type: legislation

text:
 |
 52011PC0586
 /* KOM/2011/0586 lõplik - 2011/0255 (NLE) */ Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS millega määratakse ELi laevadele 2012. aastaks kindlaks teatavate selliste kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mis ei kuulu rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalasse
 SELETUSKIRI1. ETTEPANEKU TAUSTPõhjused ja eesmärgidKõigi püügivõimalusi käsitlevate õigusaktidega tuleb piirata kalavarude püüki tasemeteni, mis peavad olema kooskõlas ühise kalanduspoliitika üldiste eesmärkidega. Nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruses (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) on sellega seoses sätestatud iga-aastaste püügi- ja püügikoormuse piirangute ettepanekute eesmärgid, et tagada ELi kalanduse ökoloogiline, majanduslik ja sotsiaalne jätkusuutlikkus.Kalapüügivõimaluste iga-aastase määramise põhiline omapära on perioodi lühiajalisus. Selle põhjused on ajaloolised ja seotud viisiga, kuidas ühise kalanduspoliitika raames jagatakse mereruumi ja seal leiduvaid ressursse ELi riikide laevastike vahel. Iga-aastase uuendamise põlimõttel toimivat protsessi, mis hõlmab kogu ELi ja on ühise kalanduspoliitika aluseks, on vaja säilitada.See ei takista siiski pikaajalistel majandamiskavadel põhineva strateegia kasutuselevõttu. Selles valdkonnas on EL teinud suuri edusamme ning kaubanduslikku huvi pakkuvaid põhilisi kalavarusid reguleeritakse nüüd mitmeaastaste majandamiskavadega, millega iga-aastased lubatud kogupüügi ja püügikoormuse ülemmäärad peavad olema kooskõlas.ReguleerimisalaViimastel aastatel on Euroopa Liidu nõukogu võtnud igal aastal vastu otsuse kalapüügivõimaluste kohta Atlandi ookeanis, Põhjameres ja nendes rahvusvahelistes püügipiirkondades, kus tegutsevad ELi laevad. Reguleeritavate kalavarude arvu poolest on tegemist kõige olulisema kalapüügivõimalusi käsitleva määrusega, mis lisandub muudele samalaadselt uuendatavatele määrustele, millega reguleeritakse kalavarusid Läänemeres, Mustas meres ja süvameres (viimast uuendatakse iga kahe aasta tagant).Jättes välja mõne erandi, on teadusnõuanne selliste kalavarude kohta, mille üle otsustab ELi autonoomselt, kättesaadav juba juulist alates. Seepärast on võimalik koostada ettepanek üksnes selliste ELi kalavarude kohta, mille suhtes nõukogu võiks saavutada kokkuleppe oma novembriistungil. Kalapüügivõimalusi käsitlevate otsuste ühtlustamiseks ja lihtsustamiseks lisas komisjon oma teatisesse (kalapüügivõimalusi käsitlevate konsultatsioonide kohta, KOM(2011) 298 (lõplik))[1] kavatsuse esitada varem ühes ettepanekus käsitletu kohta kaks eraldi ettepanekut.Käesolev ettepanek on neist kahest esimene ning selles käsitletakse selliseid Atlandi ookeani ja Põhjamere kalavarusid, mille kasutamise taseme kehtestamise kohta teeb otsuse EL autonoomselt. Püügivõimalusi, mille on eraldanud piirkondlikud kalandusorganisatsioonid või mis on heaks kiidetud Norra ja muude kolmandate riikidega (ühised kalavarud) peetud konsultatsioonide käigus, käsitletakse aasta jooksul hiljem, kui asjaomaste rahvusvaheliste läbirääkimiste tulemused on kättesaadavad.Ettepaneku jagamine kaheks võimaldab muuta lähenemisviisi lihtsamaks ja struktureeritumaks, mille puhul otsused võetakse vastu nõuannete põhjal ning võimalikult kiiresti pärast nõuande saamist. Läänemere kalapüügivõimalusi käsitleva määruse kohaldamise alusel võib väita, et see teeb vastuvõtmisprotsessi paremini hallatavaks ning annab ettevõtjatele seoses nende järgmise aasta tegevusega varem kindlustunde.Kalavarude olukordKomisjon on nüüdseks juba kuuel aastal avaldanud teatise, milles esitatakse ülevaade olukorrast, millega püügivõimaluste ettepanekutes peab arvestama. Tänavuaastases komisjoni teatises kalapüügivõimaluste kohta on ära toodud mõned head uudised, kuna mõne kalavaru olukord on paranenud. Paljude kalavarude suhtes kehtib siiski jätkuvalt soovitus vähendada püüki nullini või võimalikult madala tasemeni. Paljud kalavarud on väljaspool bioloogiliselt ohutut piiri. Hoolimata ühise kalanduspoliitika raames võetud kaitsemeetmetest, on liiga paljud kalavarud veel ohualdiste liikide kategoorias ning liiga väheste kalavarude olukord on paranenud. Analüüs kinnitab, et ülepüütud kalavarude jaoks on vaja tugevdada kaitsemeetmeid.Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu ( International Council for the Exploration of the Sea, ICES ) ning kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee ( Scientific, Technical and Economic Committee for Fisheries, STECF ) nõuandes 2011. aastaks rõhutatakse veel kord paljude ELi vete kalavarude viletsat seisukorda. Kuid selles märgitakse ka paljude tähtsate varude, nagu Keldi mere tursa, kilttursa ja lõunapoolsete vete euroopa merikuradi, olukorra paranemist. Komisjoni taotlusel annab ICES nõu strateegia kohta, mis võimaldab saavutada 2015. aastaks maksimaalse jätkusuutliku saagikusega kooskõlas oleva majandamise. Need kohustused võttis EL endale, kui kirjutas alla 2002. aastal Johannesburgis peetud ülemaailmse säästva arengu tippkohtumise järeldustele ja sellega seotud rakenduskavale.Kavandatud püügivõimaluste määrus vastab teadusnõuannetele, mis komisjon on saanud kalavarude olukorra kohta ja mille põhjal määratakse kindlaks püügi piirnormid kooskõlas mitmeaastase majandamiskavaga. Nende kalavarude puhul, mida sellised kavad ei hõlma, vastab kavandatav lubatud kogupüük teadusnõuandele, nagu on esitatud teatises KOM(2011) 298 (lõplik).Teadusnõuanne sõltub loomulikult andmetest. Hinnata saab üksnes kalavarusid, mille kohta on piisavalt usaldusväärseid andmeid, nii et saab anda hinnangu nende suuruse kohta, samuti prognoosida, kuidas varud reageerivad erinevate kasutamisstsenaariumide korral (neid nimetatakse „püügivõimaluste tabeliteks”). Selline olukord esineb ainult mõne reguleeritava kalavaru puhul. Ülejäänud kalavarude puhul peab majandamisel endiselt järgima ettevaatuse põhimõtet. Lisaks on oluline teha kindlaks need praegu puuduvad andmed, mis kõnealuseid kalavarusid mõjutavad. Selleks peavad kavandatud meetmed olema ranged.Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidegaEsitatud meetmed on kavandatud vastavalt ühise kalanduspoliitika eesmärkidele ja eeskirjadele ning need on kooskõlas Euroopa Liidu säästva arengu poliitikaga.2. HUVITATUD ISIKUTEGA TOIMUNUD KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSEDKonsulteerimine huvitatud isikutega1. Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustusKomisjon on oma teatise (kalapüügivõimalusi käsitlevate konsultatsioonide kohta, KOM(2011) 298 (lõplik)) alusel pidanud nõu liikmesriikidega ning sidusrühmadega, eelkõige piirkondlike nõuandekomisjonidega, kavandatud lähenemisviisi üle, mille ta on esitanud erinevate kalapüügivõimalusi käsitlevate ettepanekutena.Lisaks on komisjon nimetatud konsultatsioonide pidamisel järginud komisjoni teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Konsulteerimise parandamine ühenduse kalanduse juhtimisel” (KOM(2006) 246 (lõplik)) esitatud põhimõtteid nn ettepoole toomise protsessi kohta.Ettepoole toomise põhimõtete raames töötas komisjon välja kaks konsultatsioonidokumenti käesoleva ettepaneku jaoks olulistel konkreetsetel teemadel, mis on järgmised:- kaheks jagamine: kalanduse ja vesiviljeluse nõuandekomiteele esitatakse mitteametlik dokument peamise püügivõimalusi käsitleva määruse kaheks jagamise kohta aastal 2012;- IIB lisa: kalanduse ja vesiviljeluse nõuandekomiteele esitatakse mitteametlik dokument püügikoormust käsitleva IIB lisa kavandatud läbivaatamise kohta seoses teatavate euroopa merluusi lõunapoolsete varude ja norra salehomaari varude taastumisega.Varasemat otsustamist vajavad dokumendid esitati liikmesriikidele ja edastati ka piirkondlikele nõuandekomisjonidele, et anda neile tagasiside võimalus. Lisaks korraldas komisjon 8. septembril 2011 avatud seminari (osalesid liikmesriigid, Euroopa Parlamendi liikmed, kalanduseksperdid, sidusrühmad, ajakirjandus ja üldsuse esindajad), kus tutvustati ja arutati teadusnõuande tulemusi ja selle peamisi järeldusi.2. Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmineKui varasema otsustamise protsess keskendub tehnilistele aspektidele, siis komisjoni teatis kalapüügivõimaluste kohta kajastab liikmesriikide ja sidusrühmade vaateid komisjoni hinnangule varude olukorra kohta ja seda, kuidas tagada varude asjakohane majandamine.Kolm liikmesriiki saatsid oma seisukohad avatud konsultatsioonide käigus.Neli piirkondlikku nõuandekomisjoni on saatnud oma seisukohad vastusena konsultatsioonidokumendile. Vastanud piirkondlike nõuandekomisjonide tähelepanekud võib kokku võtta järgmiselt:Edelapiirkonna vete piirkondlik nõuandekomisjon- Edelapiirkonna vete piirkondlik nõuandekomisjon toetab pikemaajaliste majandamiskavade vastuvõtmist.- Selliste kalavarude püügivõimaluste vähendamine 25 % võrra, mille kohta on andmed puudulikud, on liiga lihtsustatud lähenemisviis ning mõnikord ebaõiglane. Rohkem on vaja hinnata iga üksikjuhtumit eraldi.- Andmete puudumise põhjused võivad olla struktuursed ning nii komisjon kui ka liikmesriigid peaksid teadusuuringutesse rohkem investeerima. Eelkõige komisjon peaks välja töötama metoodika, et tugevdada koostööd kõnealuse valdkonna teadlaste ja erialaspetsialistide vahel.Loodepiirkonna vete piirkondlik nõuandekomisjon- Loodepiirkonna vete piirkondlik nõuandekomisjon küsib, kuidas ja millal saab liikidevahelist vastastikku mõju võtta arvesse maksimaalse jätkusuutliku saagikusega seotud aspektides.- Piirkondil nõuandekomisjon on vastu väitele, et puuduvad tõendid liigse püügivõimsuse märkimisväärse vähenemise kohta, kuna nende arvates on püügikoormuse olulise vähenemise kohta piisavalt tõendeid.- Piirkondlik nõuandekomisjon on vastu sellele, et puudulike andmete korral vähendataks püügivõimsust 25 % võrra, ning eelistaks, et komisjon arvestab ICESi nõuande kohaseid suundumusi seoses kalavarude olukorraga.Pelaagiliste liikide piirkondlik nõuandekomisjon- Uus kalapüügivõimalusi käsitlev konsultatsioonidokument on liiga lihtsustatud ning sellega ei ole võimalik nõuetekohaselt kaitsta neid liike, mida dokumendis käsitletakse.- Pelaagiliste liikide piirkondliku nõuandekomisjoni peamine mure on seotud asjaoluga, et kõigi selliste liikide puhul, mille kohta on andmed puudulikud, on kasutatud ühte ja sama lähenemisviisi.Põhjamere piirkondlik nõuandekomisjon- Põhjamere piirkondliku nõuandekomisjoni arvates on komisjoni teatise toon liiga negatiivne.- Piirkondlik nõuandekomisjon tuletas meelde, et nõukogu soovis maksimaalse jätkusuutliku saagikuse realistlikku ja järkjärgulist saavutamist mitte selle vahetut kohaldamist 2012. aastal.- Põhjamere erinevate kalapüügipiirkondade puhul peeti parimaks võimaluseks piirkondlike pikaajaliste majandamiskavade väljatöötamist, milles võetakse arvesse asjaolu, et piirkonnase esineb erinevaid liike.- Piirkondlik nõuandekomisjon oli vastu selliste liikide püügivõimaluste 25 %-sele vähendamisele, mille kohta on andmed puudulikud, kuna sellega karistataks kalatööstust. Kalavarude olukorra hindamise eest vastutavad eelkõige liikmesriigid. Samuti suurendaks see vette tagasi laskmist.Komisjon on kõiki eespool nimetatud arvamusi arvesse võtnud ning püüdnud need lisada ettepanekusse niivõrd, kuivõrd püügivõimalusi käsitleva nõukogu määruse laad seda võimaldab. Kuna mitmes arvamuses toetati konkreetset olukorda arvestavat lähenemisviisi selliste liikide puhul, mille kohta on andmed puudulikud, ei ole komisjon kõikjal kohaldanud 25 % püügivõimaluste vähendamist, vaid 15–25 %-st vähendamist sõltuvalt mitmest asjaolust, sealhulgas eelkõige teabest, mis on kättesaadav kalavarude olukorra muutumise ning segapüügiga seotud aspektide kohta.Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamineSeoses kasutatud metoodikaga pidas komisjon nõu kahe peamise organisatsiooni/eksperdiga. Need olid Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES), kes on rahvusvaheline sõltumatu teadusasutus, ja kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF). ICESi nõuanded põhinevad ICESi väljatöötatud nõuanderaamistikul, mida kasutatakse vastavalt nende klientide (sh ka komisjoni) teabenõuetele. STECF annab nõu vastavalt komisjonilt saadud ülesandele.Kõik STECFi aruanded on kättesaadavad merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi veebisaidil, pärast seda, kui komisjon on need ametlikult vastu võtnud. Kõik ICESi aruanded on kättesaadavad ICESi veebisaidil.3. Saadud ja arvessevõetud arvamuste kokkuvõteELi lõplik eesmärk on viia kalastussuremus tasemele, mis võimaldab kalavaru kasutada nii, et oleks tagatud maksimaalne jätkusuutlik saagikus. On vaja otsustada, saavutada selline kalastussuremuse tase hiljemalt 2015. aastal. Mitmel juhul tähendab see seda, et kalastussuremust on vaja vähendada ning seepärast tuleb vähendada püüki. See, kui kiiresti ja millistes etappides vähendamine peab toimuma, jääb aga kalavarude majandamise eest vastutavate isikute otsustada. Sellega seoses on kindlaks määratud kaks peamist võimalust: a) kalastussuremuse tase viiakse maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemele võimalikult kiiresti (st 2012. aastal) või b) kõnealune tase saavutatakse 2015. aastaks (st kalastussuremust vähendatakse järk-järgult järgmise nelja aasta jooksul). ICES nimetab esimest stsenaariumi maksimaalse jätkusuutliku saagikuse raamistikku käsitlevaks nõuandeks ja teist stsenaariumi maksimaalsele jätkusuutlikule saagikusele ülemineku nõuandeks. Mõlema stsenaariumi ning samuti vaheväärtuste jaoks esitatakse hinnangud selle kohta, kui palju võib saaki püüda. ICES märgib iga kalavaru puhul ära, millist stsenaariumi ta paremaks peab.Seda silmas pidades kasutatakse käesoleva ettepaneku puhul maksimaalset jätkusuutlikku saagikust käsitlevat nõuannet, kui see on võimalik, ning tehakse ettepanekud selliste lubatud kogupüükide kehtestamiseks, mis on kooskõlas kalastussuremuse vähendamisega nii, et 2012. aastal jõutaks maksimaalset jätkusuutlikku saagikust käsitleva eesmärgi saavutamisel poolele teele. Komisjon on oma teatises KOM(2011) 298 (lõplik) seisukohal, et maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamiseks 2015. aastaks peab EL jätkama võetud kohustuste elluviimist. Komisjon tegi ettepaneku tagada see range lähenemisviisi abil ning vähendada kalastussuremuse taset sihtväärtuseni juba 2012. aastal. Võttes arvesse konsultatsioonide tulemusi, teeb komisjon ettepaneku kehtestada selline lubatud kogupüük, millega nähakse ette pigem järkjärguline vähendamine, kuid samas liigutakse otsustavalt eesmärgi suunas. Nimetatud põhimõttele toetub käesolevas ettepaneku kohane kalastussuremuse vähendamine poole võrra.Maksimaalset jätkusuutlikku saagikust käsitlev nõuanne on kättesaadav aga üksnes väikese osa kalavarude puhul. Käesoleva ettepanekuga reguleeritakse 83 bioloogilise kalavaru püügivõimalusi. Neist poolte puhul on hindamine üksnes kvalitatiivne ning populatsiooni suurust ei ole hinnatud. Seepärast ei ole kehtestatud ka võimaliku kalastussuremuse vähendamise eesmärkide kohaseid koguselisi püügivõimalusi. Mõnel juhul saab ICES esitada näitajaid selle kohta, kas kalavaru suurus on stabiilne, suurenev või vähenev, kuid sageli ei ole andmete puudumise tõttu võimalik üldse nõu anda. Samas tuleb märkida, et sel aastal on olnud mitu juhtu, mille puhul ICES annab nõu esimest korda. See on hea uudis, mis näitab, et tehakse tööd selliste andmete saamise tõhustamiseks, mille alusel on võimalik nõuannet esitada, ning juba kättesaadavaid andmeid kasutatakse parimal võimalikul viisil. Kvantitatiivseks hindamiseks on vaja andmete suhteliselt pikki aegridu. Seepärast tuleb käesoleval aastal alustatud püüdlusi jätkata, et luua majandamismeetmetele kindel alus keskpikas perspektiivis.13 kalavaru puhul (laialt levinud liigid; haid ja raid) esitatakse nõuanne sügisel ning vajaduse korral tuleb ettepanekut selleks ajaks ajakohastada. 9 kalavaru puhul kasutatakse nõuannet kohaldatavate majandamiskavade või kokkulepitud püügikontrollieeskirjade rakendamiseks.Kalavarude tegelike arengusuundade kohta võib esile tõsta järgmist.- Euroopa merikurat lõunapool (VIIIc): kalavaru on suurenemas ning maksimaalne jätkusuutlik saagikus peaks olema saavutatav juba 2012. aastal isegi praegusest suurema püügi korral.- Tursk Keldi meres: 2009. aasta põlvkond oli eriti õnnestunud ning aitas kalavaru märkimisväärselt suurendada.- Kilttursk Šotimaa läänepoolsetes vetes ja Keldi meres: tänu tugevale 2009. aasta põlvkonnale on pärast mitut ebasoodsate tingimustega aastat läänepoolsete vete kilttursavarud suurenemas. Vette tagasilaskmine on selle liigi puhul aga mõlemas piirkonnas ja Iiri meres endiselt suur probleem.- Merluus, põhja- ja lõunapool: kalavarude olukord on jätkuvalt suhteliselt hea, kuigi nõuandes hoiatatakse, et kalastussurma määr on murettekitavalt suur ning võib esineda valede püügiandmete esitamist.- Heeringas Keldi meres: ka selle olulise kalavaru olukord on jätkuvalt hea, mis võimaldab püüki 2012. aastal suurendada.Vähem positiivsetest arengusuundadest tuleks esile tõsta järgmist.- Merikeel Keldi meres : arvatakse, et püük toimub maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel, kuid teadlased on sel aastal oma hinnanguid korrigeerinud ning kalavaru suurus on väiksem, kui varem arvati. See tähendab, et maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tagamiseks tuleb lubatud kogupüüki vähendada.- Merlang (erinevad läänepoolsete vete varud): näib, et 2009 oli valge lihaga kaladele hea aasta, nagu oli näha kilttursa ja Keldi mere tursa puhul. On märke sellest, et ka merlangile võib nimetatud viljakas aasta olla hästi mõjunud. Kuid merlang on kolmest nimetatud valge lihaga kalaliigist kõige vähem väärtuslik ning seetõttu lastakse seda väga palju vette tagasi. Seepärast ei ole lossimisandmed sobiv alus kalavaru olukorra hindamiseks ning teadlased ei saa esitada head nõuannet. On selge, et kui vette tagasilaskmise vähendamiseks meetmeid ei võeta, lastakse käest hea võimalus kõnealuste kalavarude taastamiseks Šotimaa läänepoolsetest vetest kuni Keldi mereni.- Tursk Šotimaast lääne pool, Iiri meres ja Kattegatis: puudulikud andmed takistavad jätkuvalt kõnealuste kalavarude majandamist ning taastumise märke ei ole hoolimata sellest, et lubatud kogupüüki on viimastel aastatel järjest vähendatud (-25 %).- Merikeel La Manche’i idaosas: kalavarud ei ole kunagi olnud nii väikesed.- Norra salehomaar: olukord on iga lubatud kogupüügi raames hallatavate kalavarude eri üksuste (funktsionaalsed üksused) puhul erinev. VII püügipiirkonnas ja Porcupine’i madalal on ICES täheldanud, et alates 2009. aastast kohaldatavad piirkondlikud ja hooajalised meetmed võivad aidata kaitsta ohustatud kalavarusid, kuid see tähendab, et eelmistel aastatel tekitatud kahju heastamiseks on vaja võtta täiendavaid meetmeid. Muudes piirkonna funktsionaalsetes üksustes ning Šotimaa läänepoolsete vete põhjaosas on näha olukorra paranemist, kuid liiga paljude funktsionaalsete üksuste kohta on endiselt väga vähe andmeid.STECF kinnitab ICESi soovitusi ja on mõnda neist täiendanud.4. Eksperdiarvamuste avalikustamiseks kasutatud vahendidKõik STECFi aruanded on kättesaadavad merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi veebisaidil pärast seda, kui komisjon on need ametlikult vastu võtnud. Kõik ICESi aruanded on kättesaadavad ICESi veebisaidil.Mõju hindamineKalapüügivõimaluste määrus ei ole enam vahend, mis võimaldab nõukogul üksinda keerulisi meetmepakette vastu võtta ja see peab piirduma aluslepingu artikli 43 lõikes 3 sätestatud kohaldamisalaga. Seega sobib vahendi haldamiseks hästi tulemustepõhine strateegia. Kui poliitika üldiselt töötab paremini, siis paranevad ka iga-aastased kalapüügivõimalused. Kõikehõlmava merenduspoliitika alla kuulub laevastiku haldamine, struktuuritoetused, kontroll ja jõustamine, turgude reguleerimine ning lõimitud juhtimisvahendid. Samas on nimetatud vahendit jätkuvalt vaja selleks, et teha kohandusi, mis on tarvilikud Euroopa püügiga tegeleva ja töötleva tööstuse ressursibaasi kaitsmiseks ja selleks, et liiga kõrge kalastussuremuse negatiivset mõju merekeskkonnale ära hoida või parandada.EL on majanduslikult äärmiselt tähtsate kalavarude (sh merluus, tursk, lest jt) suhtes kehtestanud mitmeid mitmeaastaseid majandamiskavu. Enne kavade vastuvõtmist tuleb hinnata nende mõju. Kui kavad on jõustunud, määratletakse nende kavadega lubatud kogupüügi määrad, mis tuleb asjaomase aasta suhtes kehtestada kavade pikaajaliste eesmärkide saavutamiseks. Komisjoni esitatav lubatud kogupüüki käsitlev ettepanek peab olema kõnealuste kavadega kooskõlas. Seega tulenevad paljud ettepanekus sisalduvad olulised lubatud kogupüügi tasemed konkreetsest mõjuhinnangust, mis viidi läbi seoses majandamiskavaga, millel lubatud kogupüügi tasemed põhinevad.Muude varude puhul, mille suhtes ei ole kehtestatud mitmeaastaseid majandamiskavu, püütakse ettepanekuga vältida lühiajalisi strateegiaid ja eelistada pikemaajalisi jätkusuutlikkusel põhinevaid otsuseid. Paljudel puhkudel tähendab see kalapüügivõimaluste järk-järgulisemat vähendamist.Pikaajalise lähenemisviisina kohaldab komisjon kalavarude majandamise poliitikat, millega püütakse saavutada maksimaalne jätkusuutlik saagikus. Kõnealust poliitikat on üksikasjalikult analüüsitud ning selle kohta on tehtud mõju hindamine ühise kalanduspoliitika reformimise raames. Protsessi tulemuseks on 13. juulil 2011 esitatud ettepanekute pakett. Sellega seoses on eelkõige analüüsitud, kas kalavarude majandamine vastavalt maksimaalse jätkusuutliku saagikuse põhimõttele keskpika perioodi jooksul on asjakohane. Mõju hindamise aruande (SEK(2011) 891) kohaselt on kõnealune eesmärk keskkonnaalase, majandusliku ja sotsiaalse jätkusuutlikkuse saavutamiseks vajalik tingimus. Pikas perspektiivis on keskkonnaalane, majanduslik ja sotsiaalne jätkusuutlikkus võrdselt olulised üldeesmärgid.Analüüs näitab, et maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamine ettenähtud ajaks toob kaasa lühiajalise majandusliku ja sotsiaalse kulu. Need kulud tasuvad end aga pikema aja jooksul kindlalt ära. Samas näitab analüüs selgelt, et kui soovitakse, et ühine kalanduspoliitika oleks edukas, tuleb teadmistebaasi oluliselt ja kiiresti parandada,. Osutatud vajadus hõlmab andmeid, mida on vaja kalavarude olukorda käsitleva teadusnõuande jaoks, kui ka andmeid, mida on vaja kalanduse majanduslike ja sotsiaalsete aspektide hindamiseks ja mõjutamiseks. Nimetatud analüüsist lähtuvalt püütakse astuda samm õiges suunas juba käesoleva ettepanekuga, milles on esitatud täiendavad ja ühtsed lähenemisviisid. Esiteks taotletakse käesoleva ettepanekuga maksimaalse jätkusuutliku saagikuse eesmärki, kui selleks vajalik teadusnõuanne on kättesaadav. Sellisel juhul kasutatakse teadusnõuannet parimal võimalikul viisil. Teiseks, selliste kalavarude puhul, mille kohta andmed puuduvad ning mida ei saa seetõttu maksimaalset jätkusuutlikku saagikust silmas pidades majandada, nähakse ettepanekuga ette range lähenemisviis, mis põhineb ettevaatuspõhimõttel. Selleks, et saaks vähendada vajadust ettevaatusmeetmete järele, tuleb vähendada teadusnõuannete ebakindlust. See on võimalik üksnes juhul, kui asjaomased riiklikud haldusasutused ja sidusrühmad koguvad vajalikke andmeid ja esitavad need teadlastele.3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG5. Õiguslik alusKäesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 3.ELi kohustused vee-elusressursside säästvaks kasutamiseks tulenevad määruse (EÜ) nr 2371/2001 artiklis 2 sätestatud kohustustest.6. Ettepaneku kokkuvõteEttepanekus sätestatakse püügipiirangud ja püügikoormuse piirangud, mida kohaldatakse ELi püügipiirkondades, et saavutada ühise kalanduspoliitika eesmärk tagada jätkusuutlik kalapüük nii keskkonna, majanduse kui ka sotsiaalsel tasandil.7. KohaldamineEttepanekus käsitletava valdkonnaga seotud õigusnorme kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2012, välja arvatud teatavad püügikoormuse piirangud, mida kohaldatakse kuni 31. jaanuarini 2013.8. Subsidiaarsuse põhimõteThe proposal falls under the Union exclusive competence as referred to in Article 3(1)(d) of the Treaty. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.9. Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel: ühine kalanduspoliitika on ühine poliitika. Vastavalt aluslepingu artikli 43 lõikele 3 on nõukogul kohustus võtta vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta.Nõukogu kavandatava määrusega eraldatakse liikmesriikidele kalapüügivõimalused. Võttes arvesse määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõiget 3, on liikmesriikidel õigus jaotada kõnealused püügivõimalused omakorda piirkondadele või ettevõtjatele. Seega on liikmesriikidel piisavalt suured võimalused neile eraldatud püügivõimaluste kasutamise sotsiaalse ja/või majandusliku mudeli valikul.Käesolev ettepanek ei sisalda liikmesriikide jaoks uusi finantskohustusi. Sellise määruse võtab nõukogu vastu igal aastal ning selle rakendamiseks vajalikud avalikud ja eraõiguslikud vahendid on juba olemas.10. Õigusakti valikKavandatud õigusakt: määrus.4. MÕJU EELARVELEEttepanek ei mõjuta ELi eelarvet.5. TÄIENDAV TEAVE11. LihtsustamineEttepanekuga nähakse ette (ELi või riikide) avalik-õiguslike asutuste halduskorra lihtsustamine, eelkõige püügikoormuse arvestuse nõuete osas.12. Ülevaatamis-/läbivaatamis-/aegumisklauselEttepanek käsitleb iga-aastast määrust 2012. aasta kohta ega sisalda seetõttu läbivaatamisklauslit.13. Ettepaneku üksikasjalik selgitusKäesolevas ettepanekus piirdutakse kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise ning kõnealuste võimaluste kasutamisega funktsionaalselt seotud tingimustega.Üha rohkemate kalavarude puhul, nt merluus, merikeel, merilest ja norra salehomaar, on püügivõimalused kehtestatud eeskirjade põhjal, mis on sätestatud asjaomastes mitmeaastastes kavades. Selliste kalavarude puhul, mille majandamiseks on kavandatud uued mitmeaastased kavad (läänepoolsed stauriidivarud), ning samuti selliste varude puhul, mille kohta nõukogu ja komisjon võtsid 2009. aasta detsembris nõukogu istungil vastu siduva seisukoha (heeringas Keldi meres ning kilttursk Šotimaa läänepoolsetes vetes), järgitakse ettepanekus nimetatud dokumentides sätestatud eeskirju. Seoses tursavarudega Šotimaast läänepool, Iiri meres ja Kattegatis ei taastu need saadud teadusnõuande kohaselt ikka veel.Nagu eelmiselgi aastal, teeb komisjon selliste kalavarude puhul, mille kohta on andmed puudulikud, ettepaneku võtta rangemaid meetmeid kui lubatud kogupüügi vaikimisi vähendamine, mis on ette nähtud tursavarude kava kava[2] püügieeskirjadega. See tuleneb tursavarusid käsitleva kava artikli 10 lõikest 2, mida vastavalt saadud teadusnõuandele sellises olukorras kohaldatakse. Nagu komisjon juba eelmisel aastal oma 2011. aastat käsitlevas ettepanekus teatas, teeb ta ettepaneku kehtestada lubatud kogupüügiks null tonni. Sellele lisandub aga lubatud kaaspüük mahus 1,5 % laeva püügireisi kohta, et võimaldada lossida vältimatu kaaspüügi käigus püütud saaki, mis tuleks vastasel juhul vette tagasi lasta. Nimetatud protsent vastab oodatava vältimatu kaaspüügi tegelikule tasemele, arvestades asjaolu, et tursapüügil kasutatakse enamasti selektiivseid püügivahendeid. Tursapüügi puhul on 2009. aastast alates kohaldatud kilovatt-päevade arvul põhinevat püügikoormuse reguleerimise süsteemi ja selle kohaldamist jätkatakse ka 2012. aastal.La Manche’i lääneosa merikeele ning euroopa merluusi lõunapoolsete varude ja norra salehomaari püügikoormuse reguleerimiseks kohaldatakse ka 2012. aastal merepäevade reguleerimise süsteemi asjaomases püügipiirkonnas tegutsenud laevaliikide kaupa, kuid kavandatava määrusega lubatakse liikmesriikidel jätkuvalt kohaldada kilovatt-päevade arvul põhinevat süsteemi, et püügivõimalusi tõhusamalt kasutada ning kalandussektoriga kooskõlastatult soodustada kaitsetegevust. Konkreetselt euroopa merluusi lõunapoolsete varude ja norra salehomaari püügikoormuse eeskirjadega seoses soovitakse ettepanekuga otstarbekamaks muuta süsteemi, mida kohaldatakse eraldatud merepäevade suhtes tehtavatele eranditele. Praegu on püügikoormuse piirangutest vabastatud laevad, mis püüavad kuni 5 tonni merluusi või 2,5 tonni norra salehomaari. Samuti on piirangutest vabastatud laevad, mille merluusipüük on alla 3 % nende kogupüügist. Ettepoole toomise protsessi tulemuste põhjal teeb komisjon ettepaneku, et viimatinimetatud erand vaadataks läbi, muutes selle merluusipüügi vältimist soodustavaks tingimuseks. Ettepaneku kohaselt jälgitaks merluusipüüki püügireisi kohta ning kui laev püüab püügireisi ajal merluusi vähem kui 3 % oma kogupüügist, võib asjaomane liikmesriik otsustada kõnealuse püügireisi ajal merel viibitud päevi määruse IIB lisas kehtestatud piirmäärade hulka mitte arvestada. Selline süsteem stimuleeriks ettevõtjaid vähendama merluusi kaaspüüki ning aitaks sel viisil vähendada taastuva kalavaru kalastussuremust.Käesoleva iga-aastaseid kalapüügivõimalusi käsitleva ettepanekuga nähakse teistkordselt ette, et liikmesriigid kehtestavad teatavad lubatud kogupüügi tasemed ise, kuigi neil on kohustus tegutseda kooskõlas ühise kalanduspoliitika eesmärkidega..2011/0255 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSmillega määratakse ELi laevadele 2012. aastaks kindlaks teatavate selliste kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mis ei kuulu rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalasseEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,ning arvestades järgmist:14. Aluslepingu artikli 43 lõike 3 kohaselt võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta.15. Nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta)[3] kohaselt peavad meetmed, mis reguleerivad juurdepääsu vetele ja kalavarudele ning säästvat kalandustegevust, olema võetud arvestades kättesaadavaid teadus-, tehnika ja majandusnõuandeid ning eelkõige kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) koostatud aruandeid.16. Nõukogul on kohustus võtta vastu meetmed iga kalavaru või kalavarurühma kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta ja sealhulgas määrata vajaduse korral kindlaks teatavad püügivõimalustega funktsionaalselt seotud tingimused. Kalapüügivõimalused tuleks jaotada liikmesriikide vahel nii, et kõikidele liikmesriikidele oleks tagatud kõikide kalavarude ja kalastustegevuse suhteline stabiilsus ning võttes asjakohaselt arvesse määruses (EÜ) nr 2371/2002 kehtestatud ühise kalanduspoliitika eesmärke.17. Seoses käesoleva määruse reguleerimisalaga nägi komisjon oma hiljutise teatisega (kalapüügivõimalusi käsitlevate konsultatsioonide kohta, KOM(2011) 298 (lõplik))[4] ette peamise iga-aastase kalapüügivõimalusi käsitleva määruse jagamise 2012. aastal kaheks õigusaktiks. Käesolev dokument on neist kahest määrusest esimene. Kõigi käesoleva määrusega reguleeritud kalavarude lubatud kogupüügi otsustab EL autonoomselt ning neid võivad kasutada üksnes ELi laevad.18. Kui teatava kalavaru lubatud kogupüük on eraldatud üksnes ühele liikmesriigile, on asjakohane anda asjaomasele liikmesriigile kooskõlas aluslepingu artikli 2 lõikega 1 volitused kõnealuse lubatud kogupüügi taseme määramiseks. Tuleks kehtestada sätted, millega tagatakse, et lubatud kogupüügi taset kehtestades järgib asjaomane liikmesriik täielikult ühise kalanduspoliitika põhimõtteid ja eeskirju ning tagab asjaomase kalavaru kasutamise võimaliku suure tõenäosusega tasemel, mis alates 2015. aastast tagab maksimaalse jätkusuutliku saagi, võttes seejuures vajalikke meetmeid asjakohaste andmete kogumiseks, asjaomase kalavaru hindamiseks ja kõnealuse kalavaru maksimaalse jätkusuutliku saagi taseme kindlaksmääramiseks.19. Teatava lubatud kogupüügi puhul võib liikmesriik anda täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa. Kõnealuste katsetuste eesmärk on testida püügikvoodi süsteemi, et vältida vette tagasi laskmist ning sellega kaasnevat muidu kasutatava kalavaru raiskamist. Kalade kontrollimatu vette tagasi laskmine ohustab kalavarude kui avaliku hüve pikaajalist jätkusuutlikust ning seega ühise kalanduspoliitika eesmärke. Seevastu õhutavad püügikvoodi süsteemid kalureid püügi selektiivsust parandama . Selleks, et kalade vette tagasi laskmist oleks võimalik tõhusalt reguleerida, peab täielikult dokumenteeritud kalapüük hõlmama pigem iga toimingut merel kui lossimist sadamas. Seepärast peavad liikmesriikide tingimused täiendava kvoodi eraldamiseks sisaldama kohustust tagada andurite süsteemiga ühendatud valvekaamerate kasutamine, mis võimaldab täpselt salvestada kõik pardal hoitava ja vette tagasi lastud saagi osad. Pardal reaalajas töötavatel vaatlejatel põhinev süsteem oleks vähem tõhus, kulukam ja ebausaldusväärsem. Sellest tulenevalt on andurite süsteemiga ühendatud valvekaamerate kasutamine selliste süsteemide eeltingimus, mille abil vähendatakse kalade vette tagasi laskmist (nt täielikult dokumenteeritud kalapüük) eeldusel, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta)[5] nõuded on täidetud.20. Lubatud kogupüük tuleks kehtestada olemasoleva teadusnõuande põhjal ja arvestades bioloogilisi ja sotsiaalmajanduslikke aspekte ning tagades samal ajal eri kalandussektorite õiglase kohtlemise, pidades ka silmas arvamusi, mida on esitatud sidusrühmadega toimunud konsultatsioonide käigus, eelkõige kohtumistel kalanduse ja vesiviljeluse nõuandekomiteega ja asjaomaste piirkondlike nõuandekomisjonidega.21. Nende kalavarude lubatud kogupüük, mille suhtes kohaldatakse mitmeaastast kava, tuleks kehtestada kooskõlas kõnealustes kavades sätestatud eeskirjadega. Sellest tulenevalt tuleks merluusivaru, norra salehomaari varu, Biskaia lahe ja La Manche’i lääneosa merikeelevaru, Šotimaast läände jääva heeringavaru, Kattegati, Šotimaast läände jäävate ning Iiri mere tursavaru lubatud kogupüük kehtestada kooskõlas eeskirjadega, mis on sätestatud nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 811/2004 (millega kehtestatakse meetmed põhjapoolse merluusi varude taastamiseks),[6] nõukogu 20. detsembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 2166/2005 (millega kehtestatakse meetmed Kantaabria mere ja Pürenee poolsaare läänerannikuvete uusmeremaa merluusi ja norra salehomaari varude taastamiseks),[7] nõukogu 23. veebruari 2006. aasta määruses (EÜ) nr 388/2006 (millega kehtestatakse Biskaia lahe merikeelevaru säästva kasutamise mitmeaastane kava),[8] nõukogu 7. mai 2007. aasta määruses (EÜ) nr 509/2007 (millega kehtestatakse La Manche’i lääneosa merikeelevaru säästva kasutamise mitmeaastane kava),[9] nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määruses (EÜ) nr 1300/2008 (millega kehtestatakse Šotimaa lääneranniku vete heeringavarude ja nende püügi mitmeaastane kava)[10] ning nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määruses (EÜ) nr 1342/2008 (millega kehtestatakse tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava)[11].22. Šotimaa läänepoolsete vete, Iiri mere ja Kattegati tursavarusid käsitleva teadusnõuande kohaselt ei ole need varud ikka veel taastumas. Vastavalt tursavarude kava[12] artikli 10 lõikele 2 tuleks selliste liikide puhul, mille kohta on andmed puudulikud, kohaldada rangemat lubatud kogupüügi taset kui lubatud kogupüügi vaikimisi vähendamine, mis on ette nähtud nimetatud kava püügieeskirjadega.23. Selliste kalavarude puhul, mille kohta ei ole piisavalt usaldusväärseid andmeid kalavaru suuruse hindamiseks, tuleks majandamismeetmete ja lubatud kogupüügi määramisel järgida ettevaatuspõhimõtte kohta esitatud komisjoni teatises[13] määratletud ettevaatuspõhimõtet ning kalapüügivõimalusi käsitlevate konsultatsioonide kohta esitatud komisjoni teatises kavandatud lähenemisviisi, võttes samal ajal arvesse kalavarule omaseid tegureid, eelkõige kättesaadavat teavet kalavaru olukorra muutumise ning segapüügiga seotud aspektide kohta.24. Nõukogu 6. mai 1996. aasta määruse (EÜ) nr 847/96 (millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel)[14] artikli 2 kohaselt tuleks kindlaks määrata varud, mille suhtes kohaldatakse kõnealuses artiklis osutatud meetmeid.25. Mõnede liikide, näiteks mõnede hailiikide jaoks võib isegi piiratud püügitegevus kaasa tuua tõsise ohu nende säilimisele. Selliste liikide püügivõimalused tuleks nende liikide püügi üldise keelustamisega täielikult lõpetada.26. Norra salehomaari püütakse mitmeid liike hõlmavates põhjalähedastes püügipiirkondades koos mitme teise liigiga. Iirimaast lääne poole jäävas püügipiirkonnas ehk Porcupine’i madalanas on kiiresti vaja kaitse eesmärgil vähendada norra salehomaari püüki nii palju kui võimalik. Seetõttu on asjakohane piirduda kõnealuse piirkonna püügivõimaluste puhul üksnes selliste pelaagiliste liikidega, kellega koos norra salehomaari ei püüta.27. On vaja kehtestada 2012. aastaks maksimaalne lubatud püügikoormus kooskõlas määruse (EÜ) nr 2166/2005 artikliga 8, määruse (EÜ) nr 509/2007 artikliga 5, määruse (EÜ) nr 1342/2008 artiklitega 11 ja 12, võttes arvesse nõukogu 27. juuli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 754/2009, millega jäetakse teatavad laevarühmad välja määruse (EÜ) nr 1342/2008 III peatükis sätestatud püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalast[15].28. Käesolevas määruses sätestatud ning ELi laevadele eraldatud püügivõimaluste kasutamine toimub vastavalt nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrusele (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks),[16] eelkõige selle artiklitele 33 ja 34, milles käsitletakse püügi ja püügikoormuse registreerimist ning andmete edastamist kalapüügivõimaluste ammendumise kohta. Seetõttu on vaja täpsustada koodid, mida liikmesriigid kasutavad komisjonile andmete saatmisel käesoleva määrusega hõlmatud kalavarude lossimise kohta.29. Selleks, et vältida püügitegevuse katkemist ning tagada ELi kaluritele elatusvahendid, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2012, välja arvatud püügikoormuse piiranguid käsitlevaid sätteid, mida tuleks kohaldada alates 1. veebruarist 2012. Olukorra kiireloomulisuse tõttu peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast avaldamist.30. Kalapüügivõimalusi tuleks kasutada täielikus kooskõlas liidu kohaldatava õigusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:I JAOTISREGULEERIMISALA JA MÕISTEDARTIKKEL 1 SISU(1) Käesoleva määrusega määratakse kindlaks ELi laevadele rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalast väljaspool olevate teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused.(2) Lõikes 1 osutatud püügivõimalused hõlmavad järgmist:a) 2012. aasta püügipiirangud; ningb) püügipiirangud ajavahemikul 1. veebruar 2012 – 31. jaanuar 2013.Artikkel 2ReguleerimisalaKäesolevat määrust kohaldatakse ELi laevade suhtes.Artikkel 3MõistedKäesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:(a) „ELi laev” – liikmesriigi lipu all sõitev ja ELis registreeritud kalalaev;(b) „ELi veed” – liikmesriikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvad veed, välja arvatud asutamislepingu II lisas osutatud territooriumidega külgnevad veed;(c) „lubatud kogupüük” (TAC) – igast kalavarust aastas püüda ja lossida lubatav kogus;(d) „kvoot” – ELile või liikmesriigile eraldatud osa lubatud kogupüügist;(e) „rahvusvahelised veed” – veed, mis ei kuulu ühegi riigi suveräänse õiguse või jurisdiktsiooni alla;(f) „võrgusilma suurus” – kalavõrgu silmasuurus, mis on kindlaks määratud vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 517/2008;(g) „ELi laevastikuregister” – kooskõlas määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 15 lõikega 3 komisjoni loodud register;h)„kalapüügipäevik” – määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklis 14 osutatud püügipäevik.Artikkel 4PüügipiirkonnadKäesolevas määruses kasutatakse järgmisi püügipiirkondade määratlusi:(a) ICES (Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu) püügipiirkonnad – püügipiirkonnad, mis on kindlaks määratud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määruses (EÜ) nr 218/2009 Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta;(b) „Skagerrak” – ala, mis piirneb läänes Hanstholmi majakast Lindesnesi majakani ulatuva joonega ning lõunas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega;(c) „Kattegat” – ala, mis piirneb põhjas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega ning lõunast Hasenørest Gnibenini, Korshagest Spodsbjergini ja Gilbjerg Hovedist Kullenini ulatuva joonega;(d) „VII (Porcupine’i madal – üksus 16)” – ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:– 53° 30' N 15° 00' W,– 53° 30' N 11° 00' W,– 51° 30' N 11° 00' W,– 51° 30' N 13° 00' W,– 51° 00' N 13° 00' W,– 51° 00' N 15° 00' W,– 53° 30' N 15° 00' W;(e) „Cádizi laht” – ICES IXa rajooni ala, mis jääb ida poole7°23′48′′ W;(f) CECAF (Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee) püügipiirkonnad – püügipiirkonnad, mis on kindlaks määratud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määruse (EÜ) nr 216/2009 (statistiliste andmete esitamise kohta liikmesriikide poolt, kes kalastavad teatavates väljaspool Atlandi ookeani põhjaosa asuvates piirkondades)[17] I lisas.II JAOTISKALAPÜÜGIVÕIMALUSEDARTIKKEL 5 LUBATUD KOGUPÜÜK JA SELLE ERALDAMINEELi laevade lubatud kogupüügi tasemed ELi vetes ja teatavates väljaspool ELi asuvates vetes, kõnealuste lubatud kogupüügi tasemete jaotus liikmesriikide vahel ning vajaduse korral nendega funktsionaalselt seotud tingimused on esitatud I lisas.Artikkel 6Erisätted teatava lubatud kogupüügi kohta1. Teatavate kalavarude lubatud kogupüügi määrab kindlaks asjaomane liikmesriik. Kõnealused kalavarud on kindlaks määratud I lisas.2. Liikmesriik määrab lubatud kogupüügi selliselt, et31. see on kooskõlas ühise kalanduspoliitika põhimõtete ja eeskirjadega, eelkõige varude säästva kasutamise põhimõttega; ning32. selle tulemuseks on võimalikult suure tõenäosusega varude kasutamine maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel aastal 2015 ja edaspidi.3. Kõik asjaomased liikmesriigid esitavad komisjonile 28. veebruariks 2012 järgmise teabe:a) vastuvõetud lubatud kogupüük;b) liikmesriigi kogutud ja hinnatud andmed, millel lubatud kogupüük põhineb; ning33. üksikasjalik teave selle kohta, kuidas vastuvõetud lubatud kogupüük vastab lõikele 2.Artikkel 7Täiendava püügiosa andmine täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevatele laevadele34. Teatavate kalavarude puhul võib liikmesriik anda täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa. Kõnealused kalavarud on kindlaks määratud I lisas. Täiendav püügiosa ei ületa I lisas sätestatud üldist piirväärtust protsendina kõnealusele liikmesriigile eraldatud kvoodist.35. Lõikes 1 osutatud täiendava püügiosa andmist lubatakse üksnes järgmistel tingimustel:36. laeval kasutatakse andurite süsteemiga ühendatud valvekaameraid (CCTV), mis salvestavad kõik püügi- ja töötlemistoimingud laeva pardal;37. laevale antud täiendav püügiosa ei tohi olla rohkem kui 75 % sellist liiki laevade hinnangulisest vette tagasi lastavast saagist ning igal juhul ei tohi see moodustada kõnealusele laevale eraldatud põhiosa rohkem kui 30 %list suurenemist; ning38. kogu täiendava püügiosa alusel kõnealuse laeva poolt püütud saak arvestatakse maha kogu talle eraldatud püügiosast.Sel määral, kui kooskõlas punktiga a tehtud salvestistega kaasneb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta)[18] määratletud isikuandmete töötlemine, kohaldatakse sellise töötlemise suhtes nimetatud direktiivi.39. Kui liikmesriik tuvastab, et täielikult dokumenteeritud kalapüügis osalev laev ei täida lõikes 2 sätestatud tingimusi, tühistab liikmesriik kohe sellele laevale antud täiendava püügiosa ning keelab tal kogu 2012. aasta jooksul kõnealustes katsetes osaleda.40. Enne täiendava püügiosa andmist esitavad liikmesriigid järgmise teabe:41. täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevate laevade nimekiri;42. nimetatud laevade pardale paigaldatud elektroonilise kaugseiresüsteemi spetsifikatsioonid;43. katsetustes osalevatel laevadel kasutatavate püügivahendite maht, liik ja spetsifikatsioon;44. iga katsetustes osaleva laevatüübi hinnanguline vette tagasi laskmise määr; ning45. katsetustes osalevate laevade poolt 2011. aastal püütud sellise kalavaru saagi kogus, mille suhtes kohaldatakse vastavat lubatud kogupüüki.46. Komisjon võib nõuda, et hinnang lõike 2 punktis b osutatud laevade hinnangulise saagi tagasiheite kohta saadetaks teaduslikule nõuandeorganile läbivaatamiseks. Kui hinnangut ei kinnitata, ei anna liikmesriik asjaomastele laevadele täiendavat püügiosa, või juhul, kui see on juba antud, tühistab ta selle.Artikkel 8Saagi ja kaaspüügi lossimise tingimusedKalavarusid, mille suhtes on kehtestatud lubatud kogupüük, võib pardal hoida või laevalt lossida ainult juhul, kui:47. saagi on püüdnud sellise liikmesriigi laevad, millel on kvoot, ning kõnealune kvoot ei ole ammendatud või48. saak moodustab osa liidule kuuluvast püügiosast, mis ei ole kvootidena liikmesriikide vahel ära jaotatud, ning kõnealune liidu kvoot ei ole ammendatud.Artikkel 9Püügikoormuse piirangudAlates 1. veebruarist 2012 kuni 31. jaanuarini 2013 kohaldatakse püügikoormuse piiranguid järgmiselt:49. IIA lisa kohaldatakse tursavarude majandamiseks Kattegatis, ICES VIIa ja VIa rajoonis ning ICES Vb rajooni ELi vetes.50. IIB lisa kohaldatakse merluusi ja norra salehomaari varude taastamiseks ICES VIIIc ja IXa rajoonis, välja arvatud Cádizi lahes;51. IIC lisa kohaldatakse ICES VIIe rajoonis merikeelevarude majandamise suhtes.Artikkel 10Kalapüügivõimaluste eraldamist käsitlevad erisätted1. Käesolevas määruses sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel nii, et need ei piira:(a) määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõike 5 kohast kalapüügivõimaluste vahetamist;(b) määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 37 või määruse (EÜ) nr 1006/2008 artikli 10 lõike 4 kohaseid ümberjaotamisi;(c) määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 kohast lubatud lisakoguste lossimist;(d) määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 kohast koguste peatamist;(e) määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 37, 105, 106 ja 107 kohaseid mahaarvamisi.2. Kui käesoleva määruse I lisas ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse ennetuslikku lubatud kogupüüki, ning kõnealuse määruse artikli 3 lõikeid 2 ja 3 ning artiklit 4 kohaldatakse selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse lubatud analüütilist kogupüüki.Artikkel 11Kalapüügi keeluaeg1. 1. maist kuni 31. juulini 2012 on Porcupine’i madalal keelatud püüda või pardal hoida järgmisi liike: tursk, megrim, euroopa merikurat, kilttursk, merlang, merluus, norra salehomaar, merilest, pollak, railased, merikeel ja harilik ogahai.2. Käesoleva artikli kohaldamisel hõlmab Porcupine’i madal ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:Punkt | Laiuskraad | Pikkuskraad |1 | 52° 27' N | 12° 19' W |2 | 52° 40' N | 12° 30' W |3 | 52° 47' N | 12° 39,600' W |4 | 52° 47' N | 12° 56' W |5 | 52° 13,5' N | 13° 53,830' W |6 | 51° 22' N | 14° 24' W |7 | 51° 22' N | 14° 03' W |8 | 52° 10' N | 13° 25' W |9 | 52° 32' N | 13° 07,500' W |10 | 52° 43' N | 12° 55' W |11 | 52° 43' N | 12° 43' W |12 | 52° 38,800' N | 12° 37' W |13 | 52° 27' N | 12° 23' W |14 | 52° 27' N | 12° 19' W |3. Erandina lõikest 1 lubatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 50 lõigetele 3, 4 ja 5 Porcupine'i madalalt läbisõidul hoida pardal nimetatud lõikes osutatud liike.Artikkel 12Keelatud liigid52. ELi laevadel on keelatud püüda, pardal hoida, ümber laadida ja lossida järgmisi liike:53. hiidhai ( Cetorhinus maximus ) ja mõrtsukhai ( Carcharodon carcharias ) ELi ja ELi välistes vetes;54. harilik heeringahai ( Lamna nasus ) rahvusvahelistes vetes;55. euroopa ingelhai ( Squatina squatina ) kõikides ELi vetes;56. harilik rai ( Dipturus batis ) ICES IIa rajooni ja ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX ja X alapiirkonna ELi vetes; ning57. musterrai ( Raja undulata ) ja valgerai ( Rostroraja alba ) ICES VI, VII, VIII, IX ja X alapiirkonna ELi vetes,58. logardrailased ( Rhinobatidae ) ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X ja XII alapiirkonna ELi vetes.59. Juhusliku püügi korral ei tohi lõikes 1 osutatud liike kahjustada. Need tuleb viivitamata vette tagasi lasta.Artikkel 13Andmete edastamineKui liikmesriigid edastavad komisjonile püütud koguste lossimisandmeid määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 33 ja 34 kohaselt, tuleb selleks kasutada käesoleva määruse I lisas sätestatud kalavarude koode.III JAOTISLÕPPSÄTTEDARTIKKEL 14 JÕUSTUMINE JA KOHALDAMINEKäesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2012.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISADE NIMEKIRI- I LISA. Euroopa Liidu laevadele lubatud kogupüük (TAC) püügipiirangutega piirkondades, liikide ja piirkondade kaupa (eluskaalu tonnides, kui ei ole ette nähtud teisiti).- A osa. Üldsätted- B osa. Kattegat, ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV alapiirkond, CECAF ELi veed, Prantsuse Guajaana veed- IIA LISA. Laevade püügikoormus seoses Kattegati, ICES VIIa ja Via rajooni ning ICES Vb rajooni ELi vete tursavarude majandamisega.- IIB LISA. Laevade püügikoormus seoses euroopa merluusi lõunapoolsete varude ja norra salehomaari teatavate varude taastamisega ICES VIIIc ja IXa rajoonis, välja arvatud Cádizi lahes.- IIC LISA. Laevade püügikoormus seoses merikeele varude majandamisega La Manche’i lääneosas ICES VIIe rajoonis.I LISAEUROOPA LIIDU LAEVADELE LUBATUD KOGUPÜÜK (TAC) PÜÜGIPIIRANGUTEGA PIIRKONDADES, LIIKIDE JA PIIRKONDADE KAUPA (ELUSKAALU TONNIDES, KUI EI OLE ETTE NÄHTUD TEISITI)A OSAÜLDSÄTTEDKäesoleva lisa B osa tabelites sätestatakse kalavarude kaupa lubatud kogupüük (TAC) ja kvoodid (eluskaalu tonnides, kui ei ole sätestatud teisiti) ning vajaduse korral nende kasutamisega seotud funktsionaalsed tingimused.Kõigi käesolevas lisas sätestatud püügivõimaluste suhtes kohaldatakse määruses (EÜ) nr 1224/2009 sätestatud eeskirju, eelkõige selle artikleid 33 ja 34.Viited püügipiirkondadele on viited ICES püügipiirkondadele, kui ei ole määratletud teisiti. Igas piirkonnas osutatakse kalavarudele liigi ladinakeelse nimetuse tähestikulises järjekorras. Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmist tavanimetuste ja ladinakeelsete nimetuste vastavustabelit.Teaduslik nimetus | Kolmetäheline kood | Tavanimetus |Amblyraja radiata | RJR | Tähtrai |Ammodytes spp. | SAN | Tobiad |Argentina silus | ARU | Põhjaatlandi hõbekala |Beryx spp. | ALF | Limapead |Brosme brosme | USK | Meriluts |Caproidae | BOR | Hirvkalalased |Centrophorus squamosus | GUQ | Hall lühiogahai |Centroscymnus coelolepis | CYO | Portugali süvahai |Chaceon maritae | CGE | Süvamere punakrabi |Champsocephalus gunnari | ANI | Haugjääkala |Chionoecetes spp. | PCR | Arktikakrabid |Clupea harengus | HER | Heeringas |Coryphaenoides rupestris | RNG | Kalju-tömppeakala |Dalatias licha | SCK | Šokolaad-ogahai |Deania calcea | DCA | Pikkkoon-hai |Dipturus batis | RJB | Harilik rai |Dissostichus eleginoides | TOP | Patagoonia kihvkala |Engraulis encrasicolus | ANE | Anšoovis |Etmopterus princeps | ETR | Suur tumehai |Etmopterus pusillus | ETP | Ronkjas tumehai |Euphausia superba | KRI | Tavaline hiilgevähk |Gadus morhua | COD | Tursk |Galeorhinus galeus | GAG | Supi-nugishai |Glyptocephalus cynoglossus | WIT | Pikklest |Hippoglossoides platessoides | PLA | Harilik karelest |Hippoglossus hippoglossus | HAL | Harilik hiidlest |Hoplostethus atlanticus | ORY | Atlandi karekala |Illex illecebrosus | SQI | Lühiuimkalmaar |Lamna nasus | POR | Harilik heeringahai |Lepidonotothen squamifrons | NOS | Hall nototeenia |Lepidorhombus spp. | LEZ | Megrimid |Leucoraja circularis | RJI | Liivrai |Leucoraja fullonica | RJF | Šagräänrai |Leucoraja naevus | RJN | Kägurai |Limanda ferruginea | YEL | Ruske soomuslest |Limanda limanda | DAB | Harilik soomuslest |Lophiidae | ANF | Merikuratlased |Macrourus spp. | GRV | Pikksabad |Makaira nigricans | BUM | Sinine marliin |Mallotus villosus | CAP | Moiva |Martialia hyadesi | SQS | Kalmaar |Melanogrammus aeglefinus | HAD | Kilttursk |Merlangius merlangus | WHG | Merlang |Merluccius merluccius | HKE | Euroopa merluus |Micromesistius poutassou | WHB | Põhjaputassuu |Microstomus kitt | LEM | Väikesuulest |Molva dypterygia | BLI | Sinine molva |Molva molva | LIN | Harilik molva |Nephrops norvegicus | NEP | Norra salehomaar |Pandalus borealis | PRA | Harilik süvameregarneel |Paralomis spp. | PAI | Krabid |Penaeus spp. | PEN | Viburhännakud |Platichthys flesus | FLE | Lest |Pleuronectes platessa | PLE | Atlandi merilest |Pleuronectiformes | FLX | Lestalised |Pollachius pollachius | POL | Pollak |Pollachius virens | POK | Põhjaatlandi süsikas |Psetta maxima | TUR | Harilik kammeljas |Raja brachyura | RJH | Blondrai |Raja clavata | RJC | Ogarai |Raja (Dipturus) nidarosiensis | JAD | Norra rai |Raja microocellata | RJE | Väikesilmrai |Raja montagui | RJM | Tähnikrai |Raja undulata | RJU | Musterrai |Rajiformes | SRX | Railised |Reinhardtius hippoglossoides | GHL | Süvalest |Rostroraja alba | RJA | Valgerai |Scomber scombrus | MAC | Makrell |Scophthalmus rhombus | BLL | Sile kammeljas |Sebastes spp. | RED | Meriahvenad |Solea solea | SOL | Harilik merikeel |Solea spp. | SOX | Merikeeled |Sprattus sprattus | SPR | Kilu |Squalus acanthias | DGS | Harilik ogahai |Tetrapturus albidus | WHM | Valge odanina |Thunnus maccoyii | SBF | Siniuim-tuun |Thunnus obesus | BET | Suursilm-tuun |Thunnus thynnus | BFT | Harilik tuun |Trachurus spp. | JAX | Stauriidid |Trisopterus esmarkii | NOP | Norra tursik |Urophycis tenuis | HKW | Valge ameerikaluts |Xiphias gladius | SWO | Mõõkkala |Järgmine tavanimetuste ja ladinakeelsete nimetuste vastavustabel on esitatud üksnes selgitamiseks.Limapead | ALF | Beryx spp. |Harilik karelest | PLA | Hippoglossoides platessoides |Anšoovis | ANE | Engraulis encrasicolus |Merikuratlased | ANF | Lophiidae |Haugjääkala | ANI | Champsocephalus gunnari |Harilik hiidlest | HAL | Hippoglossus hippoglossus |Suursilm-tuun | BET | Thunnus obesus |Pikkkoon-hai | DCA | Deania calcea |Blondrai | RJH | Raja brachyura |Sinine molva | BLI | Molva dypterygia |Sinine marliin | BUM | Makaira nigricans |Põhjaputassuu | WHB | Micromesistius poutassou |Harilik tuun | BFT | Thunnus thynnus |Hirvkalalased | BOR | Caproidae |Sile kammeljas | BLL | Scophthalmus rhombus |Moiva | CAP | Mallotus villosus |Tursk | COD | Gadus morhua |Harilik rai | RJB | Dipturus batis |Harilik merikeel | SOL | Solea solea |Krabid | PAI | Paralomis spp. |Kägurai | RJN | Leucoraja naevus |Harilik soomuslest | DAB | Limanda limanda |Süvamere punakrabi | CGE | Chaceon maritae |Lestalised | FLX | Pleuronectiformes |Lest | FLE | Platichthys flesus |Suur tumehai | ETR | Etmopterus princeps |Põhjaatlandi hõbekala | ARU | Argentina silus |Süvalest | GHL | Reinhardtius hippoglossoides |Pikksabad | GRV | Macrourus spp. |Hall nototeenia | NOS | Lepidonotothen squamifrons |Kilttursk | HAD | Melanogrammus aeglefinus |Euroopa merluus | HKE | Merluccius merluccius |Heeringas | HER | Clupea harengus |Stauriidid | JAX | Trachurus spp. |Šokolaad-ogahai | SCK | Dalatias licha |Tavaline hiilgevähk | KRI | Euphausia superba |Hall lühiogahai | GUQ | Centrophorus squamosus |Väikesuulest | LEM | Microstomus kitt |Harilik molva | LIN | Molva molva |Makrell | MAC | Scomber scombrus |Megrimid | LEZ | Lepidorhombus spp. |Harilik süvameregarneel | PRA | Pandalus borealis |Norra salehomaar | NEP | Nephrops norvegicus |Norra tursik | NOP | Trisopterus esmarkii |Norra rai | JAD | Raja (Dipturus) nidarosiensis |Atlandi karekala | ORY | Hoplostethus atlanticus |Patagoonia kihvkala | TOP | Dissostichus eleginoides |Viburhännakud | PEN | Penaeus spp. |Atlandi merilest | PLE | Pleuronectes platessa |Pollak | POL | Pollachius pollachius |Harilik heeringahai | POR | Lamna nasus |Portugali süvahai | CYO | Centroscymnus coelolepis |Meriahvenad | RED | Sebastes spp. |Kalju-tömppeakala | RNG | Coryphaenoides rupestris |Põhjaatlandi süsikas | POK | Pollachius virens |Tobiad | SAN | Ammodytes spp. |Liivrai | RJI | Leucoraja circularis |Šagräänrai | RJF | Leucoraja fullonica |Lühiuimkalmaar | SQI | Illex illecebrosus |Railised | SRX | Rajiformes |Väikesilmrai | RJE | Raja microocellata |Ronkjas tumehai | ETP | Etmopterus pusillus |Arktikakrabid | PCR | Chionoecetes spp. |Merikeeled | SOX | Solea spp. |Siniuim-tuun | SBF | Thunnus maccoyii |Tähnikrai | RJM | Raja montagui |Kilu | SPR | Sprattus sprattus |Harilik ogahai | DGS | Squalus acanthias |Kalmaar | SQS | Martialia hyadesi |Tähtrai | RJR | Amblyraja radiata |Mõõkkala | SWO | Xiphias gladius |Ogarai | RJC | Raja clavata |Supi-nugishai | GAG | Galeorhinus galeus |Harilik kammeljas | TUR | Psetta maxima |Meriluts | USK | Brosme brosme |Musterrai | RJU | Raja undulata |Valge ameerikaluts | HKW | Urophycis tenuis |Valge odanina | WHM | Tetrapturus albidus |Valgerai | RJA | Rostroraja alba |Merlang | WHG | Merlangius merlangus |Pikklest | WIT | Glyptocephalus cynoglossus |Ruske soomuslest | YEL | Limanda ferruginea |B OSAKATTEGAT, ICES ALAPIIRKONNAD I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII JA XIV, CECAF ELi VEED, PRANTSUSE GUAJAANA VEEDLiik: | Põhjaatlandi hõbekala Argentina silus | Püügipiirkond: | I ja II püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (ARU/1/2.) |Saksamaa | 21 | Analüütiline TAC |Prantsusmaa | 7 |Madalmaad | 17 |Ühendkuningriik | 32 |Euroopa Liit | 77 |Lubatud kogupüük (TAC) | 77 |.Liik: | Põhjaatlandi hõbekala Argentina silus | Püügipiirkond: | III ja IV püügipiirkonna ELi veed (ARU/3/4.) |Taani | 781 | Analüütiline TAC |Saksamaa | 8 |Prantsusmaa | 6 |Iirimaa | 6 |Madalmaad | 37 |Rootsi | 30 |Ühendkuningriik | 14 |Euroopa Liit | 882 |Lubatud kogupüük (TAC) | 882 |.Liik: | Põhjaatlandi hõbekala Argentina silus | Püügipiirkond: | V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (ARU/567.) |Saksamaa | 268 | Analüütiline TAC |Prantsusmaa | 6 |Iirimaa | 248 |Madalmaad | 2 799 |Ühendkuningriik | 197 |Euroopa Liit | 3 518 |Lubatud kogupüük (TAC) | 3 518 |.Liik: | Meriluts Brosme brosme | Püügipiirkond: | IIIa püügipiirkond; alarajoonide 22-32 ELi veed (USK/3A/BCD) |Taani | 10 | Analüütiline TAC |Rootsi | 5 |Saksamaa | 5 |Euroopa Liit | 20 |Lubatud kogupüük (TAC) | 20 |.Liik: | Hirvkalalased Caproidae | Püügipiirkond: | VI, VII ja VIII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (BOR/678-) |Taani | pm | Ennetuslik TAC |Iirimaa | pm |Ühendkuningriik | pm |Rootsi | pm |Euroopa Liit | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | pm |.Liik: | Heeringas Clupea harengus | Püügipiirkond: | VIIb, VIIc püügipiirkond; VIaS püügipiirkond(1) (HER/6AS7BC) |Iirimaa | 3 048 | Analüütiline TAC |Madalmaad | 305 |Euroopa Liit | 3 353 |Lubatud kogupüük (TAC) | 3 353 |(1) Viide heeringavarudele VIa püügipiirkonnas, lõuna pool 56° 00’ N ja lääne pool 07° 00’ W. |.Liik: | Heeringas Clupea harengus | Püügipiirkond: | VI püügipiirkond, Clyde(1) (HER/06ACL.) |Ühendkuningriik | Kehtestatakse | (2) | Ennetuslik TAC |Euroopa Liit | Kehtestatakse | (3) |Lubatud kogupüük (TAC) | Kehtestatakse | (3) |(1) Clyde’i varu: viide heeringavarule merepiirkonnas, mis asub Mull of Kintyre’i ja Corsewall Pointi vahele tõmmatud joonest kirde pool. (2) Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6. (3) Kinnitatakse samal tasemel, mis määrati kindlaks joonealuse märkuse 2 kohaselt. |.Liik: | Heeringas Clupea harengus | Püügipiirkond: | VIIa püügipiirkond(1) (HER/07A/MM) |Iirimaa | 1 031 | Analytical TAC |Ühendkuningriik | 2 929 |Euroopa Liit | 3 960 |Lubatud kogupüük (TAC) | 3 960 |(1) Käesolevat püügipiirkonda on vähendatud piirkondade võrra, mis on lisatud VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk püügipiirkonnale, ja selle piirid on järgmised: – põhjas laiuskraad 52° 30’ N, – lõunas laiuskraad 52° 00’ N, – läänes Iirimaa rannik, – idas Ühendkuningriigi rannik. |.Liik: | Heeringas Clupea harengus | Püügipiirkond: | VIIe ja VIIf püügipiirkond (HER/7EF.) |Prantsusmaa | 416 | Ennetuslik TAC |Ühendkuningriik | 416 |Euroopa Liit | 833 |Lubatud kogupüük (TAC) | 833 |.Liik: | Heeringas Clupea harengus | Püügipiirkond: | VIIg (1), VIIh (1), VIIj (1) ja VIIk (1) püügipiirkond (HER/7G-K.) |Saksamaa | 234 | Analüütiline TAC |Prantsusmaa | 1 302 |Iirimaa | 18 236 |Madalmaad | 1 302 |Ühendkuningriik | 26 |Euroopa Liit | 21 100 |Lubatud kogupüük (TAC) | 21 100 |(1) Seda püügipiirkonda on suurendatud alaga, mille piirid on järgmised: – põhjas laiuskraad 52° 30’ N, – lõunas laiuskraad 52° 00’ N, – läänes Iirimaa rannik, – idas Ühendkuningriigi rannik. |.Liik: | Anšoovis Engraulis encrasicolus | Püügipiirkond: | IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 ELi veed (ANE/9/3411) |Hispaania | 3 090 | Analüütiline TAC |Portugal | 3 370 |Euroopa Liit | 6 460 |Lubatud kogupüük (TAC) | 6 460 |.Liik: | Tursk Gadus morhua | Püügipiirkond: | Kattegati veed (COD/03AS.) |Taani | 0 | Analüütiline TAC |Saksamaa | 0 |Rootsi | 0 |Euroopa Liit | 0 |Lubatud kogupüük (TAC) | 0 | (1) |(1) Kõnealuse TACiga hõlmatud piirkonnas kaaspüügil püütud turska võib lossida tingimusel, et eluskaalu järgi ei moodusta see rohkem kui 1,5 % pardal olevast püütud kalast püügireisi kohta. |.Liik: | Tursk Gadus morhua | Püügipiirkond: | VIb püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed lääne pool 12° 00 W ning XII ja XIV püügipiirkond (COD/5W6-14) |Belgia | 0 | Ennetuslik TAC |Saksamaa | 2 |Prantsusmaa | 19 |Iirimaa | 7 |Ühendkuningriik | 31 |Euroopa Liit | 59 |Lubatud kogupüük (TAC) | 59 |.Liik: | Tursk Gadus morhua | Püügipiirkond: | VIa; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed ida pool 12° 00’ W. (COD/5BE6A) |Belgia | 0 | Analüütiline TAC |Saksamaa | 0 |Prantsusmaa | 0 |Iirimaa | 0 |Ühendkuningriik | 0 |Euroopa Liit | 0 |Lubatud kogupüük (TAC) | 0 | (1) |(1) Kõnealuse TACiga hõlmatud piirkonnas kaaspüügil püütud turska võib lossida tingimusel, et eluskaalu järgi ei moodusta see rohkem kui 1,5 % pardal olevast püütud kalast püügireisi kohta. |Liik: | Tursk Gadus morhua | Püügipiirkond: | VIIa (COD/07A.) |Belgia | 0 | Analüütiline TAC |Prantsusmaa | 0 |Iirimaa | 0 |Madalmaad | 0 |Ühendkuningriik | 0 |Euroopa Liit | 0 |Lubatud kogupüük (TAC) | 0 | (1) |(1) Kõnealuse TACiga hõlmatud piirkonnas kaaspüügil püütud turska võib lossida tingimusel, et eluskaalu järgi ei moodusta see rohkem kui 1,5 % pardal olevast püütud kalast püügireisi kohta. |.Liik: | Tursk Gadus morhua | Püügipiirkond: | VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 ELi veed (COD/7XAD34) |Belgia | 432 | Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. |Prantsusmaa | 7 080 |Iirimaa | 1 403 |Madalmaad | 1 |Ühendkuningriik | 763 |Euroopa Liit | 9 679 |Lubatud kogupüük (TAC) | 9 679 |.Liik: | Harilik heeringahai Lamna nasus | Püügipiirkond: | Prantsuse Guajaana veed, Kattegat; Skagerraki, I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi veed; CECAF 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2 püügipiirkonna ELi veed (POR/3-1234) |Taani | pm | (1) | Analüütiline TAC |Prantsusmaa | pm | (1) |Saksamaa | pm | (1) |Iirimaa | pm | (1) |Hispaania | pm | (1) |Ühendkuningriik | pm | (1) |Euroopa Liit | pm | (1) |(1) |Lubatud kogupüük (TAC) | pm | (1) |(1) Juhusliku püügi korral ei tohi nimetatud liike kahjustada. Isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta. |.Liik: | Megrimid Lepidorhombus spp. | Püügipiirkond: | IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (LEZ/2AC4-C) |Belgia | 5 | Analüütiline TAC |Taani | 4 |Saksamaa | 4 |Prantsusmaa | 26 |Madalmaad | 20 |Ühendkuningriik | 1 509 |Euroopa Liit | 1 568 |Lubatud kogupüük (TAC) | 1 568 |.Liik: | Megrimid Lepidorhombus spp. | Püügipiirkond: | VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (LEZ/56-14) |Hispaania | 327 | Analüütiline TAC |Prantsusmaa | 1 276 |Iirimaa | 373 |Ühendkuningriik | 903 |Euroopa Liit | 2 879 |Lubatud kogupüük (TAC) | 2 879 |.Liik: | Megrimid Lepidorhombus spp. | Püügipiirkond: | VII püügipiirkond (LEZ/07.) |Belgia | 371 | Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. |Hispaania | 4 118 |Prantsusmaa | 4 996 |Iirimaa | 2 272 |Ühendkuningriik | 1 968 |Euroopa Liit | 13 725 |Lubatud kogupüük (TAC) | 13 725 |.Liik: | Megrimid Lepidorhombus spp. | Püügipiirkond: | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond (LEZ/8ABDE.) |Hispaania | 750 | Analüütiline TAC |Prantsusmaa | 605 |Euroopa Liit | 1 355 |Lubatud kogupüük (TAC) | 1 355 |.Liik: | Megrimid Lepidorhombus spp. | Püügipiirkond: | VIIIc, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 ELi veed (LEZ/8C3411) |Hispaania | 1 091 | Analüütiline TAC |Prantsusmaa | 55 |Portugal | 36 |Euroopa Liit | 1 182 |Lubatud kogupüük (TAC) | 1 182 |.Liik: | Merikuratlased Lophiidae | Püügipiirkond: | VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (ANF/56-14) |Belgia | 147 | Analüütiline TAC |Saksamaa | 168 |Hispaania | 157 |Prantsusmaa | 1 810 |Iirimaa | 409 |Madalmaad | 142 |Ühendkuningriik | 1 259 |Euroopa Liit | 4 092 |Lubatud kogupüük (TAC) | 4 092 |.Liik: | Merikuratlased Lophiidae | Püügipiirkond: | VII püügipiirkond (ANF/07.) |Belgia | 2 238 | (1) | Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. |Saksamaa | 250 | (1) |Hispaania | 889 | (1) |Prantsusmaa | 14 362 | (1) |Iirimaa | 1 835 | (1) |Madalmaad | 290 | (1) |Ühendkuningriik | 4 355 | (1) |Euroopa Liit | 24 219 | (1) |Lubatud kogupüük (TAC) | 24 219 | (1) |(1) Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkonnas (ANF/*8ABDE). |.Liik: | Merikuratlased Lophiidae | Püügipiirkond: | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond (ANF/8ABDE.) |Hispaania | 989 | Analüütiline TAC |Prantsusmaa | 5 501 |Euroopa Liit | 6 490 |Lubatud kogupüük (TAC) | 6 490 |.Liik: | Merikuratlased Lophiidae | Püügipiirkond: | VIIIc, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 ELi veed (ANF/8C3411) |Hispaania | 2 750 | Analüütiline TAC |Prantsusmaa | 3 |Portugal | 547 |Euroopa Liit | 3 300 |Lubatud kogupüük (TAC) | 3 300 |.Liik: | Kilttursk Melanogrammus aeglefinus | Püügipiirkond: | Vb ja VIa püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (HAD/5BC6A.) |Belgia | 6 | Analüütiline TAC |Saksamaa | 7 |Prantsusmaa | 276 |Iirimaa | 197 |Ühendkuningriik | 2 020 |Euroopa Liit | 2 506 |Lubatud kogupüük (TAC) | 2 506 |.Liik: | Kilttursk Melanogrammus aeglefinus | Püügipiirkond: | VIIb–k, VIII, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 ELi veed (HAD/7X7A34) |Belgia | 111 | Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. |Prantsusmaa | 6 658 |Iirimaa | 2 219 |Ühendkuningriik | 999 |Euroopa Liit | 9 987 |Lubatud kogupüük (TAC) | 9 987 |.Liik: | Kilttursk Melanogrammus aeglefinus | Püügipiirkond: | VIIa püügipiirkond (HAD/07A.) |Belgia | 16 | Analüütiline TAC |Prantsusmaa | 71 |Iirimaa | 428 |Ühendkuningriik | 473 |Euroopa Liit | 988 |Lubatud kogupüük (TAC) | 988 |.Liik: | Merlang Merlangius merlangus | Püügipiirkond: | VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (WHG/56-14) |Saksamaa | 1 | Analüütiline TAC |Prantsusmaa | 30 |Iirimaa | 72 |Ühendkuningriik | 139 |Euroopa Liit | 242 |Lubatud kogupüük (TAC) | 242 |.Liik: | Merlang Merlangius merlangus | Püügipiirkond: | VIIa püügipiirkond (WHG/07A.) |Belgia | 0 | Analüütiline TAC |Prantsusmaa | 6 |Iirimaa | 35 |Madalmaad | 0 |Ühendkuningriik | 48 |Euroopa Liit | 89 |Lubatud kogupüük (TAC) | 89 |.Liik: | Merlang Merlangius merlangus | Püügipiirkond: | VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh ja VIIk püügipiirkond (WHG/7X7A-C) |Belgia | 121 | Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. |Prantsusmaa | 7 455 |Iirimaa | 3 455 |Madalmaad | 61 |Ühendkuningriik | 1 334 |Euroopa Liit | 12 426 |Lubatud kogupüük (TAC) | 12 426 |.Liik: | Merlang Merlangius merlangus | Püügipiirkond: | VIII püügipiirkond (WHG/08.) |Hispaania | 1 080 | Ennetuslik TAC |Prantsusmaa | 1 619 |Euroopa Liit | 2 699 |Lubatud kogupüük (TAC) | 2 699 |.Liik: | Merlang Merlangius merlangus | Püügipiirkond: | IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 ELi veed (WHG/9/3411) |Portugal | Kehtestatakse | (1) | Ennetuslik TAC |Euroopa Liit | Kehtestatakse | (2) |Lubatud kogupüük (TAC) | Kehtestatakse | (2) |(1) Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6. (2) Kinnitatakse samal tasemel, mis määrati kindlaks joonealuse märkuse 1 kohaselt. |.Liik: | Euroopa merluus Merluccius merluccius | Püügipiirkond: | IIIa püügipiirkond; alarajoonide 22-32 ELi veed (HKE/3A/BCD) |Taani | 1 366 | Analüütiline TAC |Rootsi | 116 |Euroopa Liit | 1 482 |Lubatud kogupüük (TAC) | 1 482 | (1) |(1) Põhjapoolsete merluusivarude 49 175-tonnise TACi piires. |.Liik: | Euroopa merluus Merluccius merluccius | Püügipiirkond: | IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (HKE/2AC4-C) |Belgia | 25 | Analüütiline TAC |Taani | 997 |Saksamaa | 115 |Prantsusmaa | 221 |Madalmaad | 57 |Ühendkuningriik | 311 |Euroopa Liit | 1 726 |Lubatud kogupüük (TAC) | 1 726 | (1) |(1) Põhjapoolsete merluusivarude 49 175-tonnise TACi piires. |.Liik: | Euroopa merluus Merluccius merluccius | Püügipiirkond: | VI ja VII püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (HKE/571214) |Belgia | 253 | (1) | Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. |Hispaania | 8 129 |Prantsusmaa | 12 552 | (1) |Iirimaa | 1 521 |Madalmaad | 164 | (1) |Ühendkuningriik | 4 956 | (1) |Euroopa Liit | 27 575 |Lubatud kogupüük (TAC) | 27 575 | (2) |(1) Seda kvooti võib üle kanda IIa ja IV püügipiirkonna ELi vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb siiski eelnevalt komisjonile teatada. (2) Põhjapoolsete merluusivarude 49 175-tonnise TACi piires. |Eritingimus: |Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nendes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid: |VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond (HKE/*8ABDE) |Belgia | 33 |Hispaania | 1 311 |Prantsusmaa | 1 311 |Ireland | 164 |Madalmaad | 16 |Ühendkuningriik | 738 |Euroopa Liit | 3573 |.Liik: | Euroopa merluus Merluccius merluccius | Püügipiirkond: | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond (HKE/8ABDE.) |Belgia | 8 | (1) | Analytical TAC |Hispaania | 5 659 |Prantsusmaa | 12 708 |Madalmaad | 16 | (1) |Euroopa Liit | 18 391 |Lubatud kogupüük (TAC) | 18 391 | (2) |(1) Seda kvooti võib üle kanda IV püügipiirkonda ja IIa püügipiirkonna EL vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb siiski eelnevalt komisjonile teatada. (2) Põhjapoolsete merluusivarude 49 175-tonnise TACi piires. |Eritingimus: |Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nendes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid: |VI ja VII püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (HKE/*57-14) |Belgia | 2 |Hispaania | 1 639 |Prantsusmaa | 2 950 |Madalmaad | 5 |Euroopa Liit | 4596 |.Liik: | Euroopa merluus Merluccius merluccius | Püügipiirkond: | VIIIc, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 ELi veed (HKE/8C3411) |Hispaania | 7 870 | Analüütiline TAC |Prantsusmaa | 756 |Portugal | 3 673 |Euroopa Liit | 12 299 |Lubatud kogupüük (TAC) | 12 299 |.Liik: | Sinine molva Molva dypterygia | Püügipiirkond: | XII püügipiirkonna rahvusvahelised veed (BLI/12INT-)(1) |Eesti | 1 | Analüütiline TAC |Hispaania | 582 |Prantsusmaa | 14 |Leedu | 5 |Ühendkuningriik | 5 |Muu | 1 | (1) |Euroopa Liit | 611 |Lubatud kogupüük (TAC) | 611 |(1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle kvoodi raames lubatud. |.Liik: | Harilik molva Molva molva | Püügipiirkond: | IIIa püügipiirkond; IIIb, IIIc, IIId ELi veed (LIN/3A/BCD) |Belgia | 6 | (1) | Analüütiline TAC |Taani | 43 |Saksamaa | 6 | (1) |Rootsi | 17 |Ühendkuningriik | 6 | (1) |Euroopa Liit | 78 |Lubatud kogupüük (TAC) | 78 |(1) Selle kvoodi alusel võib püüda üksnes IIIa, IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna ELi vetes. |.Liik: | Norra salehomaar Nephrops norvegicus | Püügipiirkond: | IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (NEP/2AC4-C) |Belgia | 1 091 | Analüütiline TAC |Taani | 1 091 |Saksamaa | 16 |Prantsusmaa | 32 |Madalmaad | 561 |Ühendkuningriik | 18 058 |Euroopa Liit | 20 849 |Lubatud kogupüük (TAC) | 20 849 |.Liik: | Norra salehomaar Nephrops norvegicus | Püügipiirkond: | VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (NEP/5BC6.) |Hispaania | 28 | Analüütiline TAC |Prantsusmaa | 113 |Iirimaa | 189 |Ühendkuningriik | 13 620 |Euroopa Liit | 13 950 |Lubatud kogupüük (TAC) | 13 950 |.Liik: | Norra salehomaar Nephrops norvegicus | Püügipiirkond: | VII püügipiirkond (NEP/07.) |Hispaania | 1 053 | (1) | Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11 |Prantsusmaa | 4 268 | (1) |Iirimaa | 6 473 | (1) |Ühendkuningriik | 5 757 | (1) |Euroopa Liit | 17 551 | (1) |Lubatud kogupüük (TAC) | 17 551 | (1) |(1) Eritingimus: millest võib VII püügipiirkonnas (Porcupine'i madal – üksus 16) (NEP/*07U16) kasutada ainult järgmisi kvoote: |Hispaania | 285 |Prantsusmaa | 179 |Iirimaa | 342 |Ühendkuningriik | 139 |Euroopa Liit | 945 |.Liik: | Norra salehomaar Nephrops norvegicus | Püügipiirkond: | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond (NEP/8ABDE.) |Hispaania | 199 | Analüütiline TAC |Prantsusmaa | 3 115 |Euroopa Liit | 3 314 |Lubatud kogupüük (TAC) | 3 314 |.Liik: | Norra salehomaar Nephrops norvegicus | Püügipiirkond: | VIIIc püügipiirkond (NEP/08C.) |Hispaania | 79 | Analüütiline TAC |Prantsusmaa | 3 |Euroopa Liit | 82 |Lubatud kogupüük (TAC) | 82 |.Liik: | Norra salehomaar Nephrops norvegicus | Püügipiirkond: | IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 ELi veed (NEP/9/3411) |Hispaania | 68 | Analüütiline TAC |Portugal | 205 |Euroopa Liit | 273 |Lubatud kogupüük (TAC) | 273 |.Liik: | Viburhännakud Penaeus spp. | Püügipiirkond: | Prantsuse Guajaana veed (PEN/FGU.) |Prantsusmaa | Kehtestatakse | (1) (2) | Ennetuslik TAC |Euroopa Liit | Kehtestatakse | (2) (3) |Lubatud kogupüük (TAC) | Kehtestatakse | (2) (3) |(1) Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6. (2) Krevettide Penaeus subtilis ja Penaeus brasiliensis püük on keelatud alla 30 meetri sügavustes vetes. (3) Kinnitatakse samal tasemel, mis määrati kindlaks joonealuse märkuse 1 kohaselt. |.Liik: | Atlandi merilest Pleuronectes platessa | Püügipiirkond: | VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (PLE/56-14) |Prantsusmaa | 16 | Ennetuslik TAC |Iirimaa | 215 |Ühendkuningriik | 358 |Euroopa Liit | 589 |Lubatud kogupüük (TAC) | 589 |.Liik: | Atlandi merilest Pleuronectes platessa | Püügipiirkond: | VIIa püügipiirkond (PLE/07A.) |Belgia | 62 | Analüütiline TAC |Prantsusmaa | 27 |Iirimaa | 488 |Madalmaad | 19 |Ühendkuningriik | 624 |Euroopa Liit | 1 220 |Lubatud kogupüük (TAC) | 1 220 |.Liik: | Atlandi merilest Pleuronectes platessa | Püügipiirkond: | VIIb ja VIIc püügipiirkond (PLE/7BC.) |Prantsusmaa | 13 | Ennetuslik TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. |Iirimaa | 53 |Euroopa Liit | 66 |Lubatud kogupüük (TAC) | 66 |.Liik: | Atlandi merilest Pleuronectes platessa | Püügipiirkond: | VIId ja VIIe püügipiirkond (PLE/7DE.) |Belgia | 684 | Analüütiline TAC |Prantsusmaa | 2 279 |Ühendkuningriik | 1 216 |Euroopa Liit | 4 179 |Lubatud kogupüük (TAC) | 4 179 |.Liik: | Atlandi merilest Pleuronectes platessa | Püügipiirkond: | VIIf ja VIIg püügipiirkond (PLE/7FG.) |Belgia | 76 | Analüütiline TAC |Prantsusmaa | 139 |Iirimaa | 21 |Ühendkuningriik | 72 |Euroopa Liit | 308 |Lubatud kogupüük (TAC) | 308 |.Liik: | Atlandi merilest Pleuronectes platessa | Püügipiirkond: | VIIh, VIIj ja VIIk püügipiirkond (PLE/7HJK.) |Belgia | 9 | Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. |Prantsusmaa | 17 |Iirimaa | 61 |Madalmaad | 35 |Ühendkuningriik | 17 |Euroopa Liit | 139 |Lubatud kogupüük (TAC) | 139 |.Liik: | Atlandi merilest Pleuronectes platessa | Püügipiirkond: | VIII, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 ELi veed (PLE/8/3411) |Hispaania | 56 | Ennetuslik TAC |Prantsusmaa | 224 |Portugal | 56 |Euroopa Liit | 336 |Lubatud kogupüük (TAC) | 336 |.Liik: | Pollak Pollachius pollachius | Püügipiirkond: | VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (POL/56-14) |Hispaania | 4 | Ennetuslik TAC |Prantsusmaa | 143 |Iirimaa | 42 |Ühendkuningriik | 109 |Euroopa Liit | 298 |Lubatud kogupüük (TAC) | 298 |.Liik: | Pollak Pollachius pollachius | Püügipiirkond: | VII püügipiirkond (POL/07.) |Belgia | 315 | Ennetuslik TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. |Hispaania | 19 |Prantsusmaa | 7 249 |Iirimaa | 773 |Ühendkuningriik | 1 765 |Euroopa Liit | 10 121 |Lubatud kogupüük (TAC) | 10 121 |.Liik: | Pollak Pollachius pollachius | Püügipiirkond: | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond (POL/8ABDE.) |Hispaania | 214 | Ennetuslik TAC |Prantsusmaa | 1 046 |Euroopa Liit | 1 260 |Lubatud kogupüük (TAC) | 1 260 |.Liik: | Pollak Pollachius pollachius | Püügipiirkond: | VIIIc püügipiirkond (POL/08C.) |Hispaania | 176 | Ennetuslik TAC |Prantsusmaa | 20 |Euroopa Liit | 196 |Lubatud kogupüük (TAC) | 196 |.Liik: | Pollak Pollachius pollachius | Püügipiirkond: | IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 ELi veed (POL/9/3411) |Hispaania | 232 | Ennetuslik TAC |Portugal | 8 |Euroopa Liit | 240 |Lubatud kogupüük (TAC) | 240 |.Liik: | Põhjaatlandi süsikas Pollachius virens | Püügipiirkond: | VII, VIII, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 ELi veed (POK/7/3411) |Belgia | 7 | Ennetuslik TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11 |Prantsusmaa | 1 599 |Iirimaa | 800 |Ühendkuningriik | 436 |Euroopa Liit | 2 842 |Lubatud kogupüük (TAC) | 2 842 |.Liik: | Railised Rajiformes | Püügipiirkond: | IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (SRX/2AC4-C) |Belgia | pm | (1) (2)(3) | Analüütiline TAC |Taani | pm | (1) (2)(3) |Saksamaa | pm | (1) (2)(3) |Prantsusmaa | pm | (1) (2)(3) |Madalmaad | pm | (1) (2)(3) |Ühendkuningriik | pm | (1) (2)(3) |Euroopa Liit | pm | (1)(3) |Lubatud kogupüük (TAC) | pm | (3) |(1) Kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/2AC4-C), ogarai (Raja clavata) (RJC/2AC4-C), blondrai (Raja brachyura) (RJH/2AC4-C), tähnikrai (Raja montagui) (RJM/2AC4-C) ja tähtrai (Amblyraja radiata) (RJR/2AC4-C) püügist teatatakse eraldi. (2) Kaaspüügi kvoot. Need liigid ei tohi eluskaalu järgi moodustada rohkem kui 25 % pardal olevast püütud kalast püügireisi kohta. Seda tingimust kohaldatakse üksnes üle 15 meetri pikkuste laevade suhtes. (3) Ei kohaldata hariliku rai (Dipturus batis) puhul. Juhusliku püügi korral ei tohi kõnealuseid liike kahjustada. Isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta. Kalureid ergutatakse välja töötama ja kasutama meetodeid ja seadmeid, mis võimaldavad kõnealused liigid kiiresti ja kahjustamata vette tagasi lasta. |.Liik: | Railised Rajiformes | Püügipiirkond: | IIIa püügipiirkonna ELi veed (SRX/03A-C.) |Taani | pm | (1) (2) | Analüütiline TAC |Rootsi | pm | (1) (2) |Euroopa Liit | pm | (1)(2) |Lubatud kogupüük (TAC) | pm | (2) |(1) Kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/03A-C.), ogarai (Raja clavata) (RJC/03A-C.), blondrai (Raja brachyura) (RJH/03A-C.), tähnikrai (Raja montagui) (RJM/03A-C.) ja tähtrai (Amblyraja radiata) (RJR/03A-C.) püügist teatatakse eraldi. (2) Ei kohaldata hariliku rai (Dipturus batis) puhul. Juhusliku püügi korral ei tohi kõnealuseid liike kahjustada. Isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta. Kalureid ergutatakse välja töötama ja kasutama meetodeid ja seadmeid, mis võimaldavad kõnealused liigid kiiresti ja kahjustamata vette tagasi lasta. |.Liik: | Railised Rajiformes | Püügipiirkond: | VIa, VIb ja VIIa–c, e–k püügipiirkonna ELi veed (SRX/67AKXD) |Belgia | pm | (1) (2) (3) | Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. |Eesti | pm | (1) (2) (3) |Prantsusmaa | pm | (1) (2) (3) |Saksamaa | pm | (1) (2) (3) |Iirimaa | pm | (1) (2) (3) |Leedu | pm | (1) (2) (3) |Madalmaad | pm | (1) (2) (3) |Portugal | pm | (1) (2) (3) |Hispaania | pm | (1) (2) (3) |Ühendkuningriik | pm | (1) (2) (3) |Euroopa Liit | pm | (1) (2) (3) |Lubatud kogupüük (TAC) | pm | (2) |(1) Kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/67AKXD), ogarai (Raja clavata) (RJC/67AKXD), blondrai (Raja brachyura) (RJH/67AKXD), tähnilise rai (Raja montagui) (RJM/67AKXD), väikesilmrai (Raja microocellata) (RJE/67AKXD), liivrai (Leucoraja circularis) (RJI/67AKXD) ja šagräänrai (Leucoraja fullonica) (RJF/67AKXD) püügist teatatakse eraldi. (2) Ei kohaldata musterrai (Raja undulata), hariliku rai (Dipturus batis), norra rai (Raja (Dipturus) nidarosiensis) ja valgerai (Rostroraja alba) puhul. Juhusliku püügi korral ei tohi kõnealuseid liike kahjustada. Isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta. Kalureid ergutatakse välja töötama ja kasutama meetodeid ja seadmeid, mis võimaldavad kõnealused liigid kiiresti ja kahjustamata vette tagasi lasta. (3) Eritingimus: Sellest kuni 5 % võib püüda ELi VIId püügipiirkonna vetes (SRX/*07D.). |.Liik: | Railised Rajiformes | Püügipiirkond: | VIId püügipiirkonna ELi veed (SRX/07D.) |Belgia | pm | (1) (2) (3) | Analüütiline TAC |Prantsusmaa | pm | (1) (2) (3) |Madalmaad | pm | (1) (2) (3) |Ühendkuningriik | pm | (1) (2) (3) |Euroopa Liit | pm | (1) (2) (3) |Lubatud kogupüük (TAC) | pm | (2) |(1) Kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/07D.), ogarai (Raja clavata) (RJC/07D.), blondrai (Raja brachyura) (RJH/07D.), tähnikrai (Raja montagui) (RJM/07D.) ja tähtrai (Amblyraja radiata) (RJR/07D.) püügist teatatakse eraldi. (2) Ei kohaldata hariliku rai (Dipturus batis) ja musterrai (Raja undulata) puhul. Juhusliku püügi korral ei tohi kõnealuseid liike kahjustada. Isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta. Kalureid ergutatakse välja töötama ja kasutama meetodeid ja seadmeid, mis võimaldavad kõnealused liigid kiiresti ja kahjustamata vette tagasi lasta. (3) Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda VIa, Vib, VIIa–c ja VIIe–k püügipiirkonna ELi vetes (SRX/*67AKD). |.Liik: | Railised Rajiformes | Püügipiirkond: | VIII ja IX püügipiirkonna ELi veed (SRX/89-C.) |Belgia | pm | (1) (2) | Analüütiline TAC |Prantsusmaa | pm | (1) (2) |Portugal | pm | (1) (2) |Hispaania | pm | (1) (2) |Ühendkuningriik | pm | (1) (2) |Euroopa Liit | pm | (1) (2) |Lubatud kogupüük (TAC) | pm | (2) |(1) Kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/89-C.), ogarai (Raja clavata) (RJC/8910-C.) püügist teatatakse eraldi. (2) Ei kohaldata musterrai (Raja undulata), hariliku rai (Dipturus batis) ja valgerai (Rostroraja alba) puhul. Juhusliku püügi korral ei tohi kõnealuseid liike kahjustada. Isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta. Kalureid ergutatakse välja töötama ja kasutama meetodeid ja seadmeid, mis võimaldavad kõnealused liigid kiiresti ja kahjustamata vette tagasi lasta. |.Liik: | Harilik merikeel Solea solea | Püügipiirkond: | IIIa püügipiirkond; alarajoonide 22-32 ELi veed (SOL/3A/BCD) |Taani | 437 | Analytical TAC |Saksamaa | 25 | (1) |Madalmaad | 42 | (1) |Rootsi | 16 |Euroopa Liit | 520 |Lubatud kogupüük (TAC) | 520 | (2) |(1) Selle kvoodi alusel võib püüda üksnes IIIa alarajoonide 22–32 ELi vetes. (2) Eritingimus: sellest võib üle 461 tonni püüda IIIa püügipiirkonnas. |.Liik: | Harilik merikeel Solea solea | Püügipiirkond: | VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (SOL/56-14) |Iirimaa | 41 | Ennetuslik TAC |Ühendkuningriik | 10 |Euroopa Liit | 51 |Lubatud kogupüük (TAC) | 51 |.Liik: | Harilik merikeel Solea solea | Püügipiirkond: | VIIa püügipiirkond (SOL/07A.) |Belgia | 109 | Analüütiline TAC |Prantsusmaa | 1 |Iirimaa | 27 |Madalmaad | 34 |Ühendkuningriik | 49 |Euroopa Liit | 220 |Lubatud kogupüük (TAC) | 220 |.Liik: | Harilik merikeel Solea solea | Püügipiirkond: | VIIb ja VIIc püügipiirkond (SOL/7BC.) |Prantsusmaa | 6 | Ennetuslik TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. |Iirimaa | 31 |Euroopa Liit | 37 |Lubatud kogupüük (TAC) | 37 |.Liik: | Harilik merikeel Solea solea | Püügipiirkond: | VIId püügipiirkond (SOL/07D.) |Belgia | 1 427 | Analüütiline TAC |Prantsusmaa | 2 854 |Ühendkuningriik | 1 019 |Euroopa Liit | 5 300 |Lubatud kogupüük (TAC) | 5 300 |.Liik: | Harilik merikeel Solea solea | Püügipiirkond: | VIIe püügipiirkond (SOL/07E.) |Belgia | 27 | (1) | Analüütiline TAC |Prantsusmaa | 293 | (1) |Ühendkuningriik | 457 | (1) |Euroopa Liit | 777 |Lubatud kogupüük (TAC) | 777 |(1) Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 5 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoodist vastavalt käesoleva määruse artiklis 7 sätestatud tingimustele. |.Liik: | Harilik merikeel Solea solea | Püügipiirkond: | VIIf ja VIIg püügipiirkond (SOL/7FG.) |Belgia | 663 | Analüütiline TAC |Prantsusmaa | 66 |Iirimaa | 33 |Ühendkuningriik | 298 |Euroopa Liit | 1 060 |Lubatud kogupüük (TAC) | 1 060 |.Liik: | Harilik merikeel Solea solea | Püügipiirkond: | VIIh, VIIj ja VIIk püügipiirkond (SOL/7HJK.) |Belgia | 30 | Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. |Prantsusmaa | 60 |Iirimaa | 162 |Madalmaad | 48 |Ühendkuningriik | 60 |Euroopa Liit | 360 |Lubatud kogupüük (TAC) | 360 |.Liik: | Harilik merikeel Solea solea | Püügipiirkond: | VIIIa ja VIIIb püügipiirkond (SOL/8AB.) |Belgia | 47 | Analüütiline TAC |Hispaania | 8 |Prantsusmaa | 3 442 |Madalmaad | 258 |Euroopa Liit | 3 755 |Lubatud kogupüük (TAC) | 3 755 |.Liik: | Merikeeled Solea spp. | Püügipiirkond: | VIIIc, VIIId, VIIIe, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 ELi veed (SOX/8CDE34) |Hispaania | 343 | Ennetuslik TAC |Portugal | 568 |Euroopa Liit | 911 |Lubatud kogupüük (TAC) | 911 |.Liik: | Kilu Sprattus sprattus | Püügipiirkond: | VIId ja VIIe püügipiirkond (SPR/7DE.) |Belgia | 20 | Ennetuslik TAC |Taani | 1 321 |Saksamaa | 20 |Prantsusmaa | 285 |Madalmaad | 285 |Ühendkuningriik | 2 135 |Euroopa Liit | 4 066 |Lubatud kogupüük (TAC) | 4 066 |.Liik: | Harilik ogahai Squalus acanthias | Püügipiirkond: | IIIa püügipiirkonna ELi veed (DGS/03A-C.) |Taani | pm | Analüütiline TAC |Rootsi | pm |Euroopa Liit | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | pm |.Liik: | Harilik ogahai Squalus acanthias | Püügipiirkond: | IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (DGS/2AC4-C) |Belgia | pm | (1) | Analytical TAC |Taani | pm | (1) |Saksamaa | pm | (1) |Prantsusmaa | pm | (1) |Madalmaad | pm | (1) |Rootsi | pm | (1) |Ühendkuningriik | pm | (1) |Euroopa Liit | (1) |Lubatud kogupüük (TAC) | pm | (1) |(1) [Sealhulgas on õngejadadega püütud supi-nugishai (Galeorhinus galeus), šokolaad-ogahai (Dalatias licha) pikkkoon-hai (Deania calceus), hall lühiogahai (Centrophorus squamosus), suur tumehai (Etmopterus princeps), harilik tumehai (Etmopterus pusillus), portugali süvahai (Centroscymnus coelolepis) ja harilik ogahai (Squalus acanthias). Juhusliku püügi korral ei tohi kõnealuseid liike kahjustada. Isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.] |.Liik: | Harilik ogahai Squalus acanthias | Püügipiirkond: | I, V, VI, VII, VIII, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (DGS/15X14) |Belgia | pm | (1) | Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. |Saksamaa | pm | (1) |Hispaania | pm | (1) |Prantsusmaa | pm | (1) |Iirimaa | pm | (1) |Madalmaad | pm | (1) |Portugal | pm | (1) |Ühendkuningriik | pm | (1) |Euroopa Liit | pm | (1) |Lubatud kogupüük (TAC) | pm | (1) |(1) [Sealhulgas on õngejadadega püütud supi-nugishai (Galeorhinus galeus), šokolaad-ogahai (Dalatias licha) pikkkoon-hai (Deania calceus), hall lühiogahai (Centrophorus squamosus), suur tumehai (Etmopterus princeps), harilik tumehai (Etmopterus pusillus), portugali süvahai (Centroscymnus coelolepis) ja harilik ogahai (Squalus acanthias). Juhusliku püügi korral ei tohi kõnealuseid liike kahjustada. Isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.] |.Liik: | Stauriidid Trachurus spp. | Püügipiirkond: | VIIIc püügipiirkond (JAX/08C.) |Hispaania | pm | (1) (2) | Analüütiline TAC |Prantsusmaa | pm | (1) |Portugal | pm | (1) (2) |Euroopa Liit | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | pm |(1) Nõukogu määruse (EÜ) nr 850/98[19] artiklist 19 olenemata võib sellest kuni 5 % koosneda stauriidist pikkusega 12–14 cm. Selle koguse kontrollimise eesmärgil kohaldatakse lossitud massi suhtes ümberarvestustegurit 1,2. (2) Eritingimus: sellest kvoodist võib kuni 5 % püüda IX piirkonnas. Sellise eritingimuse kasutamisest tuleb siiski komisjonile eelnevalt teatada (JAX/*09). |.Liik: | Stauriidid Trachurus spp. | Püügipiirkond: | IX püügipiirkond (JAX/09.) |Hispaania | pm | (1) (2) | Analüütiline TAC |Portugal | pm | (1) (2) |Euroopa Liit | pm |Lubatud kogupüük (TAC) | pm |(1) Nõukogu määruse (EÜ) nr 850/98 artiklist 19 olenemata võib sellest kuni 5 % koosneda stauriidist pikkusega 12–14 cm. Selle koguse kontrollimise eesmärgil kohaldatakse lossitud massi suhtes ümberarvestustegurit 1,2. (2) Eritingimus: kuni 5 % sellest kvoodist võib püüda VIIIc piirkonnas. Selle eritingimuse kasutamisest peab siiski komisjoni eelnevalt teavitama (JAX/*08C). |.Liik: | Stauriidid Trachurus spp. | Püügipiirkond: | X püügipiirkond; CECAFi ELi veed(1) (JAX/X34PRT) |Portugal | Kehtestatakse | (2)(3) | Ennetuslik TAC |Euroopa Liit | Kehtestatakse | (4) |Lubatud kogupüük (TAC) | Kehtestatakse | (4) |(1) Assoori saarte ümbruse veed. (2) Nõukogu määruse (EÜ) nr 850/98 artiklist 19 olenemata võib sellest kuni 5 % koosneda stauriidist pikkusega 12–14 cm. Selle koguse kontrollimise eesmärgil kohaldatakse lossitud massi suhtes ümberarvestustegurit 1,2. (3) Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6. (4) Kinnitatakse samal tasemel, mis määrati kindlaks joonealuse märkuse 3 kohaselt. |.Liik: | Stauriidid Trachurus spp. | Püügipiirkond: | CECAFi ELi veed(1) (JAX/341PRT) |Portugal | Kehtestatakse | (2)(3) | Ennetuslik TAC |Euroopa Liit | Kehtestatakse | (4) |Lubatud kogupüük (TAC) | Kehtestatakse | (4) |(1) Madeira ümbruse veed. (2) Nõukogu määruse (EÜ) nr 850/98 artiklist 19 olenemata võib sellest kuni 5 % koosneda stauriidist pikkusega 12–14 cm. Selle koguse kontrollimise eesmärgil kohaldatakse lossitud massi suhtes ümberarvestustegurit 1,2. (3) Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6. (4) Kinnitatakse samal tasemel, mis määrati kindlaks joonealuse märkuse 3 kohaselt. |.Liik: | Stauriidid Trachurus spp. | Püügipiirkond: | CECAFi ELi veed(1) (JAX/341SPN) |Hispaania | Kehtestatakse | (2) | Ennetuslik TAC |Euroopa Liit | Kehtestatakse | (3) |Lubatud kogupüük (TAC) | Kehtestatakse | (3) |(1) Ei ole kehtestatud Kanaari saarte ümbruse veed. (2) Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6. (3) Kinnitatakse samal tasemel, mis määrati kindlaks joonealuse märkuse 2 kohaselt. |IIA LISALAEVADE PÜÜGIKOORMUS SEOSES KATTEGATI, ICES VIIa JA VIa RAJOONI NING ICES Vb RAJOONI ELi VETE TURSAVARUDE MAJANDAMISEGA1. REGULEERIMISALA1.1. Käesolevat lisa kohaldatakse ELi laevade suhtes, mille pardal on mõni määruse (EÜ) nr 1342/2008 I lisa punktis 1 nimetatud püügivahendeist või mis kasutab mõnda neist vahenditest ning mis viibib ükskõik millises käesoleva lisa punktis 2 osutatud geograafilises piirkonnas.1.2. Käesolevat lisa ei kohaldata kalalaevade suhtes, mille üldpikkus on alla kümne meetri. Kõnealused laevad ei ole kohustatud kaasas kandma määruse (EÜ) nr 1627/94 artikli 7 kohaselt väljastatud kalapüügilube. Asjaomased liikmesriigid hindavad kõnealuste laevade püügikoormust püügikoormuse rühmade kaupa, kuhu need kuuluvad, kasutades asjakohaseid proovivõtu meetodeid. 2012. aasta jooksul taotleb komisjon teaduslikku nõu kõnealuste laevade püügikoormuse hindamiseks, et edaspidi hõlmata need püügikoormuse reguleerimise korraga.2. KINDLAKSMÄÄRATUD PÜÜGIVAHENDID JA GEOGRAAFILISED PIIRKONNADKäesoleva lisa kohaldamisel kasutatakse määruse (EÜ) nr 1342/2008 I lisa punktis 1 osutatud püügivahendite rühmade määratlusi ning sama lisa punkti 2 alapunktides a, c ja d osutatud geograafiliste piirkondade rühmade määratlusi.3. LOADKui liikmesriik peab seda vajalikuks püügikoormuse reguleerimise korra püsiva rakendamise tugevdamiseks, võib ta keelata mis tahes oma laeval kalastamise kindlaksmääratud püügivahenditega mis tahes geograafilises piirkonnas, mille suhtes käesolevat lisa kohaldatakse, kui ei ole tõendatud, et laev on kõnealuses piirkonnas kalastanud, välja arvatud juhul, kui liikmesriik tagab, et kõnealuses piirkonnas jäetakse ära samaväärse mootorivõimsusega püük, mõõdetuna kilovattides.4. MAKSIMAALNE LUBATUD PÜÜGIKOORMUS4.1. Määruse (EÜ) nr 1342/2008 artikli 12 lõikes 1 osutatud maksimaalne lubatud püügikoormus igale püügikoormuse rühmale ja igale liikmesriigile 2012. aasta püügiperioodiks alates 1. veebruarist 2012 kuni 31. jaanuarini 2013 on sätestatud käesoleva lisa 1. liites.4.2. Määruse (EÜ) nr 1954/2003[20] kohaselt kehtestatud maksimaalsed aastase püügikoormuse tasemed ei mõjuta käesolevas lisas sätestatud maksimaalset lubatud püügikoormust.5. HALDAMINE5.1. Liikmesriigid haldavad maksimaalset lubatud püügikoormust vastavalt määruse (EÜ) nr 1342/2008 artiklis 4 ja artiklites 13–17 ning määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklites 26–35 sätestatud tingimustele.5.2. Liikmesriik võib kehtestada püügiperioodid, et jaotada kogu maksimaalne lubatud püügikoormus või osa sellest üksikute laevade või laevarühmade vahel. Sellisel juhul määrab nende päevade või tundide arvu, mille jooksul laev võib püügiperioodi jooksul piirkonnas viibida, kindlaks asjaomane liikmesriik. Selliste püügiperioodide jooksul võib liikmesriik püügikoormuse üksikute laevade või laevarühmade vahel ümber jaotada.5.3. Kui liikmesriik lubab laevadel mingis piirkonnas viibida teatava arvu tunde, jätkab liikmesriik päevade kasutamise mõõtmist punktis 5.1 osutatud tingimuste kohaselt. Komisjoni taotlusel kirjeldab liikmesriik, milliseid ennetusmeetmeid on võetud selleks, et vältida püügikoormuse ülemäärast kasutamist piirkonnas tulenevalt sellest, et laev lahkub piirkonnast enne 24tunnise perioodi lõppu.6. PÜÜGIKOORMUSE PIIRANGUDMääruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklit 28 kohaldatakse käesoleva lisa reguleerimisalasse kuuluvate laevade suhtes. Nimetatud artiklis osutatud geograafilise piirkonna all mõeldakse tursavarude majandamise eesmärgil igat käesoleva lisa punktis 2 osutatud geograafilist piirkonda.7. ANDMETE ESITAMINE7.1. Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 33 ja 34 kohaldamist, edastavad liikmesriigid komisjoni taotlusel talle andmed eelneval kuul ja sellele eelnevatel kuudel liikmesriigi laevade kasutatud püügikoormuse kohta, kasutades selleks 2. liites sätestatud aruandevormi.7.2. Andmed saadetakse e-posti aadressil, mille komisjon liikmesriikidele teatab. Kui algab andmete edastamine kalanduse andmevahetussüsteemi (või mis tahes tulevasse komisjoni valitud andmesüsteemi), hakkavad liikmesriigid enne iga kuu 15. kuupäeva edastama süsteemi andmeid eelneva kuu lõpuni kasutatud püügikoormuse kohta. Komisjon teavitab vähemalt kaks kuud enne esimest andmete edastamise tähtaega liikmesriike kuupäevast, mil süsteemi hakatakse andmete edastamiseks kasutama. Esimene süsteemi saadetav püügikoormuse deklaratsioon sisaldab andmeid alates 1. veebruarist 2012 kasutatud püügikoormuse kohta. Komisjoni taotlusel edastavad liikmesriigid talle andmed liikmesriikide laevade kasutatud püügikoormuse kohta 2012. aasta jaanuaris.IIA lisa 1. liideMaksimaalne lubatud püügikoormus kilovatt-päevadesGeograafiline piirkond: | Kindlaksmääratud püügivahend | DK | DE | SE |(a) Kattegat | TR1 | 197 929 | 4 212 | 16 610 |TR2 | 830 041 | 5 240 | 327 506 |TR3 | 441 872 | 0 | 490 |BT1 | 0 | 0 | 0 |BT2 | 0 | 0 | 0 |GN | 115 456 | 26 534 | 13 102 |GT | 22 645 | 0 | 22 060 |LL | 1 100 | 0 | 25 339 |Geograafiline piirkond | Kindlaksmääratud püügivahend | BE | FR | IE | NL | UK |(c) ICES rajoon VII a | TR1 | 0 | 48 193 | 33 539 | 0 | 339 592 |TR2 | 10 166 | 744 | 438 035 | 0 | 1 088 238 |TR3 | 0 | 0 | 1 422 | 0 | 0 |BT1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |BT2 | 843 782 | 0 | 514 584 | 200 000 | 111 693 |GN | 0 | 471 | 18 255 | 0 | 5 970 |GT | 0 | 0 | 0 | 0 | 158 |LL | 0 | 0 | 0 | 0 | 70 614 |Geograafiline piirkond | Kindlaksmääratud püügivahend | BE | DE | ES | FR | IE | UK |(d) ICES rajoon Ia ja ICES rajooni Vb ELi veed | TR1 | 0 | 6 272 | 0 | 1 485 589 | 473 011 | 1 033 273 |TR2 | 0 | 0 | 0 | 34 926 | 14 371 | 2 972 845 |TR3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 273 | 16 027 |BT1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 117 544 |BT2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 801 | 4 626 |GN | 0 | 35 442 | 13 836 | 150 198 | 5 697 | 213 454 |GT | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 953 | 145 |LL | 0 | 0 | 1 402 142 | 163 130 | 4 250 | 630 040 |IIA lisa 2. liideI Tabel |Aruandevorm |Liikmesriik | Püügivahend | Ala | aasta | Kuu | Koonddeklaratsioon |(1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) |II Tabel |Andmevorm |Rubriik | Maksimaalne tähtede/numbrite arv | Joondamine[21] V(asakule)/P(aremale) | Määratlus ja märkused |(1) liikmesriik | 3 | — | Liikmesriik (kolmetäheline ISO-kood), kus laev on registreeritud |(2) püügivahend | 3 | — | Üks järgmistest püügivahendite liikidest TR1 TR2 TR3 BT1 BT2 GN GT LL |(3) piirkond | 8 | V | Üks järgmistest piirkondadest 03AS 07A 06A |(4) aasta | 4 | — | Aasta, mille kuud deklaratsioon käsitleb |(5) kuu | 2 | — | Kuu, mida püügikoormuse deklaratsioon käsitleb (kahekohalisena, 01–12) |(6) koonddeklaratsioon | 13 | P | Kilovatt-päevades väljendatud püügikoormuse kumulatiivne summa aasta (4) 1. jaanuarist kuni kuu (5) lõpuni |IIB LISALAEVADE PÜÜGIKOORMUS SEOSES TEATAVATE EUROOPA MERLUUSI LÕUNAPOOLSETE VARUDE JA NORRA SALEHOMAARI VARUDE TAASTAMISEGA ICES VIIIc JA IXa PÜÜGIRAJOONIS, VÄLJA ARVATUD CÁDIZI LAHESI PEATÜKK ÜLDSÄTTED1. REGULEERIMISALAKäesolevat lisa kohaldatakse ELi laevade suhtes, mille üldpikkus on üle kümme meetrit või enam, kui nad hoiavad pardal või kasutavad traale, ankurdatud põhjanootasid või samalaadseid püügivahendeid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 32 mm, nakkevõrke, mille võrgusilma suurus on vähemalt 60 mm, või põhjaõngejadasid, ning mis viibivad ICES VIIIc ja IXa rajoonis, välja arvatud Cádizi lahes.2. MÕISTEDKäesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:a) „püügivahendite rühm” – rühm, kuhu kuuluvad traalid, ankurdatud põhjanoodad või samalaadsed püügivahendid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 32 mm; nakkevõrgud, mille võrgusilma suurus on vähemalt 60 mm, ja põhjaõngejadad;b) „kindlaksmääratud püügivahend” – ükskõik milline kõnealusest kahest püügivahendite kategooriast, mis kuulub püügivahendite rühma;c) „piirkond” – ICES VIIIc ja IXa rajoon, välja arvatud Cádizi laht;d) „2012. aasta püügiperiood” – ajavahemik 1. veebruarist 2012 kuni 31. jaanuarini 2013;e) „eritingimused” – punktis 6.1 esitatud eritingimused. .3. PÜÜGITEGEVUSE PIIRANGUDIlma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 29 kohaldamist, tagab iga liikmesriik, et tema lipu all sõitvad ELi laevad, mille pardal on kindlaksmääratud püügivahendid, ei viibi kõnealuses piirkonnas rohkem päevi, kui on sätestatud käesoleva lisa III peatükis.II PEATÜKKLOAD4. PÜÜGILOAGA LAEVAD4.1. Liikmesriik ei anna luba kalapüügiks kõnealuses piirkonnas kindlaksmääratud püügivahenditega ühelegi oma laevale, millel ei ole tõendeid püügitegevuse kohta piirkonnas aastatel 2002–2011 (välja arvatud püügitegevus seoses kalalaevade vahel päevade ülekandmisega), välja arvatud juhul, kui liikmesriik tagab, et asjaomases piirkonnas jäetakse ära samaväärse mootorivõimsusega püük, mõõdetuna kilovattides.4.2. Liikmesriigi lipu all sõitvatel kalalaevadel, millel ei ole selles piirkonnas kvoote, ei lubata püüda kala kõnealuses piirkonnas kindlaksmääratud püügivahendiga, välja arvatud juhul, kui laevale on eraldatud kvoot pärast määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõikega 5 lubatud ülekandmist ja laevale on eraldatud merepäevad vastavalt käesoleva lisa punktile 11 või 12.III PEATÜKK EUROOPA LIIDU LAEVADELE ERALDATAV PIIRKONNAS VIIBIMISE PÄEVADE ARV5. PÄEVADE MAKSIMAALNE ARV5.1. 2012. aasta püügiperioodi maksimaalne arv päevi, mille jooksul võib liikmesriik tema lipu all sõitval laeval lubada viibida piirkonnas, kusjuures laeva pardal on mõni kindlaksmääratud püügivahenditest, on esitatud I tabelis.5.2. Kui laev suudab tõendada, et ta merluusisaak on alla 3 % teatava püügireisi ajal püütud kala kogueluskaalust, ei arvesta kõnealuse laeva lipuliikmesriik kõnealuse püügireisiga seotud merepäevi I tabelis sätestatud kohaldatava merepäevade maksimaalse arvu hulka.6. PÄEVADE ERALDAMISEGA SEOTUD ERITINGIMUSED6.1. Maksimaalse päevade arvu määramisel, mille jooksul liidu laev võib oma lipuliikmesriigi loal viibida piirkonnas, kohaldatakse I tabeli kohaselt järgmisi eritingimusi:a) laeva poolt aastal 2009 või 2010 lossitud merluusi üldkogus peab olema alla 5 tonni vastavalt kalapüügipäevikusse kantud eluskaalu andmetele ningb) laeva poolt aastal 2009 või 2010 lossitud norra salehomaari üldkogus peab olema alla 2,5 tonni vastavalt kalapüügipäevikusse kantud eluskaalu andmetele.6.2. Kui laevale on määratud piiramatu arv päevi seoses asjaomaste eritingimuste täitmisega, ei tohi laev kogu lossitud saagist 2012. aastal lossida üle 5 tonni merluusi (eluskaal) ega üle 2,5 tonni norra salehomaari (eluskaal).6.3. Kui laev ei täida kas või üht eritingimustest, kaotab ta kohe õiguse lisapäevade saamiseks kõnealusel eritingimusel.6.4. Punktis 6.1 osutatud eritingimuste kohaldamise võib üle kanda ühelt laevalt teisele või mitmele laevale, mis asendab (asendavad) seda laeva, tingimusel et asendav laev kasutab sarnast püügivahendit ega ole ühelgi oma tegevusaastal lossinud merluusi ega norra salehomaari rohkem punktis 6.1 sätestatud kogusest.I tabel |Laeva püügipiirkonnas viibimise päevade maksimaalne arv aastas püügivahendite kaupa |Eritingimus | Kindlaksmääratud püügivahend | Päevade maksimaalne arv |Põhjatraalid, ankurdatud põhjanoodad ja muud samalaadsed traalid, mille võrgusilma suurus on ≥ 32 mm, nakkevõrgud, mille võrgusilma suurus on ≥ 60 mm, ja põhjaõngejadad | ES | 142 |FR | 128 |PT | 155 |5.2.a ja 5.2.b | Põhjatraalid, ankurdatud põhjanoodad ja muud samalaadsed traalid, mille võrgusilma suurus on ≥ 32 mm, nakkevõrgud, mille võrgusilma suurus on ≥ 60 mm, ja põhjaõngejadad | Tähtajatu |7. KILOVATT-PÄEVADE SÜSTEEM7.1. Liikmesriik võib oma kalalaevade püügikoormust hallata kilovatt-päevade süsteemi põhjal. Kõnealuse süsteemi kohaselt võib liikmesriik lubada laeval, mis kasutab mis tahes kindlaksmääratud püügivahendit ja mille suhtes kohaldatakse I tabelis sätestatud eritingimusi, viibida piirkonnas kõnealuses tabelis sätestatust erineva maksimaalse arvu päevi, tingimusel et järgitakse sellisele kindlaksmääratud püügivahendile ja eritingimustele vastavat kilovatt-päevade üldkogust.7.2. Selline kilovatt-päevade üldkogus on kõigile selle liikmesriigi lipu all sõitvatele laevadele, millel on õigus kasutada vastavat kindlaksmääratud püügivahendit ja kelle suhtes vajaduse korral kohaldatakse vastavat eritingimust, eraldatud üksikute püügikoormuste summa. Kõnealused üksikud püügikoormused arvutatakse kilovatt-päevades, korrutades iga laeva mootorivõimsuse nende merepäevade arvuga, mida laev kasutaks vastavalt I tabelile, kui ei kohaldataks punkti 7.1. Kuna I tabeli kohaselt on päevade arv piiramatu, võidakse laevale eraldada kõige rohkem 360 päeva.7.3. Liikmesriik, kes soovib kasutada punktis 7.1 osutatud süsteemi, esitab komisjonile taotluse koos elektrooniliste aruannetega, mis sisaldavad I tabelis sätestatud püügivahendite rühma ja eritingimuse kohta järgmiseid arvutuse üksikasju:a) püügiluba omavate laevade loetelu, koos viitega nende ELi laevastikuregistri numbrile (CFR) ja mootorivõimsusele;b) kõnealuste laevade 2009. ja 2010. aasta püügiaruanded, mis kajastavad punkti 6.1 alapunktides a või b osutatud eritingimustes määratletud saagi koostist, kui nende laevade suhtes kohaldatakse kõnealuseid eritingimusi;c) merepäevade arv, mis igale laevale oleks algselt eraldatud vastavalt I tabelile, ja merepäevade arv, mis iga laev oleks saanud punkti 7.1 kohaldamise korral.7.4. Kõnealuse kirjelduse alusel võib komisjon lubada liikmesriigil kasutada punktis 7.1 osutatud süsteemi.8. LISAPÄEVADE ERALDAMINE KALAPÜÜGI ALALISE LÕPETAMISE EEST8.1. Komisjon võib eraldada liikmesriikidele täiendava arvu merepäevi, mille jooksul võib lipuliikmesriik lubada piirkonnas viibida laeval, mille pardal on mõni kindlaksmääratud püügivahend, võttes aluseks tulemused, mis on saavutatud 1. veebruarist 2011 kuni 31. jaanuarini 2012 kestnud kalapüügitegevuse alalisel lõpetamisel kas määruse (EÜ) nr 1198/2006[22] artikli 23 kohaselt või määruse (EÜ) nr 744/2008[23] kohaselt. Komisjon võib asjaomase liikmesriigi kirjalikul ja nõuetekohaselt põhjendatud taotlusel võtta iga üksikjuhtumi puhul eraldi arvesse muudel asjaoludel toimunud kalapüügitegevuse alalist lõpetamist. Kirjalikus taotluses esitatakse asjaomaste laevade identifitseerimisandmed ning kinnitatakse iga laeva puhul, et see ei hakka enam kunagi kalapüügiga tegelema.8.2. Teatavat püügivahendite rühma kasutanud ja püügitegevuse lõpetanud laevade kilovatt-päevades mõõdetud 2003. aasta püügikoormus jagatakse kõigi sama püügivahendite rühma kasutanud laevade 2003. aasta püügikoormusega. Täiendavate merepäevade arvutamiseks korrutatakse leitud suhe päevade arvuga, mis oleks eraldatud I tabeli järgi. Arvutuse tulemusena saadud mis tahes päevaosa ümardatakse lähima täispäevani.8.3. Punkte 8.1 ja 8.2 ei kohaldata, kui laev on punkti 3 või 6.4 kohaselt asendatud või kui püügitegevuse lõpetamist on täiendavate merepäevade saamiseks eelmistel aastatel juba kasutatud.8.4. Liikmesriigid, kes soovivad kasutada punktis 8.1 osutatud lisapäevi, esitavad komisjonile hiljemalt 15. juuniks taotluse koos elektrooniliste aruannetega, mis sisaldavad I tabelis sätestatud püügivahendite rühma ja eritingimuse kohta järgmiseid arvutuse üksikasju:a) püügitegevuse lõpetanud laevade loetelu, koos viitega nende ELi laevastikuregistri numbrile (CFR) ja mootorivõimsusele;b) kõnealuste laevade püügitegevus 2003. aastal, arvutatuna merepäevades vastavalt püügivahendite rühmale ja vajadusel eritingimuste kohta.8.5. Nimetatud taotluse alusel võib komisjon muuta punkti 5.1 kohast liikmesriigile määratud päevade arvu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 osutatud korras.8.6. Liikmesriik võib kõnealused täiendavad merepäevad 2012. aasta püügiperioodi jooksul ümber jaotada kõigi või osa oma allesjäänud kalalaevade vahel, millel on õigus kasutada vastavat kindlaksmääratud püügivahendit. Punkti 6.1 alapunktis a või b osutatud eritingimusi kasutanud ja püügitegevuse lõpetanud laevade järelejäänud päevi on keelatud anda allesjäänud laevadele, millel ei ole õigust kasutada eritingimusi.8.7. Kui komisjon eraldab täiendavaid merepäevi püügitegevuse alalise lõpetamise tõttu 2012. aasta püügiperioodi jooksul, kohandatakse seoses 2013. aasta majandamisperioodiga I tabelis liikmesriigi ja püügivahendi kohta esitatud maksimaalset päevade arvu vastavalt.9. LISAPÄEVADE MÄÄRAMINE TEADUSLIKU VAATLEMISE TÕHUSTAMISEKS9.1. Komisjon võib eraldada liikmesriikidele kolm lisapäeva, mille jooksul laev võib viibida piirkonnas teadlaste ja kalandussektori partnerluses läbiviidava tõhustatud teadusliku vaatlemiskava alusel, kui laeva pardal on kindlaksmääratud püügivahendeid. Selline kava keskendub eelkõige vette tagasi lastava saagi hulgale ja saagi koostisele ning on põhjalikum, kui on määratletud andmete kogumise nõuetes, mis on sätestatud nõukogu 25. veebruari 2008. aasta määruses (EÜ) nr 199/2008 (kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitleva ühenduse raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta),[24] ning selle rakenduseeskirjades seoses riiklike programmidega.9.2. Teaduslikud vaatlejad on laeva omanikust, kaptenist ning meeskonnaliikmetest sõltumatud.9.3. Punktis 9.1 nimetatud eraldisi kasutada soovivad liikmesriigid esitavad komisjonile kinnitamiseks oma tõhustatud teadusliku vaatlemiskava kirjelduse.9.4. Nimetatud kirjelduse alusel ja pärast konsulteerimist STECFiga võib komisjon määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korras muuta punkti 5.1 kohaselt liikmesriigile ning tõhustatud teadusliku vaatluskavaga hõlmatud piirkonnale ja püügivahendite rühmale määratud päevade arvu.9.5. Kui liikmesriigi esitatud teaduslik vaatluskava on komisjon varem heaks kiitnud ning liikmesriik soovib jätkata selle kohaldamist muutusteta, teavitab liikmesriik komisjoni tõhustatud vaatluskava jätkamisest neli nädalat enne kava kohaldamisaja algust.IV PEATÜKK HALDAMINE10. ÜLDINE KOHUSTUSLiikmesriigid haldavad maksimaalset lubatud püügikoormust vastavalt määruse (EÜ) nr 2166/2005 artiklis 8 ja määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklites 26–35 sätestatud tingimustele.11. PÜÜGIPERIOODID11.1. Liikmesriik võib jagada piirkonnas viibimise päevad, mis on esitatud I tabelis, ühe- või mitmekuuse kestusega püügiperioodideks.11.2. Päevade või tundide arvu, mille jooksul laev võib püügiperioodi jooksul piirkonnas viibida, määrab kindlaks asjaomane liikmesriik.11.3. Kui liikmesriik lubab laeval piirkonnas viibida teatava arvu tunde, jätkab liikmesriik päevade kasutamise mõõtmist punktis 10 täpsustatud viisil. Komisjoni taotlusel kirjeldab liikmesriik, milliseid ennetusmeetmeid on võetud selleks, et vältida püügipäevade ülemäärast kasutamist piirkonnas tulenevalt sellest, et laev lahkub piirkonnast enne 24tunnise perioodi lõppu.V PEATÜKK ERALDATUD PÜÜGIKOORMUSTE VAHETAMINE12. PÄEVADE ÜLEKANDMINE ÜHE LIIKMESRIIGI LIPU ALL SÕITVATE KALALAEVADE VAHEL12.1. Liikmesriik võib anda tema lipu all sõitvale kalalaevale loa kanda piirkonnas viibimise päevad, mille kasutamiseks tal on luba, üle teisele sama liikmesriigi lipu all asjaomases piirkonnas sõitvale laevale, tingimusel et laeva poolt vastuvõetud päevade arvu ja laeva kilovattides väljendatud mootorivõimsuse korrutis (kilovatt-päevad) on võrdne doonorlaeva ülekantud päevade arvu ja doonorlaeva kilovattides väljendatud mootorivõimsuse korrutisega või sellest väiksem. Laevade mootorivõimsus kilovattides vastab kummagi laeva mootorivõimsusele, mis on registreeritud ELi kalalaevastiku registris.12.2. Punkti 12.1 kohaselt ülekantud piirkonnas viibimise päevade koguarvu ja doonorlaeva kilovattides väljendatud mootorivõimsuse korrutis ei tohi olla suurem doonorlaeva poolt vastavalt kalapüügipäevikule aastatel 2009 ja 2010 samas piirkonnas kasutatud aasta keskmise päevade arvu ja laeva mootorivõimsuse korrutisest.12.3. Punktis 12.1 kirjeldatud viisil võivad omavahel päevi üle kanda ainult need laevad, mis ühe ja sama püügiperioodi kestel kasutavad kindlaksmääratud püügivahendeid.12.4. Päevade ülekandmine on lubatud ainult kalalaevade puhul, mis kasutavad neile eraldatud püügipäevi ilma eritingimusteta.12.5. Liikmesriigid annavad komisjoni taotlusel teavet toimunud ülekandmiste kohta. Käesolevas punktis nimetatud teabe kogumiseks ja edastamiseks võib vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korrale vastu võtta tabelivormid.13. PÄEVADE ÜLEKANDMINE ERI LIIKMESRIIKIDE LIPU ALL SÕITVATE KALALAEVADE VAHELLiikmesriigid võivad lubada piirkonnas viibimise päevade ülekandmist nende lipu all sõitvate kalalaevade vahel sama püügiperioodi ja piirkonna piires tingimusel, et kohaldatakse samu punktides 3.1, 3.2 ja 12 sätestatud tingimusi. Kui liikmesriigid otsustavad anda sellise ülekandmise loa, teatavad nad komisjonile enne ülekandmise toimumist ülekandmise üksikasjad, sealhulgas ülekantavate päevade arvu, püügikoormuse ja vajaduse korral sellega seotud kvoodid.VI PEATÜKK ARUANDEKOHUSTUS14. PÜÜGIKOORMUSE ARUANNEMääruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklit 28 kohaldatakse käesoleva lisa reguleerimisalasse kuuluvate laevade suhtes. Nimetatud artiklis osutatud geograafilise piirkonna all mõeldakse käesoleva lisa punktis 2 määratletud piirkonda.15. ANDMETE KOGUMINELiikmesriigid koguvad käesolevas lisas sätestatud teabe alusel, mida kasutatakse piirkonnas viibitud püügipäevade haldamiseks, kvartalite kaupa andmeid kogu püügikoormuse kohta, mis on piirkonnas kasutatud veetavate püünistega ja passiivpüünistega püügil, ning eri püügivahendeid kasutavate laevade kasutatud püügikoormuste kohta piirkonnas ja nende laevade mootorivõimsuse kohta kilovatt-päevades.16. ANDMETE ESITAMINEKomisjoni taotluse korral edastavad liikmesriigid punktis 15 osutatud andmed komisjonile tabeli kujul, mille vorm on sätestatud II ja III tabelis, saates need e-posti aadressil, mille komisjon liikmesriikidele teatab. Komisjoni taotlusel saadavad liikmesriigid komisjonile neile eraldatud püügikoormuse ja selle kasutamise kohta üksikasjaliku teabe, mis hõlmab kogu 2011. ja 2012. aasta püügiperioodi või osa sellest, kasutades IV ja V tabelis sätestatud vormi.II tabel |Aruandevorm kilovatt-päevade kohta aastate kaupa |Liikmesriik | Püügivahend | Aasta | Püügikoormuse koonddeklaratsioon |(1) | (2) | (3) | (4) |III tabel |Andmevorm kilovatt-päevade kohta aastate kaupa |Rubriik | Maksimaalne tähtede/numbrite arv | Joondamine[25] V(asakule)/P(aremale) | Määratlus ja märkused |(1) liikmesriik | 3 | Liikmesriik (kolmetäheline ISO-kood), kus laev on registreeritud |(2) püügivahend | 2 | Üks järgmistest püügivahendite liikidest TR = traalid, ankurdatud põhjanoodad ja samalaadsed püünised ≥ 32 mm GN = nakkevõrgud ≥ 60 mm LL = põhjaõngejadad |(3) aasta | 4 | Kas 2006 või 2007 või 2008 või 2009 või 2010 või 2011 või 2012 |(4) koonddeklaratsioon | 7 | P | Kilovatt-päevades väljendatud püügikoormuse summa kõnealuse aasta 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini. |IV tabel |Aruandevorm laevaga seotud teabe kohta |Andmevorm ELi laevaga seotud teabe kohta |Rubriik | Maksimaalne tähtede/numbrite arv | Joondamine[26] V(asakule)/P(aremale) | Määratlus ja märkused |(1) liikmesriik | 3 | Liikmesriik (kolmetäheline ISO-kood), kus laev on registreeritud |(2) CFR | 12 | ELi kalalaevastiku registri number Kalalaeva kordumatu identifitseerimisnumber. Liikmesriik (kolmetäheline ISO-kood) ja identifitseeriv seerianumber (9 kohta). Kui seerianumber on lühem kui 9 kohta, tuleb vasakule poole nulle juurde lisada. |(3) pardatähis | 14 | V | Vastavalt määrusele (EMÜ) nr 1381/87[27] |(4) püügiperioodi kestus | 2 | V | Püügiperioodi pikkus kuudes. |(5) püügivahend | 2 | V | Üks järgmistest püügivahendite liikidest TR = traalid, ankurdatud põhjanoodad ja samalaadsed püünised ≥ 32 mm GN = nakkevõrgud ≥ 60mm LL = põhjaõngejadad |(6) teatatud püügivahendi(te)le kehtiv eritingimus | 2 | V | Märkida, milliseid IIB lisa punkti 6.1 alapunktides a–b osutatud eritingimusi kohaldatakse (kui neid kohaldatakse). |(7) teatatud püügivahendi(te) lubatud kasutuspäevade arv | 3 | V | Päevade arv, mille jooksul laeval on IIB lisa kohaselt õigus valida teatatud püügivahendeid, ja teatatud püügiperioodi pikkus. |(8) teatatud püügivahendi(te)ga püütud päevade arv | 3 | V | Päevade arv, mil kalalaev on teatatud püügiperioodi jooksul tegelikult olnud püügipiirkonnas ja kasutanud teatatud püügivahendeid. |(9) ülekantud päevad | 4 | V | Ülekantud päevade korral näidata „– ülekantud päevade arv” ja saadud päevade korral näidata „+ ülekantud päevade arv”. |IIC LISALAEVADE PÜÜGIKOORMUS SEOSES MERIKEELE VARUDE MAJANDAMISEGA LA MANCHE’I LÄÄNEOSAS ICES VIIe RAJOONISI PEATÜKK ÜLDSÄTTED1. REGULEERIMISALA1.1. Käesolevat lisa kohaldatakse ELi laevade suhtes, mille üldpikkus on vähemalt 10 meetrit ja mis hoiavad pardal või kasutavad mõnda punktis 2 osutatud püügivahenditest ning mis viibivad ICES VIIe rajoonis. Käesoleva lisa kohaldamisel tähendab viide 2012. aasta püügiperioodile ajavahemikku 1. veebruarist 2012 kuni 31. jaanuarini 2013.1.2. Käesolevat lisa ei kohaldata kalalaevade suhtes, mis püüavad passiivpüünistega, mille võrgusilma suurus on vähemalt 120 mm, ja mis on püügipäeviku kohaselt püüdnud 2004. aastal eluskaalus vähem kui 300 kg harilikku merikeelt, tingimusel et:a) sellised laevad püüavad 2012. aasta püügiperioodil eluskaalus vähem kui 300 kg harilikku merikeelt;b) sellised laevad ei laadi merel kala ümber teisele laevale ningc) iga asjaomane liikmesriik esitab komisjonile 31. juuliks 2012 ja 31. jaanuariks 2013 aruande selliste laevade merikeele püügi kohta 2004. aastal ja 2012. aastal.Kui mõni neist tingimustest on täitmata, kaotavad kõnealused laevad kohe vabastuse käesoleva lisa kohaldamisest.2. PÜÜGIVAHENDIDKäesolevat lisa kohaldatakse järgmiste kalapüügivahendite rühmade suhtes:a) piimtraalid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 80 mm;b) passiivpüünised, sealhulgas nakkevõrgud, abarad ja takervõrgud, mille silmasuurus on kuni 220 mm.3. PÜÜGITEGEVUSE PIIRANGUDLiikmesriik tagab, et tema lipu all sõitvad ja liidus registreeritud laevad, mille pardal on mõni punktis 2 nimetatud rühma püügivahenditest, ei viibi piirkonnas rohkem kui III peatükis sätestatud arvu päevi.II PEATÜKK LOAD4. PÜÜGILOAGA LAEVAD4.1. Laevadel, mis kasutavad punktis 2 nimetatud püügivahendeid ja mis püüavad punktis 1 määratletud piirkonnas, peab olema püügiluba, mis on antud välja kooskõlas määruse (EÜ) nr 1627/94 artikliga 7.4.2. Liikmesriik ei anna oma laevadele luba püüda kala kõnealuses piirkonnas ühegi punktis 2 osutatud rühmadesse kuuluva püügivahendiga, kui ei ole tõendatud, et laev on aastatel 2002–2011 selles piirkonnas kala püüdnud (välja arvatud püügitegevus seoses päevade ülekandmisega kalalaevade vahel), välja arvatud juhul, kui liikmesriik tagab, et reguleeritavas piirkonnas jäetakse ära samaväärse mootorivõimsusega püük mõõdetuna kilovattides.4.3. Siiski võib laeval, mis on tõendatult püüdnud kala punktis 2 osutatud rühma püügivahenditega, olla luba kasutada teisi püügivahendeid tingimusel, et viimati nimetatud püügivahendite kohta eraldatud päevade arv on suurem kui esimesena nimetatud püügivahendite kohta eraldatud päevade arv või sellega võrdne.4.4. Liikmesriigi lipu all sõitval kalalaeval, millel ei ole punktis 1 määratletud piirkonnas kvoote, ei lubata püüda kõnealuses piirkonnas punktis 2 osutatud rühma püügivahendiga, välja arvatud juhul, kui laevale on eraldatud kvoot pärast määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõikega 5 lubatud ülekandmist ja laevale on eraldatud merepäevad vastavalt käesoleva lisa punktile 10 või 11.III PEATÜKK EUROOPA LIIDU LAEVADELE ERALDATAV PIIRKONNAS VIIBIMISE PÄEVADE ARV5. PÄEVADE MAKSIMAALNE ARV2012. aasta püügiperioodi maksimaalne arv päevi, mille jooksul liikmesriik võib tema lipu all sõitval laeval lubada viibida piirkonnas, kusjuures laeva pardal on mõni punktis 2 nimetatud püügivahenditest ja neid kasutatakse, on esitatud I tabelis.I tabel |Laeva püügipiirkonnas viibimise päevade maksimaalne arv aastas püügivahendite rühmade kaupa |Püügivahend punkt 2 | Nimetus Kasutatakse ainult punktis 2 esitatud püügivahendite rühmade määratlusi | La Manche’i lääneosa |2(a) | Piimtraalid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 80 mm | 164 |2(b) | Passiivpüünised, mille võrgusilma suurus on kuni 220 mm | 164 |6. KILOVATT-PÄEVADE SÜSTEEM6.1. 2012. aasta püügiperioodil võivad liikmesriigid määratud püügikoormust reguleerida vastavalt kilovatt-püügipäevade süsteemile. Kõnealuse süsteemi kohaselt võib liikmesriik lubada asjaomasel laeval viibida piirkonnas maksimaalse arvu päevi, mis erineb I tabelis püügivahendite rühmade puhul kehtestatud päevadest, tingimusel et järgitakse sellisele püügivahendite rühmale vastavat kilovatt-päevade üldkogust.6.2. Teatavale püügivahendite rühmale vastav kilovatt-päevade üldkogus on kõigile asjaomase liikmesriigi lipu all sõitvatele laevadele, millel on õigus kasutada kõnealuseid püügivahendeid, eraldatud üksikute püügikoormuste summa. Kõnealused üksikud püügikoormused arvutatakse kilovatt-päevades, korrutades iga laeva mootorivõimsuse nende merepäevade arvuga, mida laev kasutaks vastavalt I tabelile, kui ei kohaldataks punkti 6.1.6.3. Liikmesriik, kes soovib kasutada punktis 6.1 osutatud süsteemi, esitab komisjonile taotluse koos elektrooniliste aruannetega, mis sisaldavad iga püügivahendite rühma kohta järgmiseid arvutuse üksikasju:a) püügiluba omavate laevade loetelu, koos viitega nende ELi laevastikuregistri numbrile (CFR) ja mootorivõimsusele;b) merepäevade arv, mis igale laevale oleks algselt eraldatud vastavalt I tabelile, ja merepäevade arv, mis iga laev oleks saanud punkti 6.1 kohaldamise korral.6.4. Kõnealuse kirjelduse alusel võib komisjon lubada liikmesriigil kasutada punktis 6.1 osutatud süsteemi.7. LISAPÄEVADE ERALDAMINE KALAPÜÜGI ALALISE LÕPETAMISE EEST7.1. Komisjon võib eraldada liikmesriikidele täiendava arvu merepäevi, mille jooksul võib lipuliikmesriik lubada geograafilises piirkonnas viibida laeval, mille pardal on mõni punktis 2 nimetatud püügivahenditest, võttes aluseks tulemused, mis on saavutatud kalapüügitegevuse alalisel lõpetamisel alates 1. jaanuarist 2004 kas määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 23 või määruse (EÜ) nr 744/2008[28] kohaselt. Komisjon võib asjaomase liikmesriigi kirjalikul ja nõuetekohaselt põhjendatud taotlusel võtta iga üksikjuhtumi puhul eraldi arvesse muudel asjaoludel toimunud kalapüügitegevuse alalist lõpetamist. Kirjalikus taotluses esitatakse asjaomaste laevade identifitseerimisandmed ning kinnitatakse iga laeva puhul, et see ei hakka enam kunagi kalapüügiga tegelema.7.2. Teatavat püügivahendite rühma kasutanud ja püügitegevuse lõpetanud laevade kilovatt-päevades mõõdetud 2003. aasta püügikoormus jagatakse kõigi sama püügivahendite rühma kasutanud laevade 2003. aasta püügikoormusega. Täiendavate merepäevade arvutamiseks korrutatakse leitud suhe päevade arvuga, mis oleks eraldatud I tabeli järgi. Arvutuse tulemusena saadud mis tahes päevaosa ümardatakse lähima täispäevani.7.3. Punkte 7.1 ja 7.2 ei kohaldata, kui laev on punkti 4.2 kohaselt asendatud või kui püügitegevuse lõpetamist on täiendavate merepäevade saamiseks eelmistel aastatel juba kasutatud.7.4. Liikmesriigid, kes soovivad kasutada punktis 7.1 osutatud lisapäevi, esitavad komisjonile hiljemalt 15. juuniks taotluse koos elektrooniliste aruannetega, mis sisaldavad iga püügivahendite rühma kohta järgmiseid arvutuse üksikasju:a) püügitegevuse lõpetanud laevade loetelu, koos viitega nende ELi laevastikuregistri numbrile (CFR) ja mootorivõimsusele;b) kõnealuste laevade püügitegevus 2003. aastal, arvutatuna merepäevades asjaomaste püügivahendite rühmade kohta.7.5. Nimetatud taotluse alusel võib komisjon muuta punkti 5 kohast liikmesriigile määratud päevade arvu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 osutatud korras.7.6. Liikmesriik võib kõnealused täiendavad merepäevad 2012. aasta püügiperioodi jooksul ümber jaotada kõigi või osa oma allesjäänud kalalaevade vahel, millel on õigus kasutada vastava püügivahendite rühma püügivahendeid.7.7. Liikmesriik ei või 2012. aasta püügiperioodi jooksul ümber jaotada püügitegevuse alalise lõpetamisega seoses komisjoni poolt varem määratud lisapäevi, kui komisjon ei ole vastu võtnud otsust, et hindab kõnealused lisapäevad ümber, võttes aluseks kasutatavate püügivahendite rühmad ja merepäevade piirangud. Kui liikmesriik on esitanud taotluse kõnealuste lisapäevade arvu ümberhindamiseks, võib ta enne komisjoni otsuse tegemist ajutiselt ümber jagada 50 % neist päevadest.8. LISAPÄEVADE MÄÄRAMINE TEADUSLIKU VAATLEMISE TÕHUSTAMISEKS8.1. Komisjon võib teadlaste ja kalandussektori partnerluses läbiviidava tõhustatud teadusliku vaatlemiskava alusel eraldada liikmesriikidele ajavahemikus 1. veebruar 2012 kuni 31. jaanuar 2013 kolm lisapäeva, mille jooksul laev võib viibida piirkonnas, kui tema pardal on punktis 2 nimetatud rühma püügivahendeid. Selline kava keskendub eelkõige vette tagasi lastava püügi hulgale ja püükide koostisele ning on põhjalikum, kui on määratletud andmete kogumise nõuetes, mis riiklike programmide suhtes on sätestatud määrustes (EÜ) nr 199/2008 ja (EÜ) nr 665/2008[29].8.2. Vaatlejad on laeva omanikust, kaptenist ja meeskonnaliikmetest sõltumatud.8.3. Punktis 8.1 nimetatud eraldisi kasutada soovivad liikmesriigid esitavad komisjonile kinnitamiseks tõhustatud teadusliku vaatlemiskava kirjelduse.8.4. Nimetatud kirjelduse alusel ja pärast konsulteerimist STECFiga võib komisjon määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korras muuta punkti 5 kohaselt liikmesriigile ning tõhustatud vaatluskavaga hõlmatud piirkonnale ja püügivahendite rühmale määratud päevade arvu.8.5. Kui komisjon on liikmesriigi esitatud teaduslik vaatluskava varem heaks kiitnud ning liikmesriik soovib jätkata selle kohaldamist muutusteta, teavitab liikmesriik komisjoni tõhustatud vaatluskava jätkamisest neli nädalat enne kava kohaldamisaja algust.IV PEATÜKK HALDAMINE9. ÜLDINE KOHUSTUSLiikmesriigid haldavad maksimaalset lubatud püügikoormust vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklites 26–35 sätestatud tingimustele.10. PÜÜGIPERIOODID10.1. Liikmesriik võib jagada piirkonnas viibimise päevad, mis on esitatud I tabelis, ühe- või mitmekuuse kestusega püügiperioodideks.10.2. Päevade või tundide arvu, mille jooksul laev võib püügiperioodi jooksul piirkonnas viibida, määrab kindlaks asjaomane liikmesriik.10.3. Kui liikmesriik lubab laeval piirkonnas viibida teatava arvu tunde, jätkab liikmesriik päevade kasutamise mõõtmist punktis 3 täpsustatud viisil. Komisjoni taotlusel kirjeldab liikmesriik, milliseid ennetusmeetmeid on võetud selleks, et vältida päevade ülemäärast kasutamist piirkonnas tulenevalt sellest, et laeva lahkumine piirkonnast ei ühti 24tunnise perioodi lõpuga.V PEATÜKK ERALDATUD PÜÜGIKOORMUSTE VAHETAMINE11. PÄEVADE ÜLEKANDMINE ÜHE LIIKMESRIIGI LIPU ALL SÕITVATE KALALAEVADE VAHEL11.1. Liikmesriik võib anda tema lipu all sõitvale kalalaevale loa kanda piirkonnas viibimise päevad, mille kasutamiseks tal on luba, üle teisele sama liikmesriigi lipu all asjaomases piirkonnas sõitvale laevale, tingimusel et laeva poolt vastuvõetud päevade arvu ja laeva kilovattides väljendatud mootorivõimsuse korrutis (kilovatt-päevad) on võrdne doonorlaeva ülekantud päevade arvu ja doonorlaeva kilovattides väljendatud mootorivõimsuse korrutisega või sellest väiksem. Laevade mootorivõimsus kilovattides vastab kummagi laeva mootorivõimsusele, mis on registreeritud ELi kalalaevastiku registris.11.2. Piirkonnas viibimise päevade koguarvu ja doonorlaeva kilovattides mõõdetud mootorivõimsuse korrutis ei tohi olla suurem kui doonorlaeva poolt kalapüügipäeviku järgi aastatel 2001, 2002, 2003, 2004 ja 2005 kõnealuses piirkonnas kasutatud aasta keskmise püügipäevade arvu ja laeva kilovattides mõõdetud mootorivõimsuse korrutis.11.3. Punktis 10.1 kirjeldatud viisil võivad omavahel päevi üle kanda ainult need laevad, mis ühe ja sama püügiperioodi kestel kasutavad samasse punktis 2 nimetatud rühma kuuluvaid püügivahendeid.11.4. Liikmesriigid esitavad komisjoni taotlusel aruande toimunud ülekandmiste kohta. Nende aruannete esitamiseks komisjonile võib vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korrale vastu võtta üksikasjaliku tabelivormi.12. PÄEVADE ÜLEKANDMINE ERI LIIKMESRIIKIDE LIPU ALL SÕITVATE KALALAEVADE VAHELLiikmesriigid võivad lubada piirkonnas viibimise päevade ülekandmist nende lipu all sõitvate kalalaevade vahel sama püügiperioodi ja piirkonna piires tingimusel, et kohaldatakse samu punktides 4.2, 4.4, 5, 6 ja 10 sätestatud tingimusi. Kui liikmesriigid otsustavad anda sellise ülekandmise loa, teatavad nad kõigepealt komisjonile enne ülekandmise toimumist ülekandmise üksikasjad, sealhulgas ülekantavate päevade arvu, püügikoormuse ja vajaduse korral sellega seotud kvoodid, mille suhtes nad on kokku leppinud.VI PEATÜKK ARUANDEKOHUSTUS13. PÜÜGIKOORMUSE ARUANNEMääruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklit 28 kohaldatakse käesoleva lisa reguleerimisalasse kuuluvate laevade suhtes. Nimetatud artiklis osutatud geograafilise piirkonna all mõeldakse ICES VIIe rajooni.14. ANDMETE KOGUMINELiikmesriigid koguvad käesolevas lisas sätestatud teabe alusel, mida kasutatakse piirkonnas viibitud püügipäevade haldamiseks, kvartalite kaupa andmeid kogu püügikoormuse kohta, mis on piirkonnas kasutatud veetavate püünistega ja passiivpüünistega püügil, ning eri püügivahendeid kasutavate laevade kasutatud püügikoormuste kohta käesolevas lisas käsitletud piirkonnas.15. ANDMETE ESITAMINEKomisjoni taotluse korral edastavad liikmesriigid punktis 14 osutatud andmed komisjonile tabeli kujul, mille vorm on sätestatud II ja III tabelis, saates need e-posti aadressil, mille komisjon liikmesriikidele teatab. Komisjoni taotlusel saadavad liikmesriigid komisjonile neile eraldatud püügikoormuse ja selle kasutamise kohta üksikasjaliku teabe, mis hõlmab kogu 2011. ja 2012. aasta püügiperioodi või osa sellest, kasutades IV ja V tabelis sätestatud vormi.II tabel |Aruandevorm kilovatt-päevade kohta aastate kaupa |Liikmesriik | Püügivahend | Aasta | Püügikoormuse koonddeklaratsioon |(1) | (2) | (3) | (4) |.III tabel |Andmevorm kilovatt-päevade kohta aastate kaupa |Rubriik | Maksimaalne tähtede/numbrite arv | Joondamine[30] V(asakule)/P(aremale) | Määratlus ja märkused |(1) liikmesriik | 3 | Liikmesriik (kolmetäheline ISO-kood), kus laev on registreeritud |(2) püügivahend | 2 | Üks järgmistest püügivahendite liikidest BT = piimtraalid ≥ 80mm GN = nakkevõrk < 220 m TN = abar või takervõrk < 220 mm |(3) aasta | 4 | Kas 2006 või 2007 või 2008 või 2009 või 2010 või 2011 või 2012 |(4) koonddeklaratsioon | 7 | P | Kilovatt-päevades väljendatud püügikoormuse summa kõnealuse aasta 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini. |.IV tabel |Aruandevorm laevaga seotud teabe kohta |Liikmesriik | CFR | Pardatähis | Püügiperioodi kestus | Teatatud püügivahendid | Päevade arv, mil on lubatud kasutada teatatud püügivahendit/-vahendeid | Päevade arv, mil teatatud püügivahendit/püügivahendeid kasutati | Ülekantud päevad |Andmevorm laevaga seotud teabe kohta |Rubriik | Maksimaalne tähtede/numbrite arv | Joondamine[31] V(asakule)/P(aremale) | Määratlus ja märkused |(1) liikmesriik | 3 | Liikmesriik (kolmetäheline ISO-kood), kus laev on registreeritud |(2) CFR | 12 | ELi kalalaevastiku registri number Kalalaeva kordumatu identifitseerimisnumber. Liikmesriik (kolmetäheline ISO-kood) ja identifitseeriv seerianumber (9 kohta). Kui seerianumber on lühem kui 9 kohta, tuleb vasakule poole nulle juurde lisada. |(3) pardatähis | 14 | V | Vastavalt määrusele (EMÜ) nr 1381/87. |(4) püügiperioodi kestus | 2 | V | Püügiperioodi pikkus kuudes. |(5) püügivahend | 2 | V | Üks järgmistest püügivahendite liikidest BT = piimtraalid ≥ 80mm GN = nakkevõrk < 220 m TN = abar või takervõrk < 220 mm |(6) teatatud püügivahendi(te)le kehtiv eritingimus | 3 | V | Päevade arv, mille jooksul laeval on IIC lisa kohaselt õigus valida teatatud püügivahendeid, ja teatatud püügiperioodi pikkus. |(8) teatatud püügivahendi(te)ga püütud päevade arv | 3 | V | Päevade arv, mil kalalaev on teatatud püügiperioodi jooksul tegelikult olnud püügipiirkonnas ja kasutanud teatatud püügivahendeid. |(9) ülekantud päevad | 4 | V | Ülekantud päevade korral näidata „– ülekantud päevade arv” ja saadud päevade korral näidata „+ ülekantud päevade arv”. |.[pic][pic][pic][1] KOM(2011) 298 (lõplik).[2] Nõukogu määrus (EÜ) nr 1342/2008, 18. detsember 2008 , millega kehtestatakse tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 423/2004 (ELT L 348, 24.12.2008)[3] EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.[4] KOM(2011) 298 (lõplik).[5] EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.[6] ELT L 150, 30.4.2004, lk 1.[7] ELT L 345, 28.12.2005, lk 5.[8] ELT L 65, 7.3.2006, lk 1.[9] ELT L 122, 11.5.2007, lk 7.ELT L 344, 20.12.2008, lk 6.[10] ELT L 344, 20.12.2008, lk 6.[11] ELT L 348, 24.12.2008, lk 20.[12] Nõukogu määrus (EÜ) nr 1342/2008, 18. detsember 2008, millega kehtestatakse tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 423/2004, ELT L 348, 24.12.2008, lk 20–33.[13] KOM(2000) 1 (lõplik).[14] EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3.[15] ELT L 214, 19.8.2009, lk 16.[16] ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.[17] ELT L 87, 31.3.2009, lk 1.[18] EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.[19] Nõukogu määrus (EÜ) nr 850/98, 30. märts 1998, kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu (EÜT L 125, 27.4.1998, lk 1).[20] Nõukogu 4. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1954/2003, mis käsitleb teatavate ühenduse kalastuspiirkondade ja kalavarudega seotud püügikoormuse korraldamist (ELT L 289, 7.11.2003, lk 1).[21] See teave on asjakohane andmete esitamisel kindlaksmääratud pikkusega vormis.[22] Nõukogu 27. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1198/2006 Euroopa Kalandusfondi kohta (ELT L 223, 15.8.2006, lk 1).[23] Nõukogu 24. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 744/2008, millega nähakse ette ajutine erimeede, et edendada majanduskriisi tõttu kannatavate Euroopa Ühenduse kalalaevastike ümberkorraldamist (ELT L 202, 31.7.2008, lk 1).[24] ELT L 60, 5.3.2008, lk 1.[25] See teave on asjakohane andmete esitamisel kindlaksmääratud pikkusega vormis.[26] See teave on asjakohane andmete esitamisel kindlaksmääratud pikkusega vormis.[27] Komisjoni 20. mai 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 1381/87, millega kehtestatakse kalalaevade tähistamist ja dokumenteerimist käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad (EÜT L 132, 21.5.1987, lk 9).[28] Nõukogu 24. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 744/2008, millega nähakse ette ajutine erimeede, et edendada majanduskriisi tõttu kannatavate Euroopa Ühenduse kalalaevastike ümberkorraldamist (ELT L 202, 31.7.2008, lk 1).[29] Komisjoni 14. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 665/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 199/2008 (kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitleva ühenduse raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 186, 15.7.2008, lk 3).[30] See teave on asjakohane andmete esitamisel kindlaksmääratud pikkusega vormis.[31] See teave on asjakohane andmete esitamisel kindlaksmääratud pikkusega vormis.