type: other

text:
Koszty rozliczane w czasie w ujęciu bilansowym i podatkowym – www.poradnikksiegowego.pl
 Aktualnie jesteś: Strona główna » Rozliczenia międzyokresowe » Koszty rozliczane w czasie w ujęciu bilansowym i podatkowym A
 Gazeta Podatkowa nr 36 (868) z dnia 4.05.2012
 Koszty rozliczane w czasie w ujęciu bilansowym i podatkowym
 Koszty poniesione, lecz dotyczące przyszłych okresów, aktywuje się w księgach rachunkowych jako czynne rozliczenia międzyokresowe. Z kolei koszty przypadające na dany okres sprawozdawczy, lecz jeszcze nieponiesione, księguje się w postaci biernych rozliczeń międzyokresowych. Jak rozliczać je w rachunku podatkowym?
 Zasada współmierności nakazuje zaliczać do aktywów danego okresu sprawozdawczego koszty dotyczące przyszłych okresów oraz przypadające na ten okres sprawozdawczy koszty, które jeszcze nie zostały poniesione (art. 6 ust. 2 ustawy o rachunkowości). Dalsze uszczegółowienie tej kwestii znajduje się m.in. w art. 39 ust. 1 i 2 ustawy o rachunkowości. Otóż jednostki dokonują:
 1) czynnych rozliczeń międzyokresowych kosztów (czynnych RMK), jeżeli dotyczą one przyszłych okresów sprawozdawczych,
 2) biernych rozliczeń międzyokresowych kosztów (biernych RMK) w wysokości prawdopodobnych zobowiązań przypadających na bieżący okres sprawozdawczy, wynikających m.in. z obowiązku wykonania, związanych z bieżącą działalnością, przyszłych świadczeń na rzecz pracowników, w tym świadczeń emerytalnych, a także przyszłych świadczeń wobec nieznanych osób, których kwotę można oszacować w sposób wiarygodny, mimo że data powstania zobowiązania nie jest jeszcze znana, w tym z tytułu napraw gwarancyjnych i rękojmi za sprzedane produkty długotrwałego użytku.
 Do czynnych rozliczeń międzyokresowych zalicza się także różnicę między wartością otrzymanych finansowych składników aktywów a wartością zobowiązania zapłaty za nie (art. 39 ust. 4 ustawy o rachunkowości). Odpisy czynnych i biernych RMK mogą następować stosownie do upływu czasu lub wielkości świadczeń. Czas i sposób rozliczenia powinien być uzasadniony charakterem rozliczanych kosztów, z zachowaniem zasady ostrożności.
 Większość kosztów rozliczanych w czasie dla celów podatku dochodowego uznaje się za pośrednio związane z uzyskiwanymi przychodami. Dla ustalenia momentu ich podatkowego rozliczenia zastosowanie będą więc miały art. 15 ust. 4d ustawy o pdop (Dz. U. z 2011 r. nr 74, poz. 397 ze zm.) oraz odpowiednio art. 22 ust. 5c ustawy o pdof (Dz. U. z 2012 r. poz. 361 ze zm.). Przepisy te stanowią, że koszty uzyskania przychodów, inne niż koszty bezpośrednio związane z przychodami, są potrącalne w dacie ich poniesienia. Za dzień poniesienia kosztu uzyskania przychodów uważa się dzień, na który ujęto koszt w księgach rachunkowych (zaksięgowano) na podstawie otrzymanej faktury (rachunku), albo dzień, na który ujęto koszt na podstawie innego dowodu w przypadku braku faktury (rachunku), z wyjątkiem sytuacji, gdy dotyczyłoby to ujętych jako koszty rezerw albo biernych rozliczeń międzyokresowych kosztów. Wynika tak z art. 15 ust. 4e ustawy o pdop i art. 22 ust. 5d ustawy o pdof. Przy czym jeżeli koszty te obejmują okres przekraczający rok podatkowy, a nie jest możliwe określenie, jaka ich część dotyczy danego roku podatkowego, w takim przypadku stanowią koszty uzyskania przychodów proporcjonalnie do długości okresu, którego dotyczą.
 Typowe czynne RMK
 Jeśli koszt przyszłych okresów sprawozdawczych stanowi kwotę istotną i jego jednorazowe ujęcie może znacznie zniekształcić wynik finansowy danego okresu, uzasadnione jest rozliczanie go w czasie poprzez czynne rozliczenia międzyokresowe. Zasadę tę stosuje się nie tylko wtedy, gdy koszt dotyczy kilku lat obrotowych, ale również w trakcie roku, gdy dotyczy on kilku krótszych okresów sprawozdawczych, tj. miesięcy.
 Jako czynne RMK ujmuje się istotne koszty opłaconych z góry świadczeń, które nastąpią w przyszłych okresach sprawozdawczych - tu np. koszty ubezpieczeń majątkowych i osobowych, prenumeraty czasopism, czynszów najmu. W księgach rachunkowych, w przypadku ewidencji kosztów działalności operacyjnej w zespole 4 i 5, zapisy z tym związane mogą wyglądać następująco:
 a) koszt wynikający z dowodu księgowego
 b) zarachowanie do rozliczenia
 c) rozliczenie kwot ujętych na koncie 64 w okresie, którego koszt dotyczy
 Gdy wydatki na ubezpieczenia majątkowe, prenumeraty czy czynsze najmu dotyczące przyszłych okresów są ujęte jako czynne RMK oznacza to, że nie stanowią kosztu w danym okresie. Będą odniesione w koszty bilansowe dopiero w momencie odpisania ich wartości z konta 64. Dla celów podatkowych wydatki te staną się kosztami uzyskania przychodów w tym samym momencie i w tych samych wartościach, w jakich nastąpi ich ujęcie w kosztach bilansowych.
 Podobnie jest z kosztami opłaty wstępnej w leasingu operacyjnym. Rozliczanie opłaty wstępnej w księgach rachunkowych uzasadnia Krajowy Standard Rachunkowości nr 5 "Leasing, najem i dzierżawa" (Dz. Urz. Min. Fin. z 2011 r. nr 9, poz. 52). Punkt IV.1 tego standardu stanowi, że korzystający co do zasady ustala opłaty z tytułu umowy leasingu operacyjnego (za zawarcie umowy, wstępną, podstawową) metodą liniową, w jednakowej wysokości i zalicza równomiernie do kosztów poszczególnych miesięcy lub kwartałów objętych okresem leasingu. W przypadku gdy opłata ta stanowi część wynagrodzenia finansującego za oddanie w leasing przedmiotu umowy oraz jednostka postanowi ująć ją jako czynne RMK i odnosić w koszty przez okres trwania umowy, to taki sam sposób rozliczania należy przyjąć dla celów podatkowych. Tak wynika z pisma Ministerstwa Finansów z dnia 15 października 2010 r., będącego odpowiedzią na zapytanie naszego Wydawnictwa.
 Niekiedy jednostki decydują się też na rozliczanie poprzez czynne RMK wydatków na remonty. Jest to możliwe, gdy są one znaczące i w istotny sposób mogą wpłynąć na rzetelne, jasne przedstawienie sytuacji majątkowej i finansowej oraz wynik finansowy. Rozliczanie kosztów remontów w czasie stosuje się w szczególności w odniesieniu do remontów kapitalnych, bo przynoszą one korzyści w dłuższym okresie czasu i są znaczne kwotowo. Nie dokonuje się tego, gdy są to remonty bieżące lub z roku na rok mają zbliżoną wartość. W przypadku gdy koszty remontu będą dla celów bilansowych rozliczane w czasie, to tak samo będą uwzględniane dla celów podatkowych.
 Zdarzyć się też może, że jednostka poniesie istotne koszty prowizji od kredytu obrotowego lub w rachunku bieżącym. Koszty takiej prowizji może rozliczać w okresie, na jaki zaciągnięto kredyt zgodnie z wcześniej cytowanym art. 39 ust. 4 ustawy o rachunkowości. W zapisach księgowych wygląda to następująco:
 a) potrącona przez bank "z góry" prowizja
 - Wn konto 65 "Pozostałe rozliczenia międzyokresowe",
 - Ma konto 13-4 "Kredyty bankowe" lub 13-0 "Rachunek bieżący",
 b) rozliczenie prowizji w części przypadającej na dany okres sprawozdawczy
 - Ma konto 65 "Pozostałe rozliczenia międzyokresowe".
 Wówczas koszt uzyskania przychodu powstanie w wartości i w dacie zaksięgowania (ujęcia) kosztu w księgach rachunkowych na koncie 75-1.
 Bierne RMK (rezerwy)
 Bierne rozliczenia międzyokresowe kosztów, o których mowa w art. 39 ust. 2 pkt 2 ustawy o rachunkowości, to rezerwy związane bezpośrednio z działalnością operacyjną. Tak wynika z pkt 2.3 Krajowego Standardu Rachunkowości nr 6 "Rezerwy, bierne rozliczenia międzyokresowe kosztów, zobowiązania warunkowe" (Dz. Urz. Min. Fin. z 2008 r. nr 12, poz. 90).
 Bierne rozliczenia międzyokresowe kosztów dotyczące świadczeń pracowniczych obejmują odprawy emerytalne, rentowe, nagrody jubileuszowe, a także ekwiwalenty za niewykorzystane urlopy. Tworzy się je wtedy, gdy obowiązek wypłaty świadczeń wynika z przepisów prawa pracy, układów zbiorowych lub innych wiążących pracodawcę porozumień z pracownikami (np. z umów o pracę). W księgach rachunkowych, w przypadku ewidencji kosztów działalności operacyjnej w zespole 4 i 5, zapisy związane z taką rezerwą przedstawiają się następująco:
 a) utworzenie rezerwy na prawdopodobne koszty
 - Ma konto 64 "Rozliczenia międzyokresowe kosztów",
 b) rzeczywiście poniesione koszty w następnych okresach sprawozdawczych
 - Ma konto zespołu 1, 2, 3
 c) rozliczenie kosztów pokrytych rezerwą
 - Ma konto zespołu 5.
 Dla celów podatkowych koszty ujęte w księgach rachunkowych w formie biernych rozliczeń międzyokresowych nie stanowią kosztów uzyskania przychodów. Wynika to wprost z art. 15 ust. 4e ustawy o pdop i art. 22 ust. 5d ustawy o pdof. Świadczenia pracownicze będą natomiast kosztami podatkowymi w dacie faktycznego ich poniesienia.
 "Spółka (...) dokonała remontu budynku, stanowiącego jej środek trwały. (...) Ponieważ jednak wartość wykonanych prac była znaczna (stanowiła równowartość mniej więcej 5% przychodu Spółki za rok bieżący, a remonty tego rodzaju są przeprowadzane co kilka - kilkanaście lat), Spółka postanowiła - w celu zapewnienia współmierności przychodów i kosztów zgodnie z art. 6 ust. 2 ustawy (...) o rachunkowości i polityką rachunkowości Spółki - że koszty tego remontu będą rozliczane rachunkowo przez 3 lata. (...)Jeśli zatem Spółka, dla celów bilansowych koszty remontu budynku rozlicza w czasie, to powinna je w tym samym czasie zaliczać do kosztów uzyskania przychodów dla celów podatkowych. Co do zasady, stanowi o tym art. 15 ust. 4e ustawy o pdop". Interpretacja indywidualna Dyrektora Izby Skarbowej w Katowicach z dnia 2 marca 2009 r., nr IBPBI/2/423-1171/08/MS
 "Spółka zawiera z bankami umowy kredytowe dotyczące kredytów obrotowych, inwestycyjnych i w rachunku bieżącym. Umowy są umowami wieloletnimi. Każda umowa kredytowa zawiera zapis warunkujący konieczność zapłaty bankowi jednorazowej prowizji oraz innych opłat warunkujących uruchomienie kredytu. W księgach rachunkowych Spółka ujmuje koszty tych opłat poprzez rozliczenia międzyokresowe czynne, proporcjonalnie do całego okresu trwania umowy kredytowej. (...)(...) Prowizja bankowa z tytułu zawierania umowy kredytu nie będzie miała bezpośredniego odzwierciedlenia w osiąganych przychodach, lecz jej poniesienie warunkuje możliwość korzystania ze środków finansowych wydatkowanych na bieżącą działalność, a więc warunkuje pośrednio uzyskanie przychodu. Spółka ujmuje w księgach rachunkowych koszty prowizji, rozliczając je proporcjonalnie przez cały okres trwania umowy kredytowej, tym samym nie jest możliwe potraktowanie zapłaconej prowizji za koszt uzyskania przychodu, jednorazowo w momencie jej zapłaty. W świetle powyższego, wydatki na prowizję bankową i inne opłaty warunkujące uruchomienie kredytu stanowią koszty uzyskania przychodów proporcjonalnie do długości trwania umowy kredytowej". Interpretacja indywidualna Dyrektora Izby Skarbowej w Bydgoszczy z dnia 3 grudnia 2009 r., nr ITPB3/423-550/09/DK
 "(...) utworzone bierne rozliczenia międzyokresowe (rezerwy) na koszty dotyczące świadczeń pracowniczych (nagrody jubileuszowe i odprawy emerytalne) Wnioskodawcy jako ujęte bilansowo dla celów księgowych zobowiązanie Spółki, nie stanowią na gruncie podatkowym kosztu uzyskania przychodów. Zgodnie bowiem z art. 16 ust. 1 pkt 27 ww. ustawy (ustawy o pdop - przyp. red.), nie uważa się za koszty uzyskania przychodów rezerw tworzonych zgodnie z ustawą o rachunkowości, innych niż określone w niniejszej ustawie jako taki koszt(...) kosztami uzyskania przychodów będą rzeczywiście wypłacone nagrody jubileuszowe i odprawy emerytalne. Zatem dopiero w wyniku rozwiązania rezerwy utworzonej na powyższe świadczenia pracownicze i zaksięgowania kosztów rzeczywiście poniesionych świadczenia te stanowią koszty uzyskania przychodów zgodnie z art. 15 ust. 4e ww. ustawy". Interpretacja indywidualna Dyrektora Izby Skarbowej w Łodzi z dnia 3 czerwca 2011 r., nr IPTPB3/423-7/11-2/Akr
 Ustawa z dnia 29.09.1994 r. o rachunkowości (Dz. U. z 2009 r. nr 152, poz. 1223 ze zm.)
 Ujęcie w księgach faktury za udział w targach
 www.VademecumKsiegowego.pl » Więcej w zasobach płatnych
 Rozliczenia międzyokresowe kosztówPodmioty gospodarcze zobligowane są do ujmowania wyników swojej działalności w odpowiednich okresach sprawozdawczych. Okres sprawozdawczy to - zgodnie z art. 3 ust. 1 pkt 8 (...)
 Odwrotne obciążenie - rozliczenie podatkowe i ujęcie księgowePodmioty gospodarcze, dokonujące zakupów od podmiotów krajowych, są niekiedy zobowiązane z tego tytułu do rozliczania VAT, w ramach mechanizmu tzw. odwrotnego obciążenia tradycyjnie rozliczenia VAT (...)
 Brak danych nabywcy na dowodzie księgowym a ujęcie wydatku w kosztach podatkowychBrak wskazania na dowodzie księgowym podmiotu ponoszącego koszt uniemożliwia przyjęcie, że wydatek został poniesiony w celu uzyskania przychodu. W takim przypadku wykazanie ewentualnego związku poniesionego (...)
 Dowód księgowy bez wskazania podmiotu ponoszącego koszt nie stanowi podstawy ujęcia wydatku w rachunku podatkowyminterpretacja indywidualna Dyrektora Izby Skarbowej w Katowicach z 22 września 2016 r., nr IBPB-1-2 4510-637 16-1 AnK ? Spółka z ograniczoną odpowiedzialnością dalej: Wnioskodawca lub (...)
 Zmniejszenie składki ubezpieczenia rozliczanej poprzez konto czynnych rozliczeń międzyokresowychW styczniu 2017 r. wynikającą z zawartej polisy kwotę składki ubezpieczenia ujęliśmy na koncie kosztów rodzajowych i drugostronnie na zobowiązaniach. Jednocześnie przenieśliśmy koszty tego ubezpieczenia (...)
 Dowóz pracownika do pracy - ujęcie podatkowe i ewidencja księgowaPracodawcy niekiedy zapewniają swoim pracownikom bezpłatny dowóz do pracy i z powrotem do miejsca zamieszkania , często najętym w tym celu środkiem transportu. Czy pracownik (...)
 Zakup gruntu przez dewelopera w ujęciu księgowymSpółka deweloperska zakupiła grunt, który zaksięgowała jako towar handlowy. Czy wartość faktury za pośrednictwo w zakupie gruntu powinna zwiększyć wartość towaru? Czy może należy fakturę (...)
 Rozliczenia międzyokresowe wykazywane w pasywach bilansuWśród rozliczeń międzyokresowych wykazywanych po stronie pasywów bilansu wyróżnia się bierne rozliczenia międzyokresowe kosztów oraz rozliczenia międzyokresowe przychodów. Te pierwsze mają charakter rezerw i z (...)
 Ujęcie księgowe prac badawczych i rozwojowychKoszty prac rozwojowych i badawczych są odmiennie ujmowane w księgach rachunkowych. Nakłady dotyczące prac rozwojowych, które zakończyły się efektem pozytywnym i spełniły warunki określone w (...)
 Ujęcie księgowe otrzymanego dofinansowania z PFRONOtrzymałam dofinansowanie z PFRON do wynagrodzenia osoby o lekkim stopniu niepełnosprawności. W jaki sposób ująć to dofinansowanie w księgach rachunkowych? Czy odnieść do przychodów w (...)
 Ujęcie podatkowo-księgowe odsetek od zobowiązańW spółce z o.o. występują w ciągu roku sytuacje, w których zobowiązania publicznoprawne oraz z tytułu dostaw i usług są regulowane z opóźnieniem. Wówczas spółka (...)
 Ujęcie księgowe i podatkowe korekty odpisu na ZFŚSW styczniu 2017 r. dokonaliśmy korekty rocznego odpisu na ZFŚS za 2016 r. według faktycznego stanu zatrudnienia. Czy korektę tę ująć w księgach 2016 r. (...)
 Ujęcie księgowe różnic z zaokrągleń wartości towarówW kwietniu 2017 r. otrzymaliśmy fakturę za zakup towarów. Wynika z niej, że sprzedawca fakturuje wartość towarów w cenie jednostkowej zaokrąglonej do czterech miejsc po (...)
 Ujęcie w księdze kosztów cła i akcyzyImportujemy towary handlowe z USA, które następnie sprzedajemy w kraju. Przy ich nabyciu ponosimy koszty m.in. cła i akcyzy. W której kolumnie księgi powinniśmy te (...)
 RachunkowośćSprawozdania finansowe jednostek prowadzących działalność gospodarczą, innych niż banki, zakłady ubezpieczeń, zakłady reasekuracji i jednostki mikroSprawozdania finansowe dla jednostek innych niż banki, zakłady ubezpieczeń i zakłady reasekuracjiSprawozdania finansowe dla jednostek małychSprawozdania finansowe dla jednostek mikroSprawozdania finansowe dla jednostek budżetowych, samorządowych zakładów budżetowych i jednostek samorządu terytorialnegoPolityka rachunkowościDokumenty i dowody księgoweDokumenty magazynoweDruki inwentaryzacyjneUsługowe prowadzenie ksiąg Podatki dochodoweCITPITRoczne obliczenie podatku
 WSKAŹNIKIBieżące wskaźniki wraz z archiwumRachunkowośćŚrodki trwałe
 KALKULATORYNarzędzia księgowego i kadrowegoKalkulator kosztów niewykorzystanych zdolności produkcyjnychKalkulator rozliczania kosztów wspólnych przy prowadzeniu różnych odmian działalnościKalkulator rocznej stawki amortyzacyjnej dla celów bilansowychKalkulator rozliczania kosztów wspólnych przy budowie kilku środków trwałychKalkulator amortyzacji metodą liniowąKalkulator amortyzacji metodą degresywnąKalkulator walutowy różnic kursowych - przychody w walucie obcejKalkulator walutowy różnic kursowych - koszty podatkowe w walucie obcejKalkulator różnic kursowych od własnych środków walutowych
 PRZEPISY PRAWNEUstawy, rozporządzenia - teksty ujednoliconeRachunkowośćZasady prowadzenia rachunkowościUstawa z dnia 29.09.1994 r. o rachunkowościKrajowe Standardy Rachunkowości i stanowiska Komitetu Standardów RachunkowościMiędzynarodowe Standardy RachunkowościRachunkowość budżetowaUstawa z dnia 27.08.2009 r. o finansach publicznychBiegli rewidenciUsługowe prowadzenie ksiąg
 FORUM - RachunkowośćForum aktywnych księgowych
 Paragon za przejazd busem
 W kh księguje w koszty paragon za przejazd busem kwote brutto??
 Księgowanie faktury za samochód
 Zapłaciłem zaliczkę za samochód. Otrzymałem fakturę zaliczkową. Jak mam zaksięgować tę fakturę, na 010?


text:
C-UPPSATS. Hur reglerar köplagstiftningen civilköp? Pauline Ahlnér Magdalena Jonsson. Luleå tekniska universitet - PDF
 C-UPPSATS. Hur reglerar köplagstiftningen civilköp? Pauline Ahlnér Magdalena Jonsson. Luleå tekniska universitet
 Download "C-UPPSATS. Hur reglerar köplagstiftningen civilköp? Pauline Ahlnér Magdalena Jonsson. Luleå tekniska universitet"
 1 C-UPPSATS 2007:249 Hur reglerar köplagstiftningen civilköp? Pauline Ahlnér Magdalena Jonsson Luleå tekniska universitet C-uppsats Rättsvetenskap Institutionen för Industriell ekonomi och samhällsvetenskap Avdelningen för Samhällsvetenskap 2007:249 - ISSN: ISRN: LTU-CUPP--07/249--SE2 Sammanfattning Köp mellan privatpersoner, civilköp, är vanligt förekommande i dagens samhälle. Stor ovisshet råder dock om de krav köplagen ställer på privatpersoner. Lagtexten gör ingen skillnad på näringsidkare och privatperson utan det är genom förarbeten, praxis och doktrin som dessa skillnader framträder. Vi har genom användning av dessa källor i detta arbete utrett hur köplagen fungerar på köp mellan privatpersoner. Jämförelser mellan 1905 års köplag och 1990 års köplag har visat på stora skillnader i regleringen av civilköp och vi har diskuterat frågan om den senare lagen har utgjort en förbättring eller en försämring. Privatpersoner har ofta liten kunskap då det gäller köpets reglering och inte blir det lättare av att lagen utformats med vaga och diffusa regler. Därför har vi i detta arbete, så långt som möjligt, försökt att klargöra de vaga regler som aktualiseras vid civilköp. Vi efterlyser en tydlig distinktion mellan de båda köpen, infogad i lagtext för att underlätta för privatpersoner i deras köpsituationer.3 Abstract Purchase between private persons, civilian purchase, is very common in today s society. There is though great unknowledge about the demands of the law of purhase. The text itself does not make any difference between a merchant and a private person, it is in the preparation of the law and in the doctrine that this difference appears. We have by using these sources in this essay investigated how the law of purchase handles purchase between private persons. Comparison between 1905 years law of purchase and 1990 years law of purchase has shown big differences in the regulation of civilian purchase and we have discussed the question if the later law is an improvement or a worsening. Private persons often have very little knowledge about the regulation of purchase and it does not get any easier when this law is equiped with vague and diffuse rules. That is why we in this essay, as far as possible, have tried to explain the vague rules that are of importance for a civilian purchase. We would like to see a clear distinction between these two purchases, incorporated into the law to make it easier for private persons in their trade situations.4 Innehållsförteckning Inledning... 1 Syfte... 1 Metod... 1 Avgränsning Civilköp Civilköpets historia Civilköp i 1990 års köplag Hur reglerar köplagen civilköp? Olika avtalsparter samma regler Lättnad på kraven på privatpersoner De vaga reglerna Undersökning före köpet Kontroll av ägarkedja Felreglerna Ansvar för uppgifter Befintligt skick Säljarens lämnade uppgifter och upplysningsplikt Vad köparen med fog kan förutsätta Svek i förhållande till befintligt skick Reklamation Undersökning av varan efter avlämnandet Påföljder Prisavdrag Hävning Skadestånd Slutsats Diskussion Källor... 265 6 Inledning Civilköp är något som varje människa idag kan relatera till, det kan handla om allt från att köpa en begagnad bil till att sälja sin gamla soffa. Ibland uppstår det problem mellan avtalsparterna och många privatpersoner står då frågande; vad är det som gäller? 1905 års köplag gjorde en distinktion mellan civilköp och handelsköp, denna distinktion har idag ersatts med en uppsättning av vaga och diffusa regler. Att utreda det exakta rättläget ur dessa regler är ingen lätt uppgift, det kräver en djupgående undersökning av ett flertal rättskällor och en kunskap som de flesta privatpersoner ej besitter. Går det att lösa detta problem? Kan dagens köplag på något sätt förenklas så att en normalkunnig privatperson kan läsa sig till det exakta rättsläget med hjälp av endast lagtext? Syfte Arbetet syftar till att klargöra hur civilköp regleras i köplagstiftningen med inriktning på dess felregler och påföljdsregler. Detta kommer att undersökas genom följande frågor: Vad karaktäriserar ett civilköp? Är köplagen tillräckligt flexibel för att hantera såväl civilköp som handelsköp? Metod Vi har arbetat utifrån den juridiska metoden och använt de rättskällor denna föreskriver. Vi har använt oss utav den köprättsliga doktrin som Luleå universitetsbibliotek erbjuder för att fördjupa oss i tidigare diskussioner i ämnet. I dagens läge diskuteras inte det aktuella ämnet lika flitigt som förut varav jämförelser mellan äldre och nyare lagstiftning förekommer och fördjupning i dessa lagars förarbeten. Förarbeten till 1905 års köplag, 1990 års köplag och annan relevant lagstiftning har undersökts och analyserats. För att belysa viktiga skillnader mellan civilköpets och handelsköpets reglering har vi använt oss utav exemplifierande rättsfall. Dessa har vi hittat genom användning av Karnovs (Westlaws) sökmotor över rättsfall. De huvudsakliga sökord som använts är; köprätt, privatperson, civilköp, handelsköp, begagnad. Avgränsning Vi har begränsat uppsatsen till handel med begagnade varor, av det naturliga skälet att privatpersoner sällan säljer nytillverkade varor. Arbetet inriktar sig på civilköp, men för att belysa viktiga skillnader kommer även handel mellan näringsidkare att beröras. Tyngdpunkten ligger på köplagen med dess felregler och påföljdsregler, men vi har även berört annan lagstiftning där vi ansett detta nödvändigt Endast svensk rätt behandlas eftersom de flesta civilköp sker nationellt. 17 1. Civilköp 1.1 Civilköpets historia Begreppet civilköp härstammar från 1905 års köplag. Lagen gällde alla slags köp men innehöll vissa skillnader i reglerna för vad som då kallades civila köp och handelsköp. 1 I års köplag stadgades att handelsköp var köp som var slutet mellan köpmän i och för deras rörelse. Köpmän definierades i 1905 års köplag på följande sätt; Med köpman förstås i denna lag enhvar, som, enligt hvad särskilt finnes stadgat, är pliktig att föra handelsböcker. 2 Civilköp innefattade köp mellan privatpersoner och mellan näringsidkare och privatperson, även det köp som senare kom att kallas konsumentköp. 3 Lagen innehöll särskilda regler för handelsköp, men även de övriga reglerna kunde ibland upplevas rätt stränga för privatpersoner. Privatpersoner i allmänhet är nämligen inte lika noggranna och reagerar inte lika snabbt som affärsmän. 4 Förklaringen till varför lagen skiljde på handelsköp och civila köp har diskuterats i doktrin. Det ansågs självklart att en lag som både omfattar affärsmässiga transaktioner och vardagslivets småavtal måste innehålla olika regler för handelsköp och civilköp, kraven på parterna nödgades vara högre vid handelsköp. Skyldigheten att iaktta exakta tider och att snabbt reklamera var större, dessutom kunde det finnas förpliktelser som var tekniskt mer krävande och mer ekonomiskt betydelsefulla vid handelsköp. 5 Konsumentköp plockades år 1973 ut ur begreppet civilt köp och reglerades istället i en egen lag, konsumentköplagen (1973:877). I lagens allmänna motivering övervägde utredningen om inte även köp mellan privatpersoner borde omfattas av konsumentköplagen. En sådan lösning skulle bland annat ha inneburit att en större sektor av handeln med begagnade varor skulle ha fallit under lagen. Detta ansågs dock inte vara någon lämplig lösning. Konsumentskyddet ålade redan då en säljare särskilda skyldigheter och det gick inte att räkna med att en privat säljare ägnade den uppmärksamhet åt tvingande lagstiftning vid avtalets ingående, som konsumentskyddet krävde. Det ansågs inte heller föreligga något påtagligt behov av skyddsregler då båda parter är privatpersoner. 6 För övrigt bedömdes det bli enklare att i köplagen ha regler anpassade för köp mellan näringsidkare och i konsumentköplagen regler anpassade för konsumentköp. 7 Inget sägs om dessa regler i köplagen även anpassades efter det civila köpet. 1 T. Håstad, Den nya köprätten, 5: e uppl., sid 31 2 J. Hellner, Köprätt, 4: e uppl., sid 30 3 T. Håstad, Den nya köprätten, 5: e uppl., sid 31 4 J. Hellner, Köprätt, 4: e uppl., sid 14 5 A.a. s Prop. 1973: 138 s 434 f 7 Prop. 1989/90:89 s 25 f 28 1.2 Civilköp i 1990 års köplag 1990 års köplag tillämpas både på köp mellan privatpersoner och på köp mellan näringsidkare. Den nya köplagen gör ingen skillnad mellan handelsköp och civila köp. I propositionen talas det om att särreglerna om handelsköp borde tas bort och istället göra de nyanseringar som är nödvändiga inom ramen för de enskilda bestämmelserna. 8 Vad som menades med nyanseringar är oklart, inga klara nyanseringar mellan handelsköp och civilköp går att finna i nuvarande köplag. Vissa av lagens paragrafer har däremot getts en vag formulering så att de ska kunna tillämpas olika beroende på vilka som är avtalsparter. 9 Om detta är svaret på vad som i propositionen åsyftades med nyanseringar är diskutabelt, tydligare nyanseringar än de vaga reglerna hade säkerligen kunnat framarbetas. Vi återkommer till detta senare i diskussionen. På en mängd punkter har lagen hämtat sitt innehåll från standardavtalsrätten, till exempel rörande köp av maskiner och annat industriellt gods. Dessa områden är bland annat tilläggsfrist vid dröjsmål, rätt för köparen att avhjälpa fel på säljarens bekostnad och skadeståndsskyldighetens omfattning. 10 Standardavtal är något som utvecklats utav och mellan branschorganisationer och dylikt och används sällan av privatpersoner eftersom avtalen normalt är anpassade efter näringsidkare som avtalsparter. Det är tveksamt ifall lagstiftaren även hade avtalsförhållandet privatperson privatperson i åtanke vid formuleringen av dessa regler. 2. Hur reglerar köplagen civilköp? 2.1 Olika avtalsparter samma regler 1905 års köplag gjorde åtskillnad på handelsköp och civilköp, där särskilda högre krav gällde för handelsköp. Dagens köplag reglerar köp mellan näringsidkare, mellan privatpersoner och mellan en säljande privatperson och en köpande näringsidkare. Lagtexten gör idag ingen skillnad på kraven beroende på vem som är avtalspart. Det blir därför upp till domstolarna att beakta partsförhållandet, och detta får de möjlighet till genom att lagen utformats med vaga regler på de områden där lägre krav måste ställas på privatpersoner. 11 Köplagen har utformats med FN-konventionen om internationella köp som förebild, ofta benämnd CISG 12. Internationella köp har därför utgjort ett centralt riktmärke. Dessa köp är vanligtvis så kallade handelsköp 13 varav många av köplagens regler aldrig blir aktuella för ett enkelt civilköp Prop. 1988/89:76 sid 29 9 T. Håstad, Den nya köprätten, 5: e uppl., sid A.a s De vaga reglerna återkommer vi till i kap United Nations Convention on Contracts för the International Sale of Goods 13 Benämningen kommer från distinktionen i 1905 års köplag. 14 J. Ramberg, Köplagen, uppl. 1:1, sid 139 39 2.2 Lättnad på kraven på privatpersoner I doktrin är det sparsamt skrivet om huruvida kraven på privatpersoner ska vara lättare vid civilköp än vid handelsköp. Det är inte heller ett väldiskuterat ämne i praxis eller förarbeten men det finns ändå tillfällen då detta berörts. I lagrådsremissen till nya köplagen talar statsrådet Freivalds om hur köplagen erbjuder en normallösning. Köplagen är tänkt att gälla vid alla möjliga varianter av förhållanden och det är därför av vikt att reglerna är allmänt hållna. Många av reglerna bör snarare ses som riktlinjer särskilt med tanke på att det råder avtalsfrihet på området. Därmed anser lagrådet att utfyllnaden av reglerna bör ske genom avtalet. Det poängteras dock att även här gäller 36 avtalslagen vid oskäliga avtalsvillkor. 15 Freivalds påpekar också att flera remissinstanser vid utformningen av den nya köplagen påtalat att det bör övervägas att återigen integrera konsumentköplagen i den allmänna köplagen. Ett av skälen som talar starkt för detta är att det skulle bli enklare för säljare som handlar med både konsumenter och näringsidkare att få en överblick över vilka regler som gäller. Det skulle också underlätta de gränsdragningsproblem som ibland uppstår mellan den allmänna köplagen och konsumentköplagen. Statsrådet talar om skälen som beaktningsvärda i sig men menar att i slutändan är konsumentskyddet ändå det viktigaste och det är betydelsefullt att ha en lag som är lättöverskådlig för konsumenter. 16 Hon diskuterar också kort kring det faktum att den gamla köplagen gjorde skillnad mellan handelsköp och andra köp. Statsrådet anser att de tidigare stränga kraven vid exempelvis reklamation vid handelsköp, inte passar in i det moderna samhället. I likhet med arbetsgruppen menar jag att de gällande reglerna för handelsköp i vissa avseenden är alldeles för trubbiga. 17 Det är intressant att poängtera att lagrådet och Freivalds tycks se det hela ur perspektivet att de tidigare särreglerna gällde för handelsköp och var i deras tycke i många fall alltför stränga. I motiven ses det alltså inte ur perspektivet att civilköp helt enkelt kanske behövde aningen mildare krav. Även i praxis berörs ämnet flyktigt men lite vägledning tycks ändå stå att finna i vissa av HD:s avgöranden. NJA 2005 s.502 behandlar ett fall där det är frågan huruvida ett godtrosförvärv skett mellan två bilfirmor, tillika näringsidkare. Bilfirmorna har gjort en avsevärd mängd affärer tidigare och köparen kände sig därför inte nödgad att undersöka huruvida säljaren ägde rätten över bilen som såldes eller ej. HD nämner här i sina domskäl att i motiven till lagen om godtrosförvärv av lösöre ställs högre krav på en näringsidkare än på en privatperson. I motiven sägs följande: När förvärvaren är en privatperson som gör sitt förvärv i den reguljära handeln bör någon undersökningsplikt normalt inte åvila honom, om det inte kan anses föreligga särskild anledning till misstanke. 18 Särskild misstanke skulle till exempel anses föreligga om någon erbjuds köpa en tavla målad av en konstnär som nyligen uppmärksammats för att ha blivit utsatt för stöld. Detta uttalande rör ju visserligen konsumentköp men tordes gissningsvis ibland även kunna tillämpas vid civilköp. Däremot sägs i motiven att när det kommer till godtrosförvärv av egendom som erfarenhetsmässigt är känslig så krävs särskild hög grad av aktsamhet. Här används faktiskt civilköpet som exempel: Den som köper motorfordon av en privatperson anses för övrigt ha en långtgående plikt att undersöka om överlåtaren har rätt att förfoga över fordonet. 19 Det läggs alltså höga krav på 15 Prop. 1988/89:76 sid A.prop. s A.prop. s Prop. 1985/86:123 sid A.prop. s. 21 410 köparen, oavsett han är privatperson eller ej, när det blir fråga om begagnade bilar eller annan känslig egendom. Även i NJA 1993 s.429 talar HD om detta stränga aktsamhetskrav som gäller just vid köp av begagnad bil. HD menar att begagnade bilar tillhör den kategori av egendom som oftast säljs av obehöriga personer och därmed krävs långtgående åtgärder för att kontrollera säljarens behörighet. Det poängteras även att detta krav gäller i särskilt hög grad när säljaren är en privatperson och köparen inte känner honom närmare De vaga reglerna 3.1 Undersökning före köpet Köparens undersökning av varan regleras i 20 köplagen; Köparen får inte såsom fel åberopa vad han måste antas ha känt till vid köpet. Har köparen före köpet undersökt varan eller utan godtagbar anledning underlåtit att följa säljarens uppmaning att undersöka den, får han inte såsom fel åberopa vad han borde ha märkt vid undersökningen, om inte säljaren har handlat i strid mot tro och heder. Andra stycket gäller även när köparen före köpet har fått tillfälle att undersöka prov på varan och felet gäller en egenskap som skulle framgå av provet. Då lagtexten hänvisar till att köparen måste antas ha känt till en omständighet så förutsätts en faktisk kunskap. Beviskravet är anpassat till vad som kan framgå av objektivt konstaterbara förhållanden, eftersom köparens subjektiva uppfattning av situationen är svår att bevisa. 21 Denna formulering ger alltså en viss lättnad i beviskravet om köparens vetskap. 22 Köparens undersökningsplikt varierar i omfattning beroende på omständigheterna i det enskilda fallet. 23 Vid en undersökning innan köpet måste det avgöras vilken omsorg som kan krävas av en person i köparens ställning. 24 En privatperson har ofta inte samma kunskap som en näringsidkare, och bör inte ha samma krav på sig. Högsta domstolen har vid fastighetsköp slagit fast att en okunnig köpare bör anlita sakkunnigt biträde. 25 Detta kan betyda att sakkunnigt biträde även bör anlitas vid köp av lös egendom, men antagligen endast vid köp av dyrare varor då det annars inte skulle vara ekonomiskt försvarbart. Av propositionen framgår att om säljaren påtalar en omständighet som utgör ett fel i varan, men köparen inte har tillräckliga fackkunskaper och inte rimligen kan antas inse vilken betydelse felet kan få, så förlorar inte köparen rätten att åberopa felreglerna. 26 Detta betyder att ifall säljaren berättar för köparen vilka fel det är på varan så måste han 20 Se kap J. Ramberg, Köplagen, uppl. 1:1, sid Prop. 1988/89: 76 sid A.prop. s T. Håstad, Den nya köprätten, 5: e uppl., sid NJA 1975 s Prop. 1988/89: 76 sid 93 511 alltså även försäkra sig om att köparen har förstått innebörden av felen för att köparen inte ska kunna åberopa felreglerna. Detta verkar lite strängt mot en privat säljare. Denne bör kunna låta bli att försäkra sig om köparens förståelse då det gäller vanliga och enkla fel, som en normalkunnig person borde förstå innebörden utav. Är den privata köparen inte normalkunnig bör det kanske ligga på hans egen risk att han inte förstår vad ett fel egentligen betyder, han har ju alltid möjligheten till att anlita en mer sakkunnig person. Såvida det inte följer av avtal, handelsbruk eller sedvänja är inte köparen skyldig att på eget initiativ genomföra en undersökning av varan före köpet. Inte ens om det kan ske utan större besvär. 27 Det kan dock ligga i köparens eget intresse att genomföra en undersökning, särskilt om varan köps i befintligt skick. 28 Ifall köparen inte företar en undersökning och det senare konstateras att ett fel hade kunnat upptäckas vid en sådan kan nämligen köparen förlora rätten att påtala felet. Saknar köparen möjligheten att själv genomföra undersökningen bör han gardera sig genom att anlita en utomstående. 29 Om köparen trots säljarens uppmaning underlåter att undersöka varan, kan detta inverka på rätten han har att göra påföljder gällande vid fel. En uppmaning från säljaren att köparen ska undersöka varan kan lämnas indirekt, till exempel genom att varan vid förhandlingarna förevisats eller hållits tillgänglig för undersökning. 30 Detta borde förtydligas i lagtexten, så att en privat säljare vet om han verkligen lämnat någon uppmaning och så att den privata köparen inte behöver tveka. Om undersökningen skulle bli alltför kostsam eller besvärlig att utföra, kan det utgöra en godtagbar anledning för att underlåta undersökning trots säljarens uppmaning. 31 Detta kan vara fallet om varan finns på annan ort. 32 I sådana fall blir alltså endast en undersökning efter avlämnandet aktuell. Detta hindrar dock inte att köparen kanske bör anlita någon annan att genomföra undersökningen på den ort där varan befinner sig. Kostnaden för undersökningen och typen av vara avgör om detta kan vara rimligt. 33 Om säljaren lämnar uppgift eller utfästelse i något visst hänseende kan köparen befrias från att undersöka varan i de hänseenden uppgifterna avser. 34 I NJA 1996 s 598 hade förvärvaren i ett bytesavtal av en husbil inte märkt vid undersökningen att husbilen hade betydande fuktskador. Han hade besiktigat husbilen vid två tillfällen, dock ej särskilt ingående eller med hjälp av någon fackman. Förvärvarens hustru hade känt en mögellukt i husbilen och frågat överlåtaren vad det berodde på. Att hon kände mögellukt hade i och för sig kunnat föranleda en noggrannare undersökning, men på grund utav överlåtarens lugnande förklaring att lukten berodde på hur husbilen hade förvarats under vintern, ansåg HD att förvärvaren inte förlorat sin rätt att göra felet gällande. Om säljaren förfarit i strid mot tro och heder, kan köparen ändå åberopa ett fel som han egentligen borde ha märkt vid undersökningen av varan. 35 Vid köp av begagnade varor bör köparen vara extra noggrann vid sin undersökning. Den som köpt en begagnad vara i befintligt skick har i normala fall ingen rätt att göra 27 Prop. 1988/89: 76 sid J. Ramberg, Köplagen, uppl. 1:1, sid A.a. s Prop. 1988/89: 76 sid A.prop. s T. Håstad, Den nya köprätten, 5: e uppl., sid J. Ramberg, Köplagen, uppl. 1:1, sid 294 f 34 Prop. 1988/89: 76 sid A.prop. s. 94 612 påföljder gällande om varan ej motsvarar hans förhoppningar, därför måste han undersöka varan för att inte riskera att bli besviken. 36 Detta kan beskrivas med den latinska frasen caveat emptor, köparen må akta sig. Ifall varan vid köpet har en synlig dålig egenskap kan ibland den slutsatsen dras att fler dåliga egenskaper finns eller kommer att utvecklas. Om den synbara risken förverkligas och fel uppstår, kan köparen enligt 20 2 st köplagen ha förlorat sin rätt att påtala detta fel. 37 En situation som kan utgöra ett exempel är då en häst vid köpet har ett varigt sår från kastrering, köparen borde då rimligtvis förstå att hästen en månad senare möjligen kommer att dö i bukhinneinflammation. 38 Det bör dock vara tämligen hög grad av sannolikhet att felet ska utvecklas för att köparen ska ha förlorat sin rätt att påtala felet. 39 Om köparen iakttar vissa omständigheter relaterade till ett fel, men uppenbarligen inte förstår sambandet dem emellan kan säljaren senare få ansvara för felet. Köparen kanske inte förstår att ett missljud vid provkörning av en bil eller båt innebär att växellådan eller propelleraxeln måste bytas ut. 40 Detsamma gäller då säljaren påtalar en omständighet som utgör ett fel i varan, men köparen inte har tillräckliga fackkunskaper och inte rimligen kan antas inse vilken betydelse felet kan få. 41 Näringsidkare som handlar inom sin egen bransch kan ofta förutsätta att dess motpart som är inom samma bransch besitter nödvändig kunskap. Vid civilköp blir det svårare för säljaren att veta exakt vilken kunskap köparen besitter, särskilt då de båda parterna aldrig handlat med varandra förut. Detta kan hänföras till frågan om vilken kunskap köparen besitter då han undersöker varan. Då köparen av någon anledning inte undersökt varan före köpet blir undersökningen efter köpet/avlämnandet viktigare. 42 Köparen får nämligen inte åberopa att varan är felaktig om han inte lämnar säljaren meddelande om felet inom skälig tid efter det han märkt eller bort märka felet Kontroll av ägarkedja Genom lag (1986: 796) om godtrosförvärv av lösöre och genom ändring i lagen den 1 januari 1999 skärptes kraven på en köpare som vill göra gällande godtrosförvärv. Det är köparen som måste visa att omständigheterna kring köpet var sådana att han inte borde ha misstänkt överlåtarens bristande förfoganderätt. 45 Att kontrollera tidigare överlåtelser och registreringar är ett sätt att försäkra sig om att säljaren verkligen äger varan. Detta aktsamhetskrav ställs högre på näringsidkare än på privatpersoner. Kravet ställs väldigt högt vid köp av bil eftersom det är så enkelt att kontrollera ägarkedjan på grund av bilarnas registreringstvång. 36 J. Hellner, Köprätt, 4: e uppl., sid T. Håstad, Den nya köprätten, 5: e uppl., sid NJA 1903 s T. Håstad, Den nya köprätten, 5: e uppl., sid J. Ramberg, Köplagen, uppl. 1:1, sid 292 f 41 Prop. 1988/89: 76 sid Se kap undersökning av varan efter avlämnandet 43 Se 32 1 st köplagen 44 Se kap 3.4 reklamation 45 Prop. 2002/03:17 sid 131 713 En näringsidkare har en långtgående plikt att undersöka överlåtarens förfoganderätt. Förutom att kontrollera överlåtarens äganderätt i bilregistret måste även dennes förvärvshandling granskas eller tidigare ägare kontaktas. Omständigheterna i det enskilda fallet kan utsträcka undersökningsplikten till att gälla kontroll ännu längre bak i ägarkedjan. Omständigheter som kan påkalla en noggrannare kontroll är om bilen bytt ägare flera gånger under en kort tid, eller om priset är väldigt lågt i relation till bilens värde. 46 Även om aktsamhetskravet ställs lägre på privatpersoner så krävs tämligen långtgående undersökningsåtgärder för att kontrollera säljarens behörighet. Det beror på att, i de fall säljaren varit obehörig, det erfarenhetsmässigt oftast varit tal om försäljning av just begagnade bilar. När säljaren är en privatperson vilken köparen saknar kännedom om blir detta särskilt aktuellt. Ett av säljaren uppvisat kvitto på föregående överlåtelse är inte tillräckligt. 47 Det krävs åtminstone ett samtal till bilregistret, och om misstanke då väcks, ytterligare kontroll. Det registreringstvång som gäller för bilar har ingen motsvarighet vad gäller till exempel båtar, varav kontrollmöjligheterna vid köp av sådant gods kraftigt begränsas. I dessa fall är det endast omständigheterna runt köpet som kan avgöra om köparen har varit i god tro. Om omständigheterna inte ger köparen anledning till annan uppfattning än att säljaren är rätt ägare får köparen anses ha varit i god tro. 48 Även om en köpare är i god tro enligt 2 godtrosförvärvslagen kan han förlora rätten till egendomen enligt 3 godtrosförvärvslagen. Detta gäller om den rättmätige ägaren frånhänts egendomen genom något av de tillgreppsbrott som återfinns i brottsbalkens 8 kapitel. Den ursprunglige ägaren som bestulits på egendomen har då nämligen rätt att få tillbaka den utan lösen. 49 Om ägaren har lämnat ifrån sig egendomen av fri vilja, detta oavsett om medgivandet skulle visa sig vara civilrättsligt ogiltigt på grund av svek eller ocker, gäller inte denna bestämmelse. 50 Ägaren har att återkräva egendomen inom 6 månader från det att han fick eller måste antas ha fått kännedom om innehavet. Underlåter han detta kan den nye ägaren göra ett godtrosförvärv enligt 2 godtrosförvärvslagen. Det är upp till förvärvaren att bevisa att ägaren måste antas ha känt till förvärvet mer än sex månader. 51 Det är först efter 10 år som en godtroende köpare verkligen förvärvat egendom som ursprungligen varit stöldgods. Detta sker genom hävd enligt 4 godtrosförvärvslagen. Det behöver inte vara samma förvärvare som innehaft egendomen under dessa 10 år. Om flera förvärvare efter varandra varit i god tro får den senaste förvärvaren äganderätt till egendomen när förvärvarnas sammanlagda innehavstid uppgår till 10 år. Den ursprunglige ägaren som bestulits på egendomen har dock fortfarande rätt att återfå egendomen, men då mot lösen enligt 5 godtrosförvärvslagen. 52 Frågan kan ställas vad reglerna om hävd egentligen har för betydelse då den rättmätige ägaren ändå kan få tillbaka egendomen genom lösen. Den godtroende förvärvaren har då egentligen inget större skydd vid hävd än vad han hade redan vid tillämpningen av 2, 3 godtrosförvärvslagen. Han får ersättning genom lösensumman men han blir ju ändå av med godset. 46 Se NJA 2006 s Se NJA 1993 s Se NJA 1998 s Prop. 2002/03:17 sid A.prop. s A.prop. s. 36 ff 52 A.prop. s. 814 3.2 Felreglerna Inledningsvis bör det tydliggöras vad som egentligen menas med fel, detta för att göra den kommande framställningen så tydlig som möjligt. En första särskiljning bör göras mellan fel och brist i vara där fel syftar till kvalitativt fel och brist till ett kvantitativt fel. Helt enkelt är brist då säljaren levererat fel mängd av en vara och fel syftar till då varan inte fyller de kvalitativa krav som köparen med fog kunnat förutsätta. 53 Ofta lyder dock de två typerna under samma lagregler. 54 Vidare brukar det skiljas mellan tre olika typer av fel nämligen rådighetsfel, rättsliga fel och faktiska fel. Vid rådighetsfel är det egentligen inte fel på varan i sig men den kan visa sig obrukbar till följd av att en myndighet förbjudit viss användning av varan. Till exempel om köparen förvärvar en affärsrörelse som sedan visar sig sakna tillstånd från myndighet att bedriva försäljning. 55 Rättsliga fel förekommer då den sålda varan är belastad med annans äganderätt, panträtt etc. Detta är något som en privat köpare måste undersöka innan köpet. Köplagen hanterar dock främst det vi kallar faktiska fel vilket innebär att det är varans fysiska skick det är fel på. 56 Enkelt beskrivet så håller inte varan den kvalitet som utlovats, tjuren som köptes för avel är steril eller en maskin inköpt i produktionssyfte producerar inte så många enheter per timme som utlovats. Den första frågan som bör ställas när faktiska fel görs gällande är vilken kvalitet köparen hade rätt att kräva. Eftersom köplagen är dispositiv är självfallet första steget att se till avtalet. Men då inget avtalats finns lagregler till hjälp för att avgöra vad köparen faktiskt kunnat förvänta sig. En privat köpare kan ha andra förväntningar än en köpare som är näringsidkare, kanske på grund av brist på specialkunskap om den aktuella varan. Här kan det vara bra att känna till skillnaden mellan konkreta och abstrakta fel där konkreta fel avser fel som finns i just det specifika partsförhållandet. Abstrakta fel är mer allmänt hållna, en köpare kan till exempel göra fel gällande om varan inte håller den standard köpare rent generellt kan förvänta sig. 57 I 17 köplagen stadgas vad som är att räkna som fel på vara: Varan skall i fråga om art, mängd, kvalitet, andra egenskaper och förpackning stämma överens med vad som följer av avtalet. Om inte annat följer av avtalet, skall varan 1. vara ägnad för det ändamål för vilket varor av samma slag i allmänhet används 2. vara ägnad för det särskilda ändamål för vilket varan var avsedd att användas, om säljaren vid köpet måste ha insett detta särskilda ändamål och köparen har haft rimlig anledning att förlita sig på säljarens sakkunskap och bedömning. 3. ha egenskaper som säljaren hänvisat till genom att lägga fram prov eller modell, och 4. vara förpackad på vanligt eller annars försvarligt sätt, om förpackningen behövs för att bevara eller skydda varan. Om varan avviker från vad som föreskrivits i första eller andra stycket eller i något annat avseende avviker från vad köparen med fog kunnat förutsätta är varan att anse som felaktig. 53 T. Håstad, Den nya köprätten, 5: e uppl., sid Se exempelvis 17 köplagen 55 Se NJA 1991 s T. Håstad, Den nya köprätten, 5: e uppl., sid A.a. s. 74 915 Avviker varan från vad som stadgas i detta lagrum är varan, enligt tredje stycket, behäftad med fel. Det är av hög vikt att här lägga märke till att lagstiftaren inte fäster någon vikt vid huruvida säljaren kände till eller bort känna till detta fel. Detta är inte relevant vid ett fastställande om ett fel föreligger men det har dock betydelse när det kommer till frågan om säljarens skadeståndsansvar. 58 Om det har avtalats om att varan till viss del tillåtits vara i sämre skick än normalt så kan köparen inte göra fel gällande. 59 När det gäller så kallad detaljbindning av utförandet, alltså beställning av specialproducerade varor där köparen specifikt sagt till om hur varan skall tillverkas, vilka material som ska användas o.s.v., så går en del av funktionsansvaret över på köparen. Detta ter sig rätt självklart vid beaktande av att sådana krav naturligt kan ha en hämmande effekt på varans funktion. Vid ett så kallat renodlat funktionsansvar så har köparen däremot lagt över hela ansvaret på själva utförandet av produkten till säljaren och detaljredovisar enbart vad produkten ska klara av. 60 Detta blir dock främst aktuellt vid handelsköp och konsumentköp. I 17 2 st köplagen stadgas de krav som ställs på varan i de fall att avtal om detsamma ej har tecknats. Varan skall enligt första punkten vara ägnad för det ändamål som varor av samma slag i allmänhet används. Detta betyder helt sonika att varan skall ha en allmän funktionsduglighet, med andra ord, en bil ska duga till att transportera sina passagerare och last från punkt A till punkt B. Poängteras bör att säljaren svarar för fel i den allmänna funktionsdugligheten även då han varit i god tro om detsamma. 61 För en privat säljare kan detta verka lite strängt. Men i jämförelse med köparens förlust ifall säljaren inte hade behövt svara för felet så ter sig detta rimligt. Tredje stycket innehåller något av en generell huvudregel nämligen att varan är behäftad med fel om den avviker från vad köparen med fog kunnat förutsätta. 62 Lagrådet föreslog ordvalet i något annat avseende av anledningen att första och andra stycket inte skulle kunna tolkas e contrario vilket alltså innebär att de inte nödvändigtvis syftar till några andra fel än de som åsyftas i andra stycket. 63 Det är också ett sätt från lagstiftarens sida att visa på att det som föreskrivs i första och andra stycket ingalunda är en komplett beskrivning av vad som kan räknas som fel på vara. 64 Inte heller huvudregeln i tredje stycket kräver att säljaren känt till eller bort känna till att varan avvek från vad köparen med fog kunnat förutsätta. 65 Detta lagrum torde inte ställa till med några större bekymmer vid civilköp. Det är en regel för att fastställa när fel föreligger. Möjligtvis skulle huvudregeln i tredje stycket kunna ifrågasättas vad gäller att säljaren inte ens behövt känna till att varan avvek från vad köparen med fog kunnat förutsätta. Ett alltför långtgående ansvar för en säljande privatperson torde inte vara motiverat. 58 T. Håstad, Den nya köprätten, 5: e uppl., sid NJA 1952 s T. Håstad, Den nya köprätten, 5: e uppl., sid NJA 1997 s T. Håstad, Den nya köprätten, 5: e uppl., sid Prop. 1988/89:76 sid A. prop. s T. Håstad, Den nya köprätten, 5: e uppl., sid 79 1016 Ansvar för uppgifter 18 köplagen reglerar säljarens ansvar för uppgifter och lyder; Fel föreligger även om varan inte överensstämmer med sådana uppgifter om varans egenskaper eller användning som säljaren har lämnat vid marknadsföringen av varan eller annars före köpet och som kan antas ha inverkat på köpet. Varan skall vidare anses felaktig, om den inte överensstämmer med sådana uppgifter om dess egenskaper eller användning som någon annan än säljaren, i tidigare säljled eller för säljarens räkning, före köpet har lämnat vid marknadsföringen av varan och som kan antas ha inverkat på köpet. Varan skall dock inte anses felaktig, om säljaren varken kände till eller borde ha känt till uppgifterna. Första och andra stycket gäller inte, om uppgifterna rättats i tid på ett tydligt sätt. Här görs klart att varan är att se som behäftad med fel om säljaren, före köpet, har lämnat oriktiga uppgifter om varan som anses ha påverkat köparens beslut att köpa varan. Det krävs inte att säljaren tagit juridiskt ansvar för sina lämnade uppgifter, hade han gjort det så hade det räknats som ett avtalsvillkor och han hade blivit bunden hur som helst. Är säljarens information oriktig eller riktig men vilseledande så anses varan felaktig. Det är irrelevant om säljaren känt till eller borde ha känt till att informationen var oriktig. 66 Vad säljaren kan göra för att gå fri från ansvar är att före köpet upplysa köparen om att han inte tar ansvar för sanningshalten i informationen. Då kan ju informationen följaktligen knappast ha ansetts haft någon inverkan på köparens beslut att köpa varan. Ett sådant uttalande från säljaren bör dock väcka viss misstanke hos köparen. Formuleringen annars före köpet har inte fått någon specifik förklaring i motiven vilket efter ett avgörande av HD lett till diskussion i doktrin. I NJA 1991 s. 808 var det fråga om en försäljning av en affärsrörelse som sålde glass och konfektyr där köparna, två veckor innan avtal om överlåtelse skrevs, frågade försäljarna om tillstånd för verksamheten fanns. De fick ett jakande svar. I domen uttalade HD följande: Med hänsyn till att svaret lämnades innan parterna ingått i verkliga avtalsförhandlingar kan emellertid svaret inte anses innebära en utfästelse. Håstad kommenterar HD: s uttalande: Vid läsningen av 1991 års fall blir jag emellertid förvånad över att det andra besöket 14 dagar före kontraktets undertecknande ej ansågs ingå i det händelseförlopp som var av betydelse i fråga om uppgiftsansvar. Borde inte säljarna ha erinrat sig frågan och begripit varför köparen ej upprepade den, när kontraktet skrevs... Orsaksrekvisitet kan antas ha inverkat på köpet är inte avsett att användas som en avgränsning till säljarens förmån, så att han skulle gå fri från ansvar för uppgifter som han inte bort begripa att de kunde påverka köparen. Håstad menar att istället ska det ses som en form av bevislättnad för köparen då det kan vara svårt för denne att styrka vilken information som faktiskt inverkade vid beslutet av köpet. 67 Här delar vi Håstads uppfattning om rekvisitet. Det torde bli extra viktigt med en bevislättnad för den privata köparen då en bristande erfarenhet av avtalsslutande kan göra det ännu svårare att bevisa vad säljaren utfäst. Någon lättnad på säljarens ansvar för uppgifternas riktighet torde dock inte vara påkallad. Utfästelser om varan skall oavsett avtalsparter alltid vara välgrundade och är de inte det skall detta tydliggöras. 66 T. Håstad, Den nya köprätten, 5: e uppl., sid A.a. s17 I 18 3 st köplagen frias säljaren från ansvar om han rättat den felaktiga uppgiften på ett tydligt sätt. Denna formulering kan uppfattas som snäv men enligt motiven innefattar den också det scenario där säljaren avsäger sig ansvaret för sanningshalten i de uppgifter han lämnar Befintligt skick Eftersom köplagen är dispositiv kan säljaren avtala sig bort från den. Ett generellt förbehåll att inte ansvara för varans skick eller att varan säljs i befintligt skick är därför giltigt. 69 I propositionen sägs att dylika förbehåll även i fortsättningen bör tillerkännas verkan, 19 köplagen finns för att ange vilken friskrivning ett sådant förbehåll medför. 70 Villkoret att varan säljs i befintligt skick är vanligt förekommande vid försäljning av begagnat gods, det kanske till och med hör till ovanligheterna att en begagnad vara säljs utan detta villkor. 71 Vid försäljning av nytt gods kan friskrivningen förekomma om varan legat länge i lager och möjligtvis försämrats utan säljarens faktiska vetskap. Det har dock ansetts lämpligt att friskrivningsklausuler skall kunna åsidosättas eller begränsas på ett effektivt och öppet sätt. 36 avtalslagen kan jämka eller åsidosätta dessa klausuler om de anses oskäliga. Vid bedömningen av om en klausul är oskälig skall särskild hänsyn tas till part som intar en underlägsen ställning i avtalsförhållandet. 72 Högsta domstolen har då det gäller avtalsförhållanden mellan näringsidkare varit mindre benägen att åsidosätta friskrivningsklausuler. Detta på grund av att de flesta av dessa friskrivningsklausuler återfinns i standardavtal, vilka föregås av förhandlingar mellan partsorganisationer och kan sägas vara uttryck för en medveten riskfördelning mellan parterna. 73 En generell friskrivning underskattas lätt av köparen eftersom den är svår att överblicka. Att varan säljs i befintligt skick uppfattas av många köpare som så, att de inte kan kräva någon kvalité alls och att säljaren genom en sådan klausul undgår allt ansvar för varan. Detta stämmer dock inte, trots den allmänna friskrivningen har säljaren ett ansvar för oriktiga uppgifter och för underlåtenheten att lämna uppgift. Säljaren har dessutom ett ansvar för att kvalitén står i relation till priset. 74 Befintligt skick behandlas i 19 köplagen som lyder: Även om varan har sålts i "befintligt skick" eller med ett liknande allmänt förbehåll skall den anses felaktig, om 1. varan inte överensstämmer med sådana uppgifter om dess egenskaper eller användning som säljaren har lämnat före köpet och som kan antas ha inverkat på köpet, 2. säljaren före köpet har underlåtit att upplysa köparen om ett sådant väsentligt förhållande rörande varans egenskaper eller användning som han måste antas ha känt till och som köparen med fog kunde räkna med att bli upplyst om, under förutsättning att underlåtenheten kan antas ha inverkat på köpet, eller 68 Prop. 1988/89:76 sid T. Håstad, Den nya köprätten, 5: e uppl., sid Prop 1988/89:76 sid J. Ramberg, Köplagen, uppl. 1:1, sid J. Ramberg, Köplagen, uppl. 1:1, sid A. Adlercreutz, Avtalsrätt I, 12: e uppl., sid J. Hellner, Speciell avtalsrätt II, kontraktsrätt 2 häftet, 3: e uppl., sid18 3. varan är i väsentligt sämre skick än köparen med hänsyn till varans pris och övriga omständigheter med fog har kunnat förutsätta. När en begagnad vara har sålts på auktion, anses den såld "i befintligt skick". Vid tillämpning av första stycket 3 skall hänsyn i så fall tas till utropspriset. Andra liknande allmänna förbehåll som bestämmelsen även gäller kan till exempel vara förbehåll som avskär köparen från möjligheten att göra vissa påföljder gällande mot säljaren. 75 Har säljaren före köpet lämnat uppgift om varans egenskaper eller användning och dessa inverkar på köpet, kan varan anses felaktig enligt 19 1st p 1 köplagen om den ej överensstämmer med dessa uppgifter. Är säljaren osäker på en uppgift som han lämnat kan han inte freda sig genom att ställa ett sådant allmänt förbehåll som att varan säljs i befintligt skick. För att ett förbehåll ska beaktas måste det vara konkret till sitt innehåll och tydligt ange vilka uppgifter som förbehållet avser. Säljaren kan dock enligt 18 3st köplagen tydligt frånsäga sig ansvar för uppgiftens riktighet och därmed undgå felansvaret. 76 Uttryckliga garantier och särskilda uppgifter rörande varan kan inte köras över med en klausul om att varan säljs i befintligt skick. 77 Det anses vara en hävdvunnen princip att en avtalspart genom friskrivning inte kan undgå ansvar för en utfästelse. 78 Säljaren ansvarar enligt 19 1st p 3 då varan är i väsentligt sämre skick än vad köparen med hänsyn till varans pris och övriga omständigheter med fog kunnat förutsätta. Detta ska bedömas objektivt och ger köparen en rätt att kräva en viss miniminivå på varan. 79 Om varan har ett högt pris förutsätter köparen en högre kvalité och klausulen om befintligt skick får för säljarens del mindre effekt. 80 Bestämmelsen i 19 köplagen blir endast tillämplig då ett förbehåll faktiskt gjorts, annars tillämpas de allmänna felreglerna. 81 Skillnaden blir sammanfattningsvis den, att när ingen friskrivning förekommer så blir varan felaktig redan när den avviker från köparens befogade förutsättningar. Förekommer däremot en friskrivning så krävs det dessutom att väsentlighetsrekvisitet ska vara uppfyllt. Själva förekomsten av en klausul om befintligt skick bör kanske leda till eftertanke och dämpa köparens förväntningar en smula Säljarens lämnade uppgifter och upplysningsplikt De uppgifter som säljaren lämnar innan köpet som rör varan berörs i 19 1st p 2. De konkreta uppgifter som säljaren lämnar avgör vilka anspråk köparen med fog kan ställa på varan, den generella bestämmelsen att varan säljs i befintligt skick får stå tillbaka för dessa uppgifter. En förutsättning är dock att uppgifterna kan antas ha inverkat på köpet J. Ramberg, Köplagen, uppl. 1:1, sid Prop. 1988/89:76 sid 91 f 77 J. Hellner, Speciell avtalsrätt II, kontraktsrätt 2 häftet, 3: e uppl., sid B. Lehrberg, Avtalstolkning, 4: e uppl., sid 151 f 79 Prop. 1988/89: 76 sid T. Håstad, Den nya köprätten, 5: e uppl., sid Prop 1988/89:76 sid T. Håstad, Den nya köprätten, 5: e uppl., sid 87 f 83 J. Ramberg, Köplagen, uppl. 1:1, sid19 Säljaren har dessutom en upplysningsplikt lagstadgad i 19 1st p 2, denna får säljaren finna sig i om han vill använda sig utav en friskrivning som befintligt skick. 84 Om säljaren underlåter att upplysa köparen om ett väsentligt förhållande rörande varans egenskaper eller användning som han känner till och som köparen med fog räknar med att bli upplyst om, ansvarar han, under förutsättning att det kan antas att underlåtenheten inverkat på köpet. 85 Säljaren behöver inte ha haft någon särskild avsikt med sin underlåtenhet att lämna köparen upplysningar om varan. 86 Vad är då ett väsentligt förhållande rörande varans egenskaper eller användning? Med ordet väsentligt markeras att mindre fel och brister i varan inte behöver upplysas om. Vid köp av begagnade varor bör köparen hur som helst vara beredd att acceptera att varan inte i alla hänseenden är så som han skulle önska. 87 Brister i utseende/finish kan i regel ej göras gällande eftersom det ej ses som ett väsentligt fel. 88 Dessutom bör brister i utseendet vara enkla för köparen att upptäcka själv vid en undersökning. Säljaren måste dessutom antas ha känt till det väsentliga förhållandet. Det räcker inte med att säljaren bort känna till förhållandet, han måste ha vetat att varans brister var relevanta. 89 Detta innebär inte att säljaren måste göra en egen undersökning av varan innan han säljer den. Om förhållandena däremot är sådana att säljaren inte kan undgå att lägga märke till ett fel på varan så drabbas han av upplysningsplikten fastän han inte i subjektiv mening faktiskt känt till felet. 90 Köparen kan dock få problem med att bevisa detta, därför ges en viss lättnad i köparens beviskrav genom orden måste antas. 91 Vet köparen om att säljaren endast ägt varan en kort tid eller haft för avseende att sälja denna vidare direkt och därmed knappast hunnit undersöka eller använda varan, kan köparen inte med fog räkna med att bli upplyst om något av säljaren. 92 Säljaren bör också upplysa om förhållanden som kan antas ha betydelse för köparen men som inte kan uppdagas vid en normal undersökning eller som köparen i övrigt inte har anledning att själv vara uppmärksam på. 93 Vad kan då en köpare med fog räkna med att bli upplyst om? För det första kan köparen inte klaga på varans fel om han borde ha upptäckt dem vid undersökningen av varan. 94 För det andra så kan inte köparen räkna med att bli upplyst om alla väsentliga förhållanden som säljaren måste anses känna till, det skulle leda till att rekvisitet i punkt 2 blir värdelöst. Att varan säljs i befintligt skick bör dämpa köparens förväntningar och han kan inte med fog räkna med att bli upplyst om allt. Upplysningsplikten gäller nämligen endast då upplysningen rör sådant förhållande som kan antas inverka på köpet. 95 Om köparen med hänsyn till köpets förmånliga villkor skulle ha köpt varan fastän han vetat om ett väsentligt förhållande som säljaren i och för sig borde ha upplyst honom om, kan detta förhållande inte anses inverka på köpet Prop. 1988/89: 76 sid T. Håstad, Den nya köprätten, 5: e uppl., sid 86f 86 J. Ramberg, Köplagen, uppl. 1:1, sid A.a. s T. Håstad, Den nya köprätten, 5: e uppl., sid Prop. 1988/89:76 sid J. Ramberg, Köplagen, uppl. 1:1, sid T. Håstad, Den nya köprätten, 5: e uppl., sid J. Ramberg, Köplagen, uppl. 1:1, sid Prop. 1988/89:76 sid A.prop. s. 92, se även 20 köplagen 95 T. Håstad, Den nya köprätten, 5: e uppl., sid J. Ramberg, Köplagen, uppl. 1:1, sid20 Vad köparen med fog kan förutsätta 19 1st p 3 köplagen stadgar att varan är felaktig om den är i väsentligt sämre skick än vad köparen med hänsyn till pris och övriga omständigheter med fog har kunnat förutsätta. Enligt propositionen skall detta gälla endast då varans skick står i uppenbart missförhållande till varans pris och övriga omständigheter. 97 Ett uppenbart missförhållande bör vara då till exempel en bil är så pass risig med hänsyn till sitt pris att i princip vem som helst skulle reagera. Då en vara säljs i befintligt skick måste köparen utgå ifrån att säljaren avsett att kraftigt inskränka felansvaret. Utrymmet för att beakta köparens förväntningar blir därför begränsat. I NJA 1998 s 792 ansåg HD att förekomsten av kackerlackor i en bostadsrätt hade inneburit att den var i väsentligt sämre skick än vad köparna med fog kunnat förutsätta. Hänsyn togs till bostadsrättens pris och övriga omständigheter såsom köpets art med mera. Det ansågs inte heller att köparna borde ha upptäckt ohyran vid undersökningen, så trots förbehållet att bostadsrätten såldes i befintligt skick befanns den av HD vara felaktig. En köpare kan alltså med fog förutsätta att en bostad skall vara fri från ohyra, dock är detta ett speciellt köp eftersom det ligger så nära fastighetsköp och därmed även jordabalkens regler. Lagtexten hänvisar även till övriga omständigheter, vilket kan få den betydelsen att mindre hänsyn tas till köparens befogade förutsättningar. Om köpet är så pass spekulativt att betydelsen av att varan efter köpet visar sig ha dolda fel motverkas, minskas utrymmet för köparens befogade förutsättningar 98 Handel med begagnade varor kan exempelvis ses som en spekulativ marknad, särskilt om varorna har ett högt värde. 19 1st p 3 köplagen bör endast i undantagsfall komma att tillämpas på kommersiella köp avseende höga värden. 99 I propositionen sägs att denna fråga skall bedömas objektivt. 100 En objektiv bedömning innebär i detta fall att en köpare endast med fog kan förutsätta vad vilken annan köpare som helst skulle kunna förutsätta i samma situation Svek i förhållande till befintligt skick Svek regleras i 30 avtalslagen som lyder: Där den, gent emot vilken en rättshandling företagits, framkallat densamma genom svikligt förledande eller ock insett eller bort inse, att den, som företog rättshandlingen, blivit svikligen förledd därtill av annan, vare rättshandlingen icke gällande mot den förledde. Har den, gentemot vilken rättshandlingen företogs, svikligen uppgivit eller förtegat omständigheter, som kunna antagas vara av betydelse för rättshandlingen, skall han anses hava därigenom framkallat densamma, såframt det ej visas, att det svikliga förfarandet icke inverkat å rättshandlingen. Svek anses föreligga då säljaren avsett att svikligen förleda köparen, detta svikliga förledande skall även ha framkallat rättshandlingen. Ett sådant förledande innebär ofta en psykisk påverkan på en köpares motiv till köpet. Det är dock svårt att fastställa och 97 Prop. 1988/89:76 sid J. Ramberg, Köplagen, uppl. 1:1, sid 287 f 99 J. Ramberg, Köplagen, uppl. 1:1, sid Prop. 1988/89:76 sid 93 15 Visa mer
 Hur bör man som mäklare agera när en köpare påtalar ett fel i fastigheten de köpt? En fråga som ställs så gott som dagligen till Mäklarsamfundets jurister är hur mäklaren ska agera när en köpare återkommer Läs mer Inledning. Köplagen. Konsumentköplagen. lös egendom Dispositiv (3 ) köp av lösa saker som näringsidkare säljer till konsument (1 )
 Fel i fastighet 1 2 Felsystemet i JB Köpets konstruktion (två köpehandlingar) Feltidpunkten vid köpet Försämringar mellan avtal och tillträde 4 kap 11-12 JB Säljaren har vårdplikt till överlämnandet 4 Läs mer Köprätt 1. Avtalstyper
 Sida 1 (11) HÖGSTA DOMSTOLENS DOM Mål nr meddelad i Stockholm den 20 februari 2007 T 2932-05 KLAGANDE MA Ombud: Advokat TL MOTPART GK Ombud: Advokat LJ SAKEN Återbetalning av erlagd handpenning ÖVERKLAGADE Läs mer Konsumentköplag (1990:932)
 Konsumentköplag (1990:932) Inledande bestämmelser Tillämpningsområde 1 Denna lag gäller köp av lösa saker som en näringsidkare säljer till en konsument. Lagen gäller även i fall då säljaren inte är en Läs mer R 8558/2001 Stockholm den 11 januari 2002
 Sida 1 (6) HÖGSTA DOMSTOLENS BESLUT Mål nr meddelat i Stockholm den 9 december 2008 Ö 4308-07 PARTER 1. PF 2. CS Ombud för 1 och 2: Jur.kand. MS 3. MA 4. JF Ombud för 3 och 4: Advokat JC SAKEN Fel i fastighet Läs mer Våra tjänster. lrfkonsult.se. Ekonomi Juridik Affärsrådgivning Fastighetsförmedling. Ekonomi Juridik Affärsrådgivning Fastighetsförmedling
 Våra tjänster Ekonomi Juridik Affärsrådgivning Fastighetsförmedling 1 KÖPA OCH SÄLJA HÄST Vad kan regleras med avtal? 3 mars 2014 LRF KONSULT Vad säger lagen? KÖPLAGEN - Näringsidkare (s) Näringsidkare Läs mer 1.1 Köprätten och dess systematiska hemvist 25
 Innehåll FÖRKORTNINGAR 19 FÖRORD 23 1 KÖPRÄTTEN 25 1.1 Köprätten och dess systematiska hemvist 25 1.2 Lagstiftningen inom köprätten 29 1.2.1 Allmänt 29 1.2.2 1990 års köplag 30 1.2.3 Nyare kontraktsrättslig Läs mer AVTALS & KÖPRÄTT. Daniel Nordström
 AVTALS & KÖPRÄTT Daniel Nordström PRESENTATIONENS INNEHÅLL Juridiska begrepp Avtalslagen Avtalsförfarande Fullmakt Ogiltigt avtal Juridiska dokument i privatjuridik Kompletterande lagstiftning Köplagen Läs mer HÖGSTA DOMSTOLENS DOM
 Sida 1 (13) HÖGSTA DOMSTOLENS DOM Mål nr meddelad i Stockholm den 5 april 2016 T 3573-14 KLAGANDE Lindorff Sverige AB, 556209-5363 Kungsgatan 57 A 111 22 Stockholm Ombud: Advokat MA MOTPART Sveamalm fastigheter Läs mer FRÅGELISTA - BILAGA TILL KÖPEKONTRAKTET
 FRÅGELISTA BILAGA TILL KÖPEKONTRAKTET Säljare Roger Lind 1/2del 1/2del Bygårdsvägen 5, 185 94 Vaxholm Objekt Fastigheten Vaxholm Ytterby 4:684 Frågor att besvara om fastigheten Frågorna i denna frågelista Läs mer TILLFÄLLE 5 - KÖPRÄTT. Jur. dr Jessica Östberg Stockholm Centre for Commercial Law, SCCL
 TILLFÄLLE 5 - KÖPRÄTT Jur. dr Jessica Östberg Stockholm Centre for Commercial Law, SCCL Lagreglering 1. KöpL 1990 2. KköpL 1990 3. CISG 1980 (Internationella köplagen 1987) Gäller vid köp mellan två näringsidkare Läs mer TILLFÄLLE 3. Jessica Östberg, jur. dr, lektor Stockholm Centre for Commercial Law
 TILLFÄLLE 3 AVTALSRÄTT II Jessica Östberg, jur. dr, lektor Stockholm Centre for Commercial Law Agenda Fullmaktsläran Avtals ogiltighet FULLMAKTSLÄRAN Vad är en mellanman? En person som på uppdrag (i kraft Läs mer ALLMÄNNA LEVERANSVILLKOR FÖR HUSVAGN OCH HUSBIL 2011 (konsument)
 Bilaga 1 ALLMÄNNA LEVERANSVILLKOR FÖR HUSVAGN OCH HUSBIL 2011 (konsument) ALLMÄNNA AVTALSVILLKOR utarbetade av Husvagnsbranschens Riksförbund efter överenskommelse med Konsumentverket 1. Giltighet För Läs mer Frågelista - fastighet
 Objekt Frågor att besvara om fastigheten Fastigheten Sigtuna Steninge 8:283 med adress Marsgatan 31, 19558 Märsta Frågorna i denna frågelista besvaras av säljaren. 1 a. När förvärvades fastigheten? 1978 Läs mer EXAMENSARBETE. Upplysningsplikten. En undersökning huruvida köprättens utveckling påverkat säljarens. upplysningsplikt vid köp av lös egendom
 EXAMENSARBETE Upplysningsplikten En undersökning huruvida köprättens utveckling påverkat säljarens upplysningsplikt vid köp av lös egendom Matilda Fransson 2016 Filosofie kandidatexamen Rättsvetenskap Läs mer Myresjöhusdomarna. Om felansvaret för enstegstätade fasadkonstruktioner. Nordbygg den 6-7 april 2016
 HÖGSTA DOMSTOLENS DOM Mål nr meddelad i Stockholm den 21 mars 2001 T 2703-97 KLAGANDE Magnus R Ombud: advokaten Anders I. Bengtsson MOTPART Torbjörn Ö Ombud: advokaten Leif Nauclér SAKEN Prisavdrag vid Läs mer 4 Lagen gäller inte i fall då konsumentköplagen (1990:932) är tillämplig.
 Köplagen (1990:931) Inledande bestämmelser Tillämpningsområde 1 Denna lag gäller köp av lös egendom. Lagen gäller i tillämpliga delar även byte av lös egendom. Lagen gäller inte överlåtelse av tomträtt. Läs mer rätten till en sak Hur skyddas mitt anspråk på en sak mot 3:e man? Vem är 3.e man?
 2013-09-26 1 rätten till en sak Hur skyddas mitt anspråk på en sak mot 3:e man? Vem är 3.e man? Någon man inte har avtal med som t ex: ägaren av en stulen TV som du köpt säljarens borgenärer (personer Läs mer Sammanfattning av betänkandet
 Sammanfattning av betänkandet Bakgrund Bilaga 1 Köp av lös egendom regleras i Danmark, Norge och Sverige i köplagar som tillkommit efter gemensamt beredningsarbete. Lagarna infördes i Danmark år 1906, Läs mer Fråga 4 Och så några ytterligare skador som avslutning
 Fråga 4 Och så några ytterligare skador som avslutning Inledning Tanken med frågan är att utreda förhållandet mellan de tre olika ersättningsmöjligheter som kan komma ifråga i den aktuella situationen: Läs mer Fastighetsköp 4 kap. JB (byte, gåva)
 Fastighetsköp 4 kap. JB (byte, gåva) Huvudsakligen två problemområden: Regler om ingående av ett köp formkrav samt möjligheter att ställa upp vissa villkor gränser för avtalsfriheten Felreglerna ofta i Läs mer EXAMENSARBETE. Upplysningsplikt vid försäljning av bostadsrätt. Susanne Boström 2015. Filosofie kandidatexamen Rättsvetenskap
 EXAMENSARBETE Upplysningsplikt vid försäljning av bostadsrätt Susanne Boström 2015 Filosofie kandidatexamen Rättsvetenskap Luleå tekniska universitet Institutionen för ekonomi, teknik och samhälle Förklaring Läs mer Hävning av avtal om köp respektive av avtal om tjänst. skillnader och likheter. Juridiska institutionen Terminskurs 2 Seminariegrupp: 12
 Uppsala Universitet Dominik Zimmermann Juridiska institutionen 820729-4359 Terminskurs 2 Seminariegrupp: 12 Vt 2002 Basgrupp: B Evelina Englund PM nr: 3 Hävning av avtal om köp respektive av avtal om tjänst Läs mer Konsument verket KO /(' / PROTOKOLL 2012-12-07 2011/103. Konsumentverket och Sweboat - Båtbranschens Riksförbund har träffat följande överenskommelse:
 Konsument verket KO PROTOKOLL Datum Dnr 2012-12-07 2011/103 5 Protokoll fört efter förhandlingar mellan Konsumentverket och Sweboat Båtbranschens Riksförbund angående överenskommelsen 2012/15 angående Läs mer Sveriges advokatsamfund har genom remiss den 2 juli beretts tillfälle att avge yttrande över departementspromemorian Hyra av lös sak (Ds 2010:24).
 Sida 1 (5) HÖGSTA DOMSTOLENS DOM Mål nr meddelad i Stockholm den 15 juni 2005 T 3807-03 KLAGANDE Björn Lundmark Aktiebolag, 556347-2157 Verkstadsgatan 6 341 47 Karlskrona Ombud: advokaten BA MOTPART GE Läs mer Jan Ramberg Johnny Herre. Allmän köprätt. Femte upplagan NORSTEDTS JURIDIK
 Jan Ramberg Johnny Herre Allmän köprätt Femte upplagan NORSTEDTS JURIDIK Innehåll 1. Introduktion till köprätten 15 1.1 Inledning 15 1.2 Köpet som avtalstyp 19 1.3 Köpet som del av obligationsrätten 20 Läs mer God fastighetsmäklarsed 2006-11-16. Om besiktningsklausuler och andra återgångsvillkor
 God fastighetsmäklarsed 2006-11-16 Om besiktningsklausuler och andra återgångsvillkor 1. Innehåll 1. Innehåll... 2 2. Förord... 3 3. Allmänna förutsättningar... 4 3.1 Mäklarens upplysningsplikt... 4 3.2 Läs mer Frågelista - fastighet. Nytt Golv, Diverse målning och tapetsering -2016
 Säljare Objekt Frågor att besvara om fastigheten Tobias Ringensjö Fastigheten Linköping Kottebo 1:11 med adressen Kottebo Östergård 1, 59039 Kisa Frågorna i denna frågelista besvaras av säljaren. 1 a. Läs mer HÖGSTA DOMSTOLENS DOM
 Sida 1 (5) HÖGSTA DOMSTOLENS DOM Mål nr meddelad i Stockholm den 21 februari 2006 T 1447-02 KLAGANDE Förvaltning AB Spinetten Ombud: Advokat AM MOTPART MJ Ombud: Advokat OK SAKEN Fordran ÖVERKLAGADE AVGÖRANDET Läs mer Överlåtelsebesiktning
 Rådgivningsavdelningen informerar om Överlåtelsebesiktning September 2011 Villaägarnas Riksförbund 2011 Detta informationsmaterial är upphovsrättsligt skyddat enligt lagen (1960:729) om upphovsrätt till Läs mer Avtalsrätt.com. Seminarieserie i avtalsrätt
 Avtalsrätt.com Seminarieserie i avtalsrätt Juridiska frågor betraktas många gånger som just juridiska och därför som något som är skilt från den egentliga affären. I avtalsförhållanden handlar emellertid Läs mer Köp och försäljning av häst och levande djur i konsumentköplagen (KkL)
 PROMEMORIA Till: Från: Göran Forssén och Mikael Persson, Svenska Bussbranschföreningens Riksförbund ( BR ) Advokat Kaisa Adlercreutz och jur. kand. Christian Martinsson, MAQS Law Firm Advokatbyrå AB ( Läs mer Frågelista - fastighet
 Frågelista - bilaga till köpekontraktet Säljare: Anders Molander Säljare: Eva Molander Karl Dahlgrensgatan 21, 582 28 Linköping Bostadstel: 013-16 37 49 Ägarandel: Ägarandel: 1/2-del 1/2-del Objekt: Byggnad Läs mer KONSUMENTKÖPLAGEN. Daniel Nordström
 KONSUMENTKÖPLAGEN Daniel Nordström PRESENTATIONENS INNEHÅLL Juridiska begrepp Konsumentköplagen Felaktig vara Rättelse av fel Distans- och hemförsäljningslagen Konsumenttjänstlagen Oskäliga avtalsvillkor Läs mer EXAMENSARBETE. Väsentlighetsrekvisitets innebörd enligt 1990 års köplag. Sara Nilsson Elisabeth Risberg. Filosofie kandidatexamen Rättsvetenskap
 EXAMENSARBETE Väsentlighetsrekvisitets innebörd enligt 1990 års köplag Sara Nilsson Elisabeth Risberg Filosofie kandidatexamen Rättsvetenskap Luleå tekniska universitet Institutionen för ekonomi, teknik Läs mer Granskning av avtalsvillkor gällande fiberanslutning till villa
 PM Datum 2015-04-16 2014/1165 Granskning av avtalsvillkor gällande fiberanslutning till villa Bakgrund Som en del av arbetet i Bredbandsforums Villagrupp har Konsumentverket under början av 2015 genomfört Läs mer Protokoll för överenskommelse mellan Konsumentverket och
 Konsument verket KO PROTOKOLL Dnr Datum 2012/1044 2013-12-12 Protokoll för överenskommelse mellan Konsumentverket och Elektronikbranschen Konsumentverket och Elektronikbranschen har träffat en överenskommelse Läs mer Juridiska Institutionen Terminskurs 3 Seminariegrupp: 11. Elin Carbell PM nr: 1. PM-uppgift nr 9
 Uppsala Universitet Dominik Zimmermann Juridiska Institutionen 820729-4359 Terminskurs 3 Seminariegrupp: 11 Ht 2002 Basgrupp: A Elin Carbell PM nr: 1 PM-uppgift nr 9 Dominik Zimmermann 1 1. Inledning och Läs mer Fastighetsköp 4 kap. JB (byte, gåva)
 Fastighetsköp 4 kap. JB (byte, gåva) Huvudsakligen två problemområden: Regler om ingående av ett köp formkrav samt möjligheter att ställa upp vissa villkor gränser för avtalsfriheten Felreglerna ofta i Läs mer FRÅGELISTA - BILAGA TILL KÖPEKONTRAKTET
 FRÅGELISTA - BILAGA TILL KÖPEKONTRAKTET Säljare Christer Eliasson 1/1-del Klevedalen 551, 472 97 Varekil Objekt Fastigheten Orust Stala-Kärra 1:27 Frågor att besvara om fastigheten Frågorna i denna frågelista Läs mer När du som konsument köper en bil från en bilhandlare
 När du som konsument köper en bil från en bilhandlare Denna information innehåller de viktigaste regler som gäller för dig som konsument när du köper en bil från en bilhandlare. Den lag som reglerar köpet Läs mer ELISABETH LEHRBERG under medverkan av Bert Lehrberg ELEKTRONISK FULLGÖRELSE JBÄ
 ELISABETH LEHRBERG under medverkan av Bert Lehrberg ELEKTRONISK FULLGÖRELSE JBÄ Innehåll FÖRORD 13 FÖRKORTNINGAR 15 1 FRÅGESTÄLLNINGAR OCH UTGÅNGSPUNKTER 19 1.1 Elektronisk handel och elektronisk fullgörelse Läs mer Frågelista - bostadsrätt
 Säljare Kyrkbacken 21, 16962 Solna Telefon: 0704946461 E-post: lottalinda@hotmail.com Kyrkbacken 21, 16962 Solna Telefon: 086400575 781219-0708 1/2-del 720513-0334 1/2-del Objekt Frågor att besvara Bostadsrätten Läs mer HÖGSTA DOMSTOLENS DOM
 Säljare Klippgatan 31, 85632 Sundsvall Telefon: 0709622932 E-post: katarina@tuffast.net 820228-0866 1/1-del Objekt Bostadsrätten till lägenhet nr 30-2042-1-115-3 med adressen Klippgatan 31, 85632 Sundsvall Läs mer Felansvaret vid köp av bostadsrätt
 JURIDISKA FAKULTETEN vid Lunds universitet Karin Jensén Felansvaret vid köp av bostadsrätt Examensarbete 20 poäng Handledare Sture Bergström Ämnesområde Fastighetsrätt Termin 9 Innehåll SAMMANFATTNING Läs mer HÖGSTA DOMSTOLENS BESLUT
 Sida 1 (7) HÖGSTA DOMSTOLENS BESLUT Mål nr meddelat i Stockholm den 25 maj 2009 Ö 2024-08 KLAGANDE Kammarkollegiet Box 2218 103 15 Stockholm MOTPART Sicoat Aktiebolag, 556553-1570 Halalid 10 254 40 Helsingborg Läs mer Utdrag ur protokoll vid sammanträde
 1 LAGRÅDET Utdrag ur protokoll vid sammanträde 2002-02-20 Närvarande: f.d. justitierådet Hans Danelius, regeringsrådet Gustaf Sandström, justitierådet Dag Victor. Enligt en lagrådsremiss den 7 februari Läs mer Frågelista - bostadsrätt
 Säljare Gerlachs väg 4, lgh 1102, 43251 Varberg Telefon: 0705470724 E-post: floristiskdesign@live.se Gerlachs Väg 4, 43251 Varberg Telefon: 0735127832 E-post: elajoh82@hotmail.com 780628-9364 1/1-del 820423-2022 Läs mer Juridik, grundkurs OH nr 1. Svenska Kennelklubbens organisation
 OH nr 1 Svenska Kennelklubbens organisation Svenska Kennelklubben sep 2009 OH nr 3 a 1. KVALITET OCH EGENSKAPER Om inte annat särskilt angetts i detta avtal gäller följande. Köpet avser en hund av angiven Läs mer Frågelista - bostadsrätt
 Säljare Objekt Bostadsrätten till lägenhet nr 02326.0000.302 med adress Eskil Isakssons gata 2, 19334 Sigtuna i Brf Hemmanet (org. nr 769610-8724) Frågor att besvara Frågorna i denna frågelista besvaras Läs mer 1.1 Blendow Lexnova Expertkommentar - Entreprenadrätt, januari 2017
 1.1 Blendow Lexnova Expertkommentar - Entreprenadrätt, januari 2017 I januari månads expertkommentar i entreprenadrätt välkomnar vi Johan Wingmark som ny författare hos Blendow Lexnova. Tillsammans med Läs mer Beslutet/domen har vunnit laga kraft. Saken. Fastighetsmäklarinspektionens avgörande
 Beslutet i webbversion 1 (9) Saken Tillsyn enligt fastighetsmäklarlagen (1995:400), fråga om rådgivnings- och upplysningsskyldighet. Prövning av om fastighetsmäklaren har uppfyllt sin rådgivning- och upplysningsskyldighet Läs mer Frågelista - bostadsrätt
 Säljare Objekt Frågor att besvara Bostadsrätten till lägenhet nr 4402 1 304 med adress Stenbrottsgatan 1, 17277 Sundbyberg i BRF Fågelhusen (org. nr 769612-6825) Frågorna i denna frågelista besvaras av Läs mer Vad händer om man inte avtalar? Advokat, jur. dr Jon Kihlman Stockholm den 9 november 2010
 Vad händer om man inte avtalar? Advokat, jur. dr Jon Kihlman Stockholm den 9 november 2010 www.avtalsrätt.com Agenda 1. Vem drabbas av en transportskada? 2. Hur avgör man om avtalsobjektet är felaktigt? Läs mer FRÅGELISTA - BILAGA TILL KÖPEKONTRAKTET
 FRÅGELISTA - BILAGA TILL KÖPEKONTRAKTET Säljare Ann Engelbrecht 1/1-del Skeppargatan 7, I, 114 52 Stockholm Bostadstel: 08-660 26 25 Objekt Fastigheten Borgholm Södra Munketorp 8:1 Frågor att besvara om Läs mer Frågelista - bostadsrätt
 Objekt Frågor att besvara Bostadsrätten till lägenhet nr 47 med adressen Kubikenborgsgatan 17 E, 85463 Sundsvall i bostadsrättsföreningen Berggrunden/Castor (org. nr 789200-0824) Frågorna i denna frågelista Läs mer Grundläggande principer
 Avtalsrätt I och II Grundläggande principer HR: Avtalsfrihet Und: tvingande skyddslagstiftn HR: Pacta sunt servanda Und: Ogiltighet enl 3 kap Avtalslagen Und: Bristande rättshandlingsförmåga hos motparten Läs mer HÖGSTA DOMSTOLENS DOM
 Sida 1 (5) HÖGSTA DOMSTOLENS DOM Mål nr meddelad i Stockholm den 15 juni 2004 T 2565-02 KLAGANDE Skatteverket, 171 94 SOLNA Ombud: verksjuristen NM MOTPART UA Ombud: advokaten GW SAKEN Bättre rätt till Läs mer Regeringens proposition 1989/90:89 om ny konsumentköplag
 Regeringens proposition 1989/90:89 om ny konsumentköplag Bilagedel 1 Riksdagen 1989/90. 1 saml. Nr 89. Bilagedel Sammanfattning av konsumentköpsutredningens betänkande Prop. 1989/90:89 (1984:25) Ny konsumentköplag Läs mer Fastighetsmäklarinspektionens avgörande
 Beslutet i webbversion 1 (8) Saken Tillsyn enligt fastighetsmäklarlagen (2011:666), fråga om överlåtelsehandlingar, information om köparens undersökningsplikt och mäklarens agerande. Prövning av fastighetsmäklarens Läs mer Frågelista - bostadsrätt
 Säljare Dödsboet efter Carl Olof Jonsson Stora Brännbovägen 25, 19333 Sigtuna Telefon: 0859251594 Dödsboet efter Herdis Jonsson Stora Brännbovägen 25, 19333 Sigtuna 260630-1030 1/2-del 280531-9361 1/2-del Läs mer Arbetssökandes upplysningsplikt
 638 RÄTTSFALL Arbetssökandes upplysningsplikt 1. Inledning I AD 2000 nr 81 behandlar Arbetsdomstolen (AD) frågan om när en arbetsgivare kan frigöra sig från ett anställningsavtal till följd av att en arbetssökande Läs mer HÖGSTA DOMSTOLENS DOM
 Sida 1 (11) HÖGSTA DOMSTOLENS DOM Mål nr meddelad i Stockholm den 20 december 2012 T 1467-11 KLAGANDE 1. Dalarnas Försäkringsbolag, 583201-4905 Box 3 791 21 Falun 2. Svenska Sjö Aktiebolag, 556221-0343 Läs mer GWA ARTIKELSERIE. Titel: Ogiltigt fastighetsköp Rättsområde: Fastighetsrätt Författare: Sten Gisselberg Datum: 2015-01-30. Klander av fastighetsköp
 Sida 1 (10) HÖGSTA DOMSTOLENS DOM Mål nr meddelad i Stockholm den 26 april 2016 T 5829-14 KLAGANDE LW Ombud: Jur.kand. AK och jur.kand. BC MOTPART Uppsalahem Aktiebolag, 556137-3589 Box 136 751 04 Uppsala Läs mer Beslutet/domen har vunnit laga kraft. Fastighetsmäklarinspektionens avgörande
 Beslutet i webbversion 1 (8) Saken Tillsyn enligt fastighetsmäklarlagen (2011:666), fråga om information om köparens undersökningsplikt, journal och mäklarens agerande. Prövning av om fastighetsmäklarens Läs mer Frågelista - bostadsrätt
 Säljare Brf Fältspaten 2 c/o Varbergs Revisionsbyrå Box 179, 43224 Varberg E-post: caroline@revisionsbyran.se 1/1-del Objekt Frågor att besvara Bostadsrätten till lägenhet nr 778 med adress Marmorgatan Läs mer Frågelista - bostadsrätt Objekt Frågor att besvara Bostadsrätten till lägenhet nr 7-2513-3-43-3 med adress Kaprisvägen 1, 70218 Örebro i HSB brf Basilikan - org nr. 769613-9984 Frågorna i denna frågelista Läs mer Frågelista - bostadsrätt
 Objekt Frågor att besvara Bostadsrätten till lägenhet nr 55-2001-2-112-5 med adress Sätunavägen 14C, 19541 Märsta i HSB Arenberga (org. nr 714800-0057) Frågorna i denna frågelista besvaras av säljaren. Läs mer Europeiska kommissionens förslag till direktiv om konsumenträttigheter
 SVEA HOVRÄTT YTTRANDE 2008-12-02 Dnr 2008/648 Regeringskansliet Justitiedepartementet 103 33 Stockholm Europeiska kommissionens förslag till direktiv om konsumenträttigheter Hovrätten yttrar sig över Europeiska Läs mer N./. Riksåklagaren angående rån m.m.
 SVARSSKRIVELSE Sida 1 (10) Ert datum Er beteckning Byråchefen Stefan Johansson B 1857-08 Högsta domstolen Box 2066 103 12 STOCKHOLM N./. Riksåklagaren angående rån m.m. Högsta domstolen har förelagt mig Läs mer Frågelista - bostadsrätt
 Säljare Gnejsvägen 39, Telefon: 0701835515 E-post: goran_rosenberg@comhem.se Gnejsvägen 39, 19341 Telefon: 0701835505 E-post: Lena.rosenberg@live.se 561209-8532 1/2-del 580715-7549 1/2-del Objekt Frågor Läs mer Köparens undersökningsplikt vid företagsförvärv
 JURIDISKA FAKULTETEN vid Lunds universitet Sven Törringer Köparens undersökningsplikt vid företagsförvärv Examensarbete 20 poäng Handledare: Katarina Olsson Förmögenhetsrätt Vårterminen 2006 Innehåll SAMMANFATTNING Läs mer ÖVERKLAGADE AVGÖRANDET
 Sida 1 (7) HÖGSTA DOMSTOLENS DOM Mål nr meddelad i Stockholm den 4 mars 2010 T 227-08 KLAGANDE ME Ombud: Advokaterna PB och KH MOTPART Eskilstuna kommun 631 86 Eskilstuna Ombud: Advokat AG SAKEN Fastställelsetalan Läs mer Utdrag ur protokoll vid sammanträde 2013-10-22. Rättvisare regler vid förtidsbetalning av bostadslån
 1 LAGRÅDET Utdrag ur protokoll vid sammanträde 2013-10-22 Närvarande: F.d. justitierådet Leif Thorsson samt justitieråden Gudmund Toijer och Olle Stenman. Rättvisare regler vid förtidsbetalning av bostadslån Läs mer Felansvaret för enstegstätade fasadkonstruktioner
 Felansvaret för enstegstätade fasadkonstruktioner Om Myresjöhusdomarna Ett bättre byggande 15 november 2016 Disposition Bakgrund till Myresjöhusdomarna Första domen är entreprenaderna felaktiga? Andra Läs mer HFD 2014 ref 2. Lagrum: 57 kap. 5 inkomstskattelagen (1999:1229)
 HFD 2014 ref 2 Fråga om tillämpning av den s.k. utomståenderegeln när en utomstående är andelsägare i ett fåmansföretag i vilket en annan delägares andelar är kvalificerade till följd av att denne är verksam Läs mer Utdrag ur protokoll vid sammanträde
 1 LAGRÅDET Utdrag ur protokoll vid sammanträde 2013-10-16 Närvarande: F.d. justitieråden Susanne Billum och Severin Blomstrand samt justitierådet Kristina Ståhl. Några ändringar på tryck- och yttrandefrihetens Läs mer HÖGSTA DOMSTOLENS DOM
 FRÅGELISTA - BILAGA TILL KÖPEKONTRAKTET Objekt Fastigheten Sigtuna Södertil 1:181 Frågor att besvara om fastigheten Frågorna i denna frågelista besvaras av säljaren. 1 a. När förvärvades fastigheten? 2005 Läs mer HÖGSTA DOMSTOLENS DOM
 Sida 1 (7) HÖGSTA DOMSTOLENS DOM Mål nr meddelad i Stockholm den 17 november 2016 T 3638-15 KLAGANDE Skatteverket Ombud: MZ Rättsavdelningen 171 94 Solna MOTPART Gölab Handels AB i likvidation, 556672-8282 Läs mer Felansvar vid fastighetsöverlåtelse
 Felansvar vid fastighetsöverlåtelse en utredning av säljarens upplysningsplikt Emma Will Rättsvetenskap, kandidat 2017 Luleå tekniska universitet Institutionen för ekonomi, teknik och samhälle Sammanfattning Läs mer HÖGSTA DOMSTOLENS DOM
 Sida 1 (7) HÖGSTA DOMSTOLENS DOM Mål nr meddelad i Stockholm den 18 december 2014 B 6273-13 KLAGANDE Riksåklagaren Box 5553 114 85 Stockholm MOTPART MB Ombud och offentlig försvarare: Advokat ML SAKEN Läs mer Avtal och rättskällor. Rättskällor Vad säger lagen? Domstolar
 2011-05-18 och rättskällor Rättskällor Vad säger lagen? Författning Lag Förordning Föreskrift Förarbeten Statens offentliga utredningar Propositioner EG rätt Fördrag, beslut, förordning, direktiv Rättspraxis Läs mer Sveriges advokatsamfund har genom remiss den 10 maj 2010 beretts tillfälle att avge yttrande över delbetänkandet Avtalad upphovsrätt (SOU 2010:24).
 R-2010/0681 Stockholm den 1 september 2010 Till Justitiedepartementet Ju2010/3129/L3 Sveriges advokatsamfund har genom remiss den 10 maj 2010 beretts tillfälle att avge yttrande över delbetänkandet Avtalad Läs mer Redovisningskonsulters främjande av bokföringsbrott en HD-dom i juni 2008. Promemoria
 Redovisningskonsulters främjande av bokföringsbrott en HD-dom i juni 2008 Promemoria RättsPM 2008:9 Brottmålsavdelningen Ekobrottsmyndigheten September 2008 Innehållsförteckning HD:s dom den 11 juni 2008 Läs mer Köp eller installation av värmepanna? Om gränsdragningen mellan köp och tjänst
 130 RÄTTSFALL Köp eller installation av värmepanna? Om gränsdragningen mellan köp och tjänst 1. Inledning Avtal som innebär dels leverans av en vara, dels att en tjänst företrädesvis installation av varan Läs mer KONSUMENTVÄGLEDNING. Konsumentvägledning finns i de flesta kommuner och vägledningen är gratis.
 KONSUMENTVÄGLEDNING Konsumentvägledaren hjälper till med information om bl.a. konsumenträtt och vänder sig till både konsument och näringsidkare i Ger råd och tips om tester innan köp. om du har hamnat Läs mer Kommentar till hemtentamen den april 2012
 UPPSALA UNIVERSITET Juridiska institutionen Terminskurs 2 Vt 2012 Kommentar till hemtentamen den 23-24 april 2012 Årets hemtenta gick, som bekant, ut på att analysera rättsläget jämfört med en empirisk Läs mer HÖGSTA DOMSTOLENS DOM


type: wikipedia

text:
Hubert Suda (20 ta' Settembru 1969) huwa plejer tal-futbol internazzjonali Malti rtirat li kien jilgħab bħala attakkant matul il-karriera tiegħu.
 Karriera
 Suda lagħab ħafna mill-karriera tiegħu ma' Sliema Wanderers. Fl-aħħar snin tal-karriera tiegħu huwa beda jilgħab ma' Valletta, imbagħad ma Birkirkara. Fl-2003 huwa rtira mill-logħba tal-futbol.
 Suda għamel id-debutt tiegħu mat-tim nazzjonali f'Ottubru 1988. Huwa spiċċa l-karriera internazzjonali tiegħu b'70 dehra u 8 gowls għall-pajjiżu, li huwa klassifikat mal-ewwel għaxra fil-lista tal-aktar apparenzi mogħtija għat-tim nazzjonali Malti.
 Unuri
 Sliema Wanderers
 Tazza Maltija 1990
 Ħoloq esterni
 Hubert Suda fuq WorldFootball.net
 Nies ħajjin
 Futbolers Maltin
 Twieldu fl-1969
 Plejers tal-Premier League Malti
 Plejers ta' Birkirkara FC
 Plejers ta' Valletta FC
 Plejers ta' Sliema Wanderers FC