IV. stavka 2. Sporazuma o WTO-u, to uključuje mogući konsenzus članica WTO-a o donošenju odluke o preispitivanju Dogovora o upravljanju carinskim kvotama za poljoprivredne proizvode, kako su definirani u članku 2. Sporazuma o poljoprivredi (WT/MIN(13)/39, WT/L/914) (Odluka s Balija o carinskim kvotama), na sastanku Glavnog vijeća.


type: contracts

text:
 21.2.2020
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 L 48/60
 Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums būtu jāpārbauda ANO EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama tīmekļa vietnē: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html
 ANO EEK Noteikumi Nr. 142 – Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz to riepu uzstādīšanu [2020/242]
 Ar visiem grozījumiem līdz
 noteikumu sākotnējās redakcijas 1. papildinājumam – Spēkā stāšanās datums: 2018. gada 16. oktobris
 Šis dokuments ir domāts tikai kā dokumentēšanas rīks. Autentiski un juridiski saistoši dokumenti ir:
 —
 ECE/TRANS/WP.29/2016/64 un
 —
 ECE/TRANS/WP.29/2018/14.
 SATURA RĀDĪTĀJS
 NOTEIKUMI
 1. Darbības joma
 2. Definīcijas
 3. Apstiprinājuma pieteikums
 4. Apstiprinājums
 5. Specifikācijas
 6. Transportlīdzekļa tipa pārveidojums un apstiprinājuma paplašināšana
 7. Ražošanas atbilstība
 8. Sankcijas par ražošanas neatbilstību
 9. Ražošanas pilnīga izbeigšana
 10. Par apstiprinājuma testu veikšanu atbildīgo tehnisko dienestu un tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukumi un adreses
 PIELIKUMI
 1. Informācijas dokuments
 2. Paziņojums
 3. Apstiprinājuma marķējuma zīmju izkārtojums
 1. DARBĪBAS JOMA
 Šos noteikumus piemēro M1 (1) kategorijas transportlīdzekļiem attiecībā uz to riepu uzstādīšanu.
 Tos nepiemēro transportlīdzekļiem, kuru izmantošanas apstākļi ir nesaderīgi ar C1 vai C2 klases riepu raksturlielumiem, un transportlīdzekļiem attiecībā uz to:
 a)
 pagaidu lietošanas rezerves vienības uzstādīšanu; un/vai
 b)
 nulles spiediena riepu un/vai nulles spiediena sistēmas uzstādīšanu, tām darbojoties tukšas riepas režīmā; un/vai
 c)
 riepu spiediena pārraudzības sistēmas uzstādīšanu.
 2. DEFINĪCIJAS
 Šajos noteikumos:
 2.1. “transportlīdzekļa tips attiecībā uz tā riepu uzstādīšanu” ir transportlīdzekļi, kas neatšķiras tādos būtiskākos aspektos kā riepu tipi, riepu minimālā un maksimālā izmēra apzīmējumi, riteņu izmēri un iznesumi, kā arī uzstādīšanai piemērotas ātruma un slodzes spējas un dubļusargu raksturlielumi;
 2.2. riepas klasificē šādi:
 a)
 C1 klases riepas – riepas, kas galvenokārt konstruētas M1, N1, O1 un O2 kategorijas transportlīdzekļiem;
 b)
 C2 klases riepas – riepas, kas galvenokārt konstruētas M2, M3, N, O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļiem un kuru slodzes indekss atsevišķai riepai ir ≤ 121 un ātruma kategorijas simbols ir ≥ “N”;
 2.2.1. “riepas tips” ir riepu kopa, kas neatšķiras šādos būtiskos raksturlielumos:
 a)
 riepas klase: C1 vai C2, kā aprakstīts 2.2. punktā; un
 b)
 C1 klases riepu gadījumā – pneimatiskās riepas tipa raksturlielumi, kas noteikti ANO EEK Noteikumu Nr. 30 2.1. punktā;
 c)
 C2 klases riepu gadījumā – pneimatiskās riepas tipa raksturlielumi, kas noteikti ANO EEK Noteikumu Nr. 54 2.1. punktā;
 2.3. “riepas izmēra apzīmējums” ir apzīmējums, kas C1 klases riepām noteikts ANO EEK Noteikumu Nr. 30 2. punktā un C2 un C3 klases riepām – ANO Noteikumu Nr. 54 2. punktā;
 2.4. “riteņa iznesums” ir attālums no rumbas atloka virsmas līdz loka viduslīnijai;
 2.5. “pneimatiskās riepas struktūra” ir riepas karkasa tehniskie raksturlielumi;
 2.6. “normāla riepa” ir riepa vai nulles spiediena riepa, kas paredzēta normālai lietošanai uz ceļa;
 2.7. “sniega riepa” ir riepa, kuras protektora raksts, protektora materiāls un struktūra ir galvenokārt konstruēta, lai sniega apstākļos tās veiktspēja būtu labāka nekā parastai riepai attiecībā uz transportlīdzekļa spēju uzsākt un uzturēt kustību;
 2.8. “īpaša lietojuma riepa” ir riepa, kas paredzēta lietošanai gan uz ceļa, gan apvidū vai citiem īpašiem nolūkiem. Šīs riepas galvenokārt konstruētas, lai transportlīdzeklis spētu uzsākt un uzturēt kustību apvidus apstākļos;
 2.9. “nulles spiediena riepa” ir definēta Noteikumu Nr. 30 2. punktā;
 2.10. “pagaidu lietošanas rezerves riepa” ir riepa, kas atšķiras no riepas, kāda paredzēta uzstādīšanai jebkādam transportlīdzeklim normālos braukšanas apstākļos, bet ir paredzēta tikai pagaidu lietošanai ierobežotos braukšanas apstākļos;
 2.11. “ritenis” ir nokomplektēts ritenis, kas sastāv no loka un riteņa diska;
 2.12. “pagaidu lietošanas rezerves ritenis” ir ritenis, kas atšķiras no transportlīdzekļa tipa normāliem riteņiem, bet ir paredzēts tikai pagaidu lietošanai ierobežotos braukšanas apstākļos;
 2.13. “vienība” ir ritenis ar uzmontētu riepu;
 2.14. “standarta vienība” ir vienība, ko transportlīdzeklim var uzstādīt tā normālai izmantošanai;
 2.15. “rezerves vienība” ir vienība, ar ko paredzēts aizstāt normālu vienību tās darbības traucējuma gadījumā un kas var būt viena no šādām:
 2.16. “standarta rezerves vienība” ir ritenis ar uzmontētu riepu, kas riteņa un riepas izmēra apzīmējumu, riteņa iznesuma un riepas struktūras ziņā ir identisks tam, kas normālai izmantošanai uzstādīts tajā pašā ass pozīcijā un transportlīdzekļa konkrētam variantam un versijai, tostarp no atšķirīga materiāla izgatavoti riteņi, un kam var būt dažādas riteņa stiprināšanas uzgriežņu vai bultskrūvju konstrukcijas, bet kas citādi ir identisks normālai izmantošanai paredzētam ritenim;
 2.17. “pagaidu lietošanas rezerves vienība” ir jebkāds ritenis ar uzmontētu riepu, kas neatbilst standarta rezerves vienības definīcijai un kas atbilst kādam no pagaidu lietošanas rezerves vienības aprakstiem, kā noteikts Noteikumu Nr. 64 2.10. punktā;
 2.18. “ātruma kategorijas simbols” ir simbols, kas C1 klases riepām definēts ANO Noteikumu Nr. 30 2. punktā un C2 klases riepām – ANO Noteikumu Nr. 54 2. punktā;
 2.19. “slodzes indekss” ir numurs, kas saistīts ar maksimālo slodzi uz riepu saistībā ar definīciju ANO Noteikumu Nr. 30 2. punktā attiecībā uz C1 klases riepām un ANO Noteikumu Nr. 54 2. punktā – attiecībā uz C2 klases riepām;
 2.20. “maksimālā slodze uz riepu” ir masa, kādu riepa var izturēt, to izmantojot atbilstoši izmantošanas prasībām, kādas noteicis riepas ražotājs.
 3. APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS
 3.1. Pieteikumu transportlīdzekļa tipa apstiprinājumam attiecībā uz tā riepu uzstādīšanu iesniedz transportlīdzekļa ražotājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis.
 3.2. Tam pievieno turpmāk minētos dokumentus trijos eksemplāros, un tam jāsatur šāda informācija:
 3.2.1. transportlīdzekļa tipa apraksts attiecībā uz 5. punktā minētajiem datiem.
 3.3. Apstiprināšanas testus veicošajam tehniskajam dienestam iesniedz apstiprināmā transportlīdzekļa tipa reprezentatīvu paraugu vai apstiprināmā transportlīdzekļa tipa simulācijas rīku.
 4. APSTIPRINĀJUMS
 4.1. Ja apstiprināšanai atbilstīgi šiem noteikumiem iesniegtais transportlīdzekļa tips atbilst 5. punkta prasībām, piešķir šā transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu.
 4.2. Katram apstiprinātajam transportlīdzekļa tipam piešķir apstiprinājuma numuru; tā pirmie divi cipari (00 noteikumiem to sākotnējā redakcijā) norāda grozījumu sēriju, kas ietver jaunākos, būtiskos tehniskos grozījumus, kas izdarīti šajos noteikumos apstiprinājuma izdošanas laikā. Tā pati Nolīguma puse nedrīkst piešķirt tādu pašu numuru citam transportlīdzekļa tipam attiecībā uz tā riepu uzstādīšanu.
 4.3. Paziņojumu par tipa apstiprinājumu vai apstiprinājuma atteikumu, vai anulēšanu atbilstīgi šiem noteikumiem nosūta šos noteikumus piemērojošajām Nolīguma pusēm, izmantojot 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu veidlapu, kopā ar pieteikuma iesniedzēja iesniegtajiem fotoattēliem un/vai plāniem, kuru formāts nepārsniedz A4 (210 × 297 mm) vai kuri ir salocīti līdz šim formātam, un kuri ir pienācīgā mērogā.
 4.4. Katram transportlīdzeklim, kas atbilst transportlīdzekļa tipam, kurš apstiprināts atbilstīgi šiem noteikumiem, skaidri redzamā un viegli pieejamā vietā, kas norādīta apstiprinājuma veidlapā, liek starptautisku apstiprinājuma marķējuma zīmi, kas atbilst 3. pielikumā aprakstītajam paraugam un ko veido:
 4.4.1. aplis, kurā ir burts “E” un tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu; (2)
 4.4.2. pa labi no 4.4.1. punktā aprakstītā apļa – šo noteikumu numurs, aiz tā burts “R”, defise un apstiprinājuma numurs.
 4.5. Ja transportlīdzeklis atbilst transportlīdzekļa tipam, kas apstiprināts atbilstīgi vieniem vai vairākiem citiem Nolīgumam pievienotiem noteikumiem, valstī, kura ir piešķīrusi apstiprinājumu atbilstīgi šiem noteikumiem, 4.4.1. punktā noteiktais simbols nav jāatkārto; tādā gadījumā noteikumu un apstiprinājuma numuru un papildu simbolus izvieto vertikālās slejās pa labi no 4.4.1. punktā noteiktā simbola.
 4.6. Apstiprinājuma marķējuma zīmei jābūt skaidri salasāmai un neizdzēšamai.
 4.7. Apstiprinājuma marķējuma zīmi liek iespējami tuvu transportlīdzekļa datu plāksnītei vai uz tās.
 4.8. Šo noteikumu 3. pielikumā doti apstiprinājuma marķējuma zīmju piemēri.
 5. SPECIFIKĀCIJAS
 5.1. Vispārīgas prasības
 5.1.1. Piemērojot 5.2.4.2. punkta noteikumus, katrai transportlīdzeklim uzstādītai riepai, ieskaitot, kad attiecināms, jebkādu rezerves riepu, jāatbilst šo noteikumu prasībām.
 5.1.2. Katrai transportlīdzeklim uzstādītajai riepai, ieskaitot, kad attiecināms, jebkādu rezerves riepu, jāatbilst tehniskajām prasībām un attiecīgi Noteikumu Nr. 30, 54 un 117 pārejas noteikumiem.
 5.2. Prasības veiktspējai
 5.2.1. Riepu uzstādīšana
 5.2.1.1. Visām transportlīdzeklim normāli uzstādītajām riepām, tātad izņemot jebkādu pagaidu lietošanas rezerves vienību, ir jābūt ar tādu pašu struktūru.
 5.2.1.2. Visām uz vienas ass uzstādītajām riepām jābūt tā paša tipa.
 5.2.1.3. Telpai, kurā ritenis rotē, ir jābūt tādai, kas netraucē kustību, izmantojot maksimālā pieļaujamā izmēra riepas un platuma lokus, ņemot vērā minimālo un maksimālo riteņu iznesumu un minimālos un maksimālos ierobežojumus, ko rada balstiekārta un stūres iekārta, kā to deklarējis transportlīdzekļa ražotājs. To verificē, veicot pārbaudes ar lielākajam un platākajām riepām, ņemot vērā piemērojamās izmēru pielaides (t. i., maksimālās kontūras) saistībā ar riepas izmēra apzīmējumu, kas noteikts attiecīgajos ANO noteikumos.
 5.2.1.4. Tehniskais dienests un/vai tipa apstiprinātāja iestāde drīkst piekrist alternatīvai testa procedūrai (piem., virtuālai testēšanai), lai verificētu šā pielikuma 5.2.1.3. punkta prasību izpildi.
 5.2.2. Slodzes izturība
 5.2.2.1. Piemērojot šo noteikumu 5.2.4. punktu, maksimālajai slodzei uz katru riepu, kā noteikts šo noteikumu 5.2.2.2. punktā, tostarp uz standarta rezerves vienību (ja tāda ir), ar kurām transportlīdzeklis aprīkots, jābūt:
 5.2.2.1.1. gadījumā, ja transportlīdzeklis aprīkots ar viena un tā paša tipa riepām atsevišķu riteņu konfigurācijā: vismaz ekvivalentai pusei no tehniski pieļaujamās maksimālās masas uz visvairāk noslogoto asi, kādu deklarējis transportlīdzekļa ražotājs;
 5.2.2.1.2. gadījumā, ja transportlīdzeklis aprīkots ar vairāk nekā viena tipa riepām atsevišķu riteņu konfigurācijā: vismaz ekvivalentai pusei no tehniski pieļaujamās maksimālās masas uz asi, kādu deklarējis transportlīdzekļa ražotājs attiecīgajai asij;
 5.2.2.1.3. gadījumā, ja transportlīdzeklis aprīkots ar C1 klases riepām sapārotu (dubultu) riteņu konfigurācijā: vismaz ekvivalentai tehniski pieļaujamajai maksimālajai masai uz asi, kādu deklarējis transportlīdzekļa ražotājs attiecīgajai asij, reizinātai ar 0,27;
 5.2.2.1.4. gadījumā, ja asis aprīkotas ar C2 klases riepām sapārotu (dubultu) riteņu konfigurācijā: vismaz ekvivalentai tehniski pieļaujamajai maksimālajai masai uz asi, kādu deklarējis transportlīdzekļa ražotājs attiecīgajai asij, reizinātai ar 0,25, ņemot vērā slodzes indeksu dubultriteņu konfigurācijā.
 5.2.2.2. Maksimālo slodzi uz riepu nosaka šādi.
 5.2.2.2.1. C1 klases riepu gadījumā ņem vērā “maksimālo slodzi uz riepu”, kas minēta ANO Noteikumu Nr. 30 2. punktā.
 5.2.2.2.2. C2 klases riepu gadījumā ņem vērā “no ātruma atkarīgo slodzes izturības izmaiņu tabulu”, kas minēta ANO Noteikumu Nr. 54 2. punktā un kas parāda slodzes izmaiņas, kādas var izturēt pneimatiska riepa atkarībā no slodzes indeksiem un nominālā ātruma kategorijas simboliem, ņemot vērā transportlīdzekļa maksimālo projektēto ātrumu.
 5.2.2.3. Nepieciešamā informācija par maiņas riepu slodzes izturību ražotājam jāsniedz transportlīdzekļa īpašnieka rokasgrāmatā vai jebkādā citā, transportlīdzeklī esošā komunikācijas līdzeklī.
 5.2.3. Ātrumspēja
 5.2.3.1. Uz katras riepas, ar kādu transportlīdzekli normāli aprīko, ir jābūt ātruma kategorijas simbolam.
 5.2.3.1.1. C1 klases riepu gadījumā ātruma kategorijas simbolam jābūt saderīgam ar transportlīdzekļa maksimālo projektēto ātrumu, un V, W un Y ātruma kategorijas riepu gadījumā jāņem vērā maksimālā slodze uz riepu, kā aprakstīts ANO Noteikumos Nr. 30.
 5.2.3.1.2. C2 klases riepu gadījumā ātruma kategorijas simbolam jābūt saderīgam ar transportlīdzekļa maksimālo projektēto ātrumu un piemērojamo slodzes/ātruma kombināciju, kas dota “no ātruma atkarīgo slodzes izturības izmaiņu tabulā”, kas aprakstīta ANO Noteikumu Nr. 54 2. punktā.
 5.2.3.2. Šādās situācijās nepiemēro 5.2.3.1.1. un 5.2.3.1.2. punkta prasības:
 5.2.3.2.1. pagaidu lietošanas rezerves vienību gadījumā, kurām piemēro šo noteikumu 5.2.5. punktu;
 5.2.3.2.2. gadījumā, kad transportlīdzekļi normāli ir aprīkoti ar normālām riepām un reizēm tiek aprīkoti ar sniega riepām, un šādā gadījumā sniega riepas ātruma kategorijas simbolam ir jāatbilst ātrumam, kas ir lielāks nekā transportlīdzekļa maksimālais projektētais ātrums vai nav mazāks kā 160 km/h (vai abi gadījumi). Tomēr, ja transportlīdzekļa maksimālais projektētais ātrums ir lielāks nekā ātrums, kas atbilst uzstādīto sniega riepu zemākās ātruma kategorijas simbolam, tad maksimālā ātruma brīdinājuma zīmi, kur norādīta uzstādīto sniega riepu maksimālās ātrumspējas mazākā vērtība, liek transportlīdzekļa iekšienē, pamanāmā vietā, kas vadītājam viegli un pastāvīgi redzama;
 5.2.3.2.3. gadījumā, kad transportlīdzekļi aprīkoti ar īpaša lietojuma riepām. Tomēr, ja transportlīdzekļa maksimālais projektētais ātrums ir lielāks nekā ātrums, kas atbilst uzstādīto īpaša lietojuma riepu zemākās ātruma kategorijas simbolam, tad maksimālā ātruma brīdinājuma zīmi, kur norādīta īpaša lietojuma riepu maksimālās ātrumspējas mazākā vērtība, liek transportlīdzekļa iekšienē, pamanāmā vietā, kas vadītājam viegli un pastāvīgi redzama;
 5.2.3.2.4. tādu transportlīdzekļu gadījumā, kuri aprīkoti ar iebūvētu sistēmu, kas izpilda ātruma ierobežošanas funkciju, un šādā gadījumā riepu ātruma simbolam jābūt saderīgam ar ātrumu, kādā iestatīts ierobežojums. Tomēr, ja transportlīdzekļa ražotājs ir paredzējis, ka transportlīdzekļa maksimālais projektētais ātrums ir lielāks nekā ātrums, kas atbilst uzstādīto riepu zemākās ātruma kategorijas simbolam, tad maksimālā ātruma brīdinājuma zīmi, kur norādīta riepu maksimālās ātrumspējas mazākā vērtība, liek transportlīdzekļa iekšienē, pamanāmā vietā, kas vadītājam viegli un pastāvīgi redzama.
 5.2.3.3. Nepieciešamā informācija par maiņas riepu slodzes izturību ražotājam jāsniedz transportlīdzekļa īpašnieka rokasgrāmatā vai jebkādā citā, transportlīdzeklī esošā komunikācijas līdzeklī.
 5.2.4. Īpaši gadījumi
 5.2.4.1. Tādu transportlīdzekļu gadījumā, kuri konstruēti kā spējīgi vilkt piekabi, papildu slodze uz piekabes pievienošanas ierīci drīkst izraisīt maksimālās slodzes uz riepu pārsniegšanu C1 klases riepu gadījumā, bet ne vairāk kā par 15 procentiem. Šādā gadījumā transportlīdzekļa īpašnieka rokasgrāmatai vai citiem, 5.2.3.3. punktā minētajiem komunikācijas līdzekļiem ir jāsatur skaidra informācija un ieteikums, velkot piekabi, nekādā gadījumā nepārsniegt maksimālo pieļaujamo transportlīdzekļa ātrumu 100 km/h, un aizmugurējo riepu spiedienu uzturēt vismaz par 20 kPa (0,2 bar) augstāku nekā normālai izmantošanai ieteiktais(-ie) riepas(-u) spiediens(-i) (t. i., bez piekabes).
 5.2.4.2. Izņēmumu gadījumos, ja transportlīdzekļi ir konstruēti tādiem lietošanas apstākļiem, kas neatbilst C1 vai C2 klases riepu raksturlielumiem, un tādēļ ir nepieciešams uzstādīt riepas ar atšķirīgiem raksturlielumiem, šo noteikumu 5.1.1. punkta prasības nepiemēro ar nosacījumu, ka ir izpildīti visi šādi nosacījumi:
 5.2.4.2.1. riepas atbilst tehniskajām prasībām un vai nu Noteikumu Nr. 75, vai Noteikumu Nr. 106 pārejas noteikumiem un
 5.2.4.2.2. tipa apstiprinātāja iestāde un tehniskais dienests ir pārliecinājušies, ka uzstādītās riepas atbilst transportlīdzekļa ekspluatācijas apstākļiem. Atbrīvojuma raksturu un pieņemšanas pamatojumu norāda testa ziņojumā, kā arī 2. pielikumā noteiktajā paziņojuma veidlapā.
 5.2.5. Rezerves riteņi un riepas
 5.2.5.1. Ja transportlīdzeklī ir nodrošināta standarta rezerves vienība, tai jābūt tāda paša izmēra kā transportlīdzeklim faktiski uzstādītajām riepām.
 5.2.5.2. Katram transportlīdzeklim, kur ir nodrošināta pagaidu lietošanas rezerves vienība vai nulles spiediena riepas, ir jāatbilst Noteikumu Nr. 64 tehniskajiem un pārejas noteikumiem attiecībā uz prasībām par transportlīdzekļu aprīkošanu ar pagaidu lietošanas rezerves vienībām un nulles spiediena riepām.
 Ja ir jāveic specifiski piesardzības pasākumi, lai transportlīdzeklim uzstādītu pagaidu lietošanas rezerves vienību (piem., pagaidu lietošanas rezerves vienību drīkst uzstādīt tikai uz priekšējās ass, un tādēļ priekšējā standarta vienība vispirms jāuzstāda uz aizmugurējās ass, lai novērstu aizmugurējās standarta vienības darbības traucējumu), to skaidri norāda transportlīdzekļa īpašnieka rokasgrāmatā vai jebkādos citos komunikācijas līdzekļos transportlīdzeklī, un verificē atbilstību attiecīgajiem šo noteikumu 5.2.1.3. punkta aspektiem.
 6. TRANSPORTLĪDZEKĻA TIPA PĀRVEIDOJUMS UN APSTIPRINĀJUMA PAPLAŠINĀŠANA
 6.1. Par katru esoša transportlīdzekļa tipa pārveidojumu paziņo tipa apstiprinātājai iestādei, kas apstiprinājusi transportlīdzekļa tipu. Tipa apstiprinātāja iestāde tad vai nu:
 a)
 pēc apspriešanās ar ražotāju lemj piešķirt jaunu tipa apstiprinājumu; vai
 b)
 piemēro 6.1.1. punktā noteikto procedūru (revīzija) un, ja attiecināms, 6.1.2. punktā noteikto procedūru (paplašinājums).
 6.1.1. Revīzija
 Ja ir mainījušās 1. pielikumā noteiktajos informācijas dokumentos iekļautās ziņas un ja tipa apstiprinātāja iestāde uzskata, ka veiktajiem pārveidojumiem nevarētu būt vērā ņemamu nelabvēlīgu seku un ka transportlīdzeklis jebkurā gadījumā joprojām atbilst prasībām, pārveidojumus apzīmē kā “revīziju”.
 Šādā gadījumā tipa apstiprinātāja iestāde nepieciešamības gadījumā izdod 1. pielikumā noteikto informācijas dokumentu pārskatītās lapas, atzīmējot katru pārskatīto lapu, lai skaidri parādītu pārveidojuma raksturu un atkārtotās izdošanas datumu. Konsolidētu, atjauninātu 1. pielikumā noteikto informācijas dokumentu versiju, kam pievienots detalizēts pārveidojuma apraksts, uzskata par atbilstošu šai prasībai.
 6.1.2. Paplašinājums
 Pārveidojumu apzīmē kā “paplašinājumu”, ja papildus 1. pielikumā noteiktajos informatīvajos dokumentos iekļauto ziņu izmaiņām:
 a)
 ir vajadzīgas papildu inspicēšanas vai testi; vai
 b)
 ir mainījusies jebkāda informācija paziņojuma dokumentā (izņemot tā pielikumus); vai
 c)
 ir pieprasīts apstiprinājums saskaņā ar jaunākas sērijas grozījumiem pēc to stāšanās spēkā.
 6.2. Par apstiprinājuma apstiprināšanu vai atteikšanu, norādot pārveidojumus, informē šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses saskaņā ar 4.3. punktā noteikto procedūru. Turklāt attiecīgi groza 1. pielikumā noteiktajam paziņojuma dokumentam pievienoto informācijas dokumentu un testa ziņojumu satura rādītāju, lai parādītu jaunākās revīzijas vai paplašinājuma datumu.
 6.3. Tipa apstiprinātāja iestāde, kas izdod apstiprinājuma paplašinājumu, piešķir sērijas numuru katrai paziņojuma veidlapai, kas aizpildīta šāda paplašinājuma nolūkā.
 7. RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA
 7.1. Ražošanas atbilstības procedūrām ir jāatbilst vispārīgajiem noteikumiem, kas noteikti Nolīguma (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. pantā un 2. papildinājumā, un šādām prasībām:
 7.2. transportlīdzeklis, kas apstiprināts atbilstīgi šiem noteikumiem, ir jāizgatavo tā, lai tas atbilstu apstiprinātajam tipam, izpildot 5. punkta prasības;
 7.3. tipa apstiprinātāja iestāde, kas piešķīrusi apstiprinājumu, jebkurā laikā drīkst verificēt katrā ražotnē piemērojamās atbilstības kontroles metodes. Šādu inspicēšanu normālais biežums ir reize divos gados.
 8. SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU
 8.1. Atbilstīgi šiem noteikumiem piešķirto transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu drīkst anulēt, ja netiek izpildītas 7. punktā noteiktās prasības.
 8.2. Ja kāda Līgumslēdzēja puse anulē tās iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā nekavējoties par to informē pārējās šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses, izmantojot šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu.
 9. RAŽOŠANAS PILNĪGA IZBEIGŠANA
 Ja apstiprinājuma turētājs pilnībā pārtrauc atbilstīgi šiem noteikumiem apstiprināta transportlīdzekļa tipa ražošanu, tas par to informē iestādi, kura apstiprinājumu piešķīrusi, kas savukārt nekavējoties par to informē pārējās šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses, izmantojot šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu.
 10. PAR APSTIPRINĀJUMA TESTU VEIKŠANU ATBILDĪGO TEHNISKO DIENESTU UN TIPA APSTIPRINĀTĀJU IESTĀŽU NOSAUKUMI UN ADRESES
 Šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas Sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumu un adresi, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, un tipa apstiprinātājas iestādes nosaukumu un adresi, kura piešķir apstiprinājumu un kurai jānosūta veidlapas, kas apliecina apstiprinājuma piešķiršanu, paplašināšanu, atteikumu vai anulēšanu.
 (1) Kā noteikts Konsolidētajā rezolūcijā par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3), dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, 2. punkts – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html
 (2) Kā noteikts Konsolidētās rezolūcijā par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) (dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6), www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html
 1. PIELIKUMS
 (Maksimālais formāts: A4 (210 mm × 297 mm))
 Informācijas dokuments
 saskaņā ar noteikumiem par riepu uzstādīšanu
 1. VISPĀRĪGI
 1.1. Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums): ...
 1.2. Tips: ...
 1.2.1. Komercnosaukums(-i), ja pieejams(-i): ...
 1.3. Tipa identifikācijas līdzekļi, ja marķēti uz transportlīdzekļa (1): ...
 1.3.1. Šī marķējuma atrašanās vieta: ...
 1.4. Transportlīdzekļa kategorija (2): ...
 1.5. Ražotāja nosaukums un adrese: ...
 1.6. Montāžas rūpnīcas(-u) nosaukums(-i) un adrese(-es): ...
 1.7. Ražotāja pārstāvja (ja ir) nosaukums un adrese: ...
 2. TRANSPORTLĪDZEKĻA KONSTRUKCIJAS VISPĀRĪGI RAKSTURLIELUMI
 2.1. Reprezentatīva transportlīdzekļa fotoattēli un/vai rasējumi: ...
 2.2. Asu un riteņu skaits: ...
 2.2.1. Asu skaits un izvietojums, kurām ir riepas sapārotu (dubultu) riteņu konfigurācijā: ...
 2.2.2. Vadāmo asu skaits un izvietojums: ...
 2.2.3. Dzenošās asis (skaits, izvietojums, savstarpējais savienojums): ...
 3. MASAS UN GABARĪTI (3) (4)
 3.1. Ass šķērsbāze(-es) un platums(-i)
 3.1.1. Katras vadāmās šķērsbāze (5): ...
 3.1.2. Visu pārējo asu (5)...
 3.1.3. Platākās aizmugurējās ass platums: ...
 3.1.4. Vistālāk priekšā esošās ass platums (mērīts starp riepu galējām ārējām daļām, izņemot riepu izliekumu pie zemes virsmas): ...
 3.2. Ražotāja norādītā tehniski pieļaujamā maksimālā masa (6) (7): ...
 3.3. Tehniski pieļaujamā maksimālā masa uz katru asi: ...
 3.4. Transportlīdzeklis ir/nav (8) piemērots kravu vilkšanai
 3.5. Transportlīdzekļa maksimālais projektētais ātrums (km/h) (9): ...
 4. BALSTIEKĀRTA
 4.1. Riepas un riteņi
 4.1.1. Riepas/riteņa kombinācija(-as) (10)
 a)
 riepām norāda:
 —
 izmēra apzīmējumu(-us) ...
 —
 slodzes indeksu (7) ...
 —
 ātruma kategorijas simbolu (7);...
 b)
 riteņiem norāda aploces(-ču) izmēru(-us) un iznesumu(-us)....
 4.1.2. Asis
 4.1.2.1. 1. ass:
 4.1.2.2. 2. ass:
 utt.
 4.1.3. Spiediens(-i) riepās, kā ieteicis transportlīdzekļa ražotājs (kPa): ...
 4.1.4. Šim transportlīdzekļa tipam piemērotas(-u) vilces ierīces(-ču) sniega apstākļiem apraksts un riepas/riteņa kombinācija(-as) priekšējai un/vai aizmugurējai(-ām) asij(-īm), kā ieteicis ražotājs: ...
 4.1.5. Pagaidu lietošanas rezerves vienības (ja tāda ir) īss apraksts: ...
 4.1.6. Riepu spiediena kontroles sistēmas (TPMS) (ja uzstādīta) īss apraksts: ...
 5. VIRSBŪVE
 5.1. Dubļusargi
 5.1.1. Transportlīdzekļa īss apraksts attiecībā uz tā dubļusargiem: ...
 6. DAŽĀDI
 6.1. Ātruma ierobežošanas ierīces
 6.1.1. Ražotājs(-i): ...
 6.1.2. Tips(-i): ...
 6.1.3. Tipa apstiprinājuma numurs(-i), ja pieejams(-i): ...
 6.1.4. Ātrums vai ātrumu diapazons, kādā var iestatīt ātruma ierobežojumu: ... km/h
 (1) Ja tipa identifikācijas līdzekļi satur rakstzīmes, kas neattiecas uz tā transportlīdzekļa, sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskas vienības tipa aprakstu, kuru aptver šis informācijas dokuments, šīs rakstzīmes dokumentā aizstāj ar simbolu “?” (piem., ABC??123??).
 (2) Kā definēts Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 2. iedaļā (dokuments TRANS/WP.29/78/Rev.4).
 (3) Ja ir viena versija ar normālu kabīni un cita versija ar guļamkabīni, norāda abu versiju masas un gabarītus.
 (4) Standarts ISO 612: 1978 – Ceļu transportlīdzekļi. Mehānisko transportlīdzekļu un velkamu transportlīdzekļu gabarīti. Termini un definīcijas.
 (5) ISO standarts 612-1978, termins Nr. 6.5.
 (6) Piekabēm vai puspiekabēm un transportlīdzekļiem, kas savienoti ar piekabi vai puspiekabi, kura rada ievērojamu vertikālu slodzi uz sakabes ierīci vai atbalsta-sakabes ierīci, šo slodzi, dalītu ar brīvās krišanas paātrinājumu, iekļauj tehniski pieļaujamajā maksimālajā masā.
 (7) Lūdzu, šeit norādīt katra varianta lielākās un mazākās vērtības.
 (8) Dzēst, ja neattiecas.
 (9) Ja mehāniskā transportlīdzekļa ražotājs pieļauj noteiktu kontroles funkciju pārveidošanu (piem., izmantojot programmatūru, aparatūru, modernizēšanu, izvēli, iespējošanu, atspējošanu) pirms vai pēc transportlīdzekļa ekspluatācijas uzsākšanas, kā rezultātā palielinās transportlīdzekļa maksimālais ātrums, deklarē maksimālo iespējamo ātrumu, kāds sasniedzams, regulējot šīs kontroles funkcijas. Attiecībā uz piekabēm deklarē transportlīdzekļa ražotāja pieļauto maksimālo ātrumu.
 (10) Ekvivalentu informāciju sniedz par riepām ar apzīmējumu “ZR” pirms loka diametra koda, kuras paredzēts uzstādīt transportlīdzekļiem, kuru maksimālais projektētais ātrums pārsniedz 300 km/h.
 2. PIELIKUMS
 PAZIŅOJUMS
 (maksimālais formāts: A4 (210 mm × 297 mm))
 (1)
 Izdevējs:
 (Iestādes nosaukums)
 ...
 ...
 par (2):
 apstiprinājuma piešķiršanu
 apstiprinājuma paplašināšanu
 apstiprinājuma atteikšanu
 apstiprinājums anulēšanu
 ražošanas pilnīgu izbeigšanu
 transportlīdzekļa tipam attiecībā uz tā riepu uzstādīšanu
 Apstiprinājuma Nr.: ...
 Paplašinājuma Nr.: ...
 I IEDAĻA
 1. Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums): ...
 2. Tips: ...
 2.1. Komercnosaukums(-i) (ja pieejams(-i)): ...
 3. Tipa identifikācijas līdzekļi, ja marķēti uz transportlīdzekļa (3): ...
 3.1. Šī marķējuma atrašanās vieta: ...
 4. Transportlīdzekļa kategorija (4): ...
 5. Ražotāja nosaukums un adrese: ...
 6. Montāžas rūpnīcas(-u) nosaukums(-i) un adrese(-es): ...
 7. Ražotāja pārstāvja (ja ir) nosaukums un adrese: ...
 II IEDAĻA
 1. Papildu informācija: skatīt papildinājumu
 2. Par testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests: ...
 3. Testa ziņojuma datums: ...
 4. Testa ziņojuma numurs: ...
 5. Piezīmes (ja ir): skatīt papildinājumu
 6. Vieta: ...
 7. Datums: ...
 8. Paraksts: ...
 9. Informācijas pakete (attiecīgā gadījumā) ...
 Paziņojuma veidlapas Nr. ... papildinājums attiecībā uz transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu attiecībā uz tā riepu uzstādīšanu
 1. Papildu informācija
 1.1. Īss transportlīdzekļa tipa apraksts attiecībā uz tā struktūru, gabarītiem, formu un izmantotajiem materiāliem: ...
 1.2. Riepu/riteņu kombinācija(-as) (ietverot riepu izmēru, loka izmēru un riteņa iznesumu): ...
 1.3. Minimālā ātruma kategorijas simbols, kura saderīga ar transportlīdzekļa maksimālo projektēto ātrumu (katram variantam) (ekvivalentu informāciju sniedz par riepām ar apzīmējumu “ZR” pirms loka diametra koda, kuras paredzēts uzstādīt transportlīdzekļiem, kuru maksimālais projektētais ātrums pārsniedz 300 km/h): ...
 1.4. Minimālais slodzes indekss, kāds saderīgs ar tehniski pieļaujamo maksimālo masu uz katru asi (katram variantam) (ja attiecināms, koriģēts saskaņā ar šo noteikumu 5.2..2.2. punktu): ...
 1.5. Riepu/riteņu kombinācija(-as) (ietverot riepu izmēru, loka izmēru un riteņu iznesumu), kādu(-as) izmanto kopā ar vilces ierīci(-ēm) sniega apstākļos: ...
 2. M1 kategorijas transportlīdzeklis ir/nav (2) piemērots kravu vilkšanai, un maksimālā slodze uz aizmugurējām riepām pārsniegta par ... procentiem.
 3. Transportlīdzeklis ir/nav (2) apstiprināts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 64 attiecībā uz tā 1./2./3./4./5. (2) tipa pagaidu lietošanas rezerves vienību.
 4. Transportlīdzeklis ir/nav (2) apstiprināts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 64 attiecībā uz tā riepu spiediena kontroles sistēmu (TPMS).
 4.1. Riepu spiediena kontroles sistēmas (TPMS) īss apraksts (ja uzstādīta): ...
 (1) Tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi, paplašinājusi, atteikusi vai anulējusi apstiprinājumu (apstiprināšanas prasības skatīt noteikumos).
 (2) Lieko svītrot.
 (3) Ja tipa identifikācijas līdzekļi satur rakstzīmes, kas neattiecas uz tā transportlīdzekļa, sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskas vienības tipa aprakstu, kuru aptver šis informācijas dokuments, šīs rakstzīmes dokumentācijā aizstāj ar simbolu “?” (piem., ABC??123??).
 (4) Kā definēts Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3), dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, 2. punktā.
 3. PIELIKUMS
 APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMA ZĪMJU IZKĀRTOJUMS
 (skatīt šo noteikumu 4.4. līdz 4.4.2. punktu)
 a = min. 8 mm
 Dotā apstiprinājuma marķējuma zīme uz transportlīdzekļa norāda, ka konkrētais transportlīdzekļa tips ir apstiprināts Beļģijā (E 6) attiecībā uz riepu uzstādīšanu atbilstīgi Noteikumiem Nr. 142. Pirmie divi apstiprinājuma numura cipari norāda, ka apstiprinājums piešķirts saskaņā ar Noteikumu Nr. 142 prasībām to sākotnējā redakcijā.


type: wikipedia

text:
Jules Rimet (twieled fl-14 ta' Ottubru 1873 – miet fis-16 ta' Ottubru 1956) kien amministratur tal-futbol Franċiż li serva bħala t-tielet President tal-FIFA bejn l-1921 u l-1954. It-33 sena f'din il-kariga tagħmlu l-iktar president li dam iservi f'dan ir-rwol. Bejn l-1919 u l-1942 hu kien ukoll President tal-Federazzjoni tal-Futbol Franċiża. Fuq l-inizjattiva tiegħu seħħet l-ewwel Tazza tad-Dinja tal-Futbol li saret fl-1930.
 Żgħożija
 Jules Rimet twieled fl-1873 minn Jeanne Augustine Zoé Ramondot (1850–1920) u Jean Baptiste Séraphin Rimet (1839–1921). Għall-bidu kienu jgħixu fil-komun ta' Theuley, fid-dipartiment ta' Haute-Saône fuq il-Lvant ta' Franza, qabel ma marru jgħixu Pariġi fl-1884, meta Jules kellu ħdax-il sena. Kien f'din il-belt li Rimet daq l-ewwel togħma tal-futbol milgħub mit-tfal fit-toroq u kien konvint bil-benefiċċji li l-isport joffri fl-edukazzjoni fiżika u fil-morali taż-żgħażagħ. Hu laħaq avukat u fl-1898 waqqaf rivista Kristjana, Repubblikana u Demokratika, La Revue. Minbarra l-futbol, Rimet kien jiddedika ħinu wkoll għall-poeżija, il-letteratura u l-mużika.
 Futbol
 Fil-21 ta' Frar 1897, ta' 23 sena, Rimet beda klabb sportiv bl-isem ta' Red Star li kellu l-ideali ta' Rimet, fosthom li ma jkunx hemm diskrimnazzjoni skont il-klassi soċjali tal-membri. Il-futbol kien l-ewwel sport milgħub f'dan il-klabb. Oriġinarjament is-sede kienet f'Pariġi, qrib it-Torri Eiffel, però l-klabb biddel postu numru ta' drabi. Rimet daħal jagħmel parti mill-amministrazzjoni tal-Union des sociétés françaises de sports athlétiques (USFSA) li fl-1904 ħadem sehem fil-fundazzjoni tal-FIFA, bil-bidu jkun fil-kapitali Franċiża. Filwaqt li l-FIFA kienet qed tippjana għall-organizzazzjoni ta' kompetizzjoni dinjija, taħt il-kappa tal-FA Ingliża, Rimet kien qed jippjana għal kompetizzjoni tal-futbol fil-Logħob Olimpiku tal-1908, iddedikat għal plejers dilettanti.
 Presidenza tal-Federazzjoni Franċiża u l-FIFA
 Bil-wasla tal-professjonaliżmu fl-1907, l-USFSA waqfet tagħmel parti mill-federazzjoni internazzjonali. B'riżultat t'hekk, Rimet, flimkien ma' tliet klabbs minn Pariġi, waqqaf l-Federazzjoni tal-Futbol Franċiża fl-1910 u ħadet post l-USFSA bħala r-rappreżentanta Franċiża mal-FIFA. Meta Red Star ittrasferew f'Saint-Ouen, Rimet ħalla d-direzzjoni tal-iskwadra.
 Matul l-L-Ewwel Gwerra Dinjija hu serva mal-armata Franċiża fejn ġie maħtur bħala kaptan tal-kavallerija u ngħata wkoll l-Croix de Guerre. Fi tmiem il-kunflitt, fil-11 ta' April 1919, ġie elett President tal-Federazzjoni Franċiża. Sentejn wara, fl-1 ta' Marzu 1921, ġie elett President tal-FIFA. Fir-rwol tiegħu bħala president hu ħadem sabiex permezz tal-FIFA jgħaqqad il-"familja l-kbira tal-futbol" madwar id-dinja kollha. Għal din ir-raġuni, matul il-presidenza tiegħu, kien żamm lura milli jsostni l-iżvilupp ta' federazzjonijiet kontinentali, fosthom fl-Ewropa (permezz tal-UEFA), minħabba li kien jarahom bħala theddida kontra l-għaqda ta' din il-"familja". Hu beda jaħdem għall-organizzazzjoni ta' kampjonat dinji miftuħ għall-professjonisti, minkejja r-riluttanza ta' sostenituri tal-dilettantiżmu bħal Pierre de Coubertin, fundatur tal-Kumitat Olimpiku Internazzjonali.
 Wara s-suċċess tal-turnej Olimpiċi tal-1924 u l-1928, Rimet ippropona kampjonat dinji taħt l-awspiċju tal-FIFA matul il-kungress ta' Amsterdam tal-1928. Dan seħħ fl-1930 meta l-Urugwaj ospitat l-ewwel edizzjoni tat-Tazza tad-Dinja. Ħafna mit-timijiet Ewropej ilmentaw bid-distanza li kellhom jivvjaġġaw u kienu Franza, il-Belġju, ir-Rumanija u l-Jugożlavja l-uniċi Ewropej li ħadu sehem. Il-kampjonat kien wieħed ta' suċċess kemm fuq livell sportiv u anke dak kummerċjali.
 It-tieni edizzjoni tal-1934 ġiet trażmessa għall-ewwel darba fuq ir-radju. Din saret fl-Italja Faxxista ta' Benito Mussolini, li uża dan il-kampjonat biex jippromwovi r-reġim tiegħu; din kienet xi ħaġa li Rimet kien akkużat li injora. Fl-edizzjoni suċċessiva ġewwa Franza saret ukoll taħt sfond politiku: l-Awstrija kienet annessa mill-Ġermanja Nażista u kellha tirrifjuta milli tipparteċipa. Il-Ġermaniżi lagħbu l-ewwel logħba kontra l-Iżvizzera u taw is-salut Nażist li rċieva l-kritika.
 Fl-1954, qabel il-bidu tal-ħames edizzjoni tat-Tazza tad-Dinja, Rimet irtira mill-presidenza tal-FIFA li minn 12-il membru kienet telgħet għal 85, u sar president onorarju. L-isforzi tiegħu matul is-snin wasslu sabiex jiġi nominat għall-Premju Nobel għall-Paċi tal-1956, però l-ġurija rrifjutat u l-premju ma ngħata lil ħadd.
 L-aħħar snin u legat
 Rimet miet fis-16 ta' Ottubru 1956 f'Suresnes fi Franza, jumejn wara għeluq it-83 sena u hu midfun fis-Cimetière parisien de Bagneux.
 Fl-1946, it-trofew tat-Tazza tad-Dinja, li kienet statwa tad-deheb skolpita minn Abel Lafleur, ġiet imsemmiha bħala t-Trofew Jules Rimet ad unur tiegħu. Mill-1930 sal-1970, it-timijiet nazzjonali rebbieħa tat-Tazza tad-Dinja kienu jżommu t-trofew għall-erba' snin ta' wara. Kien biss fl-1970, wara t-tielet rebħa tal-Brażil, li huma rċevew it-trofew b'mod permanenti.
 Fl-1998, fl-okkażjoni tat-Tazza tad-Dinja tal-1998 li saret fi Franza, f'Pariġi ssemmiet pjazza wara Jules Rimet, qrib l-istadju tal-Parc des Princes. Matul it-Tazza tad-Dinja tal-2006, madwar ħamsin sena wara l-mewt ta' Rimet, ix-xarabank uffiċjali tat-tim nazzjonali Franċiż kien juri l-kliem: Liberté, Égalité, Jules Rimet. Fil-komun fejn twieled, fi Theuley, tinsab statwa ta' Rimet f'nofs kaxxa tal-penalty.
 Referenzi
 Ħoloq esterni
 Jules Rimet fuq Olympedia
 Twieldu fl-1873
 Mietu fl-1956
 Presidenti tal-FIFA
 Franċiżi


text:
Quartissimo huma kwartett tal-kordi magħmul minn Žiga Cerar (l-ewwel vjolin), Matjaž Bogataj (it-tieni vjolin), Luka Dukarić (vjola) and Samo Dervišić (ċello). Minkejja l-età tagħhom huma huma mużiċisti stabbiliti wara li kellhom esperjenza bħala solisti jew membri ta' diversi orkestri. Huma ħadu sehem fil-Festival tal-Eurovision 2009 f'isem isSlovenja bil-kanzunetta "Love Symphony" però fallew li jaslu sal-finali. Il-kompożitur u l-awtur tal-kanzunetta hu Andrej Babić li fil-Eurovision kellu diġà l-esperjenza minħabba li kiteb kanzunetti lil erba' pajjżi: il-Kroazja fl-2003, il-Bożnija u Ħerżegovina fl-2005, is-Slovenja fl-2007 u l-Portugall fl-2008. Għall-bidu l-kanzunetta kienet mistennija li tkun waħda strumentali biss, imma minħabba r-regoli tal-Eurovision li jesiġu li kull kanzunetta jkollha l-lirika, huma daħħlu lil Martina Majerle bħala l-vuċi femminili.
 Referenzi
 Gruppi mużikali Sloveni
 Kontestanti fil-Festival tal-Eurovision


text:
 16.4.2005
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 C 93/25
 ARREST VAN HET GERECHT VAN EERSTE AANLEG
 van 15 februari 2005
 in zaak T-256/01, Norman Pyres tegen Commissie van de Europese Gemeenschappen (1)
 (Ambtenaren - Selectieprocedure voor aanwerving van tijdelijk functionarissen - Niet-toelating tot examens - Leeftijdsgrens - Non-discriminatiebeginsel)
 (2005/C 93/49)
 Procestaal: Frans
 In zaak T-256/01, Norman Pyres, voormalig tijdelijk functionaris van de Commissie van de Europese Gemeenschappen, wonende te Brussel (België), vertegenwoordigd door G. Vandersanden en L. Levi, advocaten, tegen Commissie van de Europese Gemeenschappen (gemachtigden: J. Currall en F. Clotuche-Duvieusart, domicilie gekozen hebbende te Luxemburg), betreffende een verzoek tot nietigverklaring van de besluiten van het selectiecomité „Onderzoek” COM/R/A/14/2000 van 1 december 2000, COM/R/A/07/2000 van 4 december 2000 en COM/R/A/10/2000 van 7 december 2000 om verzoeker niet tot de door het directoraat-generaal „Onderzoek” georganiseerde selectieprocedures toe te laten op grond dat hij niet voldoet aan de leeftijdsvoorwaarde, heeft het Gerecht (Eerste kamer), samengesteld als volgt: B. Vesterdorf, president, P. Mengozzi en I. Labucka, rechters; griffier: H. Jung, op 15 februari 2005 een arrest gewezen waarvan het dictum luidt als volgt:
 1.
 Het beroep wordt verworpen.
 2.
 Elk der partijen zal de eigen kosten dragen.
 (1) PB C 17 van 19.1.2002.