type: other

text:
Spreksel advocaten | Actualiteiten | Overzicht Hoge Raad der Nederlanden
 Overzicht Hoge Raad der Nederlanden
 Geplaatst op: 19-04-2019 | 12:00
 In navolging van de succesvolle reeks Hoge Raad lezingen in 2018 organiseert de Hoge Raad dit voorjaar twee Lentelezingen. Deze lezingen vinden plaats op 9 mei 2019 en 6 juni 2019. Twee gastsprekers zullen vanuit hun expertisegebied vertellen over aan het recht gerelateerde thema’s waarbij een aantal van de monumentale beelden voor het gebouw van de Hoge Raad aan het Korte Voorhout centraal staat. Lezing donderdag 9 mei De eerste lezing zal worden gehouden door emeritus hoogleraar Henk Nellen, vermoedelijk de grootste Hugo de Groot-kenner van Nederland. Hij bestudeerde 7700 brieven van zijn hand. Nellen schreef ook een biografie van Hugo de Groot, de man die wordt gezien als een van de grootste juristen aller tijden. De Groot was de grondlegger van het zeerecht en het moderne volkenrecht. Hij was niet alleen rechtsgeleerde, maar ook theoloog en schrijver. Nellen zal het in zijn lezing onder meer hebben over het leven van Hugo de Groot, waarom zijn werk belangrijk ...
 Geplaatst op: 16-04-2019 | 11:19
 De veroordeling van de heer Heringa wegens het bieden van hulp aan zijn bejaarde (stief)moeder om een einde aan haar leven te maken, blijft in stand. Dat heeft de Hoge Raad vandaag geoordeeld. De 99-jarige (stief)moeder van Heringa verbleef in een verzorgingstehuis. Zij leed aan hartfalen, had ernstige rugklachten en was nagenoeg blind. In juni 2008 heeft Heringa, die geen arts is, haar op haar uitdrukkelijke verzoek medicijnen verstrekt die zij heeft ingenomen, waarna zij is overleden. Heringa heeft het hele proces op video opgenomen, waaronder een gesprek waarin zijn (stief)moeder zei dat zij klaar was met het leven. De beeldopnamen zijn op 8 februari 2010 in de documentaire ‘De laatste wens van Moek. Een zelf geregisseerde dood’ uitgezonden in het programma Netwerk. Daarop is Heringa vervolgd wegens strafbare hulp bij zelfdoding. Heringa heeft zich in de strafzaak beroepen op noodtoestand, een vorm van overmacht, ...
 Geplaatst op: 15-04-2019 | 14:47
 De procureur-generaal (PG) bij de Hoge Raad, Jos Silvis, heeft de minister van Justitie en Veiligheid vandaag, 8 april 2019, de resultaten van een onderzoek naar het functioneren van het Openbaar Ministerie (OM) aangeboden, getiteld Wordt vervolgd: beproefd verzet. (pdf, 3,4 MB)Het onderzoek is een vervolg op het onderzoeksrapport Beproefd Verzet (pdf, 1 MB). Dat onderzoek ging over de naleving van de wet door het OM bij de afhandeling van het verzet tegen een OM-strafbeschikking. Het vervolgonderzoek richtte zich op de vraag of het OM de conclusies en aanbevelingen uit dit eerdere rapport serieus heeft genomen. Die vraag wordt door de PG bevestigend beantwoord. De meeste conclusies en aanbevelingen worden door het College van procureurs-generaal onderschreven. Er zijn maatregelen genomen om verbetering te brengen in de lange doorlooptijden. Of de genomen maatregelen het gewenste effect zullen sorteren, is een vraag die in het rapport ...
 Geplaatst op: 05-04-2019 | 09:35
 Het naheffen van motorrijtuigenbelasting (wegenbelasting) van Nederlandse inwoners met een andere nationaliteit die in Nederland rijden met een auto met buitenlands kenteken, is in beginsel geen verboden discriminatie naar nationaliteit. Dat heeft de Hoge Raad vandaag geantwoord op prejudiciële vragen van de Rechtbank Zeeland-West-Brabant. Inwoners van Nederland die in Nederland feitelijk beschikken over een auto met buitenlands kenteken moeten daarvoor motorrijtuigenbelasting betalen. Dit geldt zowel voor inwoners met de Nederlandse nationaliteit als voor inwoners met een andere nationaliteit. Als de motorrijtuigenbelasting niet is betaald, kan deze worden nageheven.In de praktijk bleek moeilijk te controleren sinds wanneer een auto met buitenlands kenteken ter beschikking staat aan een inwoner van Nederland, en dus ook sinds wanneer voor die auto motorrijtuigenbelasting is verschuldigd. Daarom is in 2014 een nieuwe wettelijke regeling ingevoerd. Deze regeling komt erop neer dat als geconstateerd wordt dat iemand in Nederland feitelijk ...
 Aankondiging aanbieding resultaten onderzoek Wordt Vervolgd: beproefd verzet
 Geplaatst op: 04-04-2019 | 14:18
 De procureur-generaal (PG) bij de Hoge Raad, Jos Silvis, zal de minister van Justitie en Veiligheid op 8 april 2019 de resultaten van een onderzoek naar het functioneren van het Openbaar Ministerie (OM) aanbieden, getiteld Wordt vervolgd: beproefd verzet. Het onderzoek is een vervolg op het onderzoeksrapport Beproefd Verzet. (pdf, 1 MB)Dat onderzoek ging over de naleving van de wet door het OM bij de afhandeling van het verzet tegen een OM-strafbeschikking. Het vervolgonderzoek richtte zich op de vraag of het OM de conclusies en aanbevelingen uit dit eerdere rapport serieus heeft genomen. ...
 Geplaatst op: 02-04-2019 | 07:55
 “De Hoge Raad neemt als hoogste rechter beslissingen in civiele zaken, strafzaken en belastingzaken. Dat zijn beslissingen in individuele zaken. Maar de taak van de hoogste rechter gaat verder. Hij heeft ook de uitdrukkelijke taak om te zorgen voor de rechtseenheid en de rechtsontwikkeling in ons land. Maatschappelijk is dat een belangrijke taak. Op die manier kan de Hoge Raad niet alleen bescherming bieden aan partijen die een zaak aan hem voorleggen. Hij kan daarmee aan veel meer mensen de richting wijzen op juridisch gebied, duidelijkheid bieden hoe de wet moet worden uitgelegd. Het bijdragen aan de rechtsontwikkeling is tegenwoordig de kerntaak van de Hoge Raad.”Maarten Feteris, president Hoge RaadDe Hoge Raad en het parket bij de Hoge Raad hebben er in 2018 onverkort naar gestreefd de rechtsontwikkeling via de cassatierechtspraak helder gestalte te geven. Dat staat in het jaarverslag 2018 dat vandaag is ...
 Geplaatst op: 02-04-2019 | 10:40
 De veroordeling van voormalig bestuursvoorzitter van woningcorporatie Rochdale wegens onder meer het aannemen van steekpenningen (omkoping), belastingfraude en meineed, blijft in stand. Dat heeft de Hoge Raad vandaag geoordeeld. Het gerechtshof Amsterdam veroordeelde de voormalig bestuursvoorzitter op 29 maart 2017 voor niet-ambtelijke omkoping, verduistering in dienstbetrekking, gewoontewitwassen, belastingfraude, valsheid in geschrift en meineed tot een gevangenisstraf van drie jaar en drie maanden. De verdachte was het niet eens met deze veroordeling en ging in cassatie bij de Hoge Raad.In cassatie wordt onder meer geklaagd over het gebruik door het hof van de valse verklaring die de verdachte in 2014 heeft afgelegd tegenover de Parlementaire enquêtecommissie Woningcorporaties. De verdediging van de verdachte is van mening dat art. 6 EVRM, het recht op een eerlijk proces, eraan in de weg staat dat deze door de verdachte afgelegde verklaring in de strafzaak op welke wijze dan ook tegen ...
 Geplaatst op: 02-04-2019 | 10:56
 De veroordeling van een verdachte wegens het veroorzaken van een dodelijke aanvaring op de Vinkeveense Plassen in 2014 dient in stand te blijven. Dat adviseert advocaat-generaal (AG) Vegter de Hoge Raad in zijn conclusie die vandaag is gepubliceerd.Op 2 augustus 2014 vond rond 22.40 uur op de Vinkeveense Plassen een aanvaring plaats tussen een door de verdachte bestuurde speedboot en een sloep. Twee opvarenden van de sloep kwamen als gevolg van de aanvaring om het leven.Het hof veroordeelde de verdachte wegens het door roekeloosheid veroorzaken van de dodelijke aanvaring en het als schipper opzettelijk niet nakomen van de op hem rustende verplichting tot hulpverlening na het ongeval. Roekeloosheid is de zwaarste vorm van schuld. Het hof legde de verdachte een gevangenisstraf van vijf jaar en een ontzegging van de vaarbevoegdheid van vijf jaar op. De verdachte was het hiermee niet eens en stelde ...
 Geplaatst op: 29-03-2019 | 14:16
 De Belastingdienst heeft voor enkele tonnen documenten van een tipgever verkregen met informatie over Luxemburgse bankrekeningen van Nederlanders. In geschil is of de Belastingdienst deze informatie mag gebruiken voor het opleggen van belastingaanslagen. Eerder heeft het gerechtshof ’s-Hertogenbosch beslist van niet, ook al is de informatie betrouwbaar. Advocaat-generaal IJzerman adviseert de Hoge Raad in een vandaag gepubliceerde conclusie dat deze beslissing niet in stand kan blijven.Het Hof heeft bij zijn beslissing vooropgesteld dat de tipgever de documenten heeft verduisterd en dat de verkrijging van het materiaal door de Belastingdienst heling is. Volgens het Hof hangt het van de door de Belastingdienst gemaakte belangenafweging af of dit tot uitsluiting van het bewijsmateriaal moet leiden. Mede vanwege het beperkte inzicht dat de Inspecteur daarover heeft verschaft, heeft het Hof aangenomen dat de belangenafweging ernstig tekort is geschoten. Al met al druist de verkrijging van het bewijsmateriaal naar ...
 Geplaatst op: 19-03-2019 | 11:40
 De veroordelingen tot levenslang van twee verdachten wegens de ‘Drentse roofmoorden’ dienen in stand te worden gelaten. Dat adviseert advocaat-generaal (AG) Spronken de Hoge Raad in haar conclusie die vandaag is gepubliceerd.Het gaat in deze zaken om de betrokkenheid van twee broers bij het doden van een man uit Dwingeloo in november 2012 in het natuurgebied Dwingelderveld en het doden van een echtpaar uit Exloo in juli 2013. Het gerechtshof Arnhem-Leeuwarden veroordeelde beide broers wegens het driemaal medeplegen van moord tot een levenslange gevangenisstraf. Zowel de twee verdachten als de nabestaanden van de slachtoffers gingen in cassatie bij de Hoge Raad. De advocaat van de jongere broer vraagt de Hoge Raad de beslissing van het hof dat hij de moord op de man uit Dwingeloo heeft medegepleegd te vernietigen, omdat de broers alleen van plan waren de man te beroven en hij tevoren niet wist dat ...
 De veroordeling van een verdachte wegens doodslag en poging tot doodslag door het veroorzaken van een fataal verkeersongeval in Noordgouwe op 23 juli 2016, blijft niet in stand. Dat oordeelt de Hoge Raad vandaag. De Hoge Raad wijst de zaak terug naar het gerechtshof in Den Bosch voor een nieuwe berechting. Op zaterdag 23 juli 2016 vond rond 03.30 uur ’s nachts een ernstig ongeval plaats in Noordgouwe. Bij het ongeval waren een bedrijfsauto en een motor betrokken. De bestuurster van de motor kwam bij dit ongeval om het leven, haar bijrijder raakte zwaargewond. Na onderzoek bleek de verdachte, de bestuurder van de auto, met te veel drank op achterop de motor te zijn gereden. De snelheid waarmee de verdachte had gereden, kon niet worden vastgesteld. Echter van een overtreding van de maximumsnelheid is niet gebleken. De verdachte was niet in het bezit van een ...
 De veroordeling van een Overijsselse aardbeienteler voor mensenhandel door uitbuiting van (overwegend) Slowaakse seizoenswerknemers blijft in stand. Dat heeft de Hoge Raad vandaag bepaald.Het gerechtshof Arnhem-Leeuwarden vond bewezen dat de verdachte de werknemers gedurende het plukseizoen in 2010 heeft uitgebuit. Verdachte wierf de werknemers in Slowakije terwijl ze in een zwakke economische positie verkeerden, de Nederlandse en Engelse taal onvoldoende machtig waren en niet op de hoogte waren van de Nederlandse wet- en regelgeving en hun rechten en plichten. Eenmaal in Nederland waren de huisvesting en sanitaire voorzieningen verre van voldoende en werden daarvoor veel te hoge kosten in rekening gebracht. De werknemers kregen substantieel minder betaald dan het minimumloon en dan was afgesproken. Ook kregen ze bij ziekte niet betaald. Door zijn handelen heeft de verdachte aanzienlijk financieel voordeel behaald. Het hof heeft overwogen dat de verdachte de grenzen van alleen maar slecht werkgeverschap ...
 Geplaatst op: 12-03-2019 | 11:45
 De vrijspraak van een vrouw uit Nederhorst den Berg voor schuld aan de dood van haar toenmalige vriendin door een overdosis GHB, blijft in stand. Dat heeft de Hoge Raad vandaag bepaald.De vriendin van de verdachte overleed in maart 2014 na het innemen van GHB die was ingeschonken door de verdachte. De vriendin, een volwassen vrouw, die onbekend was met de werking van GHB, had aangegeven wel eens GHB te willen proberen. De verdachte heeft vervolgens GHB in een theeglas geschonken, gemengd met cola en dit glas aan haar vriendin verstrekt. Zij heeft dit bewust en vrijwillig opgedronken. Niet is komen vast te staan wat de exacte hoeveelheid GHB is geweest. Wel had de verdachte zelf eerder van dezelfde GHB vergelijkbare of grotere hoeveelheden gebruikt en dat was goed gegaan. Het Hof oordeelde dat niet is komen vast te staan dat de verdachte een (te) ...
 Geplaatst op: 15-03-2019 | 09:56
 De veroordeling van een man tot vier maanden gevangenisstraf voor dood door schuld na GHB-gebruik door zijn toenmalige vriendin, blijft in stand. Dat heeft de Hoge Raad vandaag bepaald.De vriendin van de verdachte overleed op 24 februari 2014 na het innemen van alcohol, xtc en GHB op een feestje in Haren (gemeente Oss). Na het innemen van de GHB ging de vriendin ‘out’. Verdachte wist dat zij drugs had gebruikt maar schakelde geen medische hulp in, ondanks dat meerdere mensen hem daarop hadden aangedrongen. In plaats daarvan reed hij met haar vanuit Oss naar huis in Haarlem. Eenmaal thuis besloot hij haar toch naar het ziekenhuis te brengen. Hij informeerde het medisch personeel echter niet over het drugsgebruik, ook niet toen daarnaar werd gevraagd. Zijn vriendin overleed een dag later in het ziekenhuis.Het gerechtshof oordeelde, in navolging van de rechtbank, dat de verdachte een strafrechtelijk verwijt ...
 Op 10 januari 2013 werd een man dood aangetroffen in een JongerenOntmoetingsPlaats (JOP) in de wijk Graswinkel in Weert. Het in Venlo woonachtige slachtoffer bleek van achteren door zijn hoofd te zijn geschoten. Al snel kwam de verdachte bij de politie in beeld: de verdachte en het slachtoffer kenden elkaar uit de plaatselijke drugsscene en zij waren op de dag van het delict samen gezien. Nadat de verdachte aanvankelijk ontkende met het delict te maken te hebben, meldde hij zich in februari 2014 zelf bij de politie en legde hij een bekennende verklaring af. Hij bekende het slachtoffer te hebben neergeschoten en geld uit diens portemonnee te hebben meegenomen. Later trok hij zijn bekennende verklaring weer in. In navolging van de rechtbank, heeft het gerechtshof de verdachte ondanks het intrekken van zijn bekennende verklaring toch veroordeeld voor doodslag op het slachtoffer, gevolgd door diefstal van ...
 Spreksel advocaten > Actualiteiten > Hoge Raad der Nederlanden


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 12.3.2016
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 67/29
 KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2016/356
 af 11. marts 2016
 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager
 EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
 under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
 under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1),
 under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om nærmere bestemmelser for anvendelsen af Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.
 (2)
 Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —
 VEDTAGET DENNE FORORDNING:
 Artikel 1
 De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.
 Artikel 2
 Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 11. marts 2016.
 På Kommissionens vegne
 For formanden
 Jerzy PLEWA
 Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter
 (1) EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.
 (2) EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.
 BILAG
 Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager
 (EUR/100 kg)
 KN-kode
 Tredjelandskode (1)
 Fast importværdi
 0702 00 00
 IL
 135,3
 MA
 100,8
 SN
 176,8
 TN
 112,1
 TR
 107,6
 ZZ
 126,5
 0707 00 05
 MA
 84,8
 TR
 154,5
 ZZ
 119,7
 0709 93 10
 MA
 62,1
 TR
 156,5
 ZZ
 109,3
 0805 10 20
 EG
 43,8
 IL
 76,8
 MA
 51,1
 TN
 54,3
 TR
 64,7
 ZZ
 58,1
 0805 50 10
 MA
 123,2
 TR
 82,8
 ZZ
 103,0
 0808 10 80
 BR
 88,6
 CL
 93,0
 CN
 66,5
 US
 177,0
 ZZ
 106,3
 0808 30 90
 AR
 102,7
 CL
 152,2
 CN
 103,0
 TR
 143,8
 ZA
 114,0
 ZZ
 123,1
 (1) Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EU) nr. 1106/2012 af 27. november 2012 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 471/2009 om fællesskabsstatistikker over varehandelen med tredjelande for så vidt angår ajourføring af den statistiske lande- og områdefortegnelse (EUT L 328 af 28.11.2012, s. 7). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.


text:
 Avis juridique important
 |
 52003SC0921
 Utkast till gemensamma EES-kommitténs beslut om ändring av protokoll 30 till EES-avtalet, om särskilda bestämmelser om organisationen av samarbetet på statistikens område - Utkast till gemenskapens gemensamma ståndpunkt /* SEK/2003/0921 slutlig */
 Utkast till GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉNS BESLUT om ändring av protokoll 30 till EES-avtalet, om särskilda bestämmelser om organisationen av samarbetet på statistikens område - Utkast till gemenskapens gemensamma ståndpunkt(framlagt av kommissionen)MOTIVERING1. Protokoll 30 till EES-avtalet innehåller särskilda bestämmelser om organisationen av samarbetet på statistikens område.2. Syftet med bifogade utkast till beslut av Gemensamma EES-kommittén är att ändra protokoll 30 för att utvidga samarbetet på statistikområdet. I beslutet fastställs en ram för samarbetet och anges formerna för EES/Efta-staternas fullständiga deltagande i gemenskapens program och åtgärder på detta område.- 397 R 0322: Rådets förordning (EG) nr 322/97 av den 17 februari 1997 om gemenskapsstatistik (EGT L 52, 22.2.1997, s. 1).- 32002 D 2367: Europaparlamentets och rådets beslut nr 2367/2002/EG av 16 december 2002 om gemenskapens statistiska program 2003-2007 (EGT L 358, 31.12.2002, s.1).3. Enligt artikel 1.3 b i rådets förordning (EG) nr 2894/94 rörande formerna för genomförandet av EES-avtalet skall rådet, på förslag av kommissionen, fastställa gemenskapens ståndpunkt när det gäller denna typ av beslut.4. Utkastet till Gemensamma EES-kommitténs beslut överlämnas till rådet för godkännande. Kommissionen hoppas kunna lägga fram gemenskapens ståndpunkt vid Gemensamma EES-kommitténs möte i juli 2003 eller, om detta inte är möjligt, anta beslutet genom ett skriftligt förfarande mellan gemenskapen och EES/Efta-staterna.Utkast till GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉNS BESLUT om ändring av protokoll 30 till EES-avtalet, om särskilda bestämmelser om organisationen av samarbetet på statistikens områdeGEMENSAMMA EES-KOMMITTÉN HAR BESLUTAT FÖLJANDEmed beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, ändrat genom protokollet med justeringar av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, nedan kallat "avtalet", särskilt artikel 98 i detta, ochav följande skäl:(1) Protokoll 30 till avtalet ändrades genom Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 99/2000 av den 27 oktober 2000 [1].[1] EGT L 7, 11.1.2001, s. 29.(2) EES statistiska program skall bygga på beslut Europaparlamentets och rådets beslut nr 2367/2002/EG av den 16 december 2002 om gemenskapens statistiska program 2003-2007 [2] och inbegripa de moment i programmet som är nödvändiga för att beskriva och övervaka alla relevanta ekonomiska, sociala och miljömässiga aspekter av Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.[2] EGT L 358, 31.12.2002, s. 1.(3) EES statistiska program bör beakta bestämmelserna i rådets förordning (EG) nr 322/97 av den 17 februari 1997 om gemenskapsstatistik [3].[3] EGT L 52, 22.2.1997, s. 1.(4) Protokoll 30 till avtalet bör därför ändras så att detta utvidgade samarbete kan inledas från och med den 1 januari 2003.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Protokoll 30 till avtalet skall ändras på följande sätt:1. Följande skall införas före punkt 1:"I. Statistikprogram 1998-2002"2. Följande skall införas efter punkt 7:"II. Statistikprogram 2003-20071. En konferens med företrädare för de avtalsslutande parternas statistikmyndigheter, Europeiska gemenskapernas statistikkontor (Eurostat) och Eftastaternas statistikrådgivningskontor skall leda det statistiska samarbetet och utveckla program och förfaranden för statistiskt samarbete i nära anslutning till gemenskapens arbetsprogram och förfaranden och följa deras genomförande. Deltagarna i denna konferens och statistikprogramkommittén skall utföra sina uppgifter inom ramen för detta protokoll vid gemensamma möten i en konferens mellan statistikprogramkommittén och EES i enlighet med den särskilda arbetsordning som skall fastställas av konferensens deltagare.2. Gemenskapens statistiska program 2003-2007, sådant det fastställs i det beslut av Europaparlamentet och rådet som anges i punkt 7, skall utgöra ramen för de statistiska åtgärder som EES skall genomföra under perioden 1 januari 2003-31 december 2007. Alla huvudområden och statistiska områden i gemenskapens statistiska program 2003-2007 skall anses vara relevanta för EES statistiska samarbete och vara möjliga för Eftastaterna att delta i.Från och med den 1 januari 2003 skall ett särskilt årligt program för EES-statistik utvecklas av Eftastaternas statistikrådgivningskontor i samråd med Eftacheferna i arbetsgruppen för de nationella statistikmyndigheterna. Det årliga programmet för EES-statistik är ett underprogram till, och utvecklas samtidigt med, det arbetsprogram som utarbetas av kommissionen i enlighet med det rådsbeslut som anges i punkt 7.3. Från och med inledandet av samarbetet och i anslutning till de program och åtgärder som avses i punkt 2, skall Eftastaterna delta till fullo, men utan rösträtt, i de EG-kommittéer och andra organ som biträder EG-kommissionen vid genomförandet eller utvecklingen av dessa program och åtgärder.4. Eftastaterna skall sända sina statistiska uppgifter till Eurostat för lagring, bearbetning och spridning. För detta ändamål skall Eftastaternas statistikrådgivningskontor nära samarbeta med Eftastaterna och Eurostat för att säkerställa att uppgifter från Eftastaterna sänds på ett korrekt sätt och sprids till de olika användargrupperna genom de normala spridningskanalerna, som en del av EES-statistiken.Den rådsförordning som anges i punkt 7 är tillämplig på hanteringen av statistik från Eftastaterna.5. Från och med den 1 januari 2003 skall Eftastaterna bidra ekonomiskt i enlighet med artikel 82.1 a i avtalet och därtill knutna finansbestämmelser med ett belopp motsvarande 75 % av det belopp som anges under budgetposterna B5-600A och B5-600B, eller artiklar som ersätter dessa (statistisk information) i gemenskapernas budget.Eftastaterna skall bestrida Eurostats merkostnader för lagring, bearbetning och spridning av uppgifter från Eftastaterna i enlighet med det relevanta samförståndsavtalet mellan Eftasekretariatet och Eurostat om det bidrag från Efta som avses i denna punkt.Eftastaterna skall bidra ekonomiskt till gemenskapens fasta kostnader utöver dem som hänför sig till lagring, bearbetning och spridning av uppgifter i enlighet med artikel 82.1 b i avtalet.6. En rapport med bedömning av de mål, prioriteringar och åtgärder som planerats för perioden 1 januari 2003-31 december 2007 har uppnåtts skall utarbetas och föreläggas den konferens mellan statistikprogramkommittén och EES som det hänvisas till i punkt 1 och Gemensamma EES-kommittén.7. Följande gemenskapsrättsakter omfattas av detta protokoll:- 397 R 0322: Rådets förordning (EG) nr 322/97 av den 17 februari 1997 om gemenskapsstatistik (EGT L 52, 22.2.1997, s. 1).- 32002 D 2367: Europaparlamentets och rådets beslut nr 2367/2002/EG av 16 december 2002 om gemenskapens statistiska program 2003-2007 (EGT L 358, 31.12.2002, s.1)."Artikel 2Den förteckning över kommittéer som godkänts av parterna i avtalet och som anges i det godkända protokollet till protokoll 30 till förhandlingarna om ett avtal mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen, Europeiska kol- och stålgemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Eftastaterna, å andra sidan, om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, skall inte inverka på Eftastaternas deltagande i alla övriga EG-kommittéer eller organ i enlighet med punkt 3 i protokoll 30 i dess lydelse enligt detta beslut.Artikel 3Detta beslut träder i kraft dagen efter det att den sista anmälningen enligt artikel 103.1 i avtalet har gjorts till Gemensamma EES-kommittén [4].[4] [Inga konstitutionella krav angivna.] [Konstitutionella krav finns angivna.]Det skall tillämpas från och med den 1 januari 2003.Artikel 4Detta beslut skall offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning.Utfärdat i Bryssel den [...]På Gemensamma EES-kommitténs vägnarOrdförande Hans furstliga höghet prins Nikolaus von LiechtensteinSekreterarna för Gemensamma EES-kommittén PK Mannes M. Brinkmann


type: contracts

text:
 4.7.2019
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 L 180/22
 ÜHENDUSE JA ŠVEITSI MAISMAATRANSPORDI ÜHISKOMITEE OTSUS nr 1/2019,
 7. juuni 2019,
 millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kaupade ja reisijate raudtee- ja maanteeveo kokkuleppe 1. lisa [2019/1142]
 KOMITEE,
 võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist kaupade ja reisijate raudtee- ja maanteeveo kokkulepet (edaspidi „kokkulepe“), eriti selle artikli 52 lõiget 4,
 ning arvestades järgmist:
 (1)
 Kokkuleppe artikli 52 lõike 4 esimese taande kohaselt peab ühiskomitee võtma vastu 1. lisa läbivaatamise otsused. Kõnealust lisa on viimati muudetud ühiskomitee 12. juuni 2018. aasta otsusega 1/2018 (1).
 (2)
 Kokkuleppega reguleeritud valdkondades on pärast viimast muutmist vastu võetud uued Euroopa Liidu õigusaktid. Seetõttu tuleks 1. lisa kohandada, et lisada sellesse uued õigusaktid. Õigusselguse ja lihtsustamise huvides tuleks kokkuleppe 1. lisa asendada käesoleva otsuse lisaga,
 ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:
 Artikkel 1
 Kokkuleppe 1. lisa asendatakse käesoleva otsuse lisaga.
 Artikkel 2
 Käesolev otsus jõustub 15. juunil 2019.
 Brüssel, 7. juuni 2019
 Euroopa Liidu nimel
 eesistuja
 Elisabeth WERNER
 Šveitsi Konföderatsiooni nimel
 Šveitsi delegatsiooni juht
 Peter FÜGLISTALER
 (1) ELT L 166, 3.7.2018, lk 20.
 LISA
 „1. LISA
 KOHALDATAVAD SÄTTED
 Vastavalt käesoleva kokkuleppe artikli 52 lõikele 6 kohaldab Šveits allpool nimetatud õigusnormidega samaväärseid õigusnorme.
 LIIDU ÕIGUSE ASJAOMASED SÄTTED
 1. JAGU – TEGEVUSALALE LUBAMINE
 —
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. jaanuari 2006. aasta direktiiv 2006/1/EÜ ilma juhita renditud sõidukite kasutamise kohta kaupade autoveol (ELT L 33, 4.2.2006, lk 82).
 —
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1071/2009, millega kehtestatakse ühiseeskirjad autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemise tingimuste kohta ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/26/EÜ (ELT L 300, 14.11.2009, lk 51), viimati muudetud nõukogu 13. mai 2013. aasta määrusega (EL) nr 517/2013 (ELT L 158, 10.6.2013, lk 1).
 —
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1072/2009 rahvusvahelisele autoveoturule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta (ELT L 300, 14.11.2009, lk 72), viimati muudetud nõukogu 13. mai 2013. aasta määrusega (EL) nr 517/2013 (ELT L 158, 10.6.2013, lk 1).
 Seoses käesoleva kokkuleppega:
 a)
 vabastavad Euroopa Liit ja Šveitsi Konföderatsioon juhitunnistuse omamise kohustusest isikud, kellel on Šveitsi Konföderatsiooni, mõne Euroopa Liidu liikmesriigi või Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi kodakondsus;
 b)
 võib Šveitsi Konföderatsioon vabastada muude kui punktis a märgitud riikide kodanikud juhitunnistuse omamise kohustusest ainult pärast konsulteerimist Euroopa Liiduga ning tema nõusolekul;
 c)
 määruse (EÜ) nr 1072/2009 III peatüki sätteid (kabotaažvedude kohta) ei kohaldata.
 —
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1073/2009 rahvusvahelisele bussiteenuste turule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 561/2006 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 88), viimati muudetud nõukogu 13. mai 2013. aasta määrusega (EL) nr 517/2013 (ELT L 158, 10.6.2013, lk 1).
 Seoses käesoleva kokkuleppega ei kohaldata määruse (EÜ) nr 1073/2009 V peatüki sätteid (kabotaažvedude kohta).
 —
 Komisjoni 17. detsembri 2009. aasta otsus 2009/992/EL riiklikku elektroonilisse autoveo-ettevõtjate registrisse kantavate andmete miinimumnõuete kohta (ELT L 339, 22.12.2009, lk 36).
 —
 Komisjoni 16. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1213/2010, millega kehtestatakse autoveo-ettevõtjate riiklike elektrooniliste registrite omavahelist ühendamist käsitlevad ühiseeskirjad (ELT L 335, 18.12.2010, lk 21).
 —
 Komisjoni 9. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 361/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1073/2009 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses bussidega toimuva rahvusvahelise reisijateveo dokumentidega ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 2121/98 (ELT L 107, 10.4.2014, lk 39).
 —
 Komisjoni 18. märtsi 2016. aasta määrus (EL) 2016/403, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1071/2009 seoses liidu eeskirjade raskete, autoveo-ettevõtja hea maine kaotamiseni viia võivate rikkumiste liigitusega ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/22/EÜ III lisa (ELT L 74, 19.3.2016, lk 8).
 2. JAGU – SOTSIAALVALDKONNA ÕIGUSNORMID
 —
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/15/EÜ autovedude alase liikuva tegevusega hõivatud isikute tööaja korralduse kohta (EÜT L 80, 23.3.2002, lk 35).
 —
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta direktiiv 2003/59/EÜ reisijate- või kaubaveol kasutatavate teatavate maanteesõidukite juhtide alus- ja jätkuõppe kohta ning nõukogu määruse (EMÜ) nr 3820/85 ja nõukogu direktiivi 91/439/EMÜ muutmise ja nõukogu direktiivi 76/914/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 226, 10.9.2003, lk 4).
 —
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 561/2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist ja millega muudetakse nõukogu määrusi (EMÜ) nr 3821/85 ja (EÜ) nr 2135/98 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3820/85 (ELT L 102, 11.4.2006, lk 1), viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. veebruari 2014. aasta määrusega (EL) nr 165/2014 (ELT L 60, 28.2.2014, lk 1).
 —
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta direktiiv 2006/22/EÜ, mis käsitleb nõukogu määruste (EMÜ) nr 3820/85 ja (EMÜ) nr 3821/85 rakendamise miinimumtingimusi seoses autovedudega seotud sotsiaalõigusnormidega ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 88/599/EMÜ (ELT L 102, 11.4.2006, lk 35), viimati muudetud komisjoni 18. märtsi 2016. aasta direktiiviga (EL) 2016/403 (ELT L 74, 19.3.2016, lk 8).
 —
 Komisjoni 1. juuli 2010. aasta määrus (EL) nr 581/2010 salvestusseadmetelt ja juhikaartidelt asjakohaste andmete allalaadimise maksimumperioodide kohta (ELT L 168, 2.7.2010, lk 16).
 —
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. veebruari 2014. aasta määrus (EL) nr 165/2014 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 561/2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist (ELT L 60, 28.2.2014, lk 1).
 —
 Komisjoni 21. jaanuari 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/68 juhikaartide elektrooniliste registrite ühendamise ühiste menetluste ja tehniliste kirjelduste kohta (ELT L 15, 22.1.2016, lk 51), muudetud komisjoni 25. augusti 2017. aasta rakendusmäärusega (EL) 2017/1503 (ELT L 221, 26.8.2017, lk 10).
 —
 Komisjoni 18. märts 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/799, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 165/2014, millega sätestatakse sõidumeerikute ja nende komponentide konstruktsiooni, katsetamise, paigaldamise, kasutamise ja parandamise nõuded (ELT L 139, 26.5.2016, lk 1), muudetud komisjoni 28. veebruari 2018. aasta rakendusmäärusega (EL) 2018/502 (ELT L 85, 28.3.2018, lk 1).
 —
 Komisjoni 23. märtsi 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/548, millega kehtestatakse sõidumeeriku plommi eemaldamisest või rikkumisest kirjalikult teatamise standardvorm (ELT L 79, 24.3.2017, lk 1).
 —
 Komisjoni 30. märtsi 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2017/1013, millega koostatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 561/2006 artiklis 17 osutatud aruande standardvorm (ELT L 153, 16.6.2017, lk 28).
 3. JAGU – TEHNIKAALASED ÕIGUSNORMID
 Mootorsõidukid
 —
 Nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiiv 70/157/EMÜ mootorsõidukite lubatud mürataset ja heitgaasisüsteemi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 42, 23.2.1970, lk 16), viimati muudetud komisjoni 14. juuni 2007. aasta direktiiviga 2007/34/EÜ (ELT L 155, 15.6.2007, lk 49).
 —
 Nõukogu 3. detsembri 1987. aasta direktiiv 88/77/EMÜ liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, mis käsitlevad meetmeid, mida võetakse sõidukite diiselmootoritest väljapaisatavate gaasiliste ja tahkete osakeste heitmete vastu ning sõidukites kasutatavatest maagaasil või veeldatud naftagaasil töötavatest ottomootoritest väljapaisatavate gaasiliste osakeste heitmete vastu (EÜT L 36, 9.2.1988, lk 33), viimati muudetud komisjoni 10. aprilli 2001. aasta direktiiviga 2001/27/EÜ (EÜT L 107, 18.4.2001, lk 10).
 —
 Nõukogu 16. detsembri 1991. aasta direktiiv 91/671/EMÜ alla 3,5tonnistes sõidukites turvavööde kohustuslikku kasutamist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 373, 31.12.1991, lk 26), viimati muudetud komisjoni 27. veebruari 2014. aasta rakendusdirektiiviga 2014/37/EL (ELT L 59, 28.2.2014, lk 32).
 —
 Nõukogu 10. veebruari 1992. aasta direktiiv 92/6/EMÜ teatavate kategooriate mootorsõidukite kiiruspiirikute paigaldamise ja kasutamise kohta ühenduses (EÜT L 57, 2.3.1992, lk 27), muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. novembri 2002. aasta direktiiviga 2002/85/EÜ (EÜT L 327, 4.12.2002, lk 8).
 —
 Nõukogu 25. juuli 1996. aasta direktiiv 96/53/EÜ, millega kehtestatakse teatavatele ühenduses liikuvatele maanteesõidukitele siseriiklikus ja rahvusvahelises liikluses lubatud maksimaalmõõtmed ning rahvusvahelises liikluses lubatud täismass (EÜT L 235, 17.9.1996, lk 59), muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. veebruari 2002. aasta direktiiviga 2002/7/EÜ (EÜT L 67, 9.3.2002, lk 47).
 —
 Nõukogu 3. novembri 1998. aasta määrus (EÜ) nr 2411/98 mootorsõidukite ja nende haagiste registreerimisliikmesriigi tunnusmärgi tunnustamise kohta ühendusesiseses liikluses (EÜT L 299, 10.11.1998, lk 1).
 —
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuni 2000. aasta direktiiv 2000/30/EÜ ühenduses liiklevate kommertsveokite tehnokontrolli kohta (EÜT L 203, 10.8.2000, lk 1), viimati muudetud komisjoni 5. juuli 2010. aasta direktiiviga 2010/47/EL (ELT L 173, 8.7.2010, lk 33).
 —
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. septembri 2005. aasta direktiiv 2005/55/EÜ liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, mis käsitlevad meetmeid, mida võetakse sõidukite diiselmootoritest eralduvate gaasiliste ja tahkete osakeste heitmete vastu ning sõidukites kasutatavatest maagaasil või veeldatud naftagaasil töötavatest ottomootoritest eralduvate gaasiliste osakeste heitmete vastu (ELT L 275, 20.10.2005, lk 1), viimati muudetud komisjoni 18. juuli 2008. aasta direktiiviga 2008/74/EÜ (ELT L 192, 19.7.2008, lk 51).
 —
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta määrus (EÜ) nr 595/2009, mis käsitleb mootorsõidukite ja mootorite tüübikinnitust seoses raskeveokite heitmetega (Euro VI) ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 715/2007 ja direktiivi 2007/46/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 80/1269/EMÜ, 2005/55/EÜ ja 2005/78/EÜ (ELT L 188, 18.7.2009, lk 1), viimati muudetud komisjoni 31. jaanuari 2014. aasta määrusega (EL) nr 133/2014 (ELT L 47, 18.2.2014, lk 1).
 —
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 661/2009, mis käsitleb mootorsõidukite, nende haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi tehniliste seadmestike üldise ohutusega seotud tüübikinnituse nõudeid (ELT L 200, 31.7.2009, lk 1), viimati muudetud komisjoni 22. juuni 2016. aasta määrusega (EL) 2016/1004 (ELT L 165, 23.6.2016, lk 1).
 —
 Komisjoni 25. mai 2011. aasta määrus (EL) nr 582/2011, millega rakendatakse ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 595/2009 seoses raskeveokite heidetega (Euro VI) ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ I ja III lisa (ELT L 167, 25.6.2011, lk 1), viimati muudetud komisjoni 12. juuni 2014. aasta määrusega (EL) nr 627/2014 (ELT L 174, 13.6.2014, lk 28).
 —
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/45/EL, milles käsitletakse mootorsõidukite ja nende haagiste korralist tehnoülevaatust ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2009/40/EÜ (ELT L 127, 29.4.2014, lk 51).
 —
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 540/2014 mootorsõidukite ja varusummutisüsteemide mürataseme kohta, millega muudetakse direktiivi 2007/46/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 70/157/EMÜ (ELT L 158, 27.5.2014, lk 131), muudetud komisjoni 26. juuni 2017. aasta delegeeritud määrusega (EL) 2017/1576 (ELT L 239, 19.9.2017, lk 3).
 Ohtlike kaupade vedu
 —
 Nõukogu 6. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/50/EÜ ohtlike kaupade autoveo kontrollimise ühtse korra kohta (EÜT L 249, 17.10.1995, lk 35), viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiviga 2008/54/EÜ (ELT L 162, 21.6.2008, lk 11).
 —
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta direktiiv 2008/68/EÜ ohtlike kaupade siseveo kohta (ELT L 260, 30.9.2008, lk 13), viimati muudetud komisjoni 23. novembri 2018. aasta direktiiviga (EL) 2018/1846 (ELT L 299, 26.11.2018, lk 58).
 Käesoleva kokkuleppega kohaldatakse Šveitsi suhtes järgmisi erandeid direktiivist 2008/68/EÜ:
 1. Maanteetransport
 24. septembri 2008. aasta direktiivi 2008/68/EÜ (ohtlike kaupade siseveo kohta) artikli 6 lõike 2 punkti a kohased Šveitsi suhtes kohaldatavad erandid:
 RO – a – CH – 1
 Teema: ÜRO numbri 1 202 alla kuuluva diislikütuse ja kütteaine vedu paakkonteinerites.
 Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: punktid 1.1.3.6 ja 6.8
 Direktiivi lisa sisu: erandid seoses veoühikus veetavate kogustega, paakide ehitust käsitlevad eeskirjad.
 Siseriikliku õigusakti sisu: selliste paakkonteinerite suhtes, mis ei ole ehitatud vastavalt punktile 6.8, vaid kooskõlas siseriiklike õigusaktidega ning mille mahutavus on kuni 1 210 liitrit ja mida kasutatakse ÜRO numbri 1202 alla kuuluva diislikütuse ja kütteaine veoks, võib kohaldada ADR-kokkuleppe punkti 1.1.3.6 erandeid.
 Algviide siseriiklikule õigusaktile: ohtlike kaupade autovedu käsitleva korralduse 1. liite punkti 1.1.3.6.3 alapunkt b ja punkt 6.14 (SDR; RS 741.621).
 Aegumiskuupäev: 1. jaanuar 2023.
 RO – a – CH – 2
 Teema: vabastus veodokumendi omamise nõudest punktis 1.1.3.6 kindlaks määratud ohtlike kaupade teatavate koguste puhul.
 Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: punktid 1.1.3.6 ja 5.4.1.
 Direktiivi lisa sisu: veokirja olemasolu nõue.
 Siseriikliku õigusakti sisu: selliste 4. veoliiki kuuluvate tühjade puhastamata konteinerite ning hädaabiteenistustes või sukeldumisvarustuses kasutatavate täidetud või tühjade hingamisaparaatide gaasiballoonide veo puhul, mille kogused ei ületata punktis 1.1.3.6 kehtestatud piirnorme, ei ole punktis 5.4.1 sätestatud veodokumendi omamine kohustuslik.
 Algviide siseriiklikule õigusaktile: ohtlike kaupade autovedu käsitleva korralduse 1. liite punkti 1.1.3.6.3 alapunkt c (SDR; RS 741.621).
 Aegumiskuupäev: 1. jaanuar 2023.
 RO – a – CH – 3
 Teema: tühjade puhastamata paakide vedu vee jaoks ohtlike vedelike ladustamisrajatisi teenindavate ettevõtjate poolt.
 Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: punktid 6.5, 6.8, 8.2 ja 9.
 Direktiivi lisa sisu: paakide ja sõidukite ehitamine, varustamine ja kontrollimine; juhtide väljaõpe.
 Siseriikliku õigusakti sisu: vee jaoks ohtlike vedelike ladustamisrajatisi teenindavate ettevõtjate kasutatavad veokid ja tühjad puhastamata paagid/konteinerid vedelike mahutamiseks paikselt kasutatavate paakide teenindamise ajal ei kuulu ehitamist, varustamist ja kontrollimist käsitlevate määruste ega tähistamist ja ARD sätestatud oranži numbrimärki käsitlevate määruste reguleerimisalasse. Nende suhtes kohaldatakse tähistamis- ja identifitseerimisnõudeid ning sõidukijuht ei ole kohustatud läbima punktis 8.2 kirjeldatud koolitust.
 Algviide siseriiklikule õigusaktile: ohtlike kaupade autovedu käsitleva korralduse 1. liite punkt 1.1.3.6.3.10 (SDR; RS 741.621).
 Aegumiskuupäev: 1. jaanuar 2023.
 24. septembri 2008. aasta direktiivi 2008/68/EÜ (ohtlike kaupade siseveo kohta) artikli 6 lõike 2 punkti b alapunkti i kohased Šveitsi suhtes kohaldatavad erandid
 RO – bi – CH – 1
 Teema: ohtlikke kaupu sisaldavate majapidamisjäätmete vedu jäätmekõrvaldusrajatistesse.
 Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: punktid 2, 4.1.10, 5.2 ja 5.4.
 Direktiivi lisa sisu: klassifitseerimine, kombineeritud pakendamine, märgistamine ja tähistamine, dokumendid.
 Siseriikliku õigusakti sisu: eeskirjad hõlmavad sätteid, mis käsitlevad (majapidamise jaoks) ohtlikke kaupu sisaldavate majapidamisjäätmete lihtsustatud klassifitseerimist pädeva asutuse tunnustatud eksperdi poolt, asjakohaste mahutite kasutamist ning juhtide väljaõpet. Majapidamisjäätmeid, mida eksperdil ei ole võimalik klassifitseerida, võib kindlaksmääratud pakendis ja veoühikus vedada väikeste kogustena jäätmekäitluskeskusse.
 Algviide siseriiklikule õigusaktile: ohtlike kaupade autovedu käsitleva korralduse 1. liite punkt 1.1.3.7 (SDR; RS 741.621).
 Märkused: kõnealuseid eeskirju võib kohaldada üksnes ohtlikke kaupu sisaldavate majapidamisjäätmete veo suhtes avalike jäätmekäitluskohtade ja jäätmekõrvaldusrajatiste vahel.
 Aegumiskuupäev: 1. jaanuar 2023.
 RO – bi – CH – 2
 Teema: ilutulestike tagasivedu.
 Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: punktid 2.1.2, 5.4.
 Direktiivi lisa sisu: klassifikatsioon ja dokumendid.
 Siseriikliku õigusakti sisu: ÜRO numbrite 0335, 0336 ja 0337 alla kuuluvate ilutulestike jaemüüjatelt tarnijatele tagasi veo lihtsustamiseks on kavandatud erandid seoses netomassi andmete ja veodokumendis märgitud tooteliigitusega.
 Algviide siseriiklikule õigusaktile: ohtlike kaupade autovedu käsitleva korralduse 1. liite punkt 1.1.3.8 (SDR; RS 741.621).
 Märkused: jaemüügiks ettenähtud toodete puhul on praktiliselt võimatu üksikasjalikult kontrollida iga müümata toote iga pakendiühiku täpset sisu.
 Aegumiskuupäev: 1. jaanuar 2023.
 RO – bi – CH – 3
 Teema: ADRi koolitustõend, mis käsitleb purunenud sõidukite vedamiseks ettenähtud sõite, remondiga seotud sõite, paakveokite/paakide läbivaatusega seotud sõite, ning paakautode kontrollimise eest vastutavate ekspertide sõite kõnealustes sõidukites.
 Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: punkt 8.2.1.
 Direktiivi lisa sisu: sõidukijuhid peavad läbima koolituse.
 Siseriikliku õigusakti sisu: ADRi koolitust ja tõendeid ei nõuta purunenud sõidukite vedamiseks ettenähtud sõitude või remontimisega seotud katsesõitude, paakveokite/paakide läbivaatuse käigus paakveokitega tehtavate sõitude ning paakautode kontrollimise eest vastutavate ekspertide poolt kõnealustes sõidukites tehtavate sõitude puhul.
 Algviide siseriiklikule õigusaktile: Šveitsi Konföderatsiooni keskkonna-, transpordi-, energeetika- ja sideministeeriumi (DETEC) 30. septembri 2008. aasta juhised ohtlike kaupade autoveo kohta.
 Märkused: mõnel juhul sisaldavad veokid, mis on purunenud või remondis, ning tehniliseks ülevaatuseks ettevalmistatavad paakveokid või tehnilise ülevaatuse ajal kontrollitavad veokid siiski ohtlikke kaupu.
 Punktide 1.3. ja 8.2.3. nõudeid kohaldatakse ka kõnesoleval juhul.
 Aegumiskuupäev: 1. jaanuar 2023.
 2. Raudteetransport
 24. septembri 2008. aasta direktiivi 2008/68/EÜ (ohtlike kaupade siseveo kohta) artikli 6 lõike 2 punkti a kohased Šveitsi suhtes kohaldatavad erandid:
 RA – a – CH – 1
 Teema: ÜRO numbri 1 202 alla kuuluva diislikütuse ja kütteaine vedu paakkonteinerites.
 Viide käesoleva direktiivi II lisa jaotisele II.1: punkt 6.8.
 Direktiivi lisa sisu: paakide ehitamist käsitlevad määrused.
 Siseriikliku õigusakti sisu: lubatud on paakkonteinerid, mis ei ole ehitatud vastavalt punktile 6.8, vaid kooskõlas siseriiklike õigustaktidega ning mille mahutavus on kuni 1 210 liitrit ja mida kasutatakse ÜRO numbri 1 202 alla kuuluva diislikütuse ja kütteaine veoks.
 Algviide siseriiklikule õigusaktile: DETECi 3. detsembri 1996. aasta korralduse (mis käsitleb ohtlike kaupade raudtee- ja köisteevedu) lisa (RSD, RS 742.401.6) ning ohtlike kaupade maanteevedu käsitleva korralduse 1. liite punkt 6.14 (SDR, RS 741.621).
 Aegumiskuupäev: 1. jaanuar 2023.
 RA – a – CH – 2
 Teema: Veodokument.
 Viide käesoleva direktiivi II lisa jaotisele II.1: punkt 5.4.1.1.1.
 Direktiivi lisa sisu: veokirjas nõutav üldine teave.
 Siseriikliku õigusakti sisu: veodokumendis kasutatakse üldmõistet ja lisas loetletakse eespool esitatud viite kohaselt nõutavad andmed.
 Algviide siseriiklikule õigusaktile: DETECi 3. detsembri 1996. aasta korralduse (mis käsitleb ohtlike kaupade raudtee- ja köisteevedu) lisa (RSD, RS 742.401.6).
 Aegumiskuupäev: 1. jaanuar 2023.
 —
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. juuni 2010. aasta direktiiv 2010/35/EL transporditavate surveseadmete kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 76/767/EMÜ, 84/525/EMÜ, 84/526/EMÜ, 84/527/EMÜ ja 1999/36/EÜ (ELT L 165, 30.6.2010, lk 1).
 4. JAGU – RAUDTEEGA SEOTUD JUURDEPÄÄSU- JA TRANSIIDIÕIGUSED
 —
 Nõukogu 29. juuli 1991. aasta direktiiv 91/440/EMÜ ühenduse raudteede arendamise kohta (EÜT L 237, 24.8.1991, lk 25).
 —
 Nõukogu 19. juuni 1995. aasta direktiiv 95/18/EÜ raudtee-ettevõtjate litsentseerimise kohta (EÜT L 143, 27.6.1995, lk 70).
 —
 Nõukogu 19. juuni 1995. aasta direktiiv 95/19/EÜ raudtee infrastruktuuri mahtude jaotuse ja infrastruktuuri kasutamise maksude sissenõudmise kohta (EÜT L 143, 27.6.1995, lk 75).
 —
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/49/EÜ ühenduse raudteede ohutuse kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 95/18/EÜ raudtee-ettevõtjate litsentseerimise kohta ja direktiivi 2001/14/EÜ raudtee infrastruktuuri läbilaskevõime jaotamise ning raudtee infrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutuse sertifitseerimise kohta (raudteede ohutuse direktiiv) (ELT L 164, 30.4.2004, lk 44), viimati muudetud komisjoni 9. juuli 2014. aasta direktiiviga 2014/88/EL (ELT L 201, 10.7.2014, lk 9).
 —
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta direktiiv 2007/59/EÜ ühenduse raudteesüsteemis vedureid ja ronge juhtivate vedurijuhtide sertifitseerimise kohta (ELT L 315, 3.12.2007, lk 51), viimati muudetud komisjoni 1. juuni 2016. aasta direktiiviga (EL) 2016/882 (ELT L 146, 3.6.2016, lk 22).
 —
 Komisjoni 13. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 653/2007 ühtse vormi kasutamise kohta Euroopas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/49/EÜ artikli 10 kohaste ohutustunnistuste ja taotlusdokumentide puhul ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/14/EÜ alusel antud ohutustunnistuste kehtivuse kohta (ELT L 153, 14.6.2007, lk 9), muudetud komisjoni 10. mai 2011. aasta määrusega (EL) nr 445/2011 (ELT L 122, 11.5.2011, lk 22).
 —
 Komisjoni 9. novembri 2007. aasta otsus 2007/756/EÜ, millega võetakse vastu direktiivide 96/48/EÜ ja 2001/16/EÜ artikli 14 lõigetega 4 ja 5 ettenähtud riikliku raudteeveeremi registri ühised tehnilised kirjeldused (ELT L 305, 23.11.2007, lk 30), muudetud komisjoni 10. veebruari 2011. aasta otsusega 2011/107/EL (ELT L 43, 17.2.2011, lk 33).
 —
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiv 2008/57/EÜ ühenduse raudteesüsteemi koostalitlusvõime kohta (uuestisõnastamine) (ELT L 191, 18.7.2008, lk 1), viimati muudetud komisjoni 10. märtsi 2014. aasta direktiiviga 2014/38/EL (ELT L 70, 11.3.2014, lk 20).
 —
 Komisjoni 30. novembri 2009. aasta otsus 2009/965/EÜ Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/57/EÜ (ühenduse raudteesüsteemi koostalitlusvõime kohta) artikli 27 lõikes 4 osutatud võrdlusdokumendi kohta (ELT L 341, 22.12.2009, lk 1), muudetud komisjoni 17. novembri 2015. aasta rakendusotsusega (EL) 2015/2299 (ELT L 324, 10.12.2015, lk 15).
 —
 Komisjoni 3. detsembri 2009. aasta määrus (EL) nr 36/2010 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/59/EÜ kohaste ühenduse vedurijuhilubade, lisasertifikaatide, lisasertifikaatide kinnitatud koopiate ja vedurijuhiloa taotluste vormide kohta (ELT L 13, 19.1.2010, lk 1).
 —
 Komisjoni 9. novembri 2010. aasta otsus 2010/713/EL, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/57/EÜ alusel vastu võetud koostalitluse tehnilistes kirjeldustes kasutatavaid vastavushindamise, kasutuskõlblikkuse hindamise ja EÜ vastavustõendamise menetluse mooduleid (ELT L 319, 4.12.2010, lk 1).
 —
 Komisjoni 9. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1158/2010 raudteede ohutustunnistuste vastavushindamise ühise ohutusmeetodi kohta (ELT L 326, 10.12.2010, lk 11).
 —
 Komisjoni 10. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1169/2010 raudtee ohutusloa vastavushindamise ühise ohutusmeetodi kohta (ELT L 327, 11.12.2010, lk 13).
 —
 Komisjoni 1. märtsi 2011. aasta määrus (EL) nr 201/2011 lubatud tüüpi raudteeveeremi vastavusdeklaratsiooni näidise kohta (ELT L 57, 2.3.2011, lk 8).
 —
 Komisjoni 26. aprilli 2011. aasta otsus 2011/275/EL üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi infrastruktuuri allsüsteemi koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta (ELT L 126, 14.5.2011, lk 53), muudetud komisjoni 23. juuli 2012. aasta otsusega 2012/464/EL (ELT L 217, 14.8.2012, lk 20).
 —
 Komisjoni 10. mai 2011. aasta määrus (EL) nr 445/2011, milles käsitletakse kaubavagunite hoolduse eest vastutavate üksuste sertifitseerimise süsteemi ja millega muudetakse määrust (EÜ) nr 653/2007 (ELT L 122, 11.5.2011, lk 22).
 —
 Komisjoni 5. mai 2011. aasta määrus (EL) nr 454/2011 üleeuroopalise raudteesüsteemi allsüsteemi „reisijateveoteenuste telemaatilised rakendused“ koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta (ELT L 123, 12.5.2011, lk 11), viimati muudetud komisjoni 25. veebruari 2015. aasta määrusega (EL) 2015/302 (ELT L 55, 26.2.2015, lk 2).
 —
 Komisjoni 4. oktoobri 2011. aasta rakendusotsus 2011/665/EL lubatud raudteeveeremitüüpide Euroopa registri kohta (ELT L 264, 8.10.2011, lk 32).
 —
 Komisjoni 22. novembri 2011. aasta otsus 2011/765/EL vedurijuhtide koolitamisega tegelevate koolituskeskuste tunnustamise kriteeriumide, vedurijuhtide eksamineerijate tunnustamise kriteeriumide ja eksamite korraldamise kriteeriumide kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2007/59/EÜ (ELT L 314, 29.11.2011, lk 36).
 —
 Komisjoni 25. jaanuari 2012. aasta otsus 2012/88/EL üleeuroopalise raudteesüsteemi juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta (ELT L 51, 23.2.2012, lk 1), viimati muudetud komisjoni 5. jaanuari 2015. aasta otsusega (EL) 2015/14 (ELT L 3, 7.1.2015, lk 44).
 —
 Komisjoni 14. novembri 2012. aasta otsus 2012/757/EL, mis käsitleb Euroopa Liidu raudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust ning millega muudetakse otsust 2007/756/EÜ (ELT L 345, 15.12.2012, lk 1), muudetud komisjoni 2. detsembri 2013. aasta otsusega 2013/710/EL (ELT L 323, 4.12.2013, lk 35).
 —
 Komisjoni 16. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1077/2012, milles käsitletakse riiklike ohutusasutuste poolt pärast ohutustunnistuse või ohutusloa väljastamist tehtava järelevalve ühist ohutusmeetodit (ELT L 320, 17.11.2012, lk 3).
 —
 Komisjoni 16. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1078/2012, milles käsitletakse pärast ohutustunnistuse või ohutusloa saamist raudteeveo-ettevõtjate ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ning hoolduse eest vastutavate üksuste poolt tehtava järelevalve ühist ohutusmeetodit (ELT L 320, 17.11.2012, lk 8).
 —
 Komisjoni 13. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 321/2013, mis käsitleb Euroopa Liidu raudteesüsteemi allsüsteemi „veerem – kaubavagunid“ koostalitluse tehnilist kirjeldust ja millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2006/861/EÜ (ELT L 104, 12.4.2013, lk 1), muudetud komisjoni 2. detsembri 2013. aasta määrusega (EL) nr 1236/2013 (ELT L 322, 3.12.2013, lk 23).
 —
 Komisjoni 30. aprilli 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 402/2013 riskihindamise ühise ohutusmeetodi kohta ja määruse (EÜ) nr 352/2009 kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 121, 3.5.2013, lk 8), muudetud komisjoni 13. juuli 2015. aasta rakendusmäärusega (EL) 2015/1136 (ELT L 185, 14.7.2015, lk 6).
 —
 Komisjoni 26. novembri 2014. aasta rakendusotsus 2014/880/EL raudteeinfrastruktuuri registri ühiste tehniliste kirjelduste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks rakendusotsus 2011/633/EL (ELT L 356, 12.12.2014, lk 489).
 —
 Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1300/2014, milles käsitletakse koostalitluse tehnilist kirjeldust seoses puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimestele juurdepääsuvõimaluste tagamisega Euroopa Liidu raudteesüsteemis (ELT L 356, 12.12.2014, lk 110).
 —
 Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1301/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi energiavarustuse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust (ELT L 356, 12.12.2014, lk 179).
 —
 Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1302/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi veeremi allsüsteemi „vedurid ja reisijateveoveerem“ koostalitluse tehnilist kirjeldust (ELT L 356, 12.12.2014, lk 228).
 —
 Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1303/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust „Raudteetunnelite ohutus“ (ELT L 356, 12.12.2014, lk 394).
 —
 Komisjoni 26. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1304/2014 üleeuroopalise raudteesüsteemi allsüsteemi „veerem – müra“ koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta, millega muudetakse otsust 2008/232/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2011/229/EL (ELT L 356, 12.12.2014, lk 421).
 —
 Komisjoni 11. detsembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1305/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi kaubaveoteenuste telemaatiliste seadmete koostalitluse tehnilist kirjeldust ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 62/2006 (ELT L 356, 12.12.2014, lk 438).
 —
 Komisjoni 4. veebruari 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/171, mis käsitleb raudteeveo-ettevõtjate tegevuslubade väljaandmise korra teatavaid aspekte (ELT L 29, 5.2.2015, lk 3).
 —
 Komisjoni 12. juuni 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/909, milles käsitletakse rongiliikluse korraldamisega seotud otseste kulude arvutamise meetodeid (ELT L 148, 13.6.2015, lk 17).
 5. JAGU – MUUD VALDKONNAD
 —
 Nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiiv 92/82/EMÜ mineraalõlide aktsiisimäärade ühtlustamise kohta (EÜT L 316, 31.10.1992, lk 19).
 —
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/54/EÜ tunnelite miinimumohutusnõuete kohta üleeuroopalises teedevõrgus (ELT L 167, 30.4.2004, lk 39).
 —
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/96/EÜ maanteede infrastruktuuri ohutuse korraldamise kohta (ELT L 319, 29.11.2008, lk 59).
 “


type: caselaw

text:
 23.10.2010
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 C 288/57
 Kanne 27.8.2010 — Vtesse Networks v. komissio
 (Asia T-362/10)
 ()
 (2010/C 288/106)
 Oikeudenkäyntikieli: englanti
 Asianosaiset
 Kantaja: Vtesse Networks (Hertford, Yhdistynyt kuningaskunta) (edustaja: barrister H. Mercer QC)
 Vastaaja: Euroopan komissio
 Vaatimukset
 —
 Kanne on otettava tutkittavaksi
 —
 Komission valtiontukiasiassa N 461/2009 tekemän päätöksen K(2010) 3204 (EUVL 2010 C 162, s. 1) 72 perustelukappale on kumottava ja
 —
 Vastaaja on velvoitettava korvaamaan kantajan oikeudenkäyntikulut.
 Oikeudelliset perusteet ja pääasialliset perustelut
 Kanteessaan kantaja vaatii SEUT 263 artiklan nojalla komission valtiontukiasiassa N 461/2009 tekemän päätöksen K(2010) 3204 (EUVL 2010 C 162, s. 1) kumoamista, jolla päätettiin, että tukitoimi ”Cornwall & Isles of Scilly Next Generation Broadband”, jolla myönnetään tukea Euroopan aluekehitysrahastosta Cornwall & Isles of Scillyn alueen seuraavan sukupolven laajakaistaverkkojen käyttöönotolle, on SEU 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukainen.
 Kanteensa tueksi kantaja esittää seuraavat kanneperusteet:
 Ensinnäkin kantaja väittää, että komissio teki ilmeisiä arviointivirheitä arvioidessaan tosiseikkoja erityisesti, kun komissio totesi, että
 a)
 hankintamenettely oli avoin, syrjimätön ja kilpailullinen, vaikka sen olisi pitänyt todeta, että kilpailu oli suljettu pois hankintamenettelyn osalta
 b)
 olemassa oleva infrastruktuuri oli pyynnöstä kaikkien tarjouksen tekijöiden käytettävissä, vaikka perinteinen operaattori on myöntänyt julkisesti, ettei se käyttänyt infrastruktuuria, joka oli liitetty tuotteisiin ja joka oli pyynnöstä kaikkien tarjouksen tekijöiden käytettävissä
 c)
 kilpailuun kohdistuva kokonaisvaikutus oli positiivinen, vaikka perinteisen operaattorin toimet sulkivat pois kilpailun.
 Lisäksi kantaja väittää, ettei komissio sovella ja/tai se rikkoo SEUT 102 artiklaa, joten komission päätöksessä K(2010) 3204 esitetty toimenpiteen kilpailuvaikutusten arviointi on mitätön ja tämän vuoksi kyseinen päätös on lainvastainen ja SEUT 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan vastainen, ja että SEUT 102 artiklaa rikotaan seuraavilla tavoilla:
 a)
 lainvastainen sitominen suhteessa olemassa olevaan mustan kuidun ja aktiivisen elektroniikan infrastruktuuriin
 b)
 kilpailevien tarjouksen tekijöiden ei anneta käyttää kuituja ja/tai kanavia
 c)
 hintaruuvi, joka toteutetaan sitomalla yhteen kuidut ja aktiivinen elektroniikka sellaisten tuotteiden luomiseksi, joiden osalta kantaja tai muut kilpailijat eivät voi kilpailla hankintamenettelyssä.
 Lopuksi kantaja väittää, että komissio loukkaa sen puolustautumisoikeuksia erityisesti, kun se ei aloita täysimääräistä tutkintaa SEUT 108 artiklan 2 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti, seuraavilla perusteilla:
 a)
 ensimmäisen ja toisen kanneperusteen valossa oli lainvastaista lopettaa SEUT 108 artiklan 3 kohdan mukainen tutkinta ja/tai olla aloittamatta SEUT 108 artiklan 2 kohdan mukaista täysimääräistä tutkintaa
 b)
 tutkinnan lopettaminen ennen muodollista tutkintaa esti kantajaa käyttämästä puolustautumisoikeuksiaan,
 c)
 puolustautumisoikeuksia on loukattu, kun kantajalle ei annettu mahdollisuutta kiistää Yhdistyneen kuningaskunnan esittämiä väitteitä ja/tai todisteita.


text:
 30.8.2008
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 C 223/19
 2008 m. liepos 11 d. Teisingumo Teismo (trečioji kolegija) sprendimas (Lietuvos Aukščiausiojo Teismo prašymas priimti prejudicinį sprendimą) byloje, kurią pradėjo Inga Rinau
 (Byla C-195/08 PPU) (1)
 (Teismų bendradarbiavimas civilinėse bylose - Jurisdikcija ir teismo sprendimų vykdymas - Vykdymas su santuoka ir tėvų pareigomis susijusiose bylose - Reglamentas (EB) Nr. 2201/2003 - Prašymas nepripažinti sprendimo, įpareigojančio grąžinti neteisėtai kitoje valstybėje narėje laikomą vaiką - Prejudicinio sprendimo priėmimo skubos tvarka procedūra)
 (2008/C 223/30)
 Proceso kalba: lietuvių
 Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas
 Lietuvos Aukščiausiasis Teismas
 Šalis pagrindinėje byloje
 Inga Rinau
 Dalykas
 Prašymas priimti prejudicinį sprendimą — Lietuvos Aukščiausiasis Teismas — 2003 m. lapkričio 27 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2201/2003 dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų, susijusių su santuoka ir tėvų pareigomis, pripažinimo bei vykdymo, panaikinančio Reglamentą (EB) Nr. 1347/2000 (OL L 338, 2003, p 1), 21, 23, 24 straipsnių, 31 straipsnio 1 dalies, 40 straipsnio 2 dalies ir 42 straipsnio aiškinimas — Prašymas nepripažinti valstybėje narėje A valstybės narės B teismo priimto sprendimo, įpareigojančio grąžinti vaiką, neteisėtai motinos laikomą valstybėje narėje A, valstybėje narėje B gyvenančiam vaiko tėvui, kuriam suteikta vaiko globa
 Rezoliucinė dalis
 1.
 Priėmus sprendimą dėl negrąžinimo ir apie jį pranešus kilmės valstybės narės teismui, 2003 m. lapkričio 27 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2201/2003 dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų, susijusių su santuoka ir tėvų pareigomis, pripažinimo bei vykdymo, panaikinančio Reglamentą (EB) Nr. 1347/2000, 42 straipsnyje numatyto pažymėjimo išdavimo tikslais nėra svarbu, ar šio sprendimo vykdymas sustabdytas, buvo priimtas naujas sprendimas, sprendimas buvo panaikintas, arba bet kuriuo atveju jis neįgijo įsiteisėjusio sprendimo galios, ar buvo pakeistas sprendimu dėl grąžinimo, jei vaikas iš tikrųjų nebuvo grąžintas. Kadangi nebuvo pareikšta jokių abejonių dėl šio pažymėjimo autentiškumo ir jis išduotas naudojant minėto reglamento IV priedo formą, prieštaravimą dėl sprendimo grąžinti vaiką pripažinimo pateikti draudžiama, ir vykdymo valstybės narės teismas turi tik paskelbti teismo sprendimą, dėl kurio išduotas pažymėjimas, vykdytinu ir patenkinti prašymą nedelsiant grąžinti vaiką.
 2.
 Išskyrus atvejus, kai procedūra susijusi su sprendimu, dėl kurio išduotas pažymėjimas taikant Reglamento Nr. 2201/2003 11 straipsnio 8 dalį ir 40–42 straipsnius, bet kuri suinteresuota šalis gali kreiptis dėl teismo sprendimo nepripažinimo, net jei prieš tai nebuvo pateiktas prašymas dėl sprendimo pripažinimo.
 3.
 Reglamento Nr. 2201/2003 31 straipsnio 1 dalis, kurioje numatyta, kad nei asmuo, kurio atžvilgiu prašoma vykdyti sprendimą, nei vaikas šiame bylos nagrinėjimo etape neturi teisės paduoti jokių teikimų dėl prašymo, netaikoma procedūrai dėl teismo sprendimo nepripažinimo, pradėtai nesant prieš tai pateikto prašymo dėl to paties sprendimo pripažinimo. Tokioje situacijoje atsakovas, siekiantis pripažinimo, turi teisę paduoti teikimus.
 (1) OL C 171, 2008 7 5.


text:
 25.8.2007
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 C 199/44
 2007 m. birželio 29 d. pareikštas ieškinys byloje ITT Manufacturing Enterprises prieš VRDT — ITT Trademark & Trade (I.T.T.)
 (Byla T-231/07)
 (2007/C 199/83)
 Kalba, kuria surašytas ieškinys: anglų
 Šalys
 Ieškovė: ITT Manufacturing Enterprises Inc. (Vilmingtonas, Jungtinės Valstijos), atstovaujama solicitor F. Delord
 Atsakovė: Vidaus rinkos derinimo tarnyba (prekių ženklams ir pramoniniam dizainui) (VRDT)
 Kita procedūros Apeliacinėje taryboje šalis: ITT Trademark & Trade GmbH (Miunchenas, Vokietija)
 Ieškovės reikalavimai
 —
 panaikinti ginčijamą sprendimą, palikti galioti sprendimą Nr. 565/2005 ir priteisti iš atsakovės bylinėjimosi išlaidas; nepatenkinus šio reikalavimo
 —
 pakeisti ginčijamą sprendimą, palikti galioti sprendimą Nr. 565/2005 ir priteisti iš atsakovės bylinėjimosi išlaidas.
 Ieškinio pagrindai ir pagrindiniai argumentai
 Bendrijos prekių ženklo paraišką pateikęs asmuo: ITT Trademark & Trade GmbH
 Prašomas įregistruoti Bendrijos prekių ženklas: žodinis Bendrijos prekių ženklas „ITT“ 7, 9 ir 11 klasių prekėms ir paslaugoms — paraiška Nr. 1152339
 Ženklo ar žymens, kuriuo remiamasi protesto procese, savininkė: ITT Manufacturing Enterprises Inc
 Ženklas ar žymuo, kuriuo remiamasi protesto procese: vaizdiniai nacionaliniai prekių ženklai, taip pat neregistruoti plačiai žinomi prekių ženklai, naudojami prekyboje Bendrijoje, turintys žodinį elementą „ITT“ ar sudaryti iš jo, daugelio klasių prekėms ir paslaugoms
 Protestų skyriaus sprendimas: visiškai patenkinti protestą
 Apeliacinės tarybos sprendimas: atmesti protestą
 Ieškinio pagrindai: ieškovė ginčija Apeliacinės tarybos išvadą, kad Protestų skyriaus sprendimas pagrįstas netinkamu prekių ženklu.


text:
 15.9.2014
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 C 315/52
 Postanowienie Sądu z dnia 7 lipca 2014 r. – Cofresco Frischhalteprodukte przeciwko Komisji
 (Sprawa T-223/13) (1)
 ((Skarga o stwierdzenie nieważności - Środowisko - Dyrektywa 94/62/WE - Opakowania i odpady opakowaniowe - Dyrektywa 2013/2/UE - Rolki, tuby oraz cylindry, wokół których nawijany jest giętki materiał - Brak bezpośredniego oddziaływania - Niedopuszczalność))
 2014/C 315/87
 Język postępowania: francuski
 Strony
 Strona skarżąca: Cofresco Frischhalteprodukte GmbH & Co. KG (Minden, Niemcy) (przedstawiciel: adwokat H. Weil)
 Strona pozwana: Komisja Europejska (przedstawiciele: A. Alcover San Pedro i J.F. Brakeland, pełnomocnicy)
 Przedmiot
 Wniosek o stwierdzenie częściowej nieważności dyrektywy Komisji 2013/2/UE z dnia 7 lutego 2013 r. zmieniającej załącznik I do dyrektywy 94/62/WE Parlamentu Europejskiego i Rady w sprawie opakowań i odpadów opakowaniowych (Dz.U. L 37, s. 10) w zakresie, w jakim Komisja umieszcza rolki, tuby oraz cylindry, wokół których nawijany jest giętki materiał, z wyjątkiem rolek, tub i cylindrów będących częścią urządzeń produkcyjnych i nieużywanych do prezentacji produktów w opakowaniach detalicznych, w wykazie przykładów produktów ilustrujących zastosowanie kryteriów wyjaśniających pojęcie „opakowania”.
 Sentencja
 1)
 Skarga zostaje odrzucona jako niedopuszczalna.
 2)
 Cofresco Frischhalteprodukte GmbH & Co. KG zostaje obciążona własnymi kosztami oraz kosztami poniesionymi przez Komisję Europejską.
 (1) Dz.U. C 171 z 15.6.2013.


type: wikipedia

text:
Dansk Jagtforsikring A/S er et selskab der tegner ansvarsforsikring knyttet til jagttegnet, dækkende person- og tingskade samt hundeskader, som en jæger forvolder i relation til anden person under jagtudøvelse i Danmark eller det øvrige Europa.
 Lovpligtig forsikring
 Det er lovpligtigt at have en ansvarsforsikring for at drive lovlig jagt i Danmark. Naturstyrelsen har indgået en overenskomst med Dansk Jagtforsikring A/S, hvorefter dette selskab for en årlig præmie på 35 kr., der opkræves af Naturstyrelsen sammen med jagttegnsafgiften, påtager sig at udrede de erstatninger, som jagttegnsløseren måtte blive ansvarlig for.
 Jægerne kan blive fritaget for at betale præmien, hvis man kan dokumentere, at man har en anden forsikring, der dækker de skader, man måtte anrette ved skudafgivelse under jagt.
 Ejerskab
 Staten ejer 51 % af aktierne, og Danmarks Jægerforbund ejer 49 %.
 Kilder/eksterne henvisninger
 SNS om jagtansvarsforsikringen
 Jagtterminologi
 Jagtforsikring, Dansk
 Virksomheder i København
 Jagtforsikring
 Etableret i 1946


text:
Heikkilä Jaakko | Hakutulokset | Finna.fi
 Siirry hakuunNäytetään 1 - 20 / 1 571 Siirry rajauksiin Siirry sisältöön
 Haku: Heikkilä Jaakko
 Näytetään 1 - 20 / 1 571
 Kasva, välitä ja valmenna : henkilöjohtamisella voittajajoukkueeksi Näytä tarkat tiedot
 3AMK-kirjastot Aalto-yliopisto - Alli Centria ammattikorkeakoulu - Colibri Eduskunnan kirjasto - Selma Eepos-kirjastot Heili-kirjastot Helmet-kirjastot Hämeen ammattikorkeakoulu - VanaiCat Itä-Suomen yliopisto - Josku Jyväskylän ammattikorkeakoulu - Janet Jyväskylän yliopisto - Jykdok Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulu - Kaakkuri Kainet-kirjastot Kansalliskirjasto Keski-kirjastot Kirkes-kirjastot Kyyti-kirjastot Lahden ammattikorkeakoulu - Masto Lapin kirjasto Lapin korkeakoulukirjasto - Juolukka Lappeenrannan tiedekirjasto - Wilma LUMME-kirjastot Maanpuolustuskorkeakoulu - Taisto Oulun ammattikorkeakoulu - Leevi Oulun yliopisto - Oula OUTI-kirjastot PIKI-kirjastot Satakirjastot Satakunnan ammattikorkeakoulu Savonia-ammattikorkeakoulu Seinäjoen ammattikorkeakoulu Tampereen ammattikorkeakoulu - TAMK Tampereen yliopisto - Hervanta ja Pori Turun ammattikorkeakoulu Turun yliopisto - Volter Varastokirjasto Vaski-kirjastot Yrkeshögskolan Arcada - Arken Åbo Akademin kirjasto - Alma
 Kukkolankoski Näytä tarkat tiedot
 Heikkilä, Jaakko ; Peltonen, Esa ; Huuva, Adam ; Ström, Tatiana
 Jyväskylän yliopisto - Jykdok Kansalliskirjasto Lapin kirjasto Lapin korkeakoulukirjasto - Juolukka Oulun yliopisto - Oula OUTI-kirjastot Turun yliopisto - Volter Varastokirjasto Åbo Akademin kirjasto - Alma
 Heikkilä, Jaakko ; Huuva, Hannele ; Palokangas, Tanja
 Jyväskylän yliopisto - Jykdok Kansalliskirjasto Keski-kirjastot Lapin kirjasto Oulun yliopisto - Oula OUTI-kirjastot Satakirjastot Tiekkö-kirjastot Turun yliopisto - Volter Vaara-kirjastot Varastokirjasto Vaski-kirjastot
 Jaakko Heikkilä: Henkeviä porinoita Näytä tarkat tiedot
 Heikkilä, Jaakko ; Heikka, Elina ; Lahti, Sofia ; Rastenberger, Anna-Kaisa ; Salo, Erja ; Suomen valokuvataiteen museo
 Meänmaa Näytä tarkat tiedot
 Heikkilä, Jaakko ; Pohjanen, Bengt, 1944-
 Vårat land Näytä tarkat tiedot
 Heikkilä, Jaakko ; Pohjanen, Bengt
 Jyväskylän yliopisto - Jykdok Kansalliskirjasto Lapin kirjasto Lapin korkeakoulukirjasto - Juolukka Oulun yliopisto - Oula Turun yliopisto - Volter Varastokirjasto Åbo Akademin kirjasto - Alma
 Armenian vaietut tarinat = Unspoken destinies Näytä tarkat tiedot
 Heikkilä, Jaakko ; Korjaamo Galleria
 Aalto-yliopisto - Alli Anders-kirjastot Eepos-kirjastot Heili-kirjastot Helka-kirjastot Helle-kirjastot Helmet-kirjastot Itä-Suomen yliopisto - Josku Jyväskylän yliopisto - Jykdok Kainet-kirjastot Kansalliskirjasto Keski-kirjastot Kirkes-kirjastot Kuopion kaupunginkirjasto Kyyti-kirjastot Lahden ammattikorkeakoulu - Masto Lapin kirjasto Lapin korkeakoulukirjasto - Juolukka Lastu-kirjastot Louna-kirjastot Lukki-kirjastot LUMME-kirjastot Maanpuolustuskorkeakoulu - Taisto Oulun yliopisto - Oula OUTI-kirjastot PIKI-kirjastot Rutakko-kirjastot Satakirjastot Taideyliopisto - Arsca Tampereen yliopisto - Linna ja Arvo Tritonia - Tria Turun ammattikorkeakoulu Turun yliopisto - Volter Vaara-kirjastot Varastokirjasto Vaski-kirjastot Åbo Akademin kirjasto - Alma
 Hirsirakennuksen veistotyöt Näytä tarkat tiedot
 Eepos-kirjastot Heili-kirjastot Helmet-kirjastot Jyväskylän yliopisto - Jykdok Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulu - Kaakkuri Kainet-kirjastot Kansalliskirjasto Keski-kirjastot Kuopion kaupunginkirjasto Kyyti-kirjastot Lapin kirjasto Lapin korkeakoulukirjasto - Juolukka Lastu-kirjastot Louna-kirjastot LUMME-kirjastot Oulun ammattikorkeakoulu - Leevi Oulun yliopisto - Oula OUTI-kirjastot PIKI-kirjastot Rutakko-kirjastot Satakirjastot Tampereen ammattikorkeakoulu - TAMK Tampereen yliopisto - Hervanta ja Pori Tiekkö-kirjastot Turun yliopisto - Volter Vaara-kirjastot Varastokirjasto Vaski-kirjastot
 Kirkas nöyryys = Klar ödmjukhet = The bright humility = Heitere Demot Näytä tarkat tiedot
 Heikkilä, Jaakko, 1956- ; Kenttä, Matti, 1927-
 Muut tekijät: “...Heikkilä, Jaakko, valokuvaaja...”
 Eepos-kirjastot Heili-kirjastot Helka-kirjastot Helmet-kirjastot Jyväskylän yliopisto - Jykdok Kainet-kirjastot Kansalliskirjasto Keski-kirjastot Kirkes-kirjastot Lahden ammattikorkeakoulu - Masto Lapin kirjasto Lapin korkeakoulukirjasto - Juolukka Lastu-kirjastot Lukki-kirjastot LUMME-kirjastot Oulun yliopisto - Oula OUTI-kirjastot PIKI-kirjastot Satakirjastot Tiekkö-kirjastot Turun yliopisto - Volter Vaara-kirjastot Varastokirjasto Vaski-kirjastot Åbo Akademin kirjasto - Alma
 Aalto-yliopisto - Alli Anders-kirjastot Eepos-kirjastot Helka-kirjastot Helle-kirjastot Helmet-kirjastot Jyväskylän yliopisto - Jykdok Kainet-kirjastot Kansalliskirjasto Keski-kirjastot Lahden ammattikorkeakoulu - Masto Lapin kirjasto Lapin korkeakoulukirjasto - Juolukka Lastu-kirjastot Lukki-kirjastot LUMME-kirjastot Oulun yliopisto - Oula OUTI-kirjastot PIKI-kirjastot Satakirjastot Tiekkö-kirjastot Turun ammattikorkeakoulu Turun yliopisto - Volter Vaara-kirjastot Varastokirjasto Vaski-kirjastot Åbo Akademin kirjasto - Alma
 Conceptualising the economics of plant health protection against invasive pests Näytä tarkat tiedot
 Heikkilä, Jaakko ; Peltola, Jukka
 Julkaisussa Agricultural and food science in Finland 12 (2003) : 2, 1. artikkeli
 https://journal.fi/afs/article/view/5743
 Opettajan portfolion avulla kohti omaa opettajaprofiilia Näytä tarkat tiedot
 Venetsia : Veden kätkemiä huoneita Näytä tarkat tiedot
 Roudan aiheuttama pituushalkeama Näytä tarkat tiedot
 Käsityökasvatus koulun ulkopuolisessa 4H harrastuksessa Näytä tarkat tiedot
 http://urn.fi/URN:NBN:fi:jyu-1998781093
 Rovaniemen maalaiskunta - Napapiirin kunta Näytä tarkat tiedot
 Heikkilä, Jaakko ; Tiuraniemi, Olli ; Ansala, Matti
 "Does the protocol require handshaking?" : the validity of metaphors in the terminology of electronic communication Näytä tarkat tiedot
 Miesluokanopettajien näkemyksiä roolistaan kasvattajana naisvaltaisessa työyhteisössä Näytä tarkat tiedot
 Heikkilä, Jaakko ; Kaltiola, Lari
 Territoriaalinen koheesio ja lounaisrannikon kehittämisvyöhyke Näytä tarkat tiedot