type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 EUROPOS KOMISIJA
 Briuselis, 2016 10 27
 COM(2016) 698 final
 2016/0344(NLE)
 Pasiūlymas
 TARYBOS REGLAMENTAS
 kuriuo 2017 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos Sąjungos vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos žvejybos laivams
 AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
 1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS
 •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai
 Visais žvejybos galimybių reglamentais žuvų išteklių žvejybos mastas turi būti apribojamas tiek, kad atitiktų bendros žuvininkystės politikos (BŽP) bendruosius tikslus. Šiuo atžvilgiu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos (pagrindiniu BŽP reglamentu) nustatomi sužvejojamų žuvų kiekio ir žvejybos pastangų apribojimo metinių pasiūlymų tikslai, kuriais siekiama užtikrinti, kad Sąjungos žuvininkystės sektoriaus veikla būtų ekologiškai, ekonomiškai ir socialiai tausi.
 Žvejybos galimybės nustatomos per kasmetinį valdymo ciklą (giliavandenių žuvų išteklių atveju – kas dvejus metus). Tačiau tai netrukdo diegti ilgalaikio išteklių valdymo strategijų. Sąjunga šiuo atžvilgiu pažengė į priekį ir pagrindiniams komercinės svarbos ištekliams šiuo metu taikomi daugiamečiai išteklių valdymo planai; tuos planus turi atitikti metiniai bendri leidžiami sužvejoti kiekiai (toliau – BLSK) ir didžiausios leidžiamos žvejybos pastangos.
 Šiame pasiūlyme pateikiamos tiek žvejybos galimybės, kurias Sąjunga nustato autonomiškai, tiek žvejybos galimybės, kurios skiriamos atsižvelgiant į daugiašales arba dvišales konsultacijas žvejybos srityje. Konsultacijų rezultatai įgyvendinami numatant žvejybos galimybes paskirstyti valstybėms narėms, remiantis santykinio stabilumo principu.
 Taigi šis pasiūlymas, be autonominių Sąjungos išteklių, taikomas ir:
 bendriems ištekliams, t. y. bendrai su Norvegija valdomiems Šiaurės jūros ir Skagerako sąsiaurio ištekliams, arba ištekliams, dėl kurių konsultuojamasi su Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisijos (toliau – NEAFC) pakrantės valstybėmis;
 žvejybos galimybėms, nustatytoms regioninėse žuvininkystės valdymo organizacijose (toliau – RŽVO) sudarytais susitarimais.
 Kai kurios žvejybos galimybės šiame pasiūlyme pažymėtos pm (pro memoria). Taip yra dėl to, kad:
 –priimant pasiūlymą dar neturima rekomendacijų dėl kai kurių išteklių, arba
 –atitinkamų RŽVO nustatytų sužvejojamo kiekio apribojimų ir kitų rekomendacijų dar laukiama, nes dar nebuvo šių organizacijų metinių susitikimų, arba
 –duomenų apie kai kuriuos Grenlandijos vandenų išteklius, taip pat apie bendrus išteklius arba išteklius, kurių kvotomis keičiamasi su Norvegija ir kitomis trečiosiomis šalimis, dar nėra, nes laukiama 2016 m. lapkričio ir gruodžio mėn. konsultacijų su tomis šalimis išvadų, arba
 –gauta rekomendacijų dėl kelių BLSK, tačiau dar nebaigtas jų vertinimas.
 Siūloma, kad tam tikroms trumpaamžių žuvų (tobinių, paprastųjų stintenių ir atlantinių šprotų) rūšims taikomus BLSK Komisija nustatytų įgyvendinimo aktais. Tai būtina, nes mokslinės rekomendacijos dėl šių rūšių pateikiamos prieš pat žvejybos pradžią, taigi teisėkūros procedūroms lieka labai mažai laiko. Įgyvendinimo aktai taip pat naudojami tikslinant žvejybos pastangų sistemas.
 Išteklių apžvalga
 Kaip paprastai, savo metiniame komunikate dėl konsultacijų dėl žvejybos galimybių (COM(2016) 396, toliau – komunikatas) Komisija apžvelgė padėtį, į kurią privaloma atsižvelgti rengiant žvejybos galimybių pasiūlymus. Komunikate pateikiama išteklių būklės apžvalga, grindžiama turimų mokslinių rekomendacijų išvadomis.
 Reaguodama į Komisijos prašymą, Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba (ICES) 2016 m. birželio 30 d. pateikė kasmetinę rekomendaciją dėl daugumos į šį pasiūlymą įtrauktų žuvų išteklių. ICES atsižvelgė į Komisijos komunikate pateiktas gaires.
 ICES pateiktos mokslinės rekomendacijos yra išsamiai grindžiamos turimais duomenimis – visiškai įvertinti gali būti tik tie ištekliai, apie kuriuos surinkta pakankamai patikimų duomenų, kad būtų galima apskaičiuoti išteklių dydį ir prognozuoti, kaip jie reaguos į įvairius naudojimo scenarijus (tai vadinama sužvejojamų žuvų kiekio variantų lentele, angl. catch options table). Jei mokslo įstaigos turi pakankamai duomenų, jos gali pateikti apytikslius žvejybos galimybių reguliavimo, kuriuo užtikrinamas didžiausias galimas tausios žvejybos laimikis (toliau – DTL), įvertinimus. Tokia rekomendacija tada vadinama DTL rekomendacija. Kitais atvejais mokslo įstaigos, rengdamos rekomendacijas dėl žvejybos galimybių lygio, kliaunasi atsargumo principu. ICES tuo tikslu taikoma metodika pateikiama jos paskelbtoje medžiagoje apie rekomendacijų dėl išteklių, apie kuriuos trūksta duomenų, įgyvendinimą
 1
 .
 Visos siūlomos žvejybos galimybės atitinka Komisijos gautas mokslines rekomendacijas apie išteklių būklę, kuriomis pasinaudota taip, kaip išdėstyta komunikate.
 Reglamentu (ES) Nr. 1380/2013 įvestas įpareigojimas iškrauti laimikį
 Pagrindiniu BŽP reglamentu įvestas įpareigojimas iškrauti laimikį palaipsniui pradedamas taikyti 2015–2019 m. 2019 m. įpareigojimas iškrauti laimikį turi galioti visiems ištekliams, kuriems taikomi BLSK. 2016 m. sausio 1 d. įpareigojimas iškrauti laimikį pradėtas taikyti tam tikrai priedugnio žuvų žvejybai Šiaurės jūroje ir šiaurės vakarų bei pietvakarių Atlanto vandenyse. Remdamasi valstybių narių pateiktomis bendromis rekomendacijomis ir atsižvelgdama į Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnį, Komisija priėmė deleguotuosius reglamentus, kuriais nustatyti konkretūs žuvų išmetimo į jūrą planai. 2016 m. valstybės narės pateikė atnaujintas bendras rekomendacijas, kad nuo 2017 m. sausio 1 d. įpareigojimo iškrauti laimikį taikymas būtų palaipsniui plečiamas.
 Pradėjus taikyti įpareigojimą iškrauti laimikį pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 2 dalį siūlomos žvejybos galimybės turi atspindėti pokytį, kai atsižvelgiama nebe į iškraunamą kiekį, o į sužvejotą kiekį, atsižvelgiant į tai, kad nebeleidžiama išmesti žuvų į jūrą. Tai grindžiama gautomis mokslinėmis rekomendacijomis dėl žuvų išteklių vykdant žvejybą, nurodytą pagrindinio BŽP reglamento 15 straipsnio 1 dalyje. Žvejybos galimybes taip pat reikėtų nustatyti vadovaujantis kitomis susijusiomis nuostatomis, t. y. 16 straipsnio 1 dalimi (kurioje minimas santykinio stabilumo principas) ir 16 straipsnio 4 dalimi (kurioje minimi bendros žuvininkystės politikos tikslai ir daugiamečiuose planuose numatytos taisyklės).
 Todėl Komisija siūlys padidinti išteklių, kuriems 2017 m. bus pradėtas taikyti įpareigojimas iškrauti laimikį, BLSK. Jei vykdant žvejybą, kuriai 2017 m. bus pradėtas taikyti įpareigojimas iškrauti laimikį, sužvejotas tam tikro ištekliaus žuvų kiekis turi būti iškrautas, o kitas to paties ištekliaus žuvų kiekis vis dar gali būti išmetamas į jūrą, nes yra sužvejojamas vykdant žvejybą, kuriai įpareigojimas iškrauti laimikį bus pradėtas taikyti 2018 ir 2019 m., Komisija, atsižvelgdama į geriausius turimus duomenis, siūlys padidinti BLSK kiekiu, lygiu kiekiui, kurį bus privaloma iškrauti.
 Kad būtų kompensuoti anksčiau į jūrą išmestų žuvų kiekiai (nes jie turės būti iškraunami), bus padidintos keleto išteklių kvotos. Šis padidinimas bus apskaičiuojamas remiantis valstybių narių pateiktais duomenimis. Kol laukiama tų duomenų pateikimo, nuspręsta kurį laiką į Komisijos pasiūlymą įtraukti nepadidintus skaičius. Padidintos kvotos bus pridėtos kai tik bus pateikti duomenys, kuriais remiantis bus galima jas apskaičiuoti.
 Galiausiai reikia atsižvelgti į pagrindinio BŽP reglamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 847/96 sąsajas. Pastarajame nustatytos papildomos BLSK kasmetinio valdymo sąlygos, įskaitant 3 ir 4 straipsniuose numatytas lankstumo nuostatas, skirtas atitinkamai ištekliams, kuriems taikomas prevencinis BLSK, ir ištekliams, kuriems taikomas mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. Pagal to reglamento 2 straipsnį, nustatydama BLSK, Taryba turi nuspręsti, kuriems ištekliams, visų pirma atsižvelgiant į biologinę jų būklę, 3 ir 4 straipsniai netaikomi. Neseniai pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalį pradėtas taikyti dar vienas lankstumo mechanizmas. Todėl siekiant išvengti pernelyg didelio lankstumo, kuris pakenktų racionalaus ir atsakingo gyvųjų jūrų biologinių išteklių naudojimo principo taikymui ir kliudytų pasiekti bendros žuvininkystės politikos tikslus, reikėtų patikslinti, kad Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai negali būti taikomi kartu su Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalyje numatytomis kasmetinėmis lankstumo priemonėmis.
 Paprastiesiems vilkešeriams skirtos priemonės
 ICES vertinimu, paprastųjų vilkešerių ištekliai Lamanšo sąsiauryje, Keltų jūroje, Airijos jūroje ir pietinėje Šiaurės jūros dalyje toliau mažėja. Tačiau tai nestebina, nes prognozuojama, kad prireiks 4–7 metų, kol atkuriamieji veiksmai duos rezultatą ir jis atsispindės vertinime. Esama pirminių ženklų, kad populiacija pasipildo intensyviau. Valdymo priemonių artimiausio laikotarpio tikslas lieka tas pats, t. y. apsaugoti neršiančių žuvų santalkas ir kiek įmanoma sumažinti kitas mirtingumo priežastis. 2015 ir 2016 m. iškraunamų žuvų kiekiai gerokai sumažėjo, tačiau priemones būtina griežtinti ir toliau taikyti.
 •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis
 Siūlomos priemonės yra parengtos atsižvelgiant į bendros žuvininkystės politikos tikslus bei taisykles ir yra suderinamos su Sąjungos darnaus vystymosi politika.
 •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis
 Siūlomos priemonės yra suderinamos su kitomis Sąjungos politikos sritimis, visų pirma su aplinkos srities politika.
 2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI
 •Teisinis pagrindas
 Šio pasiūlymo teisinis pagrindas yra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 3 dalis.
 Sąjungos prisiimti tausaus gyvųjų vandens išteklių naudojimo įsipareigojimai susiję su pagrindinio BŽP reglamento 2 straipsnyje nustatytais įsipareigojimais.
 •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)
 Pasiūlymas priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai, kaip nurodyta Sutarties 3 straipsnio 1 dalies d punkte. Todėl subsidiarumo principas netaikomas.
 •Proporcingumo principas
 Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl šios priežasties: BŽP yra bendroji politika. Pagal Sutarties 43 straipsnio 3 dalį Taryba privalo patvirtinti priemones dėl žvejybos galimybių nustatymo ir paskirstymo.
 Siūlomu Tarybos reglamentu valstybėms narėms paskirstomos žvejybos galimybės. Tuomet atsižvelgdamos į pagrindinio reglamento 16 ir 17 straipsnius valstybės narės tas galimybes paskirsto regionams arba veiklos vykdytojams taip, kaip jos mano esant tinkama. Taigi valstybės narės gali pasirinkti joms tinkamą socialinį ir (arba) ekonominį paskirtų žvejybos galimybių naudojimo modelį.
 Pasiūlymas papildomo finansinio poveikio valstybėms narėms neturi. Taryba šį reglamentą priima kasmet; viešosios bei privačiosios priemonės jam įgyvendinti jau parengtos.
 •Priemonės pasirinkimas
 Siūloma priemonė – reglamentas.
 3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTAISIAIS SUBJEKTAIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
 •Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas ir (arba) tinkamumo patikros
 Žvejybos galimybių reglamentas yra peržiūrimas keliskart per metus, kad būtų galima padaryti būtinus pakeitimus, kuriuose atsispindėtų naujausios mokslinės rekomendacijos ir kiti pokyčiai.
 •Konsultacijos su suinteresuotaisiais subjektais
 a)Konsultavimosi būdai, pagrindiniai tiksliniai sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimas
 Remdamasi komunikatu dėl 2017 m. žvejybos galimybių, Komisija konsultavosi su suinteresuotaisiais subjektais, visų pirma patariamosiose tarybose (PT), ir valstybėmis narėmis dėl siūlomo įvairių žvejybos galimybių pasiūlymų rengimo metodo.
 Be to, Komisija vadovavosi gairėmis, apibrėžtomis jos Komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui dėl konsultacijų dėl Bendrijos žvejybos valdymo gerinimo (COM(2006) 246 galutinis), kuriame nustatyti vadinamojo pirminio aptarimo proceso principai.
 b)Atsakymų santrauka ir kaip į juos atsižvelgta
 Atsakymai į pirmiau minėtą Komisijos komunikatą dėl žvejybos galimybių atskleidžia suinteresuotųjų subjektų nuomonę apie Komisijos atliktą išteklių būklės vertinimą ir būdus, kaip užtikrinti tinkamą išteklių valdymą. Rengdama pasiūlymą Komisija atsižvelgė į šiuos atsakymus.
 •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas
 Kalbant apie naudojamą metodiką, Komisija, kaip minėta, konsultavosi su ICES. ICES rekomendacijos grindžiamos ICES ekspertų grupių ir sprendžiamųjų organų sukurta rekomendacijų sistema, kuri įdiegta atsižvelgiant į susitarimo memorandumą, dėl kurio susitarta su Komisija.
 Pagrindinis tikslas – pasiekti ir išlaikyti tokį žuvų išteklių lygį, kuris užtikrintų DTL. Šis tikslas aiškiai išdėstytas pagrindiniame BŽP reglamente, visų pirma jo 2 straipsnio 2 dalyje, kurioje teigiama, kad jis „turi būti pasiektas kai įmanoma ne vėliau kaip 2015 m. ir (...) vėliausiai 2020 m. visų išteklių atveju“. Jis atsispindi ir įsipareigojime, kurį Sąjunga prisiėmė atsižvelgdama į 2002 m. Johanesburge vykusio Pasaulinio aukščiausiojo lygio susitikimo darnaus vystymosi klausimais išvadas ir susijusį įgyvendinimo planą. Kaip jau pažymėta, informacija apie kai kurių išteklių DTL lygį iš tiesų jau prieinama. Tarp jų yra ir labai svarbių pagal sužvejojamą kiekį ir komercinę vertę išteklių, kaip antai europinės jūrinės lydekos, atlantinės menkės, velniažuvinės, jūrų liežuviai, megrimai, juodadėmės menkės ir norveginiai omarai.
 Norint pasiekti DTL tikslą, tam tikrais atvejais gali reikėti sumažinti žuvų mirtingumo dėl žvejybos lygį ir (arba) sužvejojamą kiekį. Atsižvelgiant į šias aplinkybes šis pasiūlymas, kur įmanoma, grindžiamas DTL rekomendacija. Laikantis BŽP tikslų, kai BLSK siūlomi remiantis DTL rekomendacija, jie atitinka lygį, kuris, kaip pažymima toje rekomendacijoje, užtikrintų DTL tikslo įgyvendinimą 2017 m. Tai atitinka komunikate dėl 2017 m. žvejybos galimybių išdėstytus principus.
 Išteklių, apie kuriuos trūksta duomenų, atveju patariamosios mokslo įstaigos paskelbia rekomendacijas, kuriose nurodo sužvejojamų žuvų kiekį sumažinti, stabilizuoti arba leisti padidinti. Daugeliu atveju ICES rekomendacijose pateikiamos kiekybinės tokių svyravimų gairės, kurios grindžiamos metodika, pagal kurią atsargumo sumetimais numatomas ne didesnis kaip 20 % sužvejojamų žuvų kiekio pokytis į vieną ar kitą pusę vienais ar kitais metais. Šiomis gairėmis pasinaudota nustatant siūlomus BLSK. Kai mokslinių rekomendacijų iš viso nėra, laikytasi atsargumo principo, t. y., atsargumo sumetimais BLSK sumažinti 20 %.
 Kai kurių išteklių (daugiausia plačiai pasiskirsčiusių išteklių, ryklių ir rajų) atveju rekomendacijos bus paskelbtos rudenį. Gavus tas rekomendacijas šį pasiūlymą reikės atitinkamai atnaujinti. Galiausiai, kaip minėta, tam tikrų išteklių atveju rekomendacijomis naudojamasi įgyvendinant išteklių valdymo planus.
 •Poveikio vertinimas
 Žvejybos galimybių reglamento taikymo sritis apribota Sutarties 43 straipsnio 3 dalimi.
 Sąjunga priėmė keletą daugiamečių itin didelės ekonominės svarbos išteklių, pvz., atlantinių menkių, jūrų liežuvių, jūrinių plekšnių ir kt., valdymo planų. Prieš patvirtinant šiuos planus privalu atlikti jų poveikio vertinimą. Planams įsigaliojus, siekiant ilgalaikių jų tikslų, jais remiamasi nustatant atitinkamų metų BLSK ir pastangų lygius. Komisija privalo savo žvejybos galimybių pasiūlymą derinti su šiais planais, kol jie yra moksliškai pagrįsti ir galioja. Todėl daugelio itin svarbių išteklių žvejybos galimybės šiame pasiūlyme nustatytos atsižvelgiant į konkretų poveikio vertinimą, atliktą rengiant tų išteklių valdymo planą.
 Likusiais atvejais, nepaisant to, kad daugiamečiai išteklių valdymo planai galbūt dar neparengti, pasiūlyme siekiama išvengti trumpalaikių strategijų ir ieškoti ilgalaikio tvarumo sprendimų, todėl jame atsižvelgiama į suinteresuotųjų subjektų ir PT iniciatyvas, kurioms pritarė ICES ir (arba) STECF. Be to, Komisijos pasiūlymas dėl BŽP reformos buvo parengtas remiantis poveikio vertinimu (SEC(2011) 891), kuriame išnagrinėtas DTL tikslas. Poveikio vertinimo išvadose šis tikslas nurodomas kaip būtina sąlyga siekiant ekonominio, socialinio ir aplinkos tvarumo.
 Kalbant apie RŽVO nustatytas žvejybos galimybes ir išteklius, kuriais dalijamasi su trečiosiomis šalimis, šiuo pasiūlymu daugiausia perkeliamos tarptautiniu mastu sutartos priemonės. Visi elementai, kurie yra svarbūs vertinant galimą žvejybos galimybių poveikį, yra svarstomi parengiamuoju tarptautinių derybų, per kurias dėl Sąjungos žvejybos galimybių yra sutariama su trečiosiomis šalimis, etapu ir per pačias derybas.
 •Reglamentavimo kokybė ir supaprastinimas
 Pasiūlyme numatyta supaprastinti Sąjungos arba nacionalinių valdžios institucijų administracinę tvarką, ypač su žvejybos pastangų valdymu susijusius reikalavimus.
 •Pagrindinės teisės
 Netaikoma.
 4.POVEIKIS BIUDŽETUI
 Siūlomos priemonės neturės poveikio biudžetui.
 5.KITI ELEMENTAI
 •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka
 Reglamento nuostatos bus įgyvendinamos ir jų vykdymas bus kontroliuojamas remiantis dabartine BŽP.
 2016/0344 (NLE)
 Pasiūlymas
 TARYBOS REGLAMENTAS
 kuriuo 2017 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos Sąjungos vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos žvejybos laivams
 EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
 atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 3 dalį,
 atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
 kadangi:
 (1)Sutarties 43 straipsnio 3 dalyje numatyta, kad Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, turi patvirtinti priemones dėl žvejybos galimybių nustatymo ir paskirstymo;
 (2)Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013
 2
 reikalaujama, kad išsaugojimo priemonės būtų priimamos atsižvelgiant į turimas mokslines, technines ir ekonomines rekomendacijas, įskaitant, kai tinkama, Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (STECF) ir kitų patariamųjų įstaigų parengtas ataskaitas, taip pat atsižvelgiant į patariamųjų tarybų rekomendacijas;
 (3)Taryba privalo patvirtinti priemones dėl žvejybos galimybių nustatymo ir paskirstymo, įskaitant tam tikras su jomis funkciškai susietas sąlygas, jei tokių reikėtų. Vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 4 dalimi, žvejybos galimybės turėtų būti nustatytos atsižvelgiant į bendros žuvininkystės politikos tikslus, nustatytus to reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Vadovaujantis to reglamento 16 straipsnio 1 dalimi, žvejybos galimybės turėtų būti paskirstytos valstybėms narėms taip, kad būtų užtikrintas santykinis kiekvienos valstybės narės žvejybos veiklos stabilumas kiekvieno žuvų ištekliaus arba žvejybos rūšies atžvilgiu;
 (4)todėl bendri leidžiami sužvejoti kiekiai (toliau – BLSK) turėtų būti nustatyti laikantis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013, remiantis turimomis mokslinėmis rekomendacijos ir atsižvelgiant į biologinius bei socialinius ir ekonominius aspektus, kartu užtikrinant vienodas veiklos sąlygas skirtingiems žvejybos sektoriams, taip pat atsižvelgiant į nuomones, pareikštas konsultacijose su suinteresuotaisiais subjektais, visų pirma patariamųjų tarybų posėdžiuose;
 (5)Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnyje nurodytas įpareigojimas iškrauti laimikį nustatomas kiekvienai žvejybos rūšiai atskirai. Jei regione, kuriam taikomas šis reglamentas, vykdomai žvejybai taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį, visos sužvejotos tų rūšių, kurioms taikomi sužvejojamo kiekio apribojimai, žuvys turėtų būti iškrautos. Nuo 2017 m. sausio 1 d. įpareigojimas iškrauti laimikį taikomas rūšims, pagal kurias apibrėžiama žvejyba. Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad tais atvejais, kai dėl tam tikro žuvų ištekliaus nustatomas įpareigojimas iškrauti laimikį, žvejybos galimybės turi būti nustatomos atsižvelgiant į tai, kad nuo žvejybos galimybių nustatymo siekiant atspindėti iškraunamą kiekį pereinama prie žvejybos galimybių nustatymo siekiant atspindėti faktinį sužvejotą kiekį. Remdamasi valstybių narių pateiktomis bendromis rekomendacijomis ir vadovaudamasi Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsniu, Komisija priėmė keletą deleguotųjų reglamentų, kuriuose nustatyti specialūs žuvų išmetimo į jūrą planai, taikomi laikinai ir ne ilgesnį kaip trejų metų laikotarpį, kol bus pasirengta visiškai vykdyti įpareigojimą iškrauti laimikį;
 (6)žuvų rūšių, kurioms nuo 2017 m. sausio 1 d. taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį, išteklių žvejybos galimybės turėtų kompensuoti anksčiau į jūrą išmestų žuvų kiekius ir turėtų būti pagrįstos moksline informacija bei rekomendacijomis. Siekiant užtikrinti teisingą kompensaciją už žuvis, kurios anksčiau buvo išmetamos į jūrą, o nuo 2017 m. sausio 1 d. turės būti iškraunamos, padidinimas turėtų būti apskaičiuojamas pagal šią metodiką: naujas iškraunamų žuvų kiekis turėtų būti apskaičiuojamas iš ICES pateikto bendro sužvejotų žuvų kiekio atimant tuos kiekius, kurie ir toliau bus išmetami į jūrą, taikant įpareigojimą iškrauti laimikį; vėliau BLSK taikomas padidinimas turėtų būti proporcingas naujojo apskaičiuoto iškraunamų žuvų kiekio ir ankstesnio ICES pateikto iškraunamų žuvų kiekio pokyčiui;
 (7)mokslinėje rekomendacijoje nurodoma, kad paprastieji vilkešeriai (Dicentrarchus labrax) Keltų jūroje, Lamanšo sąsiauryje, Airijos jūroje ir pietinėje Šiaurės jūros dalyje (ICES IVb, IVc ir VIIa, VIId–VIIh kvadratuose) išlieka pavojingos būklės ir išteklių toliau mažėja. Todėl išsaugojimo priemonės, kuriomis draudžiama žvejoti paprastuosius vilkešerius, turėtų būti toliau taikomos ICES VIIa, VIIb, VIIc, VIIg, VIIj ir VIIk kvadratuose, išskyrus vandenis, esančius arčiau kaip 12 jūrmylių atstumu nuo Jungtinės Karalystės bazinės linijos. Neršiančių žuvų santalkas reikėtų saugoti 2017 m. toliau ribojant komercinės žvejybos laimikį. Dėl socialinio ir ekonominio poveikio reikėtų leisti ribotai žvejoti kabliukais ir ūdomis, kartu numatant žvejybos draudimus neršiančių žuvų santalkoms apsaugoti. Be to, dėl atsitiktinės ir neišvengiamos paprastųjų vilkešerių priegaudos laivais, naudojančiais dugninius tralus ir velkamuosius tinklus, tokios priegaudos kiekis neturėtų viršyti 1 % visų laive esančių sužvejotų jūrų gyvūnų svorio. Žvejų mėgėjų laimikį reikėtų toliau riboti nustatant mėnesinius apribojimus;
 (8)kelerius metus tam tikriems plokštėtažiaunių žuvų (ryklių ir rombinių rajožuvių) ištekliams buvo nustatomi nuliniai BLSK, o pagal susijusias nuostatas įpareigojama nedelsiant paleisti atsitiktinai sužvejotas šias žuvis. Šių specialių sąlygų taikymo pagrindas – prasta tų išteklių apsaugos būklė ir tai, kad paleidžiant į jūrą žuvis, kurioms būdingas didelis išgyvenamumas, jų mirtingumas nedidės, o žuvų išmetimas į jūrą laikomas palankiu šių rūšių išsaugojimui. Tačiau nuo 2015 m. sausio 1 d. pelaginės žvejybos metu sužvejotos minėtų rūšių žuvys turi būti iškrautos, nebent joms būtų taikoma viena iš įpareigojimo iškrauti laimikį išimčių, numatytų Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnyje. To reglamento 15 straipsnio 4 dalies a punkte leidžiama taikyti išimtis žuvų rūšims, kurių žvejyba draudžiama ir kurios yra nurodytos kaip draudžiamos žvejoti bendros žuvininkystės politikos srityje priimtame Sąjungos teisės akte. Todėl tikslinga uždrausti atitinkamuose rajonuose žvejoti tų rūšių žuvis;
 (9)pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 4 dalį išteklių, kuriems valdyti parengti specialūs daugiamečiai planai, BLSK turėtų būti nustatomi pagal tuose planuose nustatytas taisykles. Todėl jūrų liežuvių vakarinėje Lamanšo sąsiaurio dalyje, jūrinių plekšnių ir jūrų liežuvių Šiaurės jūroje ir paprastųjų tunų rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje išteklių BLSK turėtų būti nustatyti pagal taisykles, nustatytas Tarybos reglamentuose (EB) Nr. 509/2007
 3
 , (EB) Nr. 676/2007
 4
 ir (EB) Nr. 302/2009
 5
 . Su europinių jūrinių lydekų ištekliais susijęs tikslas, nustatytas Tarybos reglamente (EB) Nr. 2166/2005
 6
 , yra atkurti atitinkamų išteklių biomasę, kad jos dydis atitiktų saugias biologines ribas, kartu laikantis mokslinių duomenų. Kad būtų prisidedama prie Reglamente (ES) Nr. 1380/2013 nustatytų bendros žuvininkystės politikos tikslų įgyvendinimo, remiantis mokslinėmis rekomendacijomis, nesant patikimų duomenų apie tikslinę neršiančių žuvų išteklių biomasę ir kartu atsižvelgiant į saugių biologinių ribų pokyčius, BLSK tikslinga nustatyti remiantis ICES pateikta didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio (toliau – DTL) rekomendacija;
 (10)kalbant apie atlantinių silkių išteklius į vakarus nuo Škotijos, ICES, remdamasi naujausia lyginamąja analize, pateikė rekomendaciją dėl atlantinių silkių sudėtinių išteklių VIa, VIIb ir VIIc kvadratuose (į vakarus nuo Škotijos ir į vakarus nuo Airijos). Ši rekomendacija apima du atskirus BLSK (vienas skirtas VIaS, VIIb ir VIIc, kitas – Vb, VIb ir VIaN kvadratams). Pasak ICES, reikia sukurti šių išteklių atkūrimo planą. Kadangi, remiantis moksline rekomendacija, šiaurinių išteklių valdymo planas
 7
 negali būti taikomas sudėtiniams ištekliams, kad būtų prisidedama prie Reglamente (ES) Nr. 1380/2013 nustatytų bendros žuvininkystės politikos tikslų įgyvendinimo, BLSK tikslinga nustatyti remiantis DTL rekomendacija;
 (11)tais atvejais, kai apie išteklius trūksta duomenų arba jie nėra patikimi ir išteklių dydžio apskaičiuoti neįmanoma, valdymo priemonės ir BLSK turėtų būti grindžiami žuvininkystės valdymui taikomu Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 4 straipsnio 1 dalies 8 punkte apibrėžtu atsargumo principu, atsižvelgiant į konkretiems ištekliams būdingus veiksnius, įskaitant visų pirma turimą informaciją apie išteklių būklės kaitos tendencijas ir mišriosios žvejybos aspektus;
 (12)Tarybos reglamente (EB) Nr. 847/96
 8
 nustatytos papildomos BLSK kasmetinio valdymo sąlygos, įskaitant 3 ir 4 straipsniuose numatytas lankstumo nuostatas, skirtas ištekliams, kuriems taikomas prevencinis BLSK, ir ištekliams, kuriems taikomas mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. Pagal to reglamento 2 straipsnį, nustatydama BLSK, Taryba turi nuspręsti, kuriems ištekliams, visų pirma atsižvelgiant į biologinę jų būklę, 3 arba 4 straipsnis netaikomi. Neseniai visiems ištekliams, kuriems taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį, pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalį pradėtas taikyti kasmetinis lankstumo mechanizmas. Todėl, siekiant išvengti pernelyg didelio lankstumo, kuris kliudytų taikyti racionalaus ir atsakingo jūros gyvųjų biologinių išteklių naudojimo principą, trukdytų siekti bendros žuvininkystės politikos tikslų ir darytų neigiamą poveikį biologinei išteklių būklei, turėtų būti nustatyta, kad Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai taikomi mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstiems BLSK tik tuo atveju, jei nesinaudojama Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalyje numatytomis kasmetinėmis lankstumo priemonėmis;
 (13)mokslinės rekomendacijos dėl trumpaamžių žuvų rūšių paskelbiamos prieš pat žvejybos pradžią. Siekiant užtikrinti, kad prieš leidžiant pradėti atitinkamą žvejybą susiję sužvejojamo kiekio apribojimai būtų pritaikyti atsižvelgiant į mokslines rekomendacijas, tikslinga įgalioti Komisiją priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomi sužvejojamo kiekio apribojimai, taikomi tobinėms ICES IIa ir IIIa kvadratų ir IV parajonio Sąjungos vandenyse, paprastosioms stintenėms ICES V ir XIV parajonių Grenlandijos vandenyse ir atlantiniams šprotams ICES IIa kvadrate ir IV parajonyje;
 (14)tuo atveju, kai su ištekliais siejamas BLSK skiriamas tik vienai valstybei narei, tikslinga tą valstybę narę pagal Sutarties 2 straipsnio 1 dalį įgalioti nustatyti tą BLSK. Reikėtų numatyti nuostatas, kuriomis būtų užtikrinta, kad nustatydama tą BLSK atitinkama valstybė narė visapusiškai laikytųsi bendros žuvininkystės politikos principų bei taisyklių;
 (15)būtina nustatyti 2017 m. žvejybos pastangų viršutines ribas pagal Reglamento (EB) Nr. 509/2007 5 straipsnį, Reglamento (EB) Nr. 676/2007 9 straipsnį, Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 11 ir 12 straipsnius bei Reglamento (EB) Nr. 302/2009 5 ir 9 straipsnius, atsižvelgiant į Tarybos reglamentą (EB) Nr. 754/2009
 9
 ;
 (16)siekiant užtikrinti sąlygas pasinaudoti visomis žvejybos galimybėmis, tikslinga leisti lanksčiai įgyvendinti susitarimus dėl kai kurių BLSK rajonų, kai jie susiję su tos pačios biologinės rūšies ištekliais;
 (17)atsižvelgiant į naujausias ICES pateiktas mokslines rekomendacijas ir remiantis tarptautiniais įsipareigojimais pagal Žvejybos šiaurės rytų Atlante konvenciją (NEAFC), būtina apriboti tam tikrų giliavandenių rūšių žuvų žvejybos pastangas;
 (18)netgi ribota tam tikrų rūšių žuvų, pavyzdžiui, tam tikrų rūšių ryklių, žvejybos veikla galėtų sukelti rimtą pavojų jų išsaugojimui. Todėl tokių rūšių žuvų žvejybos galimybės turėtų būti visapusiškai ribojamos taikant bendrą draudimą žvejoti tų rūšių žuvis;
 (19)2014 m. lapkričio 3–9 d. Kite įvykusiame vienuoliktajame Migruojančių laukinių gyvūnų rūšių išsaugojimo konvencijos Šalių konferencijos susitikime į Konvencijos I ir II priedėliuose pateiktus saugomų rūšių sąrašus buvo įtrauktos kelios papildomos rūšys; šis papildymas įsigaliojo 2015 m. vasario 8 d. Todėl tikslinga numatyti tų rūšių apsaugą Sąjungos žvejybos laivų, žvejojančių visuose vandenyse, ir ne Sąjungos žvejybos laivų, žvejojančių Sąjungos vandenyse, atžvilgiu;
 (20)šiame reglamente nustatytos Sąjungos žvejybos laivams skirtos žvejybos galimybės naudojamos pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009
 10
 , ypač to reglamento 33 ir 34 straipsnius, susijusius su sužvejoto kiekio ir žvejybos pastangų registravimu ir duomenų apie žvejybos galimybių išnaudojimą perdavimu. Todėl būtina nurodyti kodus, kuriuos turi naudoti valstybės narės, siųsdamos Komisijai duomenis apie iškraunamus žuvų išteklių, kuriems taikomas šis reglamentas, kiekius;
 (21)atsižvelgiant į ICES rekomendaciją, tikslinga toliau taikyti specialią sistemą, pagal kurią valdomi ICES IIa ir IIIa kvadratų ir IV parajonio Sąjungos vandenų tobinių ištekliai. Atsižvelgiant į tai, kad tikimasi, jog ICES mokslinės rekomendacijos bus pateiktos tiktai 2017 m. vasario mėn., šiems ištekliams tikslinga laikinai nustatyti nulinius BLSK ir kvotas, kol bus pateiktos rekomendacijos;
 (22)vadovaudamasi su Norvegija
 11
 ir Farerų Salomis
 12
 sudarytuose susitarimuose arba protokoluose dėl santykių žuvininkystės srityje numatyta tvarka, Sąjunga konsultavosi su šiomis partnerėmis dėl žvejybos teisių. Laikydamasis susitarime ir protokole dėl santykių žuvininkystės srityje su Grenlandija numatytos tvarkos
 13
 , Jungtinis komitetas nustatė 2017 m. Sąjungai skirtą žvejybos Grenlandijos vandenyse galimybių lygį. Todėl būtina tas žvejybos galimybes įtraukti į šį reglamentą. [Konstatuojamoji dalis ir atitinkamos nuostatos, į kurias joje daroma nuoroda, bus koreguojamos po naujų konsultacijų];
 (23)2015 m. metiniame posėdyje NEAFC patvirtino paprastųjų jūrinių ešerių išteklių Irmingerio jūroje išsaugojimo priemonę, kuria nustatyti susitariančiųjų šalių, įskaitant Sąjungą, 2016 m. BLSK ir kvotos. [Konstatuojamoji dalis ir atitinkamos nuostatos, į kurias joje daroma nuoroda, bus koreguojamos po naujų konsultacijų];
 (24)2015 m. metiniame susitikime Tarptautinė Atlanto tunų apsaugos komisija (toliau – ICCAT) 2016–2018 m. laikotarpiui patvirtino mažesnius didžiaakių tunų BSLK ir kvotas ir pratęsė atlantinių marlinų bei atlantinių baltųjų marlinų BLSK ir kvotų galiojimą. Be to, ji 2016 metams patvirtino anksčiau nustatytus paprastųjų tunų, šiaurinės Atlanto vandenyno dalies durklažuvių, pietinės Atlanto vandenyno dalies durklažuvių, pietinės Atlanto vandenyno dalies ilgapelekių tunų ir šiaurinės Atlanto vandenyno dalies ilgapelekių tunų BLSK ir kvotas. Kaip jau yra paprastųjų tunų išteklių atveju, tikslinga, kad visų kitų ID priede nurodytų ICCAT konvencijos rajono išteklių mėgėjų žvejybai taip pat būtų taikomi tos organizacijos priimti sužvejojamo kiekio apribojimai siekiant užtikrinti, kad Sąjunga neviršytų savo kvotų. Be to, didžiaakius tunus ICCAT konvencijos rajone žvejojantiems Sąjungos žvejybos laivams, kurių bendrasis ilgis 20 metrų arba daugiau, turėtų būti taikomi ICCAT rekomendacijoje Nr. 15-01 ICCAT priimti pajėgumų apribojimai. Visos šios priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje. [Konstatuojamoji dalis ir atitinkamos nuostatos, į kurias joje daroma nuoroda, bus koreguojamos po naujų konsultacijų];
 (25)2015 m. 34-ajame metiniame susitikime Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos komisijos (toliau – CCAMLR) šalys patvirtino tikslinių ir priegaudos rūšių leidžiamus sužvejoti kiekius 2015–2016 m. ir 2016–2017 m. Nustatant 2016 m. žvejybos galimybes turėtų būti apsvarstytas tokios kvotos panaudojimas 2015 m. [Konstatuojamoji dalis ir atitinkamos nuostatos, į kurias joje daroma nuoroda, bus koreguojamos po naujų konsultacijų];
 (26)2016 m. metiniame susitikime Indijos vandenyno tunų komisija (toliau – IOTC) patvirtino gelsvauodegių tunų (Thunnus albacares) leidžiamus sužvejoti kiekius. Ji taip pat priėmė priemonę, kuria siekiama mažinti žuvų suburiamųjų įrenginių (toliau – ŽSĮ) naudojimą ir riboti aptarnaujančių laivų naudojimą. Kadangi aptarnaujančių laivų veikla ir ŽSĮ naudojimas yra neatskiriama žvejybos pastangų, kurias vykdo gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai, dalis, ta priemonė turėtų būti įgyvendinta Sąjungos teisėje;
 (27)Regioninės žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacijos (toliau – SPRFMO) metinis susitikimas įvyks 2017 m. sausio 18–22 d. Tikslinga dabartines SPRFMO konvencijos rajone taikomas priemones palikti laikinai galioti iki to metinio susitikimo. Tačiau Peru stauridžių ištekliai neturėtų būti žvejojami, kol po to metinio susitikimo nebus nustatytas BLSK;
 (28)2015 m. 89-ajame metiniame susitikime Amerikos tropinių tunų komisija (toliau – IATTC) paliko galioti ankstesnes gelsvauodegių tunų, didžiaakių tunų ir dryžųjų tunų išteklių išsaugojimo priemones. IATTC taip pat paliko galioti ankstesnę rezoliuciją dėl ilgapelekių pilkųjų ryklių išteklių išsaugojimo. Tos priemonės turėtų toliau būti įgyvendinamos Sąjungos teisėje. [Konstatuojamoji dalis ir atitinkamos nuostatos, į kurias joje daroma nuoroda, bus koreguojamos po naujų konsultacijų];
 (29)2015 m. metiniame susitikime Žvejybos pietryčių Atlante organizacija (toliau – SEAFO) priėmė išsaugojimo priemonę dėl patagoniniams nototeniniams dančiams ir gelminiams krabams taikomų dvimečių BLSK, o esami paprastųjų beriksų, islandinių pjūklapilvių beriksų ir pelaginių ylapelakių šernažuvių BLSK liko galioti. Šiuo metu taikomos SEAFO priimtos priemonės dėl žvejybos galimybių paskirstymo turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje. [Konstatuojamoji dalis ir atitinkamos nuostatos, į kurias joje daroma nuoroda, bus koreguojamos po naujų konsultacijų];
 (30)Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisija (toliau – WCPFC) 12-ajame metiniame susitikime patvirtino esamas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones. Tos priemonės turėtų toliau būti įgyvendinamos Sąjungos teisėje. [Konstatuojamoji dalis ir atitinkamos nuostatos, į kurias joje daroma nuoroda, bus koreguojamos po naujų konsultacijų];
 (31)2013 m. metiniame susitikime Konvencijos dėl ledjūrio menkių išteklių centrinėje Beringo jūros dalyje apsaugos ir valdymo šalys savo žvejybos galimybių priemonių nekoregavo. Tos priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje. [Konstatuojamoji dalis ir atitinkamos nuostatos, į kurias joje daroma nuoroda, bus koreguojamos po naujų konsultacijų];
 (32)2016 m. 38-ajame metiniame susitikime Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacija (toliau – NAFO) patvirtino 2017 m. tam tikrų išteklių žvejybos NAFO konvencijos rajono 1–4 parajoniuose galimybes. Tos priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje;
 (33)2016 m. 40-ajame metiniame susitikime Bendroji Viduržemio jūros žvejybos komisija (toliau – BVJŽK) priėmė 2017 ir 2018 m. leidžiamo sužvejoti kiekio ir žvejybos pastangų apribojimus, taikomus tam tikriems smukiųjų pelaginių žuvų ištekliems BVJŽK susitarimo 17 ir 18 geografiniuose parajoniuose (Adrijos jūroje). Tos priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje;
 (34)kai kurias tarptautines priemones, kuriomis nustatomos arba ribojamos Sąjungos žvejybos galimybės, atitinkamos regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos (toliau – RŽVO) priima metų pabaigoje ir jos pradedamos taikyti prieš įsigaliojant šiam reglamentui. Todėl būtina, kad nuostatos, kuriomis tokios priemonės įgyvendinamos Sąjungos teisėje, būtų taikomos atgaline data. Visų pirma, kadangi CCAMLR konvencijos rajone žvejybos sezonas trunka nuo gruodžio 1 d. iki lapkričio 30 d. ir todėl tam tikros žvejybos CCAMLR konvencijos rajone galimybės ar draudimai yra nustatyti laikotarpiui, kuris prasideda 2016 m. gruodžio 1 d., tikslinga, kad susijusios šio reglamento nuostatos būtų taikomos nuo tos dienos. Toks taikymas atgaline data nedaro poveikio teisėtų lūkesčių principui, kadangi CCAMLR konvencijos nariams draudžiama be leidimo žvejoti CCAMLR konvencijos rajone;
 (35)remiantis Venesuelos Bolivaro Respublikai skirta Sąjungos deklaracija dėl žvejybos galimybių ES vandenyse suteikimo su Venesuelos Bolivaro Respublikos vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams prie Prancūzijos Gvianos priekrantės vandenų esančioje išskirtinėje ekonominėje zonoje
 14
 , būtina nustatyti Venesuelai skirtas rifinių ešerių žvejybos Sąjungos vandenyse galimybes;
 (36)siekiant užtikrinti vienodas sąlygas, susijusias su leidimo pasinaudoti savo žvejybos pastangų paskirstymo pagal kilovatdienių sistemą valdymo sistema suteikimu atskirai valstybei narei, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011
 15
 ;
 (37)siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, susiję su papildomų dienų jūroje suteikimu visam laikui nutraukus žvejybos veiklą ir siekiant sustiprinti mokslinį stebėjimą, taip pat įgaliojimai nustatyti lentelinės skaičiuoklės, skirtos informacijai apie su valstybės narės vėliava plaukiojančio žvejybos laivo dienų jūroje perleidimą kitam su tos pačios valstybės narės vėliava plaukiojančiam žvejybos laivui rinkti ir perduoti, formatus;
 (38)siekiant išvengti žvejybos veiklos sutrikdymo ir užtikrinti pragyvenimą Sąjungos žvejams, šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2017 m. sausio 1 d., išskyrus nuostatas dėl žvejybos pastangų apribojimų, kurios turėtų būti taikomos nuo 2017 m. vasario 1 d., taip pat tam tikras nuostatas dėl atskirų regionų, kurių atveju turėtų būti nustatoma konkreti taikymo pradžios data. Dėl skubos priežasčių šis reglamentas turėtų įsigalioti iš karto, kai tik bus paskelbtas;
 (39)žvejybos galimybės turėtų būti naudojamos griežtai laikantis taikytinos Sąjungos teisės,
 PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
 I ANTRAŠTINĖ DALIS
 BENDROSIOS NUOSTATOS
 1 straipsnis
 Dalykas
 1.Šiuo reglamentu nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos Sąjungos vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos žvejybos laivams.
 2.1 dalyje nurodytos žvejybos galimybės apima:
 a)2017 m. sužvejojamo kiekio apribojimus ir, jei nurodyta šiame reglamente, 2018 m. sužvejojamo kiekio apribojimus;
 b)žvejybos pastangų apribojimus 2017 m. vasario 1 d. – 2018 m. sausio 31 d. laikotarpiu, išskyrus atvejus, kai 9, 26 ir 27 straipsniuose ir IIE priede nustatyti kiti pastangų apribojimų laikotarpiai;
 c)2016 m. gruodžio 1 d. – 2017 m. lapkričio 30 d. laikotarpiu taikomas tam tikrų žuvų išteklių žvejybos CCAMLR konvencijos rajone galimybes;
 d)tam tikrų žuvų išteklių žvejybos 28 straipsnyje nustatytame IATTC konvencijos rajone galimybes toje nuostatoje nurodytais 2017 ir 2018 m. laikotarpiais.
 2 straipsnis
 Taikymo sritis
 1.Šis reglamentas taikomas šiems laivams:
 a)Sąjungos žvejybos laivams,
 b)trečiųjų šalių laivams Sąjungos vandenyse.
 2.Šis reglamentas taip pat taikomas mėgėjų žvejybai, jei ji aiškiai nurodyta atitinkamose nuostatose.
 3 straipsnis
 Apibrėžtys
 Šiame reglamente taikomos Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 4 straipsnyje nurodytos terminų apibrėžtys. Kitų vartojamų terminų apibrėžtys:
 a)trečiosios šalies laivas – su trečiosios šalies vėliava plaukiojantis trečiojoje šalyje registruotas žvejybos laivas;
 b)mėgėjų žvejyba – nekomercinė jūrų gyvųjų vandens išteklių žvejybos veikla poilsio, turizmo arba sporto tikslais;
 c)tarptautiniai vandenys – vandenys, į kuriuos nė viena valstybė neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso nė vienos valstybės jurisdikcijai;
 d)bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (BLSK):
 i)žvejybos, kuriai taikomas Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnyje nurodytas įpareigojimas iškrauti laimikį, atveju – kiekvieno ištekliaus žuvų kiekis, kurį galima sužvejoti per metus,
 ii)visos kitos žvejybos atveju – kiekvieno ištekliaus žuvų kiekis, kurį galima iškrauti per metus;
 e)kvota – Sąjungai, valstybei narei arba trečiajai šaliai skirta BLSK dalis;
 f)analitinis įvertinimas – kiekybinis tam tikrų išteklių kitimo tendencijų įvertinimas remiantis išteklių biologijos ir išteklių naudojimo duomenimis, kuris atlikus mokslinę peržiūrą pripažintas tinkamos kokybės, kad juo remiantis būtų galima teikti mokslines rekomendacijas dėl galimų būsimų laimikių;
 g)akių dydis – žvejybos tinklo akių dydis, nustatytas pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 517/2008
 16
 ;
 h)Sąjungos žvejybos laivyno registras – pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 24 straipsnio 3 dalį Komisijos sudarytas registras;
 i)žvejybos žurnalas – Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 14 straipsnyje nurodytas žurnalas.
 4 straipsnis
 Žvejybos zonos
 Šiame reglamente nurodytų žvejybos zonų apibrėžtys:
 a)ICES (Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos) zonos – geografiniai rajonai, apibrėžti Reglamento (EB) Nr. 218/2009
 17
 III priede;
 b)Skagerako sąsiauris – geografinis rajonas, kurio ribą vakaruose žymi linija, brėžiama nuo Hanstholmo švyturio iki Lindesnės švyturio, o pietuose – linija, brėžiama nuo Skageno švyturio iki Tistlarnos švyturio ir iš šio taško iki artimiausio Švedijos pakrantės taško;
 c)Kategato sąsiauris – geografinis rajonas, kurio ribą šiaurėje žymi linija, brėžiama nuo Skageno švyturio iki Tistlarnos švyturio ir iš šio taško iki artimiausio Švedijos pakrantės taško, o pietuose – linija, brėžiama nuo Haseniorės iki Gnibeno kyšulio, nuo Korshagės iki Spodsbjergo ir nuo Gilbjergo kyšulio iki Kuleno;
 d)ICES VII parajonio 16 funkcinis vienetas – geografinis rajonas, apibrėžtas loksodromomis, kuriomis paeiliui sujungiami šie taškai:
 –53° 30' šiaurės platumos, 15° 00' vakarų ilgumos,
 –53° 30' šiaurės platumos, 11° 00' vakarų ilgumos,
 –51° 30' šiaurės platumos, 11° 00' vakarų ilgumos,
 –51° 30' šiaurės platumos, 13° 00' vakarų ilgumos,
 –51° 00' šiaurės platumos, 13° 00' vakarų ilgumos,
 –51° 00' šiaurės platumos, 15° 00' vakarų ilgumos,
 –53° 30' šiaurės platumos, 15° 00' vakarų ilgumos;
 e)ICES IXa kvadrato 26 funkcinis vienetas – geografinis rajonas, apibrėžtas loksodromomis, kuriomis paeiliui sujungiami šie taškai:
 –43° 00' šiaurės platumos, 8° 00' vakarų ilgumos,
 –43° 00' šiaurės platumos, 10° 00' vakarų ilgumos,
 –42° 00' šiaurės platumos, 10° 00' vakarų ilgumos,
 –42° 00' šiaurės platumos, 8° 00' vakarų ilgumos;
 f)ICES IXa kvadrato 27 funkcinis vienetas – geografinis rajonas, apibrėžtas loksodromomis, kuriomis paeiliui sujungiami šie taškai:
 –42° 00' šiaurės platumos, 8° 00' vakarų ilgumos,
 –42° 00' šiaurės platumos, 10° 00' vakarų ilgumos,
 –38° 30' šiaurės platumos, 10° 00' vakarų ilgumos,
 –38° 30' šiaurės platumos, 9° 00' vakarų ilgumos,
 –40° 00' šiaurės platumos, 9° 00' vakarų ilgumos,
 –40° 00' šiaurės platumos, 8° 00' vakarų ilgumos;
 g)Kadiso įlanka – geografinis rajonas, kurį sudaro ICES IXa kvadrato dalis į rytus nuo 7° 23' 48′′ vakarų ilgumos;
 h)CECAF (Žvejybos rytų vidurio Atlante komiteto) rajonai – Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 216/2009
 18
 II priede apibrėžti geografiniai rajonai;
 i)NAFO (Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos) zonos – geografiniai rajonai, apibrėžti Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 217/2009 III priede
 19
 ;
 j)SEAFO (Žvejybos pietryčių Atlante organizacijos) konvencijos rajonas – geografinis rajonas, apibrėžtas Konvencijoje dėl žuvininkystės išteklių apsaugos ir valdymo pietryčių Atlanto vandenyne
 20
 ;
 k)ICCAT (Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos) konvencijos rajonas – geografinis rajonas, apibrėžtas Tarptautinėje konvencijoje dėl Atlanto tunų apsaugos
 21
 ;
 l)CCAMLR (Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos komisijos) konvencijos rajonas – geografinis rajonas, apibrėžtas Tarybos reglamento (EB) Nr. 601/2004
 22
 2 straipsnio a punkte;
 m)IATTC (Amerikos tropinių tunų komisijos) konvencijos rajonas – geografinis rajonas, apibrėžtas Konvencijoje dėl Amerikos tropinių tunų komisijos, įsteigtos 1949 m. Jungtinių Amerikos Valstijų ir Kosta Rikos Respublikos konvencija, stiprinimo
 23
 ;
 n)IOTC (Indijos vandenyno tunų komisijos) kompetencijos rajonas – geografinis rajonas, apibrėžtas Susitarime įsteigti Indijos vandenyno tunų komisiją
 24
 ;
 o)SPRFMO (Regioninės žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacijos) konvencijos rajonas – atvirosios jūros geografinis rajonas į pietus nuo 10° šiaurės platumos lygiagretės, į šiaurę nuo CCAMLR konvencijos rajono, į rytus nuo SIOFA konvencijos rajono, kaip apibrėžta Susitarime dėl žvejybos pietinėje Indijos vandenyno dalyje
 25
 , ir į vakarus nuo Pietų Amerikos valstybių jurisdikcijai priklausančių žvejybos rajonų;
 p)WCPFC (Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisijos) konvencijos rajonas – geografinis rajonas, apibrėžtas Konvencijoje dėl toli migruojančių žuvų išteklių apsaugos ir valdymo vakarinėje ir centrinėje Ramiojo vandenyno dalyse
 26
 ;
 q)BVJŽK (Bendrosios Viduržemio jūros žvejybos komisijos) geografiniai parajoniai – rajonai, apibrėžti Reglamento (ES) Nr. 1343/2011
 27
 I priede;
 r)Beringo jūros atvirosios jūros rajonas – geografinis Beringo jūros atvirosios jūros rajonas, esantis už 200 jūrmylių nuo bazinių linijų, nuo kurių matuojamas Beringo jūros pakrantės valstybių teritorinės jūros plotis;
 s)IATTC ir WCPFC bendros jurisdikcijos rajonas – geografinis rajonas, apibrėžiamas šiomis ribomis:
 –150o vakarų ilgumos,
 –130o vakarų ilgumos,
 –4o pietų platumos,
 –50o pietų platumos.
 II ANTRAŠTINĖ DALIS
 SĄJUNGOS ŽVEJYBOS LAIVŲ ŽVEJYBOS GALIMYBĖS
 I skyrius
 Bendrosios nuostatos
 5 straipsnis
 BLSK ir jų paskirstymas
 1.Sąjungos vandenyse arba kai kuriuose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos žvejybos laivams taikomi BLSK, tokių BLSK paskirstymas valstybėms narėms ir su jais funkciškai susietos sąlygos, jei tokių yra, nustatyti I priede.
 2.Sąjungos žvejybos laivams leidžiama žvejoti Farerų Salų, Grenlandijos, Islandijos ir Norvegijos žvejybos jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse ir žvejybos zonoje aplink Jano Majeno salą, neviršijant I priede nurodytų BLSK ribų ir laikantis šio reglamento 15 straipsnyje ir III priede, taip pat Reglamente (EB) Nr. 1006/2008
 28
 ir jo įgyvendinimo nuostatose nustatytų sąlygų.
 6 straipsnis
 Komisijos ir valstybių narių nustatytini BLSK
 1.Komisija įgyvendinimo aktais nustato toliau nurodytų žuvų išteklių BLSK:
 (a)tobinių ICES IIa ir IIIa kvadratų ir IV parajonio Sąjungos vandenyse,
 (b)paprastųjų stintenių ICES V ir XIV parajonių Grenlandijos vandenyse,
 (c)atlantinių šprotų ICES IIa kvadrate ir IV zonoje.
 Komisijos nustatytini BLSK turi atitikti bendros žuvininkystės politikos principus ir taisykles, ypač tausaus išteklių naudojimo principą.
 2.Tam tikrų žuvų išteklių BLSK nustato atitinkama valstybė narė. Tie ištekliai nurodyti I priede.
 Valstybių narių nustatytini BLSK:
 a)turi atitikti bendros žuvininkystės politikos principus ir taisykles, ypač tausaus išteklių naudojimo principą, ir
 b)jais turėtų būti užtikrinta, kad:
 i)jei yra analitinis įvertinimas – būtų kuo didesnė tikimybė, jog nuo 2017 m. ir vėliau naudojant išteklius bus išlaikytas DTL;
 ii)jei analitinio įvertinimo nėra arba jis yra neišsamus – ištekliai būtų naudojami vadovaujantis žuvininkystės valdymui taikomu atsargumo principu.
 Ne vėliau kaip 2017 m. kovo 15 d. kiekviena atitinkama valstybė narė Komisijai pateikia šią informaciją:
 a)patvirtintus BLSK;
 b)atitinkamos valstybės narės surinktus ir įvertintus duomenis, kuriais grindžiami patvirtinti BLSK;
 c)išsamius duomenis apie tai, kaip patvirtinti BSLK atitinka antrą pastraipą.
 7 straipsnis
 Sužvejotų žuvų ir priegaudos iškrovimo sąlygos
 1.Sužvejotos žuvys, kurioms nėra taikomas Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnyje nustatytas įpareigojimas iškrauti laimikį, laikomos laive arba iškraunamos tik tuo atveju, jeigu:
 (a)jas sužvejojo su kvotą turinčios valstybės narės vėliava plaukiojantys laivai ir ta kvota nėra išnaudota arba
 (b)jų kiekiai sudaro Sąjungos kvotos dalį, kuri nebuvo paskirstyta valstybėms narėms kvotomis, ir ta Sąjungos kvota neišnaudota.
 2.Netikslinių rūšių ištekliai, kurių dydis atitinka saugias biologines ribas, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 8 dalyje, yra nustatyti šio reglamento I priede siekiant jiems pritaikyti tame straipsnyje numatytą išimtį, pagal kurią jų atveju netaikomas įpareigojimas sužvejotus kiekius įskaičiuoti į atitinkamas kvotas.
 8 straipsnis
 Žvejybos pastangų apribojimai
 1 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytais laikotarpiais taikomos šios žvejybos pastangų priemonės:
 a)IIA priedas taikomas tam tikriems atlantinių menkių, europinių jūrų liežuvių ir jūrinių plekšnių ištekliams Kategato sąsiauryje, Skagerako sąsiauryje, toje ICES IIIa kvadrato dalyje, kuri nepriklauso Skagerako ir Kategato sąsiauriams, ICES IV parajonyje, ICES VIa, VIIa, VIId kvadratuose bei ICES IIa ir Vb kvadratų Sąjungos vandenyse valdyti;
 b)IIB priedas taikomas europinių jūrinių lydekų ir norveginių omarų ištekliams ICES VIIIc ir IXa kvadratuose, išskyrus Kadiso įlanką, atkurti;
 c)IIC priedas taikomas europinių jūrų liežuvių ištekliams ICES VIIe kvadrate valdyti.
 9 straipsnis
 Giliavandenių žuvų išteklių sužvejojamo kiekio ir žvejybos pastangų apribojimai
 1.Žvejojant juoduosius paltusus taikoma Reglamento (ES) Nr. 2347/2002
 29
 3 straipsnio 1 dalis, kurioje nustatytas reikalavimas turėti leidimą gelminei žvejybai. Žvejojant, laikant laive, perkraunant į kitą laivą ir iškraunant juoduosius paltusus taikomos tame straipsnyje nurodytos sąlygos.
 2.Valstybės narės užtikrina, kad Reglamento (EB) Nr. 2347/2002 3 straipsnio 1 dalyje nurodytus leidimus gelminei žvejybai turinčių laivų žvejybos pastangos, išreikštos kilovatdienėmis, kurias laivas nebūna uoste, 2017 m. neviršytų 65 % metinių žvejybos pastangų, kurias atitinkamos valstybės narės laivai panaudojo 2003 m. išplaukdami į žvejybos reisus, kuriems turėjo leidimus gelminei žvejybai arba per kuriuos buvo sužvejota to reglamento I ir II prieduose išvardytų giliavandenių žuvų rūšių, vidurkio.
 3.2 dalis taikoma tik tiems žvejybos reisams, per kuriuos sužvejojama daugiau nei 100 kg giliavandenių žuvų rūšių, išskyrus atlantines argentinas.
 10 straipsnis
 Paprastųjų vilkešerių žvejybai skirtos priemonės
 1.Sąjungos žvejybos laivams draudžiama žvejoti paprastuosius vilkešerius ICES VIIb, VIIc, VIIj ir VIIk kvadratuose, taip pat ICES VIIa ir VIIg kvadratų vandenyse, esančiuose toliau kaip 12 jūrmylių nuo Jungtinės Karalystės bazinės linijos. Sąjungos žvejybos laivams draudžiama laive laikyti, perkrauti į kitą laivą, perkelti arba iškrauti tame rajone sužvejotus paprastuosius vilkešerius.
 2.Sąjungos žvejybos laivams draudžiama žvejoti paprastuosius vilkešerius, taip pat draudžiama laive laikyti, perkelti, perkrauti į kitą laivą arba iškrauti šiuose rajonuose sužvejotus paprastuosius vilkešerius:
 a)
 ICES IVb, IVc, VIId, VIIe, VIIf and VIIh kvadratuose;
 b)
 ICES VIIa ir VIIg kvadratų vandenyse, esančiuose arčiau kaip 12 jūrmylių atstumu nuo Jungtinės Karalystės bazinės linijos.
 Nukrypstant nuo pirmos pastraipos, toje pastraipoje nurodytuose rajonuose taikomos šios priemonės:
 a)
 dugninius tralus ir velkamuosius tinklus
 30
 naudojantis Sąjungos žvejybos laivas sužvejotus paprastuosius vilkešerius laive gali laikyti, jeigu jų kiekis bet kurią dieną neviršija 1 % visų laive esančių sužvejotų jūrų gyvūnų svorio. Remiantis šia nukrypti leidžiančia nuostata Sąjungos žvejybos laive laikomi sužvejotų paprastųjų vilkešerių kiekiai negali viršyti 1 tonos per mėnesį;
 b)
 2017 m. sausio mėn. ir nuo 2017 m. balandžio 1 d. iki gruodžio 31 d. Sąjungos žvejybos laivai, naudojantys kabliukus ir ūdas
 31
 , gali žvejoti paprastuosius vilkešerius ir laikyti laive, perkelti, perkrauti į kitą laivą arba iškrauti tame rajone sužvejotus paprastuosius vilkešerius neviršydami 10 tonų per metus vienam laivui. Ši nukrypti leidžianti nuostata taikoma tik tiems Sąjungos žvejybos laivams, kurie 2015 m. liepos 1 d. – 2016 m. rugsėjo 30 d. užregistravo kabliukais ir ūdomis sužvejotų paprastųjų vilkešerių kiekius.
 4.2 dalyje nustatyti leidžiami sužvejoti kiekiai kitiems laivams neperduodami. Pasibaigus kiekvienam mėnesiui, valstybės narės ne vėliau kaip per 20 dienų Komisijai pateikia sužvejotų paprastųjų vilkešerių kiekio pagal kiekvieną naudoto žvejybos įrankio rūšį ataskaitą.
 5.2017 m. sausio mėn. ir nuo 2017 m. balandžio 1 d. iki gruodžio 31 d. ICES IVb, IVc, VIIa ir VIId–VIIk kvadratuose vykdant mėgėjų žvejybą vienam žvejui leidžiamas laimikis yra ne daugiau kaip 10 žuvų per mėnesį.
 6.Nuo 2016 m. vasario 1 d. iki kovo 31 d. ICES IVb, IVc, VIIa ir VIId–VIIk kvadratuose vykdant mėgėjų žvejybą vilkešeriai gali būti sužvejoti (įskaitant nuo kranto) tik jei jie iš karto paleidžiami. Šiuo laikotarpiu tame rajone sužvejotus vilkešerius draudžiama laikyti laive, perkelti, perkrauti į kitą laivą arba iškrauti.
 11 straipsnis
 Specialiosios žvejybos galimybių paskirstymo nuostatos
 1.Šiame reglamente nustatytos žvejybos galimybės valstybėms narėms paskirstomos nedarant poveikio:
 a)žvejybos galimybėms, kuriomis pasikeista pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 8 dalį;
 b)išskaitymams ir perskirstymams pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 37 straipsnį;
 c)žvejybos galimybėms, perskirstytoms pagal Reglamento (EB) Nr. 1006/2008 10 straipsnio 4 dalį;
 d)papildomiems žuvų kiekiams, kuriuos leidžiama iškrauti pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalį;
 e)neišnaudotiems kiekiams pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalį;
 f)išskaitymams, atliekamiems pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 105, 106 ir 107 straipsnius;
 g)kvotų perleidimui ir pasikeitimui jomis pagal šio reglamento 16 straipsnį.
 2.Siekiant užtikrinti Reglamente (EB) Nr. 847/96 numatytą kasmetinį BLSK ir kvotų valdymą, šio reglamento I priede nurodomi ištekliai, kuriems taikomi prevenciniai arba mokslinėmis rekomendacijomis pagrįsti BLSK.
 3.Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis taikomas ištekliams, kuriems taikomas prevencinis BLSK, o to reglamento 3 straipsnio 2 bei 3 dalys ir 4 straipsnis taikomi ištekliams, kuriems taikomas mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK, išskyrus atvejus, kai šio reglamento I priede nurodyta kitaip.
 4.Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai netaikomi, jei valstybė narė pasinaudoja Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalyje numatytomis kasmetinėmis lankstumo priemonėmis.
 12 straipsnis
 Žvejybos draudimo laikotarpiai
 1.2017 m. gegužės 1–31 d. Porkupino seklumoje draudžiama žvejoti arba laikyti laive šių rūšių žuvis: atlantines menkes, megrimus, velniažuvines, juodadėmes menkes, paprastuosius merlangus, europines jūrines lydekas, norveginius omarus, jūrines plekšnes, sidabrinius polakus, ledjūrio menkes, rombines rajožuves, europinius jūrų liežuvius, paprastąsias brosmes, melsvąsias molvas, paprastąsias molvas ir paprastuosius dygliaryklius.
 Taikant šią dalį Porkupino seklumą sudaro geografinis rajonas, apibrėžtas loksodromomis, kuriomis paeiliui sujungiami šie taškai:
 Taškas
 Platuma
 Ilguma
 1
 52° 27' šiaurės platumos
 12° 19' vakarų ilgumos
 2
 52° 40' šiaurės platumos
 12° 30' vakarų ilgumos
 3
 52° 47' šiaurės platumos
 12° 39.600' vakarų ilgumos
 4
 52° 47' šiaurės platumos
 12° 56' vakarų ilgumos
 5
 52° 13,5' šiaurės platumos
 13° 53.830' vakarų ilgumos
 6
 51° 22' šiaurės platumos
 14° 24' vakarų ilgumos
 7
 51° 22' šiaurės platumos
 14° 03' vakarų ilgumos
 8
 52° 10' šiaurės platumos
 13° 25' vakarų ilgumos
 9
 52° 32' šiaurės platumos
 13° 07.500' vakarų ilgumos
 10
 52° 43' šiaurės platumos
 12° 55' vakarų ilgumos
 11
 52° 43' šiaurės platumos
 12° 43' vakarų ilgumos
 12
 52° 38.800' šiaurės platumos
 12° 37' vakarų ilgumos
 13
 52° 27' šiaurės platumos
 12° 23' vakarų ilgumos
 14
 52° 27' šiaurės platumos
 12° 19' vakarų ilgumos
 Nukrypstant nuo pirmos pastraipos, Porkupino seklumoje leidžiama laivuose tranzitu gabenti toje dalyje nurodytų rūšių žuvis pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 50 straipsnio 3, 4 ir 5 dalis.
 2.Komercinė tobinių žvejyba dugniniais tralais, velkamaisiais tinklais arba panašiais velkamaisiais žvejybos įrankiais, kurių tinklo akių dydis mažesnis nei 16 mm, ICES IIa ir IIIa kvadratuose ir ICES IV parajonyje draudžiama nuo 2017 m. sausio 1 d. iki kovo 31 d. ir nuo 2017 m. rugpjūčio 1 d. iki gruodžio 31 d.
 Pirmoje pastraipoje nustatytas draudimas taip pat taikomas trečiųjų šalių laivams, turintiems leidimą žvejoti tobines ICES IV parajonio Sąjungos vandenyse.
 13 straipsnis
 Draudimai
 1.Sąjungos žvejybos laivams draudžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti šių rūšių žuvis:
 1)žvaigždėtąsias rajas (Amblyraja radiata) ICES IIa, IIIa ir VIId kvadratų ir ICES IV parajonio Sąjungos vandenyse;
 2)baltuosius ryklius (Carcharodon carcharías) visuose vandenyse;
 3)pilkuosius trumpadyglius ryklius (Centrophorus squamosus) ICES IIa kvadrato ir IV parajonio Sąjungos vandenyse, taip pat ICES I ir XIV parajonių Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse;
 4)portugalinius baltaakius dygliaryklius (Centroscymnus coelolepis) ICES IIa kvadrato ir IV parajonio Sąjungos vandenyse, taip pat ICES I ir XIV parajonių Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse;
 5)milžinryklius (Cetorhinus maximus) visuose vandenyse;
 6)šokoladinius dygliaryklius (Dalatias licha) ICES IIa kvadrato ir IV parajonio Sąjungos vandenyse, taip pat ICES I ir XIV parajonių Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse;
 7)paprastuosius ilgasnukius dygliaryklius (Deania calcea) ICES IIa kvadrato ir IV parajonio Sąjungos vandenyse, taip pat ICES I ir XIV parajonių Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse;
 8)švelniąsias rajas (Dipturus batis) ir susijusių rūšių grupę (Dipturus cf. flossada ir Dipturus cf. intermedia) ICES IIa kvadrato ir ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX bei X parajonių Sąjungos vandenyse;
 9)didžiuosius juoduosius dygliaryklius (Etmopterus princeps) ICES IIa kvadrato ir IV parajonio Sąjungos vandenyse, taip pat ICES I ir XIV parajonių Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse;
 10)mažuosius juoduosius dygliaryklius (Etmopterus pusillus) ICES IIa kvadrato ir IV parajonio Sąjungos vandenyse, taip pat ICES I, V, VI, VII, VIII, XII ir XIV parajonių Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse;
 11)paprastuosius sriubinius ryklius (Galeorhinus galeus), žvejojamus ūdomis ICES IIa kvadrato ir IV parajonio Sąjungos vandenyse, taip pat ICES I, V, VI, VII, VIII, XII ir XIV parajonių Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse;
 12)atlantinius silkiaryklius (Lamna nasus) visuose vandenyse;
 13)rifines mantas (Manta alfredi) visuose vandenyse;
 14)didžiąsias mantas (Manta birostris) visuose vandenyse;
 15)šių rūšių mobules visuose vandenyse:
 i)europines mobules (Mobula mobular),
 ii)mažąsias mobules (Mobula rochebrunei),
 iii)japonines mobules (Mobula japanica),
 iv)Peru mobules (Mobula thurstoni),
 v)ilgarages mobules (Mobula eregoodootenkee),
 vi)Munko mobules (Mobula munkiana),
 vii)Čilės mobules (Mobula tarapacana),
 viii)trumpapelekes mobules (Mobula kuhlii),
 ix)senegalines mobules (Mobula hypostoma);
 16)šių rūšių pjūklažuves (Pristidae) visuose vandenyse:
 i)azijines pjūklažuves (Anoxypristis cuspidata),
 ii)Kvinslando pjūklažuves (Pristis clavata),
 iii)paprastąsias pjūklažuves (Pristis pectinata),
 iv)europines pjūklažuves (Pristis pristis),
 v)žalsvąsias pjūklažuves (Pristis zijsron);
 17)dygiąsias rajas (Raja clavata) ICES IIIa kvadrato Sąjungos vandenyse;
 18)norvegines rajas (Raja (Dipturus) nidarosiensis) ICES VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh ir VIIk kvadratų Sąjungos vandenyse;
 19)marmurines rombines rajas (Raja undulata) ICES VI ir X parajonių Sąjungos vandenyse;
 20)baltąsias rajas (Raja alba) ICES VI, VII, VIII, IX ir X parajonių Sąjungos vandenyse;
 21)gitaržuves (Rhinobatidae) ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X ir XII parajonių Sąjungos vandenyse;
 22)europinius plokščiakūnius ryklius (Squatina squatina) Sąjungos vandenyse.
 2.Jei atsitiktinai sužvejojama 1 dalyje nurodytų rūšių žuvų, negalima jų sužaloti. Jos nedelsiant paleidžiamos.
 14 straipsnis
 Duomenų perdavimas
 Valstybės narės, pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 33 ir 34 straipsnius Komisijai teikdamos duomenis apie iškrautą sužvejotų žuvų išteklių kiekį, naudoja šio reglamento I priede nustatytus žuvų išteklių kodus.
 II skyrius
 Žvejybos trečiųjų šalių vandenyse leidimai
 15 straipsnis
 Žvejybos leidimai
 1.Didžiausias žvejybos leidimų Sąjungos žvejybos laivams, žvejojantiems trečiųjų šalių vandenyse, skaičius nustatytas III priede.
 2.Jeigu, remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 8 dalimi, viena valstybė narė perleidžia žvejybos šio reglamento III priede nustatytuose rajonuose kvotą kitai valstybei narei (pasikeitimas žvejybos galimybėmis), kartu perleidžiami atitinkami žvejybos leidimai ir apie tai pranešama Komisijai. Tačiau negali būti viršijamas bendras kiekvienam žvejybos rajonui skirtų žvejybos leidimų skaičius, nustatytas šio reglamento III priede.
 III skyrius
 Žvejybos galimybės regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse
 16 straipsnis
 Kvotų perleidimas ir keitimasis jomis
 1.Tuo atveju, kai pagal regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos (toliau – RŽVO) taisykles RŽVO susitariančiosioms šalims leidžiama tarpusavyje keistis kvotomis arba jas perleisti, valstybė narė (toliau – atitinkama valstybė narė) gali su RŽVO susitariančiąja šalimi vesti diskusijas ir, jei reikia, parengti galimą numatomo kvotų perleidimo ar pasikeitimo jomis planą.
 2.Atitinkamai valstybei narei pranešus Komisijai, Komisija gali patvirtinti numatomo kvotų perleidimo ar pasikeitimo jomis planą, kurį valstybė narė aptarė su atitinkama RŽVO susitariančiąja šalimi. Po to Komisija ir atitinkama RŽVO susitariančioji šalis be reikalo nedelsdamos pareiškia sutikimą, kad toks kvotų perleidimas ar pasikeitimas jomis būtų privalomas. Komisija praneša apie sutartą kvotų perleidimą arba pasikeitimą jomis RŽVO sekretoriatui pagal tos organizacijos taisykles.
 3.Komisija praneša valstybėms narėms apie sutartą kvotų perleidimą arba pasikeitimą jomis.
 4.Žvejybos galimybės, gautos iš atitinkamos RŽVO susitariančiosios šalies arba jai perleistos vykdant kvotų perleidimą arba pasikeitimą jomis, yra laikomos kvotomis, skirtomis atitinkamai valstybei narei arba išskaičiuotomis iš jos žvejybos galimybių nuo to momento, kai kvotų perleidimas arba pasikeitimas jomis įsigalioja pagal su atitinkama RŽVO susitariančiąja šalimi sudaryto susitarimo sąlygas arba atitinkamai pagal atitinkamos RŽVO taisykles. Dėl tokio skyrimo nesikeičia galiojantis paskirstymo būdas, taikomas paskirstant žvejybos galimybes valstybėms narėms laikantis santykinio žvejybos veiklos stabilumo principo.
 5.Kvotų perleidimams iš RŽVO susitariančiosios šalies Sąjungai, taip pat tolesniam jų paskirstymui valstybėms narėms šis straipsnis taikomas iki 2018 m. sausio 31 d.
 1 SKIRSNIS
 ICCAT KONVENCIJOS RAJONAS
 17 straipsnis
 Žvejybos, auginimo ir tukinimo pajėgumų apribojimai
 1.Kartinėmis ūdomis su jauku ir velkamosiomis ūdomis žvejojančių Sąjungos laivų, kuriems rytinėje Atlanto vandenyno dalyje leidžiama aktyviosios žvejybos įrankiais žvejoti paprastuosius tunus, ne mažesnius nei 8 kg svorio ir 75 cm ilgio ir ne didesnius nei 30 kg svorio ir 115 cm ilgio, skaičius neviršija IV priedo 1 punkte nustatyto skaičiaus.
 2.Priekrantės vandenyse smulkiosios žvejybos Sąjungos laivų, kuriems Viduržemio jūroje aktyviosios žvejybos įrankiais leidžiama žvejoti ne mažesnius nei 8 kg svorio ir 75 cm ilgio ir ne didesnius nei 30 kg svorio ir 115 cm ilgio paprastuosius tunus, skaičius neviršija IV priedo 2 punkte nustatyto skaičiaus.
 3.Sąjungos žvejybos laivų, kuriems Adrijos jūroje auginimo reikmėms leidžiama aktyviosios žvejybos įrankiais žvejoti ne mažesnius nei 8 kg svorio ir 75 cm ilgio ir ne didesnius nei 30 kg svorio ir 115 cm ilgio paprastuosius tunus, skaičius neviršija IV priedo 3 punkte nustatyto skaičiaus.
 4.Žvejybos laivų, kuriems rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje leidžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti į kitą laivą, transportuoti arba iškrauti paprastuosius tunus, skaičius ir bendras pajėgumas, išreikštas bendrąja talpa, neviršija IV priedo 4 punkte nustatyto skaičiaus ir bendro pajėgumo.
 5.Gaudyklių, rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje naudojamų paprastiesiems tunams žvejoti, skaičius neviršija IV priedo 5 punkte nustatyto skaičiaus.
 6.Paprastųjų tunų auginimo pajėgumas, tukinimo pajėgumas ir didžiausias laisvėje sužvejotų paprastųjų tunų, perkeliamų į rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje esančius žuvininkystės ūkius, kiekis neviršija IV priedo 6 punkte nustatyto pajėgumo ir kiekio.
 7.Didžiaakius tunus ICCAT konvencijos rajone žvejojančių Sąjungos žvejybos laivų, kurių ilgis bent 20 metrų, didžiausias skaičius ribojamas, kaip nustatyta IV priedo 7 punkte.
 18 straipsnis
 Mėgėjų žvejyba
 Atitinkamais atvejais valstybės narės iš joms ID priede paskirtų kvotų konkrečią dalį skiria mėgėjų žvejybai.
 19 straipsnis
 Rykliai
 1.Vykdant bet kokią žvejybos veiklą draudžiama laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti didžiaakių jūrų lapių (Alopias superciliosus) skerdenas arba skerdenų dalis.
 2.Draudžiama vykdyti Alopias genties jūrų lapių specializuotosios žvejybos veiklą.
 3.Vykdant žvejybos veiklą ICCAT konvencijos rajone draudžiama laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti Sphyrnidae šeimai priklausančių kūjaryklių (išskyrus Sphyrna tiburo) skerdenas arba skerdenų dalis.
 4.Draudžiama laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti ilgapelekių pilkųjų ryklių (Carcharhinus longimanus), sužvejotų vykdant bet kokią žvejybos veiklą, skerdenas arba skerdenų dalis.
 5.Draudžiama laive laikyti floridinius šilkinius ryklius (Carcharhinus falciformis), sužvejotus vykdant bet kokią žvejybos veiklą.
 2 SKIRSNIS
 CCAMLR KONVENCIJOS RAJONAS
 20 straipsnis
 Draudimai ir sužvejojamo kiekio apribojimai
 1.V priedo A dalyje nustatytų rūšių specializuotoji žvejyba draudžiama toje dalyje nustatytose zonose ir nustatytais laikotarpiais.
 2.V priedo B dalyje nustatytuose parajoniuose vykdomai žvalgomajai žvejybai taikomi toje dalyje nustatyti BLSK ir priegaudos apribojimai.
 21 straipsnis
 Žvalgomoji žvejyba
 1.Valstybės narės gali dalyvauti 2017 m. žvalgomojoje nototeninių dančių (Dissostichus spp.) žvejyboje ūdomis Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos (toliau – FAO) 88.1 ir 88.2 parajoniuose ir nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiuose 58.4.1, 58.4.2 ir 58.4.3a kvadratuose. Jeigu valstybė narė ketina dalyvauti tokioje žvejyboje, laikydamasi Reglamento (EB) Nr. 601/2004 7 ir 7a straipsnių ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip 2017 m. birželio 1 d. ji apie tai praneša CCAMLR sekretoriatui.
 2.BLSK ir leidžiama priegauda FAO 88.1 ir 88.2 parajoniuose ir 58.4.1, 58.4.2 bei 58.4.3a kvadratuose ir jų paskirstymas kiekvieno tų parajonių ir kvadratų mažuose tiriamuosiuose plotuose (toliau – MTP) nustatomi V priedo B dalyje. Žvejyba bet kuriame MTP nutraukiama, kai užregistruotas sužvejotų žuvų kiekis pasiekia nustatytą BLSK, ir žvejyba tame MTP uždraudžiama visą likusį sezono laiką.
 3.Žvejojama kuo didesniame geografiniame plote ir kuo įvairesniuose gyliuose, kad būtų surinkta žvejybos rajono potencialui nustatyti būtina informacija ir kad sužvejotų žuvų kiekis bei žvejybos pastangos nebūtų pernelyg sutelkti vienoje vietoje. Tačiau FAO 88.1 ir 88.2 parajoniuose bei 58.4.1, 58.4.2 ir 58.4.3a kvadratuose draudžiama žvejoti mažesniame nei 550 m gylyje.
 22 straipsnis
 Krilių žvejyba 2017–2018 m. žvejybos sezonu
 1.Jei valstybė narė ketina 2017–2018 m. žvejybos sezonu žvejoti krilius (Euphausia superba) CCAMLR konvencijos rajone, ji ne vėliau kaip 2017 m. gegužės 1 d. Komisijai praneša apie savo ketinimą žvejoti krilius, naudodama šio reglamento V priedo C dalyje pateiktą formą. Remdamasi valstybių narių pateikta informacija Komisija ne vėliau kaip 2017 m. gegužės 30 d. pateikia pranešimus CCAMLR sekretoriatui.
 2.Šio straipsnio 1 dalyje nurodytame pranešime pateikiama Reglamento (EB) Nr. 601/2004 3 straipsnyje nustatyta informacija apie kiekvieną laivą, kuriam valstybė narė ketina leisti dalyvauti krilių žvejyboje.
 3.Valstybė narė, ketinanti žvejoti krilius CCAMLR konvencijos rajone, apie tai praneša tik tuo atveju, jei žvejybą ketina vykdyti tais leidimus turinčiais laivais, kurie plaukioja su jos vėliava pranešimo metu arba kurie plaukioja su kitos CCAMLR konvencijos narės vėliava, tačiau žvejybos vykdymo metu turėtų plaukioti su tos valstybės narės vėliava.
 4.Valstybės narės turi teisę leisti dalyvauti krilių žvejyboje laivams, apie kuriuos pagal šio straipsnio 1, 2 ir 3 dalis nebuvo pranešta CCAMLR sekretoriatui, jei leidimą turintis laivas dėl su veikla susijusių pagrįstų priežasčių arba dėl force majeure negali dalyvauti tokioje žvejyboje. Tokiomis aplinkybėmis atitinkamos valstybės narės nedelsdamos informuoja CCAMLR sekretoriatą ir Komisiją, nurodydamos:
 a)visus duomenis apie laivą (-us), kuris (-ie) pakeis žvejoti negalintį laivą, įskaitant Reglamento (EB) Nr. 601/2004 3 straipsnyje nustatytą informaciją;
 b)išsamias priežastis, kuriomis grindžiamas laivo pakeitimas kitu laivu, ir visus svarbius patvirtinamuosius įrodymus ar informaciją.
 5.Valstybės narės neleidžia dalyvauti krilių žvejyboje laivams, įtrauktiems į bet kurį iš CCAMLR sudarytų neteisėtą, nedeklaruojamą ir nereglamentuojamą (toliau – NNN) žvejybą vykdančių laivų sąrašų.
 3 skirsnis
 IOTC KOMPETENCIJOS RAJONAS
 23 straipsnis
 IOTC kompetencijos rajone žvejojančių laivų žvejybos pajėgumų apribojimas
 1.Didžiausias IOTC kompetencijos rajone tropinius tunus žvejojančių Sąjungos žvejybos laivų skaičius ir atitinkami pajėgumai, išreikšti bendrąja talpa, nustatyti VI priedo 1 punkte.
 2.Didžiausias IOTC kompetencijos rajone durklažuves (Xiphias gladius) ir ilgapalekius tunus (Thunnus alalunga) žvejojančių Sąjungos žvejybos laivų skaičius ir atitinkami pajėgumai, išreikšti bendrąja talpa, nustatyti VI priedo 2 punkte.
 3.Valstybės narės gali vieno iš dviejų 1 ir 2 dalyje nurodytų išteklių žvejybai skirtus laivus skirti antrojo ištekliaus žvejybai, jeigu jos gali įrodyti Komisijai, kad dėl tokio pakeitimo nepadidės atitinkamų žuvų išteklių žvejybos pastangos.
 4.Valstybės narės užtikrina, kad, jeigu į jų laivyną siūloma perkelti pajėgumus, laivai, kurie bus perkeliami, būtų įregistruoti IOTC laivų registre arba kitų regioninių tunų žvejybos organizacijų laivų registruose. Be to, negalima perkelti laivų, įtrauktų į bet kurios RŽVO NNN žvejybos veiklą vykdančių laivų sąrašą.
 5.Valstybės narės gali padidinti savo žvejybos pajėgumus viršydamos 1 ir 2 dalyse nurodytas ribas tik laikydamosi plėtros planuose, kurie buvo pateikti IOTC, nustatytų ribų.
 24 straipsnis
 Dreifuojantieji žuvų suburiamieji įrenginiai ir aptarnaujantieji laivai
 1.Gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai bet kuriuo metu negali naudoti daugiau kaip 425 aktyvių dreifuojančiųjų žuvų suburiamųjų įrenginių (toliau – ŽSĮ).
 2.Su valstybės narės vėliava plaukiojančių aptarnaujančiųjų laivų skaičius neturi viršyti pusės su tos valstybės narės vėliava plaukiojančių gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų skaičiaus. Taikant šią dalį, aptarnaujančiųjų laivų ir gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų skaičius nustatomas remiantis IOTC aktyvių laivų registru.
 25 straipsnis
 Rykliai
 1.Vykdant bet kokią žvejybos veiklą draudžiama laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti Alopiidae šeimos visų rūšių jūrų lapių skerdenas ar skerdenų dalis.
 2.Vykdant bet kokią žvejybos veiklą draudžiama laikyti laive, perkrauti ar iškrauti ilgapelekių pilkųjų ryklių (Carcharhinus longimanus) skerdenas ar skerdenų dalis, išskyrus laivus, kurių bendrasis ilgis ne didesnis kaip 24 m ir kurie žvejoja tik valstybės narės, su kurios vėliava plaukioja, išskirtinėje ekonominėje zonoje, jeigu jų laimikis skirtas tik suvartoti vietoje.
 3.Jei atsitiktinai sužvejojama 1 ir 2 dalyse nurodytų rūšių žuvų, negalima jų sužaloti. Jos nedelsiant paleidžiamos.
 4 SKIRSNIS
 SPRFMO KONVENCIJOS RAJONAS
 26 straipsnis
 Pelaginių žuvų žvejyba
 1.Tik tos valstybės narės, kurios 2007, 2008 arba 2009 m. aktyviai vykdė pelaginių žuvų žvejybą SPRFMO konvencijos rajone, gali žvejoti pelaginių žuvų išteklius tame rajone laikydamosi IJ priede nustatytų BLSK.
 2.1 dalyje nurodytos valstybės narės 2017 m. apriboja su jų vėliava plaukiojančių ir pelaginių žuvų išteklius žvejojančių laivų bendrosios talpos dydį tiek, kad jis tame rajone neviršytų bendro Sąjungai nustatyto 78 600 tonų bendrosios talpos dydžio.
 3.IJ priede nustatytomis žvejybos galimybėmis galima naudotis tik su sąlyga, kad valstybės narės ne vėliau kaip iki kito mėnesio penktos dienos perduoda Komisijai SPRFMO konvencijos rajone aktyviosios žvejybos įrankiais žvejojančių ar perkrovimo į kitus laivus operacijose dalyvaujančių laivų sąrašus, laivo stebėjimo sistemos (LSS) įrašus, mėnesines sužvejoto kiekio ataskaitas ir, jei turima, duomenis apie įplaukimą į uostus, kad Komisija perduotų tą informaciją SPRFMO sekretoriatui.
 27 straipsnis
 Dugninė žvejyba
 1.2017 m. valstybės narės savo dugninės žvejybos pastangas arba sužvejojamų žuvų kiekį SPRFMO konvencijos rajone riboja – t. y. žvejyba vykdoma tik tose konvencijos rajono dalyse, kuriose dugninė žvejyba vykdyta 2002 m. sausio 1 d. – 2006 m. gruodžio 31 d., ir laikantis tokio lygio, kuris neviršija to laikotarpio metinio vidutinio sužvejotų žuvų kiekio arba žvejybos pastangų lygio. Jos gali žvejoti viršydamos užregistruotą lygį tik SPRFMO patvirtinus jų planą žvejoti viršijant užregistruotą lygį.
 2.Valstybės narės, kurios neturi duomenų, susijusių su dugninės žvejybos metu sužvejotų žuvų kiekiais arba su šios žvejybos pastangomis SPRFMO konvencijos rajone 2002 m. sausio 1 d. – 2006 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu, tokios žvejybos nevykdo, išskyrus atvejus, kai SPRFMO patvirtina jų planą žvejoti net kai duomenų neturima.
 5 SKIRSNIS
 IATTC KONVENCIJOS RAJONAS
 28 straipsnis
 Žvejyba gaubiamaisiais tinklais
 1.Gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams žvejoti gelsvauodegius tunus (Thunnus albacares), didžiaakius tunus (Thunnus obesus) ir dryžuosius tunus (Katsuwonus pelamis) draudžiama:
 a)2017 m. liepos 29 d. – rugsėjo 28 d. arba 2017 m. lapkričio 18 d. – 2018 m. sausio 18 d. rajone, kurio ribos žymimos šia linija ir taškais:
 –Šiaurės ir Pietų Amerikos Ramiojo vandenyno pakrantės linija,
 –150o vakarų ilgumos,
 –40o šiaurės platumos,
 –40o pietų platumos;
 b)2017 m. rugsėjo 29 d. – spalio 29 d. rajone, kurio ribos žymimos šiais taškais:
 –96o vakarų ilgumos,
 –110o vakarų ilgumos,
 –4o šiaurės platumos,
 –3o pietų platumos.
 2.Atitinkamos valstybės narės iki 2017 m. balandžio 1 d. praneša Komisijai pasirinktą žvejybos uždraudimo laikotarpį, nurodytą 1 dalyje. Visi atitinkamų valstybių narių laivai, žvejojantys gaubiamaisiais tinklais, 1 dalyje apibrėžtuose rajonuose pasirinktu laikotarpiu žvejybą tais tinklais turi sustabdyti.
 3.Laivai, gaubiamaisiais tinklais žvejojantys tunus IATTC konvencijos rajone, gali laikyti laive ir tada iškrauti arba perkrauti į kitą laivą visus sužvejotus gelsvauodegius, didžiaakius ir dryžuosius tunus.
 4.3 dalis netaikoma šiais atvejais:
 a)kai žuvys laikomos netinkamomis žmonėms vartoti dėl kitų priežasčių nei dydis, arba
 b)reiso metu paskutinį kartą panaudojus įrankį, jei gali nebeužtekti vietos visiems to įrankio panaudojimo metu sužvejotiems tunams laikyti.
 29 straipsnis
 Ilgapelekių pilkųjų ryklių žvejybos draudimas
 1.IATTC konvencijos rajone draudžiama žvejoti ilgapelekius pilkuosius ryklius (Carcharhinus longimanus) ir laive laikyti, į kitą laivą perkrauti, sandėliuoti, siūlyti parduoti, parduoti arba iškrauti tame rajone sužvejotų ilgapelekių pilkųjų ryklių skerdenas arba skerdenų dalis.
 2.Jei atsitiktinai sužvejojama 1 dalyje nurodytų rūšių žuvų, negalima jų sužaloti. Laivo operatoriai nedelsdami jas paleidžia.
 3.Laivo operatoriai:
 a)užregistruoja paleistų žuvų skaičių, nurodydami jų būklę (negyvos ar gyvos);
 b)a punkte nurodytą informaciją praneša valstybei narei, kurios nacionaliniai subjektai jie yra. Valstybės narės iki 2017 m. sausio 31 d. Komisijai perduoda prieš tai ėjusiais metais surinktą informaciją.
 30 straipsnis
 Raguotųjų rajų žvejybos draudimas
 IATTC konvencijos rajone Sąjungos žvejybos laivams draudžiama žvejoti raguotąsias rajas (Mobulidae šeimos, įskaitant Manta ir Mobula gentis) ir tame rajone laive laikyti, į kitą laivą perkrauti, iškrauti, sandėliuoti, siūlyti parduoti arba parduoti jų skerdenas arba skerdenų dalis. Vos pastebėję, kad sužvejota raguotųjų rajų, Sąjungos žvejybos laivai nedelsdami jas paleidžia gyvas ir nesužalotas, kai tai įmanoma.
 6 SKIRSNIS
 SEAFO KONVENCIJOS RAJONAS
 31 straipsnis
 Giliavandenių ryklių žvejybos draudimas
 SEAFO konvencijos rajone draudžiama šių giliavandenių ryklių specializuotoji žvejyba:
 –katryklių pamėklių (Apristurus manis),
 –Bigelovo juodųjų dygliaryklių (Etmopterus bigelowi),
 –trumpauodegių juodųjų dygliaryklių (Etmopterus brachyurus),
 –didžiųjų juodųjų dygliaryklių (Etmopterus princeps),
 –mažųjų juodųjų dygliaryklių (Etmopterus pusillus),
 –rombinių rajų (Rajidae),
 –baltaakių dygliaryklių (Scymnodon squamulosus),
 –Selachimorpha antbūriui priklausančių giliavandenių ryklių,
 –paprastųjų dygliaryklių (Squalus acanthias).
 7 SKIRSNIS
 WCPFC KONVENCIJOS RAJONAS
 32 straipsnis
 Didžiaakių tunų, gelsvauodegių tunų, dryžųjų tunų ir pietų Ramiojo vandenyno ilgapelekių tunų žvejybos sąlygos
 1.Valstybės narės užtikrina, kad žvejybos dienų skaičius, skirtas laivams, gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems didžiaakius tunus (Thunnus obesus), gelsvauodegius tunus (Thunnus albacares) ir dryžuosius tunus (Katsuwonus pelamis) atvirosios jūros WCPFC konvencijos rajono dalyje tarp 20° šiaurės platumos ir 20° pietų platumos lygiagrečių, neviršytų 403 dienų.
 2.Sąjungos žvejybos laivai negali tikslingai žvejoti pietų Ramiojo vandenyno ilgapelekių tunų (Thunnus alalunga) WCPFC konvencijos rajone į pietus nuo 20° pietų platumos lygiagretės.
 3.Valstybės narės užtikrina, kad ūdomis žvejojančiais laivais sužvejotas didžiaakių tunų (Thunnus obesus) kiekis 2017 m. neviršytų 2 000 tonų.
 33 straipsnis
 Rajonas, kuriame draudžiama žvejyba naudojant žuvų suburiamuosius įrenginius
 1.WCPFC konvencijos rajono dalyje, esančioje tarp 20° šiaurės platumos ir 20° pietų platumos lygiagrečių, gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų, naudojančių ŽSĮ, žvejybos veikla draudžiama nuo 2017 m. liepos 1 d. 00.00 val. iki 2017 m. spalio 31 d. 24.00 val. Tuo laikotarpiu gaubiamaisiais tinklais žvejojantis laivas gali vykdyti žvejybos operacijas toje WCPFC konvencijos rajono dalyje tik jei jame yra stebėtojas, tikrinantis, ar šis laivas jokiu metu:
 a)nestato ar nenaudoja ŽSĮ ar susijusių elektroninių priemonių,
 b)nežvejoja žuvų būrių naudodamas ŽSĮ.
 2.Visi sužvejoti didžiaakiai tunai, gelsvauodegiai tunai ir dryžieji tunai yra laikomi laive, iškraunami arba perkraunami į kitą laivą visuose 1 dalyje nurodytoje WCPFC konvencijos rajono dalyje gaubiamaisiais tinklais žvejojančiuose laivuose.
 3.2 dalis netaikoma šiais atvejais:
 a)reiso metu paskutinį kartą panaudojus įrankį, jei laive nebeužtenka vietos visoms žuvims laikyti;
 b)jei žuvys yra netinkamos žmonėms vartoti dėl kitų priežasčių nei dydis arba
 c)jei smarkiai sutrinka šaldymo įrangos veikimas.
 34 straipsnis
 Sąjungos žvejybos laivų, kuriems leidžiama žvejoti durklažuves, skaičiaus apribojimas
 Didžiausias Sąjungos žvejybos laivų, kuriems leidžiama WCPFC konvencijos rajono dalyse, esančiose į pietus nuo 20° pietų platumos, žvejoti durklažuves (Xiphias gladius), skaičius yra nustatytas VII priede.
 35 straipsnis
 Floridiniai šilkiniai rykliai ir ilgapelekiai pilkieji rykliai
 1.Draudžiama WCPFC konvencijos rajone laikyti laive, perkrauti į kitą laivą, sandėliuoti ar iškrauti šių rūšių žuvų skerdenų dalis ar visas skerdenas:
 a)floridinių šilkinių ryklių (Carcharhinus falciformis),
 b)ilgapelekių pilkųjų ryklių (Carcharhinus longimanus).
 2.Jei atsitiktinai sužvejojama 1 dalyje nurodytų rūšių žuvų, negalima jų sužaloti. Jos nedelsiant paleidžiamos.
 36 straipsnis
 IATTC ir WCPFC bendros jurisdikcijos rajonas
 1.Laivai, įtraukti tik į WCPFC registrą, kai jais žvejojama 4 straipsnio s punkte apibrėžtame IATTC ir WCPFC bendros jurisdikcijos rajone, taiko šiame skirsnyje nustatytas priemones.
 2.Laivai, įtraukti ir į WCPFC, ir į IATTC registrus, ir laivai, įtraukti tik į IATTC registrą, kai jais žvejojama 4 straipsnio s punkte apibrėžtame IATTC ir WCPFC bendros jurisdikcijos rajone, taiko 28 straipsnio 1 dalies a punkte, 2, 3 ir 4 dalyse ir 29 straipsnyje nustatytas priemones.
 8 SKIRSNIS
 GFCM SUSITARIMO RAJONAS
 37 straipsnis
 Mažų pelaginių žuvų ištekliai 17 ir 18 geografiniuose parajoniuose
 1.Mažų pelaginių žuvų išteklių, sužvejotų Sąjungos žvejybos laivais 17 ir 18 geografiniuose parajoniuose, kiekis neturi viršyti 2014 m. lygio, nustatyto IL priede.
 2.17 ir 18 geografiniuose parajoniuose mažų pelaginių žuvų išteklius (europines sardines ir europinius ančiuvius) žvejojantiems Sąjungos žvejybos laivams skirtų dienų skaičius neturi viršyti 180 dienų per metus. Europines sardines žvejojantiems laivams skirtas didžiausias dienų skaičius yra 144 dienų. Europinius ančiuvius žvejojantiems laivams skirtas didžiausias dienų skaičius yra 144 dienų.
 3.Valstybės narės su jų vėliavomis plaukiojantiems laivams taiko šiuos laikinus draudimus:
 a)nuo sausio 1 d. iki kovo 31 d. arba nuo spalio 1 d. iki gruodžio 31 d. europines sardines žvejojantiems laivams uždraudžiama žvejoti bent 15 dienų, bet ne daugiau kaip 30 dienų iš eilės visoje Adrijos jūroje (BVJŽK 17 ir 18 geografiniuose parajoniuose);
 b)
 nuo balandžio 1 d. iki rugsėjo 30 d. europinius ančiuvius žvejojantiems laivams uždraudžiama žvejoti bent 15 dienų, bet ne daugiau kaip 30 dienų iš eilės visoje Adrijos jūroje (BVJŽK 17 ir 18 geografiniuose parajoniuose);
 c)
 visiems ilgesniems nei 12 metrų laivams, žvejojantiems mažų pelaginių žuvų išteklius, uždraudžiama žvejoti bent 6 mėnesius bent 30 proc. teritorijų, kurios valstybių narių paskelbtos jauniklių augimo vietomis arba vietomis, kurios ypač svarbios siekiant apsaugoti ankstyvojo amžiaus klasių žuvis (teritoriniuose ir vidaus jūros vandenyse).
 9 SKIRSNIS
 BERINGO JŪRA
 38 straipsnis
 Draudimas žvejoti Beringo jūros atvirosios jūros rajone
 Beringo jūros atvirosios jūros rajone draudžiama žvejoti aliaskines rudagalves menkes (Theragra chalcogramma).
 III ANTRAŠTINĖ DALIS
 TREČIŲJŲ ŠALIŲ LAIVŲ
 ŽVEJYBOS SĄJUNGOS VANDENYSE GALIMYBĖS
 39 straipsnis
 BLSK
 Su Norvegijos vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams ir Farerų Salose registruotiems žvejybos laivams leidžiama žvejoti Sąjungos vandenyse neviršijant šio reglamento I priede nustatytų BLSK ir laikantis šiame reglamente bei Reglamento (EB) Nr. 1006/2008 III skyriuje nustatytų sąlygų.
 40 straipsnis
 Žvejybos leidimai
 Didžiausias žvejybos leidimų trečiųjų šalių laivams, žvejojantiems Sąjungos vandenyse, skaičius nustatytas VIII priede.
 41 straipsnis
 Laimikio ir priegaudos iškrovimo sąlygos
 7 straipsnyje nurodytos sąlygos yra taikomos trečiųjų šalių laivų, žvejojančių su 40 straipsnyje nurodytais leidimais, sužvejotoms žuvims ir priegaudai.
 42 straipsnis
 Draudimai
 1.Trečiųjų šalių laivams draudžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti šių rūšių žuvis, kai tų laivų esama Sąjungos vandenyse:
 1)žvaigždėtąsias rajas (Amblyraja radiata) ICES IIa, IIIa ir VIId kvadratų ir ICES IV parajonio Sąjungos vandenyse;
 2)šių rūšių pjūklažuves Sąjungos vandenyse:
 i)azijines pjūklažuves (Anoxypristis cuspidata),
 ii)Kvinslando pjūklažuves (Pristis clavata),
 iii)paprastąsias pjūklažuves (Pristis pectinata),
 iv)europines pjūklažuves (Pristis pristis),
 v)žalsvąsias pjūklažuves (Pristis zijsron);
 3)milžinryklius (Cetorhinus maximus) ir baltuosius ryklius (Carcharodon carcharias) Sąjungos vandenyse;
 4)švelniąsias rajas (Dipturus batis) ir susijusių rūšių grupę (Dipturus cf. flossada ir Dipturus cf. intermedia) ICES IIa kvadrato ir ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX bei X parajonių Sąjungos vandenyse;
 5)paprastuosius sriubinius ryklius (Galeorhinus galeus), žvejojamus ūdomis ICES IIa kvadrato ir ICES I, IV, V, VI, VII, VIII, XII ir XIV parajonių Sąjungos vandenyse;
 6)mažuosius juoduosius dygliaryklius (Etmopterus pusillus) ICES IIa kvadrato ir ICES I, IV, V, VI, VII, VIII, XII ir XIV parajonių Sąjungos vandenyse;
 7)šokoladinius dygliaryklius (Dalatias licha), paprastuosius ilgasnukius dygliaryklius (Deania calcea), pilkuosius trumpadyglius ryklius (Centrophorus squamosus), didžiuosius juoduosius dygliaryklius (Etmopterus princeps) ir portugalinius baltaakius dygliaryklius (Centroscymnus coelolepis) ICES IIa kvadrato ir ICES I, IV ir XIV parajonių Sąjungos vandenyse;
 8)atlantinius silkiaryklius (Lamna nasus) Sąjungos vandenyse;
 9)rifines mantas (Manta alfredi) Sąjungos vandenyse;
 10)didžiąsias mantas (Manta birostris) Sąjungos vandenyse;
 11)šių rūšių mobules Sąjungos vandenyse:
 i)europines mobules (Mobula mobular),
 ii)mažąsias mobules (Mobula rochebrunei),
 iii)japonines mobules (Mobula japanica),
 iv)Peru mobules (Mobula thurstoni),
 v)ilgarages mobules (Mobula eregoodootenkee),
 vi)Munko mobules (Mobula munkiana),
 vii)Čilės mobules (Mobula tarapacana),
 viii)trumpapelekes mobules (Mobula kuhlii),
 ix)senegalines mobules (Mobula hypostoma);
 12)dygiąsias rajas (Raja clavata) ICES IIIa kvadrato Sąjungos vandenyse;
 13)norvegines rajas (Raja (Dipturus) nidarosiensis) ICES VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh ir VIIk kvadratų Sąjungos vandenyse;
 14)marmurines rombines rajas (Raja undulata) ICES VI, IX ir X parajonių Sąjungos vandenyse ir baltąsias rajas (Raja alba) ICES VI, VII, VIII, IX ir X parajonių Sąjungos vandenyse;
 15)gitaržuves (Rhinobatidae) I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X ir XII parajonių Sąjungos vandenyse;
 16)europinius plokščiakūnius ryklius (Squatina squatina) Sąjungos vandenyse.
 2.Jei atsitiktinai sužvejojama 1 dalyje nurodytų rūšių žuvų, negalima jų sužaloti. Jos nedelsiant paleidžiamos.
 V ANTRAŠTINĖ DALIS
 BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
 43 straipsnis
 Komiteto procedūra
 1.Komisijai padeda Žuvininkystės ir akvakultūros komitetas, įsteigtas pagal Reglamentą (ES) Nr. 1380/2013. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.
 2.Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.
 44 straipsnis
 Pereinamojo laikotarpio nuostata
 10 straipsnis, 12 straipsnio 2 dalis ir 13, 19, 20, 25, 29, 30, 31, 35, 38 bei 42 straipsniai toliau taikomi mutatis mutandis 2018 m. iki tol, kol įsigalios reglamentas, kuriuo nustatomos 2018 m. žvejybos galimybės.
 45 straipsnis
 Įsigaliojimas
 Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
 Jis taikomas nuo 2017 m. sausio 1 d.
 Tačiau 8 straipsnis taikomas nuo 2017 m. vasario 1 d.
 20, 21 ir 22 straipsniuose ir IE bei V prieduose nustatytos nuostatos dėl tam tikrų išteklių žvejybos CCAMLR konvencijos rajone galimybių taikomos nuo 2016 m. gruodžio 1 d.
 Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
 Priimta Briuselyje
 Tarybos vardu
 Pirmininkas
 (1)
 Visų pirma žr. dokumentą „ICES rekomendacijų bendrosios aplinkybės“, paskelbtą
 http://www.ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2015/2015/General_context_of_ICES_advice_2015.pdf.
 (2)
 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).
 (3)
 2007 m. gegužės 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 509/2007, nustatantis Lamanšo sąsiaurio vakarinės dalies jūrų liežuvių išteklių tausojančio naudojimo daugiametį planą (OL L 122, 2007 5 11, p. 7).
 (4)
 2007 m. birželio 11 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 676/2007, nustatantis plekšnių ir jūrų liežuvių išteklių žvejybos Šiaurės jūroje daugiametį planą (OL L 157, 2007 6 19, p. 1).
 (5)
 2009 m. balandžio 6 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 302/2009 dėl daugiamečio rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plano ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 43/2009 bei panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 1559/2007 (OL L 96, 2009 4 15, p. 1).
 (6)
 2005 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2166/2005, nustatantis Zelandijos merlūzų ir norveginių omarų išteklių Kantabrijos jūroje ir prie vakarinės Pirėnų pusiasalio dalies atkūrimo priemones ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 850/98 dėl žuvininkystės išteklių apsaugos, taikant technines priemones jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti (OL L 345, 2005 12 28, p. 5).
 (7)
 2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1300/2008, nustatantis atlantinių silkių išteklių, esančių į vakarus nuo Škotijos, ir šių išteklių žvejybos būdų daugiametį planą (OL L 344, 2008 12 20, p. 6).
 (8)
 1996 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 847/96, nustatantis bendrų leistinų sugavimų ir kvotų kasmetinio valdymo papildomas sąlygas (OL L 115, 1996 5 9, p. 3).
 (9)
 2009 m. liepos 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 754/2009, kuriuo leidžiama tam tikrų grupių laivams netaikyti Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 III skyriuje nustatytos žvejybos pastangų sistemos (OL L 214, 2009 8 19, p. 16).
 (10)
 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (OL L 343, 2009 12 22, p. 1).
 (11)
 Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimas dėl žvejybos (OL L 226, 1980 8 29, p. 48).
 (12)
 Europos ekonominės bendrijos ir Danijos Vyriausybės bei Farerų Salų vietos vyriausybės susitarimas dėl žvejybos (OL L 226, 1980 8 29, p. 12).
 (13)
 Europos bendrijos ir Danijos Vyriausybės bei Grenlandijos Vietinės Vyriausybės žvejybos partnerystės susitarimas (OL L 172, 2007 6 30, p. 4) ir Protokolas, kuriuo nustatomos Europos bendrijos ir Danijos Vyriausybės bei Grenlandijos Vietinės Vyriausybės žvejybos partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas (OL L 293, 2012 10 23, p. 5).
 (14)
 OL L 6, 2012 1 10, p. 8.
 (15)
 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).
 (16)
 2008 m. birželio 10 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 517/2008, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 850/98 įgyvendinimo taisyklės, taikomos nustatant žvejybos tinklų akių dydį ir vertinant gijų storį (OL L 151, 2008 6 11, p. 5).
 (17)
 2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 218/2009 dėl valstybių narių, žvejojančių Šiaurės Rytų Atlante, nominalių sugavimų statistinių duomenų pateikimo (OL L 87, 2009 3 31, p. 70).
 (18)
 2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 216/2009 dėl tam tikruose ne Šiaurės Atlanto rajonuose žvejojančių valstybių narių statistikos duomenų pateikimo apie nominalius sugavimus (OL L 87, 2009 3 31, p. 1).
 (19)
 2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 217/2009 dėl Šiaurės Vakarų Atlante žvejojančių valstybių narių statistinių duomenų apie sugavimus ir žvejybą pateikimo (OL L 87, 2009 3 31, p. 42).
 (20)
 Sudaryta Tarybos sprendimu 2002/738/EB (OL L 234, 2002 8 31, p. 39).
 (21)
 Sąjunga prisijungė Tarybos sprendimu 86/238/EEB (OL L 162, 1986 6 18, p. 33).
 (22)
 2004 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 601/2004, nustatantis tam tikras žvejybos kontrolės priemones pagal Konvenciją dėl Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos ir panaikinantis reglamentus (EEB) Nr. 3943/90, (EB) Nr. 66/98 ir (EB) Nr. 1721/1999 (OL L 97, 2004 4 1, p. 16).
 (23)
 Sudaryta Tarybos sprendimu 2006/539/EB (OL L 224, 2006 8 16, p. 22).
 (24)
 Sąjunga prisijungė Tarybos sprendimu 95/399/EB (OL L 236, 1995 10 5, p. 24).
 (25)
 Sudarytas Tarybos sprendimu 2008/780/EB (OL L 268, 2008 10 9, p. 27).
 (26)
 Sąjunga prisijungė Tarybos sprendimu 2005/75/EB (OL L 32, 2005 2 4, p. 1).
 (27)
 2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1343/2011 dėl tam tikrų žvejybos BVJŽK (Bendrosios Viduržemio jūros žvejybos komisijos) susitarimo rajone nuostatų, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1967/2006 dėl žuvų išteklių tausojančio naudojimo Viduržemio jūroje valdymo priemonių (OL L 347, 2011 12 30, p. 44).
 (28)
 2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1006/2008 dėl Bendrijos žvejybos laivų žvejybos veiklos ne Bendrijos vandenyse leidimų ir trečiųjų šalių laivų žvejybos galimybių Bendrijos vandenyse, iš dalies keičiantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93 ir (EB) Nr. 1627/94 bei panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 3317/94 (OL L 286, 2008 10 29, p. 33).
 (29)
 2002 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2347/2002, nustatantis konkrečius prieinamumo reikalavimus ir susijusias sąlygas, taikomas giliavandenių žuvų išteklių žvejybai (OL L 351, 2002 12 28, p. 6).
 (30)
 Visų rūšių dugniniai tralai, įskaitant jūrinius užmetamuosius tinklus ir (arba) škotiškus velkamuosius tinklus, įskaitant OTB, OTT, PTB, TBB, SSC, SDN, SPR, SV, SB, SX, TBN, TBS ir TB.
 (31)
 Visa žvejyba naudojant ilgąsias ūdas arba kartines ūdas, įskaitant LHP, LHM, LLD, LL, LTL, LX ir LLS.
 ---documentbreak---
 EUROPOS KOMISIJA
 Briuselis, 2016 10 27
 COM(2016) 698 final
 PRIEDAI
 prie
 pasiūlymo dėl Tarybos reglamento
 kuriuo 2017 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos Sąjungos vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos žvejybos laivams
 PRIEDŲ SĄRAŠAS
 I PRIEDAS.
 BLSK, taikomi Sąjungos žvejybos laivams rajonuose, kuriuose BLSK nustatyti pagal žuvų rūšį ir rajoną
 IA PRIEDAS.
 Skagerako ir Kategato sąsiauriai, ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ir XIV parajoniai, CECAF rajono Sąjungos vandenys, Prancūzijos Gvianos vandenys
 IB PRIEDAS.
 Šiaurės rytų Atlantas ir Grenlandija, ICES I, II, V, XII bei XIV parajoniai ir NAFO 1 rajono Grenlandijos vandenys
 IC PRIEDAS.
 Šiaurės vakarų Atlantas, NAFO konvencijos rajonas
 ID PRIEDAS.
 ICCAT konvencijos rajonas
 IE PRIEDAS.
 Antarktis, CCAMLR konvencijos rajonas
 IF PRIEDAS.
 Pietryčių Atlantas, SEAFO konvencijos rajonas
 IG PRIEDAS.
 Australiniai tunai, paplitimo rajonai
 IH PRIEDAS.
 WCPFC konvencijos rajonas
 IJ PRIEDAS.
 SPRFMO konvencijos rajonas
 IK PRIEDAS
 IOTC kompetencijos rajonas
 IL PRIEDAS
 BVJŽK susitarimo rajonas
 IIA PRIEDAS.
 Laivų žvejybos pastangos atsižvelgiant į atlantinių menkių, jūrinių plekšnių ir europinių jūrų liežuvių tam tikrų išteklių valdymą ICES IIIa, VIa, VIIa, VIId kvadratuose, ICES IV parajonyje ir ICES IIa bei Vb kvadratų Sąjungos vandenyse
 IIB PRIEDAS.
 Laivų žvejybos pastangos atsižvelgiant į australinių jūrinių lydekų ir norveginių omarų tam tikrų išteklių atkūrimą ICES VIIIc ir IXa kvadratuose, išskyrus Kadiso įlanką
 IIC PRIEDAS.
 Laivų žvejybos pastangos atsižvelgiant į vakarinės Lamanšo sąsiaurio dalies europinių jūrų liežuvių išteklių valdymą ICES VIIe kvadrate
 IID PRIEDAS.
 Tobinių išteklių valdymo rajonai ICES IIa bei IIIa kvadratuose ir ICES IV parajonyje
 III PRIEDAS.
 Trečiųjų šalių vandenyse žvejojantiems Sąjungos žvejybos laivams išduotų žvejybos leidimų didžiausias skaičius
 IV PRIEDAS.
 ICCAT konvencijos rajonas
 V PRIEDAS.
 CCAMLR konvencijos rajonas
 VI PRIEDAS.
 IOTC kompetencijos rajonas
 VII PRIEDAS.
 WCPFC konvencijos rajonas
 VIII PRIEDAS.
 Sąjungos vandenyse žvejojantiems trečiųjų šalių laivams išduotų žvejybos leidimų kiekybiniai apribojimai
 I PRIEDAS
 BLSK, TAIKOMI SĄJUNGOS ŽVEJYBOS LAIVAMS RAJONUOSE, KURIUOSE BLSK NUSTATYTI PAGAL ŽUVŲ RŪŠĮ IR RAJONĄ
 IA, IB, IC, ID, IE, IF, IG, IJ, IK ir IL priedų lentelėse nustatyti kiekvienų išteklių BLSK bei kvotos (gyvojo svorio tonomis, išskyrus atvejus, kai nustatyta kitaip) ir su jais funkciškai susijusios sąlygos, jei tokių yra.
 Visoms šiame priede nustatytoms žvejybos galimybėms taikomos Reglamente (EB) Nr. 1224/2009
 1
 , ypač to reglamento 33 ir 34 straipsniuose, nustatytos taisyklės.
 Nuorodos į žvejybos zonas reiškia nuorodas į ICES zonas, jei nenurodyta kitaip. Kiekvieno rajono žuvų ištekliai nurodyti abėcėlės tvarka pagal lotynišką rūšies pavadinimą. Reglamentavimo tikslais galioja tik lotyniški rūšių pavadinimai; bendriniai pavadinimai pateikiami aiškumo sumetimais.
 Šiame reglamente pateikiama tokia lotyniškų ir bendrinių pavadinimų atitikmenų lentelė:
 Mokslinis pavadinimas
 Triraidis kodas
 Bendrinis pavadinimas
 Amblyraja radiata
 RJR
 Žvaigždėtoji raja
 Ammodytes spp.
 SAN
 Tobinės
 Argentina silus
 ARU
 Atlantinė argentina
 Beryx spp.
 ALF
 Paprastieji beriksai
 Brosme brosme
 USK
 Paprastoji brosmė
 Caproidae
 BOR
 Smulkiadyglės saulažuvės
 Centrophorus squamosus
 GUQ
 Pilkasis trumpadyglis ryklys
 Centroscymnus coelolepis
 CYO
 Portugalinis baltaakis dygliaryklis
 Chaceon spp.
 GER
 Gelminiai krabai
 Chaenocephalus aceratus
 SSI
 Krokodilinė ledžuvė
 Champsocephalus gunnari
 ANI
 Lydžiažiotė ledžuvė
 Channichthys rhinoceratus
 LIC
 Raganosė ledžuvė
 Chionoecetes spp.
 PCR
 Snieginiai krabai
 Clupea harengus
 HER
 Atlantinė silkė
 Coryphaenoides rupestris
 RNG
 Bukasnukis ilgauodegis grenadierius
 Dalatias licha
 SCK
 Šokoladinis dygliaryklis
 Deania calcea
 DCA
 Paprastasis ilgasnukis dygliaryklis
 Dicentrarchus labrax
 BSS
 Paprastasis vilkešeris
 Dipturus batis (Dipturus cf. flossada ir Dipturus cf. intermedia)
 RJB
 Švelniosios rajos ir susijusių rūšių grupė
 Dissostichus eleginoides
 TOP
 Patagoninis nototeninis dančius
 Dissostichus mawsoni
 TOA
 Atlantinis nototeninis dančius
 Dissostichus spp.
 TOT
 Nototeniniai dančiai
 Engraulis encrasicolus
 ANE
 Europinis ančiuvis
 Etmopterus princeps
 ETR
 Didysis juodasis dygliaryklis
 Etmopterus pusillus
 ETP
 Mažasis juodasis dygliaryklis
 Euphausia superba
 KRI
 Krilis
 Gadus morhua
 COD
 Atlantinė menkė
 Galeorhinus galeus
 GAG
 Paprastasis sriubinis ryklys
 Glyptocephalus cynoglossus
 WIT
 Raudonoji plekšnė
 Gobionotothen gibberifrons
 NOG
 Žalioji nototenija
 Hippoglossoides platessoides
 PLA
 Amerikinė paltusinė plekšnė
 Hippoglossus hippoglossus
 HAL
 Atlantinis paltusas
 Hoplostethus atlanticus
 ORY
 Islandinis pjūklapilvis beriksas
 Illex illecebrosus
 SQI
 Šiaurinis trumpačiuptuvis kalmaras
 Lamna nasus
 POR
 Atlantinis silkiaryklis
 Lepidonotothen squamifrons
 NOS
 Pilkoji nototenija
 Lepidorhombus spp.
 LEZ
 Megrimai
 Leucoraja naevus
 RJN
 Raja gegutė
 Limanda ferruginea
 YEL
 Geltonuodegė plekšnė
 Limanda limanda
 DAB
 Paprastoji gelsvapelekė plekšnė
 Lophiidae
 ANF
 Velniažuvinės
 Macrourus spp.
 GRV
 Paprastieji grenadieriai
 Makaira nigricans
 BUM
 Atlantinis marlinas
 Mallotus villosus
 CAP
 Paprastoji stintenė
 Manta birostris
 RMB
 Didžioji manta
 Martialia hyadesi
 SQS
 Kalmaras
 Melanogrammus aeglefinus
 HAD
 Juodadėmė menkė
 Merlangius merlangus
 WHG
 Paprastasis merlangas
 Merluccius merluccius
 HKE
 Europinė jūrinė lydeka
 Micromesistius poutassou
 WHB
 Šiaurinis žydrasis merlangas
 Microstomus kitt
 LEM
 Europinė mažažiotė plekšnė
 Molva dypterygia
 BLI
 Melsvoji molva
 Molva molva
 LIN
 Paprastoji molva
 Nephrops norvegicus
 NEP
 Norveginis omaras
 Notothenia rossii
 NOR
 Kergeleno nototenija
 Pandalus borealis
 PRA
 Šiaurinė paprastoji krevetė
 Paralomis spp.
 PAI
 Krabai
 Penaeus spp.
 PEN
 Plonaūsės krevetės
 Platichthys flesus
 FLE
 Europinė upinė plekšnė
 Pleuronectes platessa
 PLE
 Jūrinė plekšnė
 Pleuronectiformes
 FLX
 Plekšniažuvės
 Pollachius pollachius
 POL
 Sidabrinis polakas
 Pollachius virens
 POK
 Ledjūrio menkė
 Psetta maxima
 TUR
 Paprastasis otas
 Pseudochaenichthys georgianus
 SGI
 Tamsioji ledžuvė
 Pseudopentaceros spp.
 EDW
 Pelaginės ylapelekės šernažuvės
 Raja alba
 RJA
 Baltoji raja
 Raja brachyura
 RJH
 Trumpauodegė raja
 Raja circularis
 RJI
 Apvalioji raja
 Raja clavata
 RJC
 Dygioji raja
 Raja fullonica
 RJF
 Šagreninė raja
 Raja (Dipturus) nidarosiensis
 JAD
 Norveginė raja
 Raja microocellata
 RJE
 Šlakuotoji raja
 Raja montagui
 RJM
 Montegju šlakuotoji raja
 Raja undulata
 RJU
 Marmurinė rombinė raja
 Rajiformes
 SRX
 Rombinės rajožuvės
 Reinhardtius hippoglossoides
 GHL
 Juodasis paltusas
 Sardina pilchardus
 PIL
 Europinė sardinė
 Scomber scombrus
 MAC
 Atlantinė skumbrė
 Scophthalmus rhombus
 BLL
 Švelnusis rombas
 Sebastes spp.
 RED
 Paprastieji jūriniai ešeriai
 Solea solea
 SOL
 Europinis jūrų liežuvis
 Solea spp.
 SOO
 Paprastieji jūrų liežuviai
 Sprattus sprattus
 SPR
 Atlantinis šprotas
 Squalus acanthias
 DGS
 Paprastasis dygliaryklis
 Tetrapturus albidus
 WHM
 Atlantinis baltasis marlinas
 Thunnus maccoyii
 SBF
 Australinis tunas
 Thunnus obesus
 BET
 Didžiaakis tunas
 Thunnus thynnus
 BFT
 Paprastasis tunas
 Trachurus murphyi
 CJM
 Peru stauridė
 Trachurus spp.
 JAX
 Paprastosios stauridės
 Trisopterus esmarkii
 NOP
 Norveginė menkutė
 Urophycis tenuis
 HKW
 Balkšvoji siaurapelekė vėgėlė
 Xiphias gladius
 SWO
 Durklažuvė
 Ši bendrinių ir lotyniškų pavadinimų palyginimo lentelė pateikiama tik aiškinamaisiais tikslais:
 Amerikinė paltusinė plekšnė
 PLA
 Hippoglossoides platessoides
 Apvalioji raja
 RJI
 Raja circularis
 Atlantinė argentina
 ARU
 Argentina silus
 Atlantinė menkė
 COD
 Gadus morhua
 Atlantinė silkė
 HER
 Clupea harengus
 Atlantinė skumbrė
 MAC
 Scomber scombrus
 Atlantinis baltasis marlinas
 WHM
 Tetrapturus albidus
 Atlantinis marlinas
 BUM
 Makaira nigricans
 Atlantinis nototeninis dančius
 TOA
 Dissostichus mawsoni
 Atlantinis paltusas
 HAL
 Hippoglossus hippoglossus
 Atlantinis silkiaryklis
 POR
 Lamna nasus
 Atlantinis šprotas
 SPR
 Sprattus sprattus
 Australinis tunas
 SBF
 Thunnus maccoyii
 Balkšvoji siaurapelekė vėgėlė
 HKW
 Urophycis tenuis
 Baltoji raja
 RJA
 Raja alba
 Bukasnukis ilgauodegis grenadierius
 RNG
 Coryphaenoides rupestris
 Didysis juodasis dygliaryklis
 ETR
 Etmopterus princeps
 Didžiaakis tunas
 BET
 Thunnus obesus
 Didžioji manta
 RMB
 Manta birostris
 Dygioji raja
 RJC
 Raja clavata
 Durklažuvė
 SWO
 Xiphias gladius
 Europinė jūrinė lydeka
 HKE
 Merluccius merluccius
 Europinė mažažiotė plekšnė
 LEM
 Microstomus kitt
 Europinė sardinė
 PIL
 Sardina pilchardus
 Europinė upinė plekšnė
 FLE
 Platichthys flesus
 Europinis ančiuvis
 ANE
 Engraulis encrasicolus
 Europinis jūrų liežuvis
 SOL
 Solea solea
 Gelminiai krabai
 GER
 Chaceon spp.
 Geltonuodegė plekšnė
 YEL
 Limanda ferruginea
 Islandinis pjūklapilvis beriksas
 ORY
 Hoplostethus atlanticus
 Juodadėmė menkė
 HAD
 Melanogrammus aeglefinus
 Juodasis paltusas
 GHL
 Reinhardtius hippoglossoides
 Jūrinė plekšnė
 PLE
 Pleuronectes platessa
 Kalmaras
 SQS
 Martialia hyadesi
 Kergeleno nototenija
 NOR
 Notothenia rossii
 Krabai
 PAI
 Paralomis spp.
 Krilis
 KRI
 Euphausia superba
 Krokodilinė ledžuvė
 SSI
 Chaenocephalus aceratus
 Ledjūrio menkė
 POK
 Pollachius virens
 Lydžiažiotė ledžuvė
 ANI
 Champsocephalus gunnari
 Marmurinė rombinė raja
 RJU
 Raja undulata
 Mažasis juodasis dygliaryklis
 ETP
 Etmopterus pusillus
 Megrimai
 LEZ
 Lepidorhombus spp.
 Melsvoji molva
 BLI
 Molva dypterygia
 Montegju šlakuotoji raja
 RJM
 Raja montagui
 Norveginė menkutė
 NOP
 Trisopterus esmarkii
 Norveginė raja
 JAD
 Raja (Dipturus) nidarosiensis
 Norveginis omaras
 NEP
 Nephrops norvegicus
 Nototeniniai dančiai
 TOT
 Dissostichus spp.
 Paprastasis dygliaryklis
 DGS
 Squalus acanthias
 Paprastasis ilgasnukis dygliaryklis
 DCA
 Deania calcea
 Paprastasis merlangas
 WHG
 Merlangius merlangus
 Paprastasis otas
 TUR
 Psetta maxima
 Paprastasis sriubinis ryklys
 GAG
 Galeorhinus galeus
 Paprastasis tunas
 BFT
 Thunnus thynnus
 Paprastasis vilkešeris
 BSS
 Dicentrarchus labrax
 Paprastieji beriksai
 ALF
 Beryx spp.
 Paprastieji grenadieriai
 GRV
 Macrourus spp.
 Paprastieji jūriniai ešeriai
 RED
 Sebastes spp.
 Paprastieji jūrų liežuviai
 SOO
 Solea spp.
 Paprastoji brosmė
 USK
 Brosme brosme
 Paprastoji gelsvapelekė plekšnė
 DAB
 Limanda limanda
 Paprastoji molva
 LIN
 Molva molva
 Paprastoji stintenė
 CAP
 Mallotus villosus
 Paprastosios stauridės
 JAX
 Trachurus spp.
 Patagoninis nototeninis dančius
 TOP
 Dissostichus eleginoides
 Pelaginės ylapelekės šernažuvės
 EDW
 Pseudopentaceros spp.
 Peru stauridė
 CJM
 Trachurus murphyi
 Pilkasis trumpadyglis ryklys
 GUQ
 Centrophorus squamosus
 Pilkoji nototenija
 NOS
 Lepidonotothen squamifrons
 Plekšniažuvės
 FLX
 Pleuronectiformes
 Plonaūsės krevetės
 PEN
 Penaeus spp.
 Portugalinis baltaakis dygliaryklis
 CYO
 Centroscymnus coelolepis
 Raganosė ledžuvė
 LIC
 Channichthys rhinoceratus
 Raja gegutė
 RJN
 Leucoraja naevus
 Raudonoji plekšnė
 WIT
 Glyptocephalus cynoglossus
 Rombinės rajožuvės
 SRX
 Rajiformes
 Sidabrinis polakas
 POL
 Pollachius pollachius
 Smulkiadyglės saulažuvės
 BOR
 Caproidae
 Snieginiai krabai
 PCR
 Chionoecetes spp.
 Šagreninė raja
 RJF
 Raja fullonica
 Šiaurinė paprastoji krevetė
 PRA
 Pandalus borealis
 Šiaurinis trumpačiuptuvis kalmaras
 SQI
 Illex illecebrosus
 Šiaurinis žydrasis merlangas
 WHB
 Micromesistius poutassou
 Šlakuotoji raja
 RJE
 Raja microocellata
 Šokoladinis dygliaryklis
 SCK
 Dalatias licha
 Švelniosios rajos ir susijusių rūšių grupė
 RJB
 Dipturus batis (Dipturus cf. flossada ir Dipturus cf. intermedia)
 Švelnusis rombas
 BLL
 Scophthalmus rhombus
 Tamsioji ledžuvė
 SGI
 Pseudochaenichthys georgianus
 Tobinės
 SAN
 Ammodytes spp.
 Trumpauodegė raja
 RJH
 Raja brachyura
 Velniažuvinės
 ANF
 Lophiidae
 Žalioji nototenija
 NOG
 Gobionotothen gibberifrons
 Žvaigždėtoji raja
 RJR
 Amblyraja radiata
 IA PRIEDAS
 SKAGERAKO IR KATEGATO SĄSIAURIAI, ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII IR XIV PARAJONIAI, CECAF RAJONO SĄJUNGOS VANDENYS, PRANCŪZIJOS GVIANOS VANDENYS
 Rūšis
 Tobinės
 Zona
 IV zonos Norvegijos vandenys
 Ammodytes spp.
 (SAN/04-N.)
 Danija
 pm
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Jungtinė Karalystė
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Sąjunga
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 BLSK
 Netaikoma
 Rūšis
 Tobinės
 Zona
 IIa, IIIa kvadratų ir IV parajonio Sąjungos vandenys (1)
 Ammodytes spp.
 Danija
 pm
 (2)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Jungtinė Karalystė
 pm
 (2)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Vokietija
 pm
 (2)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Švedija
 pm
 (2)
 Sąjunga
 pm
 BLSK
 pm
 (1)
 Išskyrus vandenis, esančius šešių jūrmylių atstumu nuo Jungtinės Karalystės bazinių linijų prie Šetlando, Fero salos ir Fulos.
 (2)
 Nedarant poveikio įpareigojimui iškrauti laimikį, sužvejotų paprastųjų gelsvapelekių plekšnių, paprastųjų merlangų ir atlantinių skumbrių kiekiai gali būti įskaičiuoti kaip ne daugiau nei 2 % kvotos (OT1/*2A3A4), jei šie sužvejoti kiekiai ir tų rūšių priegauda iš viso sudaro ne daugiau kaip 9 % šios tobinių kvotos. Ši nuostata netaikoma, jei valstybė narė pasinaudoja Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 8 dalyje numatytomis lankstumo priemonėmis.
 Specialioji sąlyga: laikantis pirmiau minėtų kvotų, ne didesnius nei toliau nurodyti kiekius galima sužvejoti šiuose IID priede apibrėžtuose tobinių išteklių valdymo rajonuose:
 Zona – tobinių išteklių valdymo rajonų Sąjungos vandenys
 1
 2
 3
 4
 5
 6
 7
 (SAN/234_1)
 (SAN/234_2)
 (SAN/234_3)
 (SAN/234_4)
 (SAN/234_5)
 (SAN/234_6)
 (SAN/234_7)
 Danija
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 Jungtinė Karalystė
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 Vokietija
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 Švedija
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 Sąjunga
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 Iš viso
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 Rūšis
 Atlantinė argentina
 Zona
 I ir II parajonių Sąjungos ir tarptautiniai vandenys
 Argentina silus
 (ARU/1/2.)
 Vokietija
 24
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Prancūzija
 8
 Nyderlandai
 19
 Jungtinė Karalystė
 39
 Sąjunga
 90
 BLSK
 90
 Rūšis
 Atlantinė argentina
 Zona
 III ir IV zonų Sąjungos vandenys
 Argentina silus
 (ARU/34-C)
 Danija
 911
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Vokietija
 9
 Prancūzija
 7
 Airija
 7
 Nyderlandai
 43
 Švedija
 35
 Jungtinė Karalystė
 16
 Sąjunga
 1 028
 BLSK
 1 028
 Rūšis
 Atlantinė argentina
 Zona
 V, VI ir VII zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys
 Argentina silus
 (ARU/567.)
 Vokietija
 263
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Prancūzija
 6
 Airija
 244
 Nyderlandai
 2 747
 Jungtinė Karalystė
 193
 Sąjunga
 3 453
 BLSK
 3 453
 Rūšis
 Paprastoji brosmė
 Zona
 I, II ir XIV zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys
 Brosme brosme
 (USK/1214EI)
 Vokietija
 6
 (1)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Prancūzija
 6
 (1)
 Jungtinė Karalystė
 6
 (1)
 Kitos
 3
 (1)
 Sąjunga
 21
 (1)
 BLSK
 21
 (1)
 Tik priegauda. Pagal šią kvotą specializuotoji žvejyba neleidžiama.
 Rūšis
 Paprastoji brosmė
 Zona
 IIIa zona, 22–32 pakvadračių Sąjungos vandenys
 Brosme brosme
 (USK/3A/BCD)
 Danija
 15
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Švedija
 7
 Vokietija
 7
 Sąjunga
 29
 BLSK
 29
 Rūšis
 Paprastoji brosmė
 Zona
 IV zonos Sąjungos vandenys
 Brosme brosme
 (USK/04-C.)
 Danija
 64
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Vokietija
 19
 Prancūzija
 44
 Švedija
 6
 Jungtinė Karalystė
 96
 Kitos
 6
 (1)
 Sąjunga
 235
 BLSK
 235
 (1)
 Tik priegauda. Pagal šią kvotą specializuotoji žvejyba neleidžiama.
 Rūšis
 Paprastoji brosmė
 Zona
 V, VI ir VII zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys
 Brosme brosme
 (USK/567EI.)
 Vokietija
 pm
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Ispanija
 pm
 Taikoma šio reglamento 12 straipsnio 1 dalis.
 Prancūzija
 pm
 Airija
 pm
 Jungtinė Karalystė
 pm
 Kitos
 pm
 (1)
 Sąjunga
 pm
 Norvegija
 pm
 (2) (3) (4) (5)
 BLSK
 pm
 (1)
 Tik priegauda. Pagal šią kvotą specializuotoji žvejyba neleidžiama.
 (2)
 Turi būti sužvejota IIa, IV, Vb, VI ir VII zonų Sąjungos vandenyse (USK/*24X7C).
 (3)
 Specialioji sąlyga: leidžiama, kad 25 % šio kiekio sudarytų Vb, VI ir VII zonose kiekvieno laivo bet kada atsitiktinai sužvejotų kitų rūšių žuvų kiekis. Tačiau šį procentinį dydį pirmąsias 24 valandas nuo žvejybos tam tikrame rajone pradžios galima viršyti. Bendras atsitiktinai sužvejotų kitų rūšių žuvų kiekis Vb, VI ir VII zonose (OTH/*5B67-) neturi viršyti šio kiekio tonomis:
 pm
 (4)
 Įskaitant paprastąsias molvas. Toliau nurodytos Norvegijos kvotos žvejojamos tik ūdomis Vb, VI ir VII zonose:
 Paprastosios molvos (LIN/*5B67-)
 pm
 Paprastosios brosmės (USK/*5B67-)
 pm
 (5)
 Norvegijai skirtas paprastųjų molvų ir paprastųjų brosmių kvotas galima iškeisti neviršijant šio kiekio tonomis:
 pm
 Rūšis
 Paprastoji brosmė
 Zona
 IV zonos Norvegijos vandenys
 Brosme brosme
 (USK/04-N.)
 Belgija
 pm
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Danija
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Vokietija
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Prancūzija
 pm
 Nyderlandai
 pm
 Jungtinė Karalystė
 pm
 Sąjunga
 pm
 BLSK
 Netaikoma
 Rūšis
 Smulkiadyglės saulažuvės
 Zona
 VI, VII ir VIII parajonių Sąjungos ir tarptautiniai vandenys
 Caproidae
 (BOR/678-)
 Danija
 6 696
 Prevencinis BLSK.
 Airija
 18 858
 Jungtinė Karalystė
 1 734
 Sąjunga
 27 288
 BLSK
 27 288
 Rūšis
 Atlantinė silkė (1)
 Zona
 IIIa
 Clupea harengus
 (HER/03A.)
 Danija
 pm
 (2)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Vokietija
 pm
 (2)
 Taikoma šio reglamento 7 straipsnio 2 dalis.
 Švedija
 pm
 (2)
 Sąjunga
 pm
 (2)
 Norvegija
 pm
 Farerų Salos
 pm
 BLSK
 pm
 (1)
 Atlantinių silkių, žvejybos rajonuose sužvejotų tinklais, kurių akių dydis yra 32 mm arba didesnis, kiekis.
 (2)
 Specialioji sąlyga: ne daugiau kaip 50 % šio kiekio gali būti sužvejota IV zonos Sąjungos vandenyse (HER/*04-C.).
 (3)
 Gali būti žvejojama tik Skagerako sąsiauryje (HER/*03AN.).
 Rūšis
 Atlantinė silkė (1)
 Zona
 IV parajonio į šiaurę nuo 53° 30' šiaurės platumos Sąjungos ir Norvegijos vandenys
 Clupea harengus
 (HER/4AB.)
 Danija
 pm
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Vokietija
 pm
 Taikoma šio reglamento 7 straipsnio 2 dalis.
 Prancūzija
 pm
 Nyderlandai
 pm
 Švedija
 pm
 Jungtinė Karalystė
 pm
 Sąjunga
 pm
 Norvegija
 pm
 (2)
 BLSK
 pm
 (1)
 Atlantinių silkių, žvejybos rajonuose sužvejotų tinklais, kurių akių dydis yra 32 mm arba didesnis, kiekis.
 (2)
 Pagal šią kvotą sužvejotų žuvų kiekiai turi būti išskaičiuoti iš BLSK Norvegijos dalies. Laikantis šios kvotos, ne didesnį nei toliau nurodytas kiekį galima sužvejoti IVa ir IVb zonų Sąjungos vandenyse (HER/*4AB-C).
 Specialioji sąlyga: laikantis pirmiau minėtų kvotų, ne didesnius nei toliau nurodyti kiekius galima sužvejoti šioje zonoje:
 Norvegijos vandenys į pietus nuo 62o šiaurės platumos (HER/*04N-) (1)
 Sąjunga
 pm
 (1)
 Atlantinių silkių, žvejybos rajonuose sužvejotų tinklais, kurių akių dydis yra 32 mm arba didesnis, kiekis.
 Rūšis
 Atlantinė silkė (1)
 Zona
 Norvegijos vandenys į pietus nuo 62° šiaurės platumos
 Clupea harengus
 (HER/04-N.)
 Švedija
 pm
 (1)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Sąjunga
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 BLSK
 pm
 (1)
 Atlantinių menkių, juodadėmių menkių, sidabrinių polakų, paprastųjų merlangų ir ledjūrio menkių priegauda turi būti įskaičiuojama į šių rūšių kvotas.
 Rūšis
 Atlantinė silkė (1)
 Zona
 IIIa
 Clupea harengus
 (HER/03A-BC)
 Danija
 pm
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Vokietija
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Švedija
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Sąjunga
 pm
 Taikoma šio reglamento 7 straipsnio 2 dalis.
 BLSK
 pm
 (1)
 Tik atlantinių silkių, žvejybos rajonuose sužvejotų kaip priegauda tinklais, kurių akių dydis yra mažesnis nei 32 mm, kiekis.
 Rūšis
 Atlantinė silkė (1)
 Zona
 IV, VIId zonos; IIa zonos Sąjungos vandenys
 Clupea harengus
 (HER/2A47DX)
 Belgija
 pm
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Danija
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Vokietija
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Prancūzija
 pm
 Taikoma šio reglamento 7 straipsnio 2 dalis.
 Nyderlandai
 pm
 Švedija
 pm
 Jungtinė Karalystė
 pm
 Sąjunga
 pm
 Farerų Salos
 pm
 BLSK
 pm
 (1)
 Tik atlantinių silkių, žvejybos rajonuose sužvejotų kaip priegauda tinklais, kurių akių dydis yra mažesnis nei 32 mm, kiekis.
 Rūšis
 Atlantinė silkė (1)
 Zona
 IVc ir VIId (2)
 Clupea harengus
 (HER/4CXB7D)
 Belgija
 pm
 (3)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Danija
 pm
 (3)
 Taikoma šio reglamento 7 straipsnio 2 dalis.
 Vokietija
 pm
 (3)
 Prancūzija
 pm
 (3)
 Nyderlandai
 pm
 (3)
 Jungtinė Karalystė
 pm
 (3)
 Sąjunga
 pm
 BLSK
 pm
 (1)
 Tik atlantinių silkių, žvejybos rajonuose sužvejotų tinklais, kurių akių dydis yra 32 mm arba didesnis, kiekis.
 (2)
 Išskyrus Blakvoterio išteklius: nuoroda daroma į atlantinių silkių išteklius Temzės žiočių jūros regione, esančiame zonoje, kurios ribas žymi loksodroma, brėžiama iš Landgardo kyšulio (51° 56′ šiaurės platumos, 1° 19.1′ rytų ilgumos) tiesiai į pietus iki 51° 33′ šiaurės platumos ir iš čia tiesiai į vakarus iki Jungtinės Karalystės pakrantės.
 (3)
 Specialioji sąlyga: ne daugiau kaip 50 % šios kvotos gali būti sužvejota IVb zonoje (HER/*04B.).
 Rūšis
 Atlantinė silkė
 Zona
 Vb, VIb ir VIaN kvadratų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys (1)
 Clupea harengus
 (HER/5B6ANB)
 Vokietija
 389
 (2)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Prancūzija
 74
 (2)
 Airija
 526
 (2)
 Nyderlandai
 389
 (2)
 Jungtinė Karalystė
 2 102
 (2)
 Sąjunga
 3 480
 (2)
 BLSK
 3 480
 (1)
 Nuoroda daroma į silkių išteklius ICES VIa zonos dalyje, kuri yra į rytus nuo 7o vakarų ilgumos dienovidinio ir į šiaurę nuo 55o šiaurės platumos lygiagretės arba į vakarus nuo 7o vakarų ilgumos dienovidinio ir į šiaurę nuo 56o šiaurės platumos lygiagretės, išskyrus Klaidą.
 (2)
 Draudžiama žvejoti bet kokį silkių kiekį toje ICES zonų, kuriose taikomas šis BLSK, dalyje, kuri yra tarp 56° šiaurės platumos ir 57° 30′ šiaurės platumos, išskyrus šešių jūrmylių ruožą nuo Jungtinės Karalystės teritorinės jūros bazinės linijos.
 Rūšis
 Atlantinė silkė
 Zona
 VIaS (1), VIIb ir VIIc
 Clupea harengus
 (HER/6AS7BC)
 Airija
 1 236
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Nyderlandai
 124
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Sąjunga
 1 360
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 BLSK
 1 360
 (1)
 Nuoroda daroma į silkių išteklius VIa zonoje į pietus nuo 56o 00' šiaurės platumos ir į vakarus nuo 07o 00' vakarų ilgumos.
 Rūšis
 Atlantinė silkė
 Zona
 VI parajonio Klaido zona (1)
 Clupea harengus
 (HER/06ACL.)
 Jungtinė Karalystė
 Bus nustatyta
 (2)
 Prevencinis BLSK.
 Sąjunga
 Bus nustatyta
 (3)
 BLSK
 Bus nustatyta
 (3)
 (1)
 Klaido zonos ištekliai: nuoroda daroma į atlantinių silkių išteklius jūros rajone į šiaurės rytus nuo linijos, brėžiamos:
 – nuo Kintairo kyšulio (55° 17.9′ šiaurės platumos, 05° 47.8′ vakarų ilgumos),
 – per tašką pozicijoje (55° 04′ šiaurės platumos, 05° 23′ vakarų ilgumos) ir
 – iki Korsvolo kyšulio (55° 00.5′ šiaurės platumos, 05° 09.4′ vakarų ilgumos).
 (2)
 Taikoma šio reglamento 6 straipsnio 2 dalis.
 (3)
 Tas pats kiekis, kaip nustatytasis pagal 2 išnašą.
 Rūšis
 Atlantinė silkė
 Zona
 VIIa (1)
 Clupea harengus
 (HER/07A/MM)
 Airija
 1 074
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Jungtinė Karalystė
 3 053
 Taikoma šio reglamento 7 straipsnio 2 dalis.
 Sąjunga
 4 127
 BLSK
 4 127
 (1)
 Ši zona sumažinama rajonu, kuris apibrėžiamas:
 – šiaurėje iki 52o 30' šiaurės platumos,
 – pietuose iki 52o 00' šiaurės platumos,
 – vakaruose iki Airijos pakrantės,
 – rytuose iki Jungtinės Karalystės pakrantės.
 Rūšis
 Atlantinė silkė
 Zona
 VIIe ir VIIf
 Clupea harengus
 (HER/7EF.)
 Prancūzija
 465
 Prevencinis BLSK.
 Jungtinė Karalystė
 465
 Sąjunga
 930
 BLSK
 930
 Rūšis
 Atlantinė silkė
 Zona
 VIIg (1), VIIh (1), VIIj (1) ir VIIk (1) kvadratai
 Clupea harengus
 (HER/7G-K.)
 Vokietija
 161
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Prancūzija
 893
 Taikoma šio reglamento 7 straipsnio 2 dalis.
 Airija
 12 502
 Nyderlandai
 893
 Jungtinė Karalystė
 18
 Sąjunga
 14 467
 BLSK
 14 467
 (1)
 Ši zona padidinama rajonu, kuris apibrėžiamas:
 – šiaurėje iki 52o 30' šiaurės platumos,
 – pietuose iki 52o 00' šiaurės platumos,
 – vakaruose iki Airijos pakrantės,
 – rytuose iki Jungtinės Karalystės pakrantės.
 Rūšis
 Europinis ančiuvis
 Zona
 VIII
 Engraulis encrasicolus
 (ANE/08.)
 Ispanija
 0
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Prancūzija
 0
 Sąjunga
 0
 BLSK
 0
 Rūšis
 Europinis ančiuvis
 Zona
 IX ir X zonos; CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenys
 Engraulis encrasicolus
 (ANE/9/3411)
 Ispanija
 5 080
 Prevencinis BLSK.
 Portugalija
 5 542
 Sąjunga
 10 622
 BLSK
 10 622
 Rūšis
 Atlantinė menkė
 Zona
 Skagerako sąsiauris
 Gadus morhua
 (COD/03AN.)
 Belgija
 pm
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Danija
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Vokietija
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Nyderlandai
 pm
 Švedija
 pm
 Sąjunga
 pm
 BLSK
 pm
 Rūšis
 Atlantinė menkė
 Zona
 Kategato sąsiauris
 Gadus morhua
 (COD/03AS.)
 Danija
 228
 (1)
 Prevencinis BLSK.
 Vokietija
 5
 (1)
 Švedija
 137
 (1)
 Sąjunga
 370
 (1)
 BLSK
 370
 (1)
 (1)
 Tik priegauda. Pagal šią kvotą specializuotoji žvejyba neleidžiama.
 Rūšis
 Atlantinė menkė
 Zona
 IV zona; IIa zonos Sąjungos vandenys; IIIa zonos dalis, nepriklausanti Skagerako arba Kategato sąsiauriams
 Gadus morhua
 (COD/2A3AX4)
 Belgija
 pm
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Danija
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Vokietija
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Prancūzija
 pm
 Nyderlandai
 Švedija
 pm
 Jungtinė Karalystė
 pm
 Sąjunga
 pm
 Norvegija
 pm
 (1)
 BLSK
 pm
 (1)
 Gali būti sužvejota Sąjungos vandenyse. Pagal šią kvotą sužvejotų žuvų kiekiai turi būti išskaičiuoti iš BLSK Norvegijos dalies.
 Specialioji sąlyga: laikantis pirmiau minėtų kvotų, ne didesnius nei toliau nurodyti kiekius galima sužvejoti šioje zonoje:
 IV zonos Norvegijos vandenys (COD/*04N-)
 Sąjunga
 pm
 Rūšis
 Atlantinė menkė
 Zona
 Norvegijos vandenys į pietus nuo 62° šiaurės platumos
 Gadus morhua
 (COD/04-N.)
 Švedija
 pm
 (1)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Sąjunga
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 BLSK
 Netaikoma
 (1)
 Juodadėmių menkių, sidabrinių polakų, paprastųjų merlangų ir ledjūrio menkių priegauda turi būti įskaičiuojama į šių rūšių kvotas.
 Rūšis
 Atlantinė menkė
 Zona
 VIb zona; Vb zonos į vakarus nuo 12° 00' vakarų ilgumos ir XII bei XIV zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys
 Gadus morhua
 (COD/5W6-14)
 Belgija
 0
 Prevencinis BLSK.
 Vokietija
 2
 Prancūzija
 23
 Airija
 9
 Jungtinė Karalystė
 40
 Sąjunga
 74
 BLSK
 74
 Rūšis
 Atlantinė menkė
 Zona
 VIa zona; Vb zonos į rytus nuo 12° 00 vakarų ilgumos Sąjungos ir tarptautiniai vandenys
 Gadus morhua
 (COD/5BE6A)
 Belgija
 0
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Vokietija
 0
 Prancūzija
 0
 Airija
 0
 Jungtinė Karalystė
 0
 Sąjunga
 0
 BLSK
 0
 (1)
 (1)
 Rajone, kuriame taikomas šis BLSK, gali būti iškraunama atlantinių menkių priegauda su sąlyga, kad ji neviršija 1,5 % bendro per žvejybos reisą sužvejotų žuvų kiekio gyvojo svorio. Ši nuostata netaikoma sužvejotoms žuvims, kurioms taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį.
 Rūšis
 Atlantinė menkė
 Zona
 VIIa
 Gadus morhua
 (COD/07A.)
 Belgija
 pm
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Prancūzija
 pm
 Airija
 pm
 Nyderlandai
 pm
 Jungtinė Karalystė
 pm
 Sąjunga
 pm
 BLSK
 pm
 Rūšis
 Atlantinė menkė
 Zona
 VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX ir X zonos;
 Gadus morhua
 CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenys
 (COD/7XAD34)
 Belgija
 65
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Prancūzija
 1 058
 Taikoma šio reglamento 12 straipsnio 1 dalis.
 Airija
 210
 Nyderlandai
 0
 Jungtinė Karalystė
 114
 Sąjunga
 1 447
 BLSK
 1 447
 Rūšis
 Atlantinė menkė
 Zona
 VIId
 Gadus morhua
 (COD/07D.)
 Belgija
 pm
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Prancūzija
 pm
 Nyderlandai
 pm
 Jungtinė Karalystė
 pm
 Sąjunga
 pm
 BLSK
 pm
 Rūšis
 Megrimai
 Zona
 IIa ir IV zonų Sąjungos vandenys
 Lepidorhombus spp.
 (LEZ/2AC4-C)
 Belgija
 8
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Danija
 7
 Vokietija
 7
 Prancūzija
 43
 Nyderlandai
 34
 Jungtinė Karalystė
 2 540
 Sąjunga
 2 639
 BLSK
 2 639
 Rūšis
 Megrimai
 Zona
 Vb zonos Sąjungos ir tarptautiniai vandenys; VI zona;
 Lepidorhombus spp.
 XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys
 (LEZ/56-14)
 Ispanija
 557
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Prancūzija
 2 171
 Taikoma šio reglamento 7 straipsnio 2 dalis.
 Airija
 635
 Jungtinė Karalystė
 1 537
 Sąjunga
 4 900
 BLSK
 4 900
 Rūšis
 Megrimai
 Zona
 VII
 Lepidorhombus spp.
 (LEZ/07.)
 Belgija
 354
 (1)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Ispanija
 3 930
 (2)
 Taikoma šio reglamento 12 straipsnio 1 dalis.
 Prancūzija
 4 769
 (2)
 Airija
 2 168
 (1)
 Jungtinė Karalystė
 1 878
 (1)
 Sąjunga
 13 099
 BLSK
 13 099
 (1)
 5 % šios kvotos gali būti panaudota VIIIa, VIIIb, VIIId ir VIIIe zonose (LEZ/*8ABDE) kaip priegauda vykdant specializuotąją jūrų liežuvių žvejybą.
 (2)
 5 % šios kvotos gali būti sužvejota VIIIa, VIIIb, VIIId ir VIIIe zonose (LEZ/*8ABDE).
 Rūšis
 Megrimai
 Zona
 VIIIa, VIIIb, VIIId ir VIIIe
 Lepidorhombus spp.
 (LEZ/8ABDE.)
 Ispanija
 837
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Prancūzija
 676
 Sąjunga
 1 513
 BLSK
 1 513
 Rūšis
 Megrimai
 Zona
 VIIIc, IX ir X zonos; CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenys
 Lepidorhombus spp.
 (LEZ/8C3411)
 Ispanija
 935
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Prancūzija
 47
 Portugalija
 31
 Sąjunga
 1 013
 BLSK
 1 013
 Rūšis
 Paprastoji gelsvapelekė plekšnė ir europinė upinė plekšnė
 Zona
 IIa ir IV zonų Sąjungos vandenys
 Limanda limanda ir
 (D/F/2AC4-C)
 Platichthys flesus
 Belgija
 pm
 Prevencinis BLSK.
 Danija
 pm
 Vokietija
 pm
 Prancūzija
 pm
 Nyderlandai
 pm
 Švedija
 pm
 Jungtinė Karalystė
 pm
 Sąjunga
 pm
 BLSK
 pm
 Rūšis
 Velniažuvinės
 Zona
 IIa ir IV zonų Sąjungos vandenys
 Lophiidae
 (ANF/2AC4-C)
 Belgija
 pm
 (1)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Danija
 pm
 (1)
 Vokietija
 pm
 (1)
 Prancūzija
 pm
 (1)
 Nyderlandai
 pm
 (1)
 Švedija
 pm
 (1)
 Jungtinė Karalystė
 pm
 (1)
 Sąjunga
 pm
 (1)
 BLSK
 pm
 (1)
 Specialioji sąlyga: iš kurių ne daugiau kaip 10 % gali būti sužvejota: VI zonoje; Vb zonos Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse; XII ir XIV zonų tarptautiniuose vandenyse (ANF/*56-14).
 Rūšis
 Velniažuvinės
 Zona
 IV zonos Norvegijos vandenys
 Lophiidae
 (ANF/04-N.)
 Belgija
 pm
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Danija
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Vokietija
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Nyderlandai
 pm
 Jungtinė Karalystė
 pm
 Sąjunga
 pm
 BLSK
 Netaikoma
 Rūšis
 Velniažuvinės
 Zona
 VI zona; Vb zonos Sąjungos ir tarptautiniai vandenys; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys
 Lophiidae
 (ANF/56-14)
 Belgija
 pm
 Prevencinis BLSK.
 Vokietija
 pm
 Ispanija
 pm
 Prancūzija
 pm
 Airija
 pm
 Nyderlandai
 pm
 Jungtinė Karalystė
 pm
 Sąjunga
 pm
 BLSK
 pm
 Rūšis
 Velniažuvinės
 Zona
 VII
 Lophiidae
 (ANF/07.)
 Belgija
 2 729
 (1)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Vokietija
 304
 (1)
 Taikoma šio reglamento 12 straipsnio 1 dalis.
 Ispanija
 1 084
 (1)
 Prancūzija
 17 515
 (1)
 Airija
 2 238
 (1)
 Nyderlandai
 353
 (1)
 Jungtinė Karalystė
 5 311
 (1)
 Sąjunga
 29 534
 (1)
 BLSK
 29 534
 (1)
 (1)
 Specialioji sąlyga: iš kurių ne daugiau kaip 10 % gali būti sužvejojama VIIIa, VIIIb, VIIId ir VIIIe zonose (ANF/*8ABDE).
 Rūšis
 Velniažuvinės
 Zona
 VIIIa, VIIIb, VIIId ir VIIIe
 Lophiidae
 (ANF/8ABDE.)
 Ispanija
 1 206
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Prancūzija
 6 708
 Sąjunga
 7 914
 BLSK
 7 914
 Rūšis
 Velniažuvinės
 Zona
 VIIIc, IX ir X zonos; CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenys
 Lophiidae
 (ANF/8C3411)
 Ispanija
 3 296
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Prancūzija
 3
 Portugalija
 656
 Sąjunga
 3 955
 BLSK
 3 955
 Rūšis
 Juodadėmė menkė
 Zona
 IIIa zona, 22–32 pakvadračių Sąjungos vandenys
 Melanogrammus aeglefinus
 (HAD/3A/BCD)
 Belgija
 pm
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Danija
 pm
 Taikoma šio reglamento 7 straipsnio 2 dalis.
 Vokietija
 pm
 Nyderlandai
 pm
 Švedija
 pm
 Sąjunga
 pm
 BLSK
 pm
 Rūšis
 Juodadėmė menkė
 Zona
 VI zona; IIa zonos Sąjungos vandenys
 Melanogrammus aeglefinus
 (HAD/2AC4.)
 Belgija
 pm
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Danija
 pm
 Taikoma šio reglamento 7 straipsnio 2 dalis.
 Vokietija
 pm
 Prancūzija
 pm
 Nyderlandai
 pm
 Švedija
 pm
 Jungtinė Karalystė
 pm
 Sąjunga
 pm
 Norvegija
 pm
 BLSK
 pm
 Specialioji sąlyga: laikantis pirmiau minėtų kvotų, ne didesnius nei toliau nurodyti kiekius galima sužvejoti šiose zonose:
 IV zonos Norvegijos vandenys (HAD/*04N-)
 Sąjunga
 pm
 Rūšis
 Juodadėmė menkė
 Zona
 Norvegijos vandenys į pietus nuo 62° šiaurės platumos
 Melanogrammus aeglefinus
 (HAD/04-N.)
 Švedija
 pm
 (1)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Sąjunga
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 BLSK
 Netaikoma
 (1)
 Atlantinių menkių, sidabrinių polakų, paprastųjų merlangų ir ledjūrio menkių priegauda turi būti įskaičiuojama į šių rūšių kvotas.
 Rūšis
 Juodadėmė menkė
 Zona
 VIb, XII ir XIV rajonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys
 Melanogrammus aeglefinus
 (HAD/6B1214)
 Belgija
 9
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Vokietija
 11
 Prancūzija
 456
 Airija
 325
 Jungtinė Karalystė
 3 329
 Sąjunga
 4 130
 BLSK
 4 130
 Rūšis
 Juodadėmė menkė
 Zona
 Vb ir VIa zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys
 Melanogrammus aeglefinus
 (HAD/5BC6A.)
 Belgija
 pm
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Vokietija
 pm
 Taikoma šio reglamento 7 straipsnio 2 dalis.
 Prancūzija
 pm
 Airija
 pm
 Jungtinė Karalystė
 pm
 Sąjunga
 pm
 BLSK
 pm
 Rūšis
 Juodadėmė menkė
 Zona
 VIIb–k, VIII, IX ir X zonos; CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenys
 Melanogrammus aeglefinus
 (HAD/7X7A34)
 Belgija
 86
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Prancūzija
 5 168
 Taikoma šio reglamento 12 straipsnio 1 dalis.
 Airija
 1 722
 Jungtinė Karalystė
 775
 Sąjunga
 7 751
 BLSK
 7 751
 Rūšis
 Juodadėmė menkė
 Zona
 VIIa
 Melanogrammus aeglefinus
 (HAD/07A.)
 Belgija
 pm
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Prancūzija
 pm
 Airija
 pm
 Jungtinė Karalystė
 pm
 Sąjunga
 pm
 BLSK
 pm
 Rūšis
 Paprastasis merlangas
 Zona
 IIIa
 Merlangius merlangus
 (WHG/03A.)
 Danija
 pm
 Prevencinis BLSK.
 Nyderlandai
 pm
 Švedija
 pm
 Sąjunga
 pm
 BLSK
 pm
 Rūšis
 Paprastasis merlangas
 Zona
 VI zona; IIa zonos Sąjungos vandenys
 Merlangius merlangus
 (WHG/2AC4.)
 Belgija
 pm
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Danija
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Vokietija
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Prancūzija
 pm
 Nyderlandai
 pm
 Švedija
 pm
 Jungtinė Karalystė
 pm
 Sąjunga
 pm
 Norvegija
 pm
 (1)
 BLSK
 pm
 (1)
 Gali būti sužvejota Sąjungos vandenyse. Pagal šią kvotą sužvejotų žuvų kiekiai turi būti išskaičiuoti iš BLSK Norvegijos dalies.
 Specialioji sąlyga: laikantis pirmiau minėtų kvotų, ne didesnius nei toliau nurodyti kiekius galima sužvejoti šiose zonose:
 IV zonos Norvegijos vandenys (WHG/*04N-)
 Sąjunga
 pm
 Rūšis
 Paprastasis merlangas
 Zona
 VI zona; Vb zonos Sąjungos ir tarptautiniai vandenys; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys
 Merlangius merlangus
 (WHG/56-14)
 Vokietija
 0
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Prancūzija
 0
 Airija
 0
 Jungtinė Karalystė
 0
 Sąjunga
 0
 BLSK
 0
 Rūšis
 Paprastasis merlangas
 Zona
 VIIa
 Merlangius merlangus
 (WHG/07 A.)
 Belgija
 0
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Prancūzija
 6
 Airija
 32
 Nyderlandai
 0
 Jungtinė Karalystė
 42
 Sąjunga
 80
 BLSK
 80
 Rūšis
 Paprastasis merlangas
 Zona
 VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj ir VIIk
 Merlangius merlangus
 (WHG/7X7A-C)
 Belgija
 pm
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Prancūzija
 pm
 Taikoma šio reglamento 12 straipsnio 1 dalis.
 Airija
 pm
 Taikoma šio reglamento 7 straipsnio 2 dalis.
 Nyderlandai
 pm
 Jungtinė Karalystė
 pm
 Sąjunga
 pm
 BLSK
 pm
 Rūšis
 Paprastasis merlangas
 Zona
 VIII
 Merlangius merlangus
 (WHG/08.)
 Ispanija
 813
 Prevencinis BLSK.
 Prancūzija
 1 219
 Sąjunga
 2 032
 BLSK
 2 032
 Rūšis
 Paprastasis merlangas ir sidabrinis polakas
 Zona
 Norvegijos vandenys į pietus nuo 62° šiaurės platumos
 Merlangius merlangus ir
 (W/P/04-N.)
 Pollachius pollachius
 Švedija
 pm
 (1)
 Prevencinis BLSK.
 Sąjunga
 pm
 BLSK
 Netaikoma
 (1)
 Atlantinių menkių, juodadėmių menkių ir ledjūrio menkių priegauda turi būti įskaičiuojama į šių rūšių kvotas.
 Rūšis
 Europinė jūrinė lydeka
 Zona
 IIIa zona; 22–32 pakvadračių Sąjungos vandenys
 Merluccius merluccius
 (HKE/3A/BCD)
 Danija
 3 107
 (1)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Švedija
 264
 (1)
 Sąjunga
 3 371
 BLSK
 3 371
 (2)
 (1)
 Šią kvotą galima perkelti į IIa ir IV zonų Sąjungos vandenis. Tačiau apie tokį perkėlimą iš anksto pranešama Komisijai.
 (2)
 Neviršijant viso europinių jūrinių lydekų šiaurinių išteklių BLSK:
 111 865.
 Rūšis
 Europinė jūrinė lydeka
 Zona
 IIa ir IV zonų Sąjungos vandenys
 Merluccius merluccius
 (HKE/2AC4-C)
 Belgija
 56
 (1)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Danija
 2 271
 (1)
 Vokietija
 261
 (1)
 Prancūzija
 503
 (1)
 Nyderlandai
 130
 (1)
 Jungtinė Karalystė
 707
 (1)
 Sąjunga
 3 928
 (1)
 BLSK
 3 928
 (2)
 (1)
 Ne daugiau kaip 10 % šios kvotos gali būti panaudota kaip priegauda IIIa zonoje (HKE/*03A.).
 (2)
 Neviršijant viso europinių jūrinių lydekų šiaurinių išteklių BLSK:
 111 865.
 Rūšis
 Europinė jūrinė lydeka
 Zona
 VI ir VII zonos; Vb zonos Sąjungos ir tarptautiniai vandenys
 Merluccius merluccius
 XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys
 (HKE/571214)
 Belgija
 640
 (1)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Ispanija
 20 525
 Taikoma šio reglamento 12 straipsnio 1 dalis.
 Prancūzija
 31 697
 (1)
 Airija
 3 841
 Nyderlandai
 413
 (1)
 Jungtinė Karalystė
 12 513
 (1)
 Sąjunga
 69 629
 BLSK
 69 629
 (2)
 (1)
 Šią kvotą galima perkelti į IIa ir IV zonų Sąjungos vandenis. Tačiau apie tokį perkėlimą iš anksto pranešama Komisijai.
 (2)
 Neviršijant viso europinių jūrinių lydekų šiaurinių išteklių BLSK:
 111 865.
 Specialioji sąlyga: laikantis pirmiau minėtų kvotų, ne didesnius nei toliau nurodyti kiekius galima sužvejoti šiose zonose:
 VIIIa, VIIIb, VIIId ir VIIIe zonos (HKE/*8ABDE)
 Belgija
 83
 Ispanija
 3 311
 Prancūzija
 3 311
 Airija
 414
 Nyderlandai
 41
 Jungtinė Karalystė
 1 863
 Sąjunga
 9 023
 Rūšis
 Europinė jūrinė lydeka
 Zona
 VIIIa, VIIIb, VIIId ir VIIIe
 Merluccius merluccius
 (HKE/8ABDE.)
 Belgija
 20
 (1)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Ispanija
 13 980
 Prancūzija
 31 395
 Nyderlandai
 40
 (1)
 Sąjunga
 45 435
 BLSK
 45 435
 (2)
 (1)
 Šią kvotą galima perkelti į IV zoną ir IIa zonos Sąjungos vandenis. Tačiau apie tokį perkėlimą iš anksto pranešama Komisijai.
 (2)
 Neviršijant viso europinių jūrinių lydekų šiaurinių išteklių BLSK:
 111 865.
 Specialioji sąlyga: laikantis pirmiau minėtų kvotų, ne didesnius nei toliau nurodyti kiekius galima sužvejoti šiose zonose:
 VI ir VII zonos; Vb zonos Sąjungos ir tarptautiniai vandenys; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys (HKE/*57-14)
 Belgija
 4
 Ispanija
 4 049
 Prancūzija
 7 290
 Nyderlandai
 12
 Sąjunga
 11 355
 Rūšis
 Europinė jūrinė lydeka
 Zona
 VIIIc, IX ir X zonos; CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenys
 Merluccius merluccius
 (HKE/8C3411)
 Ispanija
 4 376
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Prancūzija
 420
 Portugalija
 2 042
 Sąjunga
 6 838
 BLSK
 6 838
 Rūšis
 Šiaurinis žydrasis merlangas
 Zona
 II ir IV zonų Norvegijos vandenys
 Micromesistius poutassou
 (WHB/24-N.)
 Danija
 pm
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Jungtinė Karalystė
 pm
 Sąjunga
 pm
 BLSK
 Netaikoma
 Rūšis
 Šiaurinis žydrasis merlangas
 Zona
 I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ir XIV zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys
 Micromesistius poutassou
 (WHB/1X14)
 Danija
 pm
 (3)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Vokietija
 pm
 (3)
 Ispanija
 pm
 (2) (3)
 Prancūzija
 pm
 (3)
 Airija
 pm
 (3)
 Nyderlandai
 pm
 (3)
 Portugalija
 pm
 (2) (3)
 Švedija
 pm
 (3)
 Jungtinė Karalystė
 pm
 (3)
 Sąjunga
 pm
 (1) (3)
 Norvegija
 pm
 Farerų Salos
 pm
 BLSK
 Netaikoma
 (1)
 Specialioji sąlyga: iš ES kvotų I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ir XIV zonų Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse (WHB/*NZJM1) ir VIIIc, IX ir X zonose, taip pat CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenyse (WHB/*NZJM2) toliau nurodytas kiekis gali būti sužvejotas Norvegijos ekonominėje zonoje arba žvejybos zonoje aplink Jano Majeno salą: pm
 pm
 (2)
 Šią kvotą galima perkelti į VIIIc, IX ir X zonas ir į CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenis. Tačiau apie tokį perkėlimą iš anksto pranešama Komisijai.
 (3)
 Specialioji sąlyga: neviršijant bendro pm tonų kiekio, kurį leidžiama sužvejoti Sąjungai, valstybės narės Farerų Salų vandenyse (WHB/*05-F.) gali sužvejoti ne daugiau kaip šią savo kvotų procentinę dalį: pm %.
 Rūšis
 Šiaurinis žydrasis merlangas
 Zona
 VIIIc, IX ir X zonos; CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenys
 Micromesistius poutassou
 (WHB/8C3411)
 Ispanija
 pm
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Portugalija
 pm
 Sąjunga
 pm
 (1)
 BLSK
 Netaikoma
 (1)
 Specialioji sąlyga: iš ES kvotų I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ir XIV zonų Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse (WHB/*NZJM1) ir VIIIc, IX ir X zonose, taip pat CECAF 34.1.1 Sąjungos vandenyse (WHB/*NZJM2) toliau nurodytas kiekis gali būti sužvejotas Norvegijos ekonominėje zonoje arba žvejybos zonoje aplink Jano Majeno salą:
 pm
 Rūšis
 Šiaurinis žydrasis merlangas
 Zona
 II, IVa, V, VI zonų (į šiaurę nuo 56°30′ šiaurės platumos) ir VII zonos (į vakarus nuo 12° vakarų ilgumos) Sąjungos vandenys
 Micromesistius poutassou
 (WHB/24A567)
 Norvegija
 pm
 (1) (2)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Farerų Salos
 pm
 (3) (4)
 BLSK
 Netaikoma
 (1)
 Įskaičiuojama į Norvegijai leidžiamą sužvejoti žuvų kiekį, nustatytą pagal pakrantės valstybių susitarimą.
 (2)
 Specialioji sąlyga: IVa zonoje sužvejotų žuvų kiekis turi būti ne didesnis už toliau nurodytą kiekį (WHB/*04A-C):
 pm
 Šis IVa zonoje taikomas sužvejojamo kiekio apribojimas yra toliau nurodyta Norvegijos patekimo kvotos procentinė dalis:
 pm %
 (3)
 Įskaičiuojama į Farerų Saloms leidžiamą sužvejoti kiekį.
 (4)
 Specialioji sąlyga: taip pat galima žvejoti VIb zonoje (WHB/*06B-C). IVa zonoje sužvejotų žuvų kiekis turi būti ne didesnis už toliau nurodytą kiekį (WHB/*04A-C):
 pm
 Rūšis
 Europinė mažažiotė plekšnė ir raudonoji plekšnė
 Zona
 IIa ir IV zonų Sąjungos vandenys
 Microstomus kitt ir
 Glyptocephalus cynoglossus
 (L/W/2AC4-C)
 Belgija
 346
 Prevencinis BLSK.
 Danija
 953
 Vokietija
 122
 Prancūzija
 261
 Nyderlandai
 794
 Švedija
 11
 Jungtinė Karalystė
 3 904
 Sąjunga
 6 391
 BLSK
 6 391
 Rūšis
 Melsvoji molva
 Zona
 Vb, VI ir VII zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys
 Molva dypterygia
 (BLI/5B67-)
 Vokietija
 pm
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Estija
 pm
 Taikoma šio reglamento 12 straipsnio 1 dalis.
 Ispanija
 pm
 Prancūzija
 pm
 Airija
 pm
 Lietuva
 pm
 Lenkija
 pm
 Jungtinė Karalystė
 pm
 Kitos
 pm
 (1)
 Sąjunga
 pm
 Norvegija
 pm
 (2)
 Farerų Salos
 pm
 (3)
 BLSK
 pm
 (1)
 Tik priegauda. Pagal šią kvotą specializuotoji žvejyba neleidžiama.
 (2)
 Turi būti sužvejota IIa, IV, Vb, VI ir VII zonų Sąjungos vandenyse (BLI/*24X7C).
 (3)
 Bukasnukių ilgauodegių grenadierių ir juodųjų kalavijų priegauda turi būti įskaičiuota į šią kvotą. Turi būti sužvejota VIa zonos ES vandenyse į šiaurę nuo 56° 30′ šiaurės platumos ir VIb zonoje. Ši nuostata netaikoma sužvejotoms žuvims, kurioms taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį.
 Rūšis
 Melsvoji molva
 Zona
 XII zonos tarptautiniai vandenys
 Molva dypterygia
 (BLI/12INT-)
 Estija
 1
 (1)
 Prevencinis BLSK.
 Ispanija
 341
 (1)
 Prancūzija
 8
 (1)
 Lietuva
 3
 (1)
 Jungtinė Karalystė
 3
 (1)
 Kitos
 1
 (1)
 Sąjunga
 357
 (1)
 BLSK
 357
 (1)
 (1)
 Tik priegauda. Pagal šią kvotą specializuotoji žvejyba neleidžiama.
 Rūšis
 Melsvoji molva
 Zona
 II ir IV zonų ES ir tarptautiniai vandenys
 Molva dypterygia
 (BLI/24-)
 Danija
 4
 Prevencinis BLSK.
 Vokietija
 4
 Airija
 4
 Prancūzija
 23
 Jungtinė Karalystė
 14
 Kitos
 4
 (1)
 Sąjunga
 53
 BLSK
 53
 (1)
 Tik priegauda. Pagal šią kvotą specializuotoji žvejyba neleidžiama.
 Rūšis
 Melsvoji molva
 Zona
 III zonos Sąjungos ir tarptautiniai vandenys
 Molva dypterygia
 (BLI/03-)
 Danija
 3
 Prevencinis BLSK.
 Vokietija
 2
 Švedija
 3
 Sąjunga
 8
 BLSK
 8
 Rūšis
 Paprastoji molva
 Zona
 I ir II parajonių Sąjungos ir tarptautiniai vandenys
 Molva molva
 (LIN/1/2.)
 Danija
 8
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Vokietija
 8
 Prancūzija
 8
 Jungtinė Karalystė
 8
 Kitos
 4
 (1)
 Sąjunga
 36
 BLSK
 36
 (1)
 Tik priegauda. Pagal šią kvotą specializuotoji žvejyba neleidžiama.
 Rūšis
 Paprastoji molva
 Zona
 IIIa zona; III b, c ir d zonų Sąjungos vandenys
 Molva molva
 (LIN/3A/BCD)
 Belgija
 6
 (1)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Danija
 50
 Vokietija
 6
 (1)
 Švedija
 19
 Jungtinė Karalystė
 6
 (1)
 Sąjunga
 87
 BLSK
 87
 (1)
 Pagal šią kvotą galima žvejoti tik IIIa zonos Sąjungos vandenyse ir III b, c ir d zonų Sąjungos vandenyse.
 Rūšis
 Paprastoji molva
 Zona
 IV zonos Sąjungos vandenys
 Molva molva
 (LIN/04-C.)
 Belgija
 pm
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Danija
 pm
 Vokietija
 pm
 Prancūzija
 pm
 Nyderlandai
 pm
 Švedija
 pm
 Jungtinė Karalystė
 pm
 Sąjunga
 pm
 BLSK
 pm
 Rūšis
 Paprastoji molva
 Zona
 V zonos Sąjungos ir tarptautiniai vandenys
 Molva molva
 (LIN/05EI.)
 Belgija
 9
 Prevencinis BLSK.
 Danija
 6
 Vokietija
 6
 Prancūzija
 6
 Jungtinė Karalystė
 6
 Sąjunga
 33
 BLSK
 33
 Rūšis
 Paprastoji molva
 Zona
 VI, VII, VIII, IX, X, XII ir XIV zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys
 Molva molva
 (LIN/6X14.)
 Belgija
 pm
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Danija
 pm
 Taikoma šio reglamento 12 straipsnio 1 dalis.
 Vokietija
 pm
 Ispanija
 pm
 Prancūzija
 pm
 Airija
 pm
 Portugalija
 pm
 Jungtinė Karalystė
 pm
 Sąjunga
 pm
 Norvegija
 pm
 (1) (2) (3)
 Farerų Salos
 pm
 (4) (5)
 BLSK
 pm
 (1)
 Specialioji sąlyga: leidžiama, kad 25 % šio kiekio sudarytų Vb, VI ir VII zonose kiekvieno laivo bet kada atsitiktinai sužvejotas kitų rūšių žuvų kiekis. Tačiau šį procentinį dydį pirmąsias 24 valandas nuo žvejybos tam tikrame rajone pradžios galima viršyti. Bendras atsitiktinai sužvejotų kitų rūšių žuvų kiekis Vb, VI ir VII zonose (OTH/*6X14.) neturi viršyti šio kiekio tonomis:
 3 pm
 (2)
 Įskaitant paprastąsias brosmes. Norvegijos kvotos žvejojamos tik ūdomis Vb, VI ir VII zonose ir yra tokios:
 Paprastosios molvos (LIN/*5B67-)
 pm
 Paprastosios brosmės (USK/*5B67-)
 pm
 (3)
 Norvegijai skirtas paprastųjų molvų ir paprastųjų brosmių kvotas galima iškeisti neviršijant šio kiekio tonomis:
 pm
 (4)
 Įskaitant paprastąsias brosmes. Turi būti sužvejota VIb ir VIa zonose į šiaurę nuo 56° 30′ šiaurės platumos (LIN/*6BAN.).
 (5)
 Specialioji sąlyga: leidžiama, kad 20 % šio kiekio sudarytų VIa ir VIb zonose kiekvieno laivo bet kada atsitiktinai sužvejotų kitų rūšių žuvų kiekis. Tačiau šį procentinį dydį pirmąsias 24 valandas nuo žvejybos tam tikrame rajone pradžios galima viršyti. Bendras atsitiktinai sužvejotų kitų rūšių žuvų kiekis VIa ir VIb zonose neturi viršyti šio kiekio tonomis (OTH/*6AB.):
 pm
 Rūšis
 Paprastoji molva
 Zona
 IV zonos Norvegijos vandenys
 Molva molva
 (LIN/04-N.)
 Belgija
 pm
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Danija
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Vokietija
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Prancūzija
 pm
 Nyderlandai
 pm
 Jungtinė Karalystė
 pm
 Sąjunga
 pm
 BLSK
 Netaikoma
 Rūšis
 Norveginis omaras
 Zona
 IIIa zona; 22–32 pakvadračių Sąjungos vandenys
 Nephrops norvegicus
 (NEP/3A/BCD)
 Danija
 9 345
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Vokietija
 27
 Švedija
 3 343
 Sąjunga
 12 715
 BLSK
 12 715
 Rūšis
 Norveginis omaras
 Zona
 IIa ir IV zonų Sąjungos vandenys
 Nephrops norvegicus
 (NEP/2AC4-C)
 Belgija
 716
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Danija
 716
 Vokietija
 11
 Prancūzija
 21
 Nyderlandai
 368
 Jungtinė Karalystė
 11 854
 Sąjunga
 13 686
 BLSK
 13 686
 Rūšis
 Norveginis omaras
 Zona
 IV zonos Norvegijos vandenys
 Nephrops norvegicus
 (NEP/04-N.)
 Danija
 pm
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Vokietija
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Jungtinė Karalystė
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Sąjunga
 pm
 BLSK
 Netaikoma
 Rūšis
 Norveginis omaras
 Zona
 VI zona; Vb zonos Sąjungos ir tarptautiniai vandenys
 Nephrops norvegicus
 (NEP/5BC6.)
 Ispanija
 pm
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Prancūzija
 pm
 Taikoma šio reglamento 7 straipsnio 2 dalis.
 Airija
 pm
 Jungtinė Karalystė
 pm
 Sąjunga
 pm
 BLSK
 pm
 Rūšis
 Norveginis omaras
 Zona
 VII
 Nephrops norvegicus
 (NEP/07.)
 Ispanija
 pm
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Prancūzija
 pm
 Taikoma šio reglamento 12 straipsnio 1 dalis.
 Airija
 pm
 Jungtinė Karalystė
 pm
 Sąjunga
 pm
 BLSK
 pm
 Specialioji sąlyga: laikantis pirmiau minėtų kvotų, ne didesnius nei toliau nurodyti kiekius galima sužvejoti šioje zonoje:
 ICES VII parajonio 16 funkcinis vienetas (NEP/*07U16)
 Ispanija
 pm
 Prancūzija
 pm
 Airija
 pm
 Jungtinė Karalystė
 pm
 Sąjunga
 pm
 Rūšis
 Norveginis omaras
 Zona
 VIIIa, VIIIb, VIIId ir VIIIe
 Nephrops norvegicus
 (NEP/8ABDE.)
 Ispanija
 pm
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Prancūzija
 pm
 Sąjunga
 pm
 BLSK
 pm
 Rūšis
 Norveginis omaras
 Zona
 VIIIc
 Nephrops norvegicus
 (NEP/08C.)
 Ispanija
 0
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Prancūzija
 0
 Sąjunga
 0
 BLSK
 0
 Rūšis
 Norveginis omaras
 Zona
 IX ir X zonos; CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenys
 Nephrops norvegicus
 (NEP/9/3411)
 Ispanija
 84
 (1)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Portugalija
 252
 (1)
 Sąjunga
 336
 (1)
 BLSK
 336
 (1)
 Iš kurių ne daugiau kaip 6 % gali būti sužvejojama ICES IXa kvadrato 26 ir 27 funkciniuose vienetuose (NEP/*9U267).
 Rūšis
 Šiaurinė paprastoji krevetė
 Zona
 IIIa
 Pandalus borealis
 (PRA/03A.)
 Danija
 pm
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Švedija
 pm
 Taikoma šio reglamento 7 straipsnio 2 dalis.
 Sąjunga
 pm
 BLSK
 pm
 Rūšis
 Šiaurinė paprastoji krevetė
 Zona
 IIa ir IV zonų Sąjungos vandenys
 Pandalus borealis
 (PRA/2AC4-C)
 Danija
 pm
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Nyderlandai
 pm
 Švedija
 pm
 Jungtinė Karalystė
 pm
 Sąjunga
 pm
 BLSK
 pm
 Rūšis
 Šiaurinė paprastoji krevetė
 Zona
 Norvegijos vandenys į pietus nuo 62° šiaurės platumos
 Pandalus borealis
 (PRA/04-N.)
 Danija
 pm
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Švedija
 pm
 (1)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Sąjunga
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 BLSK
 Netaikoma
 (1)
 Atlantinių menkių, juodadėmių menkių, sidabrinių polakų, paprastųjų merlangų ir ledjūrio menkių priegauda turi būti įskaičiuojama į šių rūšių kvotas.
 Rūšis
 Plonaūsės krevetės
 Zona
 Prancūzijos Gvianos vandenys
 Penaeus spp.
 (PEN/FGU.)
 Prancūzija
 Bus nustatyta
 (1) (2)
 Prevencinis BLSK.
 Sąjunga
 Bus nustatyta
 (1) (3)
 BLSK
 Bus nustatyta
 (1) (3)
 (1)
 Žvejoti krevetes Penaeus subtilis ir Penaeus brasiliensis draudžiama vandenyse, kurių gylis yra mažesnis nei 30 m.
 (2)
 Taikoma šio reglamento 6 straipsnio 2 dalis.
 (3)
 Tas pats kiekis, kaip nustatytasis pagal 2 išnašą.
 Rūšis
 Jūrinė plekšnė
 Zona
 Skagerako sąsiauris
 Pleuronectes platessa
 (PLE/03AN.)
 Belgija
 pm
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Danija
 pm
 Taikoma šio reglamento 7 straipsnio 2 dalis.
 Vokietija
 pm
 Nyderlandai
 pm
 Švedija
 pm
 Sąjunga
 pm
 BLSK
 pm
 Rūšis
 Jūrinė plekšnė
 Zona
 Kategato sąsiauris
 Pleuronectes platessa
 (PLE/03AS.)
 Danija
 1 837
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Vokietija
 21
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Švedija
 207
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Sąjunga
 2 065
 Taikoma šio reglamento 7 straipsnio 2 dalis.
 BLSK
 2 065
 Rūšis
 Jūrinė plekšnė
 Zona
 IV zona; IIa zonos Sąjungos vandenys; IIIa zonos dalis, nepriklausanti Skagerako arba Kategato sąsiauriams
 Pleuronectes platessa
 (PLE/2A3AX4)
 Belgija
 pm
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Danija
 pm
 Taikoma šio reglamento 7 straipsnio 2 dalis.
 Vokietija
 pm
 Prancūzija
 pm
 Nyderlandai
 pm
 Jungtinė Karalystė
 pm
 Sąjunga
 pm
 Norvegija
 pm
 BLSK
 pm
 Specialioji sąlyga: laikantis pirmiau minėtų kvotų, ne didesnius nei toliau nurodyti kiekius galima sužvejoti šioje zonoje:
 IV zonos Norvegijos vandenys (PLE/*04N-)
 Sąjunga
 pm
 Rūšis
 Jūrinė plekšnė
 Zona
 VI zona; Vb zonos Sąjungos ir tarptautiniai vandenys
 Pleuronectes platessa
 XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys
 (PLE/56-14)
 Prancūzija
 18
 Prevencinis BLSK.
 Airija
 240
 Jungtinė Karalystė
 400
 Sąjunga
 658
 BLSK
 658
 Rūšis
 Jūrinė plekšnė
 Zona
 VIIa
 Pleuronectes platessa
 (PLE/07A.)
 Belgija
 56
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Prancūzija
 24
 Airija
 439
 Nyderlandai
 17
 Jungtinė Karalystė
 562
 Sąjunga
 1 098
 BLSK
 1 098
 Rūšis
 Jūrinė plekšnė
 Zona
 VIIb ir VIIc
 Pleuronectes platessa
 (PLE/7BC.)
 Prancūzija
 15
 Prevencinis BLSK.
 Airija
 59
 Taikoma šio reglamento 12 straipsnio 1 dalis.
 Sąjunga
 74
 BLSK
 74
 Rūšis
 Jūrinė plekšnė
 Zona
 VIId ir VIIe
 Pleuronectes platessa
 (PLE/7DE.)
 Belgija
 1 640
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Prancūzija
 5 467
 Jungtinė Karalystė
 2 915
 Sąjunga
 10 022
 BLSK
 10 022
 Rūšis
 Jūrinė plekšnė
 Zona
 VIIf ir VIIg
 Pleuronectes platessa
 (PLE/7FG.)
 Belgija
 101
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Prancūzija
 181
 Airija
 28
 Jungtinė Karalystė
 95
 Sąjunga
 405
 BLSK
 405
 Rūšis
 Jūrinė plekšnė
 Zona
 VIIh, VIIj ir VIIk
 Pleuronectes platessa
 (PLE/7HJK.)
 Belgija
 7
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Prancūzija
 14
 Taikoma šio reglamento 12 straipsnio 1 dalis.
 Airija
 46
 Nyderlandai
 27
 Jungtinė Karalystė
 14
 Sąjunga
 108
 BLSK
 108
 Rūšis
 Jūrinė plekšnė
 Zona
 VIII, IX ir X zonos; CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenys
 Pleuronectes platessa
 (PLE/8/3411)
 Ispanija
 66
 Prevencinis BLSK.
 Prancūzija
 263
 Portugalija
 66
 Sąjunga
 395
 BLSK
 395
 Rūšis
 Sidabrinis polakas
 Zona
 VI zona; Vb zonos Sąjungos ir tarptautiniai vandenys; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys
 Pollachius pollachius
 (POL/56-14)
 Ispanija
 6
 Prevencinis BLSK.
 Prancūzija
 190
 Airija
 56
 Jungtinė Karalystė
 145
 Sąjunga
 397
 BLSK
 397
 Rūšis
 Sidabrinis polakas
 Zona
 VII
 Pollachius pollachius
 (POL/07.)
 Belgija
 336
 (1)
 Prevencinis BLSK.
 Ispanija
 20
 (1)
 Taikoma šio reglamento 12 straipsnio 1 dalis.
 Prancūzija
 7 734
 (1)
 Airija
 824
 (1)
 Jungtinė Karalystė
 1 882
 (1)
 Sąjunga
 10 796
 (1)
 BLSK
 10 796
 (1)
 Specialioji sąlyga: iš kurių ne daugiau kaip 2 % gali būti sužvejota: VIIIa, VIIIb, VIIId ir VIIIe zonose (POL/*8ABDE).
 Rūšis
 Sidabrinis polakas
 Zona
 VIIIa, VIIIb, VIIId ir VIIIe
 Pollachius pollachius
 (POL/8ABDE.)
 Ispanija
 202
 Prevencinis BLSK.
 Prancūzija
 984
 Sąjunga
 1 186
 BLSK
 1 186
 Rūšis
 Sidabrinis polakas
 Zona
 VIIIc
 Pollachius pollachius
 (POL/08C.)
 Ispanija
 208
 Prevencinis BLSK.
 Prancūzija
 23
 Sąjunga
 231
 BLSK
 231
 Rūšis
 Sidabrinis polakas
 Zona
 IX ir X zonos; CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenys
 Pollachius pollachius
 (POL/9/3411)
 Ispanija
 273
 (1)
 Prevencinis BLSK.
 Portugalija
 9
 (1)(2)
 Sąjunga
 282
 (1)
 BLSK
 282
 (2)
 (1)
 Specialioji sąlyga: iš kurių ne daugiau kaip 5 % gali būti sužvejota VIIIc zonos Sąjungos vandenyse (POL/*08C.).
 (2)
 Be šio BLSK Portugalija dar gali sužvejoti ne daugiau kaip 98 tonas sidabrinių polakų.
 Rūšis
 Ledjūrio menkė
 Zona
 IIIa ir IV zonos; IIa, IIIb, IIIc zonų ir 22–32 pakvadračių Sąjungos vandenys
 Pollachius virens
 (POK/2A34.)
 Belgija
 pm
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Danija
 pm
 Vokietija
 pm
 Prancūzija
 pm
 Nyderlandai
 pm
 Švedija
 pm
 Jungtinė Karalystė
 pm
 Sąjunga
 pm
 Norvegija
 pm
 (1)
 BLSK
 pm
 (1)
 Galima sužvejoti tik IV zonos Sąjungos vandenyse ir IIIa zonoje (POK/*3A4-C). Pagal šią kvotą sužvejotų žuvų kiekiai turi būti išskaičiuoti iš BLSK Norvegijos dalies.
 Rūšis
 Ledjūrio menkė
 Zona
 VI zona, Vb, XII ir XIV zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys
 Pollachius virens
 (POK/56-14)
 Vokietija
 pm
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Prancūzija
 pm
 Airija
 pm
 Jungtinė Karalystė
 pm
 Sąjunga
 pm
 Norvegija
 pm
 (1)
 BLSK
 pm
 (1)
 Turi būti sužvejota į šiaurę nuo 56° 30′ šiaurės platumos (POK/*5614N).
 Rūšis
 Ledjūrio menkė
 Zona
 Norvegijos vandenys į pietus nuo 62° šiaurės platumos
 Pollachius virens
 (POK/04-N.)
 Švedija
 pm
 (1)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Sąjunga
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 BLSK
 Netaikoma
 (1)
 Atlantinių menkių, juodadėmių menkių, sidabrinių polakų ir paprastųjų merlangų priegauda turi būti įskaičiuojama į šių rūšių kvotą.
 Rūšis
 Ledjūrio menkė
 Zona
 VII, VIII, IX ir X zonos; CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenys
 Pollachius virens
 (POK/7/3411)
 Belgija
 8
 Prevencinis BLSK.
 Prancūzija
 1 787
 Taikoma šio reglamento 12 straipsnio 1 dalis.
 Airija
 894
 Jungtinė Karalystė
 487
 Sąjunga
 3 176
 BLSK
 3 176
 Rūšis
 Paprastasis otas ir švelnusis rombas
 Zona
 IIa ir IV zonų Sąjungos vandenys
 Psetta maxima ir
 (T/B/2AC4-C)
 Scopthalmus rhombus
 Belgija
 329
 Prevencinis BLSK.
 Danija
 703
 Vokietija
 180
 Prancūzija
 85
 Nyderlandai
 2 493
 Švedija
 5
 Jungtinė Karalystė
 693
 Sąjunga
 4 488
 BLSK
 4 488
 Rūšis
 Rombinės rajožuvės
 Zona
 IIa ir IV zonų Sąjungos vandenys
 Rajiformes
 (SRX/2AC4-C)
 Belgija
 pm
 (1) (2) (3)
 Prevencinis BLSK.
 Danija
 pm
 (1) (2) (3)
 Vokietija
 pm
 (1) (2) (3)
 Prancūzija
 pm
 (1) (2) (3)
 Nyderlandai
 pm
 (1) (2) (3)
 Jungtinė Karalystė
 pm
 (1) (2) (3)
 Sąjunga
 pm
 (1) (3)
 BLSK
 pm
 (3)
 (1)
 Atskirai pranešama apie IV zonos Sąjungos vandenyse sužvejotų trumpauodegių rajų (Raya brachyura) (RJH/04-C.), rajų gegučių (Leucoraja naevus) (RJN/2AC4-C), dygiųjų rajų (Raja clavata) (RJC/2AC4-C) ir Montegju šlakuotųjų rajų (Raja montagui) (RJM/2AC4-C) kiekį.
 (2)
 Priegaudos kvota. Šių rūšių žuvys neturi sudaryti daugiau kaip 25 % laive laikomų per vieną žvejybos reisą sužvejotų žuvų gyvojo svorio. Ši sąlyga taikoma tik laivams, kurių bendrasis ilgis daugiau nei 15 m. Ši nuostata netaikoma sužvejotoms žuvims, kurioms taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalyje.
 (3)
 Netaikoma IIa zonos Sąjungos vandenys sužvejotoms trumpauodegėms rajoms (Raja brachyura) ir IIa ir IV zonų Sąjungos vandenyse sužvejotoms šlakuotosioms rajoms (Raja microocellata). Jei atsitiktinai sužvejojama šių rūšių žuvų, jų negalima sužaloti. Jos nedelsiant paleidžiamos. Žvejai raginami kurti ir naudoti būdus bei įrangą, kurie padėtų lengviau greitai ir saugiai paleisti šių rūšių žuvis.
 Rūšis
 Rombinės rajožuvės
 Zona
 IIIa zonos Sąjungos vandenys
 Rajiformes
 (SRX/03A-C.)
 Danija
 pm
 (1)
 Prevencinis BLSK.
 Švedija
 pm
 (1)
 Sąjunga
 pm
 (1)
 BLSK
 pm
 (1)
 Atskirai pranešama apie sužvejotų rajų gegučių (Leucoraja naevus) (RJN/03A-C), trumpauodegių rajų (Raja brachyura) (RJH/03A-C) ir Montegju šlakuotųjų rajų (Raja montagui) (RJM/03A-C.) kiekį.
 Rūšis
 Rombinės rajožuvės
 Zona
 VIa, VIb, VIIa–c ir VIIe–k zonų Sąjungos vandenys
 Rajiformes
 (SRX/67AKXD)
 Belgija
 pm
 (1) (2) (3) (4)
 Prevencinis BLSK.
 Estija
 pm
 (1) (2) (3) (4)
 Taikoma šio reglamento 12 straipsnio 1 dalis.
 Prancūzija
 pm
 (1) (2) (3) (4)
 Vokietija
 pm
 (1) (2) (3) (4)
 Airija
 pm
 (1) (2) (3) (4)
 Lietuva
 pm
 (1) (2) (3) (4)
 Nyderlandai
 pm
 (1) (2) (3) (4)
 Portugalija
 pm
 (1) (2) (3) (4)
 Ispanija
 pm
 (1) (2) (3) (4)
 Jungtinė Karalystė
 pm
 (1) (2) (3) (4)
 Sąjunga
 pm
 (1) (2) (3) (4)
 BLSK
 pm
 (3) (4)
 (1)
 Atskirai pranešama apie sužvejotų rajų gegučių (Leucoraja naevus) (RJN/67AKXD), dygiųjų rajų (Raja clavata) (RJC/67AKXD), trumpauodegių rajų (Raja brachyura) (RJH/67 KXD), Montegju šlakuotųjų rajų (Raja montagui) (RJM/67AKXD), apvaliųjų rajų (Raja circularis) (RJI/67AKXD) ir šagreninių rajų (Raja fullonica) (RJF/67AKXD) kiekį.
 (2)
 Specialioji sąlyga: iš kurių ne daugiau kaip 5 % gali būti sužvejota VIId zonos Sąjungos vandenyse (SRX/*07D.), nedarant poveikio draudimams, kurie šio reglamento 13 ir 42 straipsniuose nustatyti ten pat nurodytiems rajonams. Atskirai pranešama apie sužvejotų rajų gegučių (Leucoraja naevus) (RJN/07D.), dygiųjų rajų (Raja clavata) (RJC/07D.), trumpauodegių rajų (Raja brachyura) (RJH/07D.), Montegju šlakuotųjų rajų (Raja montagui) (RJM/07D.), apvaliųjų rajų (Raja circularis) (RJI/*07D.) ir šagreninių rajų (Raja fullonica) (RJF/*07D.) kiekį. Ši specialioji sąlyga netaikoma šlakuotosioms rajoms (Raja microocellata) ir marmurinėms rombinėms rajoms (Raja undulata).
 (3)
 Netaikoma šlakuotosioms rajoms (Raja microocellata), išskyrus VIIf ir VIIg zonų Sąjungos vandenis. Jei atsitiktinai sužvejojama šios rūšies žuvų, jų negalima sužaloti. Jos nedelsiant paleidžiamos. Žvejai raginami kurti ir naudoti būdus bei įrangą, kurie padėtų lengviau greitai ir saugiai paleisti šių rūšių žuvis. Laikantis pirmiau minėtų kvotų, VIIf ir VIIg zonų Sąjungos vandenyse (RJE/7FG.) galima sužvejoti ne didesnius nei toliau nurodyti šlakuotųjų rajų kiekius:
 Rūšis
 Šlakuotoji raja
 Zona
 VIIf ir VIIg zonų Sąjungos vandenys
 Raja microocellata
 (RJE/7FG.)
 Belgija
 pm
 Prevencinis BLSK.
 Estija
 pm
 Prancūzija
 pm
 Vokietija
 pm
 Airija
 pm
 Lietuva
 pm
 Nyderlandai
 pm
 Portugalija
 pm
 Ispanija
 pm
 Jungtinė Karalystė
 pm
 Sąjunga
 pm
 BLSK
 pm
 Specialioji sąlyga: iš kurių ne daugiau kaip 5 % gali būti sužvejota VIId zonos Sąjungos vandenyse ir turi būti pranešta naudojant šį kodą: (RJE/*07D.). Ši specialioji sąlyga nedaro poveikio draudimams, kurie šio reglamento 13 ir 42 straipsniuose nustatyti ten pat nurodytiems rajonams.
 (4)
 Netaikoma marmurinėms rombinėms rajoms (Raja undulata). Šios rūšies žuvys nežvejojamos rajonuose, kuriuose galioja šis BLSK. Tais atvejais, kai netaikomas įpareigojimas iškrauti laimikį, marmurinių rombinių rajų priegauda VIIe zonoje gali būti iškraunama tik neišdorota arba išskrosta ir su sąlyga, kad jos gyvasis svoris sudarytų ne daugiau nei pm kilogramų per dieną. Sužvejoti kiekiai neturi viršyti toliau pateiktoje lentelėje nurodytų kvotų. Ankstesnės nuostatos nedaro poveikio draudimams, kurie šio reglamento 13 ir 42 straipsniuose nustatyti ten pat nurodytiems rajonams. Apie marmurinių rombinių rajų priegaudą pranešama atskirai naudojant šį kodą: (RJU/67AKXD). Laikantis pirmiau minėtų kvotų, galima sužvejoti ne didesnius nei toliau nurodyti marmurinių rombinių rajų kiekius:
 Rūšis
 Marmurinė rombinė raja
 Zona
 VIIe zonos Sąjungos vandenys
 Raja undulata
 (RJU/67AKXD)
 Belgija
 pm
 Prevencinis BLSK.
 Estija
 pm
 Prancūzija
 pm
 Vokietija
 pm
 Airija
 pm
 Lietuva
 pm
 Nyderlandai
 pm
 Portugalija
 pm
 Ispanija
 pm
 Jungtinė Karalystė
 pm
 Sąjunga
 pm
 BLSK
 pm
 Specialioji sąlyga: iš kurių ne daugiau kaip 5 % gali būti sužvejota VIId zonos Sąjungos vandenyse ir turi būti pranešta naudojant šį kodą: (RJU/*07D.). Ši specialioji sąlyga nedaro poveikio draudimams, kurie šio reglamento 13 ir 42 straipsniuose nustatyti ten pat nurodytiems rajonams.
 Rūšis
 Rombinės rajožuvės
 Zona
 VIId zonos Sąjungos vandenys
 Rajiformes
 (SRX/07D.)
 Belgija
 pm
 (1) (2) (3)
 Prevencinis BLSK.
 Prancūzija
 pm
 (1) (2) (3)
 Nyderlandai
 pm
 (1) (2) (3)
 Jungtinė Karalystė
 pm
 (1) (2) (3)
 Sąjunga
 pm
 (1) (2) (3)
 BLSK
 pm
 (3)
 (1)
 Atskirai pranešama apie sužvejotų rajų gegučių (Leucoraja naevus) (RJN/07D.), dygiųjų rajų (Raja clavata) (RJC/07D.), trumpauodegių rajų (Raja brachyura) (RJH/07D.), Montegju šlakuotųjų rajų (Raja montagui) (RJM/07D.) ir šlakuotųjų rajų (Raja microocellata) (RJE/07D.) kiekį.
 (2)
 Specialioji sąlyga: iš kurių ne daugiau kaip 5 % gali būti sužvejota VIa, VIb, VIIa–c ir VIIe–k zonų Sąjungos vandenyse (SRX/*67AKD). Atskirai pranešama apie sužvejotų rajų gegučių (Leucoraja naevus) (RJN/*67AKD), dygiųjų rajų (Raja clavata) (RJC/*67AKD), trumpauodegių rajų (Raja brachyura) (RJH/*67AKD) ir Montegju šlakuotųjų rajų (Raja montagui) (RJM/*67AKD) kiekį. Ši specialioji sąlyga netaikoma šlakuotosioms rajoms (Raja microocellata) ir marmurinėms rombinėms rajoms (Raja undulata).
 (3)
 Netaikoma marmurinėms rombinėms rajoms (Raja undulata). Šios rūšies žuvys nežvejojamos rajonuose, kuriuose galioja šis BLSK. Tais atvejais, kai netaikomas įpareigojimas iškrauti laimikį, marmurinių rombinių rajų priegauda rajonuose, kuriuose galioja šis BLSK, gali būti iškraunama tik neišdorota arba išskrosta ir su sąlyga, kad jos gyvasis svoris sudarytų ne daugiau kaip pm kilogramų per dieną. Sužvejoti kiekiai neturi viršyti toliau pateiktoje lentelėje nurodytų kvotų. Ankstesnės nuostatos nedaro poveikio draudimams, kurie šio reglamento 13 ir 42 straipsniuose nustatyti ten pat nurodytiems rajonams. Apie marmurinių rombinių rajų priegaudą pranešama atskirai naudojant šį kodą: (RJU/07D.). Laikantis pirmiau minėtų kvotų, galima sužvejoti ne didesnius nei toliau nurodyti marmurinių rombinių rajų kiekius:
 Rūšis
 Marmurinė rombinė raja
 Zona
 VIId zonos Sąjungos vandenys
 Raja undulata
 (RJU/07D.)
 Belgija
 pm
 Prevencinis BLSK.
 Prancūzija
 pm
 Nyderlandai
 pm
 Jungtinė Karalystė
 pm
 Sąjunga
 pm
 BLSK
 pm
 Specialioji sąlyga: iš kurių ne daugiau kaip 5 % gali būti sužvejota VIIe zonos Sąjungos vandenyse ir turi būti pranešta naudojant šį kodą: (RJU/*67AKD). Ši specialioji sąlyga nedaro poveikio draudimams, kurie šio reglamento 13 ir 42 straipsniuose nustatyti ten pat nurodytiems rajonams.
 Rūšis
 Rombinės rajožuvės
 Zona
 VIII ir IX zonų Sąjungos vandenys
 Rajiformes
 (SRX/89-C.)
 Belgija
 pm
 (1) (2)
 Prevencinis BLSK.
 Prancūzija
 pm
 (1) (2)
 Portugalija
 pm
 (1) (2)
 Ispanija
 pm
 (1) (2)
 Jungtinė Karalystė
 pm
 (1) (2)
 Sąjunga
 pm
 (1) (2)
 BLSK
 pm
 (2)
 (1)
 Atskirai pranešama apie sužvejotų rajų gegučių (Leucoraja naevus) (RJN/89-C.), trumpauodegių rajų (Raja brachyura) (RJH/89-C.) ir dygiųjų rajų (Raja clavata) (RJC/89-C.) kiekį.
 (2)
 Netaikoma marmurinėms rombinėms rajoms (Raja undulata). Šios rūšies žuvys nežvejojamos rajonuose, kuriuose galioja šis BLSK. Tais atvejais, kai netaikomas įpareigojimas iškrauti laimikį, marmurinių rombinių rajų priegauda VIII ir IX parajoniuose gali būti iškraunama tik neišdorota arba išskrosta ir su sąlyga, kad VIII parajonyje jos gyvasis svoris sudarytų ne daugiau nei pm kilogramų per dieną, o IX parajonyje – ne daugiau nei pm kilogramų per dieną. Sužvejoti kiekiai neturi viršyti toliau pateiktoje lentelėje nurodytų kvotų. Pirmiau nurodytos nuostatos nedaro poveikio draudimams, kurie šio reglamento 13 ir 42 straipsniuose nustatyti ten pat nurodytiems rajonams. Apie marmurinių rombinių rajų priegaudą pranešama atskirai naudojant toliau pateiktose lentelėse nurodytus kodus. Laikantis pirmiau minėtų kvotų, galima sužvejoti ne didesnius nei toliau nurodyti marmurinių rombinių rajų kiekius:
 Rūšis
 Marmurinė rombinė raja
 Zona
 VIII zonos Sąjungos vandenys
 Raja undulata
 (RJU/8-C.)
 Belgija
 pm
 Prevencinis BLSK.
 Prancūzija
 pm
 Portugalija
 pm
 Ispanija
 pm
 Jungtinė Karalystė
 pm
 Sąjunga
 pm
 BLSK
 pm
 Rūšis
 Marmurinė rombinė raja
 Zona
 IX zonos Sąjungos vandenys
 Raja undulata
 (RJU/9-C.)
 Belgija
 pm
 Prevencinis BLSK.
 Prancūzija
 pm
 Portugalija
 pm
 Ispanija
 pm
 Jungtinė Karalystė
 pm
 Sąjunga
 pm
 BLSK
 pm
 Rūšis
 Juodasis paltusas
 Zona
 IIa ir IV zonų Sąjungos vandenys;Vb ir VI zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys
 Reinhardtius hippoglossoides
 (GHL/2A-C46)
 Danija
 pm
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Vokietija
 pm
 Estija
 pm
 Ispanija
 pm
 Prancūzija
 pm
 Airija
 pm
 Lietuva
 pm
 Lenkija
 pm
 Jungtinė Karalystė
 pm
 Sąjunga
 pm
 Norvegija
 pm
 (1)
 BLSK
 pm
 (1)
 Turi būti sužvejota IIa ir VI zonų Sąjungos vandenyse. VI zonoje šį kiekį galima sužvejoti tik ilgosiomis ūdomis (GHL/*2A6-C).
 Rūšis
 Atlantinė skumbrė
 Zona
 IIIa ir IV zonos; IIa, IIIb, IIIc zonų ir 22–32 pakvadračių Sąjungos vandenys
 Scomber scombrus
 (MAC/2A34.)
 Belgija
 pm
 (1)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Danija
 pm
 (1)
 Vokietija
 pm
 (1)
 Prancūzija
 pm
 (1)
 Nyderlandai
 pm
 (1)
 Švedija
 pm
 (1) (2)
 Jungtinė Karalystė
 pm
 (1)
 Sąjunga
 pm
 (1) (2)
 Norvegija
 pm
 (3)
 BLSK
 Netaikoma
 (1)
 Laikantis pirmiau minėtų kvotų, ne didesnius nei toliau nurodyti kiekius taip pat galima sužvejoti šiose dviejose zonose:
 IIa zonos Norvegijos vandenys (MAC/*02AN-)
 Farerų Salų vandenys (MAC/*FRO1)
 Belgija
 pm
 pm
 Danija
 pm
 pm
 Vokietija
 pm
 pm
 Prancūzija
 pm
 pm
 Nyderlandai
 pm
 pm
 Švedija
 pm
 pm
 Jungtinė Karalystė
 pm
 pm
 pm
 pm
 Sąjunga
 pm
 pm
 (2)
 Specialioji sąlyga: įskaitant toliau nurodytą kiekį tonų, kuris turi būti sužvejotas Norvegijos vandenyse į pietus nuo 62° šiaurės platumos (MAC/*04N-):
 pm
 Žvejojant pagal šią specialią sąlygą atlantinių menkių, juodadėmių menkių, sidabrinių polakų, paprastųjų merlangų ir ledjūrio menkių priegauda turi būti įskaičiuojama į šių rūšių kvotas.
 (3)
 Turi būti išskaičiuota iš BLSK Norvegijos dalies (patekimo kvotos). Į šį kiekį įskaičiuojama toliau nurodyta Šiaurės jūros BLSK Norvegijos dalis:
 pm
 Pagal šią kvotą galima žvejoti tik IVa kvadrate (MAC/*04A.), išskyrus toliau nurodytą kiekį tonomis, kurį galima sužvejoti IIIa zonoje (MAC/*03A.):
 pm
 Specialioji sąlyga: laikantis pirmiau minėtų kvotų, ne didesnius nei toliau nurodyti kiekius galima sužvejoti
 šiose zonose:
 IIIa
 IIIa, IV b ir c zonos
 IVb
 IVc
 VI zona ir IIa zonos tarptautiniai vandenys, 2017 m. sausio 1 d. – vasario 15 d. ir 2017 m. rugsėjo 1 d. – gruodžio 31 d.
 (MAC/*03A.)
 (MAC/*3A4BC)
 (MAC/*04B.)
 (MAC/*04C.)
 (MAC/*2A6.)
 Danija
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 Prancūzija
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 Nyderlandai
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 Švedija
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 Jungtinė Karalystė
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 Norvegija
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 Rūšis
 Atlantinė skumbrė
 Zona
 VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ir VIIIe zonos; Vb zonos Sąjungos ir tarptautiniai vandenys; IIa XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys
 Scomber scombrus
 (MAC/2CX14-)
 Vokietija
 pm
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Ispanija
 pm
 Estija
 pm
 Prancūzija
 pm
 Airija
 pm
 Latvija
 pm
 Lietuva
 pm
 Nyderlandai
 pm
 Lenkija
 pm
 Jungtinė Karalystė
 pm
 Sąjunga
 pm
 Norvegija
 pm
 (1) (2)
 Farerų Salos
 pm
 BLSK
 Netaikoma
 (1)
 Galima sužvejoti IIa zonoje, VIa zonoje į šiaurę nuo 56° 30′ šiaurės platumos, IVa, VIId, VIIe, VIIf ir VIIh zonose (MAC/*AX7H).
 (2)
 Norvegija gali sužvejoti patekimo kvotos šį toliau nurodytą papildomą kiekį (tonomis) į šiaurę nuo 56° 30′ šiaurės platumos ir jį įskaičiuoti į leidžiamą sužvejoti kiekį (MAC/*N6530):
 pm
 (3)
 Šis kiekis išskaičiuojamas iš Farerų Saloms leidžiamo sužvejoti kiekio (patekimo kvotos). Gali būti sužvejota tik VIa zonoje į šiaurę nuo 56° 30' šiaurės platumos (MAC/*6AN56). Tačiau sausio 1 d. – vasario 15 d. ir spalio 1 d. – gruodžio 31 d. pagal šią kvotą galima žvejoti ir IIa zonoje bei IVa zonoje į šiaurę nuo 59° (ES zona) (MAC/*24N59).
 Specialioji sąlyga: laikantis pirmiau minėtų kvotų, ne didesnius nei toliau nurodyti kiekius galima sužvejoti šiose zonose toliau nurodytais laikotarpiais:
 IIa zonos Sąjungos vandenys; IVa zonos Sąjungos ir Norvegijos vandenys. 2017 m. sausio 1 d. – vasario 15 d. ir 2017 m. rugsėjo 1 d. – gruodžio 31 d. laikotarpiais
 IIa zonos Norvegijos vandenys
 Farerų Salų vandenys
 (MAC/*4A-EN)
 (MAC/*2AN-)
 (MAC/*FRO2)
 Vokietija
 pm
 pm
 pm
 Prancūzija
 pm
 pm
 pm
 Airija
 pm
 pm
 pm
 Nyderlandai
 pm
 pm
 pm
 Jungtinė Karalystė
 pm
 pm
 pm
 Sąjunga
 pm
 pm
 pm
 Rūšis
 Atlantinė skumbrė
 Zona
 VIIIc, IX ir X zonos; CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenys
 Scomber scombrus
 (MAC/8C3411)
 Ispanija
 pm
 (1)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Prancūzija
 pm
 (1)
 Portugalija
 pm
 (1)
 Sąjunga
 pm
 BLSK
 Netaikoma
 (1)
 Specialioji sąlyga: kiekius, kuriais leidžiama keistis su kitomis valstybėmis narėmis, galima sužvejoti VIIIa, VIIIb ir VIIId zonose (MAC/*8ABD.). Tačiau kiekis, kurį Ispanija, Portugalija ar Prancūzija suteikė keitimosi tikslais ir kurį galima sužvejoti VIIIa, VIIIb ir VIIId zonose, neturi viršyti pm % perleidžiančios valstybės narės kvotos.
 Specialioji sąlyga: laikantis pirmiau minėtų kvotų, ne didesnius nei toliau nurodyti kiekius galima sužvejoti šioje zonoje:
 VIIIb (MAC/*08B.)
 Ispanija
 pm
 Prancūzija
 pm
 Portugalija
 pm
 Rūšis
 Atlantinė skumbrė
 Zona
 IIa ir IVa zonų Norvegijos vandenys
 Scomber scombrus
 (MAC/2A4A-N)
 Danija
 pm
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Sąjunga
 pm
 BLSK
 Netaikoma
 Rūšis
 Europinis jūrų liežuvis
 Zona
 IIIa zona; 22–32 pakvadračių Sąjungos vandenys
 Solea solea
 (SOL/3A/BCD)
 Danija
 448
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Vokietija
 26
 (1)
 Nyderlandai
 43
 (1)
 Švedija
 17
 Sąjunga
 534
 BLSK
 534
 (1)
 Pagal šią kvotą galima žvejoti tik IIIa zonos Sąjungos vandenyse ir 22–32 pakvadračiuose.
 Rūšis
 Europinis jūrų liežuvis
 Zona
 IIa ir IV zonų Sąjungos vandenys
 Solea solea
 (SOL/24-C.)
 Belgija
 pm
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Danija
 pm
 Vokietija
 pm
 Prancūzija
 pm
 Nyderlandai
 pm
 Jungtinė Karalystė
 pm
 Sąjunga
 pm
 Norvegija
 pm
 (1)
 BLSK
 pm
 (1)
 Galima sužvejoti tik IV zonos Sąjungos vandenyse (SOL/*04-C.).
 Rūšis
 Europinis jūrų liežuvis
 Zona
 VI zona; Vb zonos Sąjungos ir tarptautiniai vandenys; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys
 Solea solea
 (SOL/56-14)
 Airija
 46
 Prevencinis BLSK.
 Jungtinė Karalystė
 11
 Sąjunga
 57
 BLSK
 57
 Rūšis
 Europinis jūrų liežuvis
 Zona
 VIIa
 Solea solea
 (SOL/07A.)
 Belgija
 0
 (1)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Prancūzija
 0
 (1)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Airija
 0
 (1)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Nyderlandai
 0
 (1)
 Jungtinė Karalystė
 0
 (1)
 Sąjunga
 0
 (1)
 BLSK
 0
 (1) (2)
 (1)
 Tik priegauda. Pagal šią kvotą specializuotoji žvejyba neleidžiama.
 (2)
 Tos valstybės narės, kurios turi kvotą žvejoti jūrų liežuvius VIIa zonoje, papildomai šalia šio BLSK bendru sutarimu gali nuspręsti skirti bendrą 7 tonų kiekį vienam ar keliems laivams, vykdantiems specializuotąją mokslinę žvejybą, kurią vertina STECF, siekiant pagerinti turimus mokslinius duomenis apie šį išteklių (SOL/*07A.). Prieš leisdamos iškrauti bet kokius kiekius, tokio laivo ar laivų pavadinimą (-us) atitinkamos valstybės narės praneša Komisijai.
 Rūšis
 Europinis jūrų liežuvis
 Zona
 VIIb ir VIIc
 Solea solea
 (SOL/7BC.)
 Prancūzija
 7
 Prevencinis BLSK.
 Airija
 35
 Taikoma šio reglamento 12 straipsnio 1 dalis.
 Sąjunga
 42
 BLSK
 42
 Rūšis
 Europinis jūrų liežuvis
 Zona
 VIId
 Solea solea
 (SOL/07D.)
 Belgija
 608
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Prancūzija
 1 215
 Jungtinė Karalystė
 434
 Sąjunga
 2 257
 BLSK
 2 257
 Rūšis
 Europinis jūrų liežuvis
 Zona
 VIIe
 Solea solea
 (SOL/07E.)
 Belgija
 42
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Prancūzija
 443
 Taikoma šio reglamento 7 straipsnio 2 dalis.
 Jungtinė Karalystė
 693
 Sąjunga
 1 178
 BLSK
 1 178
 Rūšis
 Europinis jūrų liežuvis
 Zona
 VIIf ir VIIg
 Solea solea
 (SOL/7FG.)
 Belgija
 489
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Prancūzija
 49
 Airija
 24
 Jungtinė Karalystė
 220
 Sąjunga
 782
 BLSK
 782
 Rūšis
 Europinis jūrų liežuvis
 Zona
 VIIh, VIIj ir VIIk
 Solea solea
 (SOL/7HJK.)
 Belgija
 32
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Prancūzija
 64
 Taikoma šio reglamento 12 straipsnio 1 dalis.
 Airija
 171
 Nyderlandai
 51
 Jungtinė Karalystė
 64
 Sąjunga
 382
 BLSK
 382
 Rūšis
 Europinis jūrų liežuvis
 Zona
 VIIIa ir VIIIb
 Solea solea
 (SOL/8AB.)
 Belgija
 42
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Ispanija
 8
 Prancūzija
 3 135
 Nyderlandai
 235
 Sąjunga
 3 420
 BLSK
 3 420
 Rūšis
 Paprastieji jūrų liežuviai
 Zona
 VIIIc, VIIId, VIIIe, IX ir X zonos; CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenys
 Solea spp.
 (SOO/8CDE34)
 Ispanija
 403
 Prevencinis BLSK.
 Portugalija
 669
 Sąjunga
 1 072
 BLSK
 1 072
 Rūšis
 Atlantinis šprotas ir susijusi priegauda
 Zona
 IIIa
 Sprattus sprattus
 (SPR/03A.)
 Danija
 pm
 (1)
 Prevencinis BLSK.
 Vokietija
 pm
 (1)
 Švedija
 pm
 (1)
 Sąjunga
 pm
 BLSK
 pm
 (1)
 Nedarant poveikio įpareigojimui iškrauti laimikį, sužvejotų paprastųjų merlangų kiekiai gali būti įskaičiuoti kaip ne daugiau nei 5 % kvotos (OTH/*03A.), jei šie sužvejoti kiekiai ir tų rūšių priegauda iš viso sudaro ne daugiau kaip 9 % šios atlantinių šprotų kvotos. Ši nuostata netaikoma, jei valstybė narė pasinaudoja Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 8 dalyje numatytomis lankstumo priemonėmis.
 Rūšis
 Atlantinis šprotas ir susijusi priegauda
 Zona
 IIa ir IV zonų Sąjungos vandenys
 Sprattus sprattus
 (SPR/2AC4-C)
 Belgija
 pm
 (1)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Danija
 pm
 (1)
 Taikoma šio reglamento 7 straipsnio 2 dalis.
 Vokietija
 pm
 (1)
 Prancūzija
 pm
 (1)
 Nyderlandai
 pm
 (1)
 Švedija
 pm
 (1) (2)
 Jungtinė Karalystė
 pm
 (1)
 Sąjunga
 pm
 Norvegija
 pm
 Farerų Salos
 pm
 (3)
 BLSK
 pm
 (1)
 Nedarant poveikio įpareigojimui iškrauti laimikį, sužvejotų paprastųjų gelsvapelekių plekšnių ir paprastųjų merlangų kiekiai gali būti įskaičiuoti kaip ne daugiau nei 2 % kvotos (OTH/*2AC4C), jei šie sužvejoti kiekiai ir tų rūšių priegauda iš viso sudaro ne daugiau kaip 9 % šios atlantinių šprotų kvotos. Ši nuostata netaikoma, jei valstybė narė pasinaudoja Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 8 dalyje numatytomis lankstumo priemonėmis.
 (2)
 Įskaitant tobines.
 (3)
 Gali būti iki 4 % atlantinių silkių priegaudos.
 Rūšis
 Atlantinis šprotas
 Zona
 VIId ir VIIe
 Sprattus sprattus
 (SPR/7DE.)
 Belgija
 21
 Prevencinis BLSK.
 Danija
 1 339
 Vokietija
 21
 Prancūzija
 288
 Nyderlandai
 288
 Jungtinė Karalystė
 2 163
 Sąjunga
 4 120
 BLSK
 4 120
 Rūšis
 Paprastasis dygliaryklis
 Zona
 IIIa zonos Sąjungos vandenys
 Squalus acanthias
 (DGS/03A-C.)
 Danija
 pm
 (1)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Švedija
 pm
 (1)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Sąjunga
 pm
 (1)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 BLSK
 pm
 (1)
 (1)
 Paprastieji dygliarykliai nežvejojami rajonuose, kuriuose galioja šis BLSK. Jei paprastieji dygliarykliai atsitiktinai sužvejojami vykdant žvejybą, kuriai netaikomas įpareigojimas iškrauti laimikį, jie nesužalojami ir nedelsiant paleidžiami. Ankstesnės nuostatos nedaro poveikio draudimams, kurie šio reglamento 13 ir 42 straipsniuose nustatyti ten pat nurodytiems rajonams.
 Rūšis
 Paprastasis dygliaryklis
 Zona
 IIa ir IV zonų Sąjungos vandenys
 Squalus acanthias
 (DGS/2AC4-C)
 Belgija
 pm
 (1)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Danija
 pm
 (1)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Vokietija
 pm
 (1)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Prancūzija
 pm
 (1)
 Nyderlandai
 pm
 (1)
 Švedija
 pm
 (1)
 Jungtinė Karalystė
 pm
 (1)
 Sąjunga
 pm
 (1)
 BLSK
 pm
 (1)
 (1)
 Paprastieji dygliarykliai nežvejojami rajonuose, kuriuose galioja šis BLSK. Jei paprastieji dygliarykliai atsitiktinai sužvejojami vykdant žvejybą, kuriai netaikomas įpareigojimas iškrauti laimikį, jie nesužalojami ir nedelsiant paleidžiami. Ankstesnės nuostatos nedaro poveikio draudimams, kurie šio reglamento 13 ir 42 straipsniuose nustatyti ten pat nurodytiems rajonams.
 Rūšis
 Paprastasis dygliaryklis
 Zona
 I, V, VI, VII, VIII, XII ir XIV zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys
 Squalus acanthias
 (DGS/15X14)
 Belgija
 pm
 (1) (2)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Vokietija
 pm
 (1) (2)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Ispanija
 pm
 (1) (2)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Prancūzija
 pm
 (1) (2)
 Taikoma šio reglamento 12 straipsnio 1 dalis.
 Airija
 pm
 (1) (2)
 Nyderlandai
 pm
 (1) (2)
 Portugalija
 pm
 (1) (2)
 Jungtinė Karalystė
 pm
 (1) (2)
 Sąjunga
 pm
 (1) (2)
 BLSK
 pm
 (1) (2)
 (1)
 Paprastieji dygliarykliai nežvejojami rajonuose, kuriuose galioja šis BLSK. Jei paprastieji dygliarykliai atsitiktinai sužvejojami vykdant žvejybą, kuriai netaikomas įpareigojimas iškrauti laimikį, jie nesužalojami ir nedelsiant paleidžiami. Ankstesnės nuostatos nedaro poveikio draudimams, kurie šio reglamento 13 ir 42 straipsniuose nustatyti ten pat nurodytiems rajonams.
 (2)
 Taikant nukrypti leidžiančią nuostatą, laivas, dalyvaujantis STECF teigiamai įvertintoje priegaudos vengimo programoje, per mėnesį gali iškrauti ne daugiau kaip 2 tonas paprastųjų dygliaryklių, kurie jau negyvi tuo metu, kai žvejybos įrankis traukiamas į laivą. Priegaudos vengimo programoje dalyvaujančios valstybės narės užtikrina, kad bendras pagal šią nukrypti leidžiančią nuostatą per metus iškraunamas paprastųjų dygliaryklių kiekis neviršytų toliau nurodytų kiekių. Prieš leisdamos iškrauti bet kokius kiekius, jos perduoda Komisijai programoje dalyvaujančių laivų sąrašą. Valstybės narės keičiasi informacija apie vengimo rajonus.
 Rūšis
 Paprastasis dygliaryklis
 Zona
 I, V, VI, VII, VIII, XII ir XIV zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys
 Squalus acanthias
 (DGS/*15X14)
 Belgija
 pm
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Vokietija
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Ispanija
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Prancūzija
 pm
 Taikoma šio reglamento 12 straipsnio 1 dalis.
 Airija
 pm
 Nyderlandai
 pm
 Portugalija
 pm
 Jungtinė Karalystė
 pm
 Sąjunga
 pm
 BLSK
 pm
 Rūšis
 Paprastosios stauridės ir susijusi priegauda
 Zona
 IVb, IVc ir VIId zonų Sąjungos vandenys
 Trachurus spp.
 (JAX/4BC7D)
 Belgija
 pm
 (3)
 Prevencinis BLSK.
 Danija
 pm
 (3)
 Vokietija
 pm
 (1) (3)
 Ispanija
 pm
 (3)
 Prancūzija
 pm
 (1) (3)
 Airija
 pm
 (3)
 Nyderlandai
 pm
 (1) (3)
 Portugalija
 pm
 (3)
 Švedija
 pm
 (3)
 Jungtinė Karalystė
 pm
 (1) (3)
 Sąjunga
 pm
 Norvegija
 pm
 (2)
 BLSK
 pm
 (1)
 Specialioji sąlyga: iki 5 % šios kvotos kiekio, sužvejoto VIId kvadrate, gali būti įskaičiuojama į kvotą, kuri nustatyta šioms zonoms: IIa, IVa, VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ir VIIIe zonų Sąjungos vandenims; Vb zonos Sąjungos ir tarptautiniams vandenims; XII ir XIV zonų tarptautiniams vandenims (JAX/*2A-14).
 (2)
 Galima sužvejoti IVa zonos Sąjungos vandenyse, bet negalima sužvejoti VIId zonos Sąjungos vandenyse (JAX/*04-C.).
 (3)
 Nedarant poveikio įpareigojimui iškrauti laimikį, sužvejotų smulkiadyglių saulažuvių, paprastųjų merlangų ir atlantinių skumbrių kiekiai gali būti įskaičiuoti kaip ne daugiau nei 5 % kvotos (OTH/*4BC7D), jei šie sužvejoti kiekiai ir tų rūšių priegauda iš viso sudaro ne daugiau kaip 9 % šios paprastųjų stauridžių kvotos. Ši nuostata netaikoma, jei valstybė narė pasinaudoja Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 8 dalyje numatytomis lankstumo priemonėmis.
 Rūšis
 Paprastosios stauridės ir susijusi priegauda
 Zona
 IIa ir IVa zonų Sąjungos vandenys; VI, VIIa–c,VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ir VIIIe zonos; Vb zonos Sąjungos ir tarptautiniai vandenys; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys
 Trachurus spp.
 (JAX/2A-14)
 Danija
 pm
 (1) (3)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Vokietija
 pm
 (1) (2) (3)
 Ispanija
 pm
 (3) (5)
 Prancūzija
 pm
 (1) (2) (3) (5)
 Airija
 pm
 (1) (3)
 Nyderlandai
 pm
 (1) (2) (3)
 Portugalija
 pm
 (3) (5)
 Švedija
 pm
 (1) (3)
 Jungtinė Karalystė
 pm
 (1) (2) (3)
 Sąjunga
 pm
 Farerų Salos
 pm
 (4)
 BLSK
 (1)
 Specialioji sąlyga: ne daugiau kaip 5 % šios kvotos kiekio, sužvejoto IIa arba IVa zonų Sąjungos vandenyse iki 2017 m. birželio 30 d., gali būti įskaičiuojama į IVb, IVc ir VIId zonų Sąjungos vandenims nustatytą kvotą (JAX/*4BC7D).
 (2)
 Specialioji sąlyga: ne daugiau kaip 5 % šios kvotos kiekio gali būti sužvejota VIId zonoje (JAX/*07D.). Pagal šią specialiąją sąlygą ir remiantis 3 išnaša, apie smulkiadyglių saulažuvių ir paprastųjų merlangų priegaudą turi būti pranešama atskirai naudojant šį kodą: (OTH/*07D.).
 (3)
 Nedarant poveikio įpareigojimui iškrauti laimikį, sužvejotų smulkiadyglių saulažuvių, paprastųjų merlangų ir atlantinių skumbrių kiekiai gali būti įskaičiuoti kaip ne daugiau nei 5 % kvotos (OTH/*2A-14), jei šie sužvejoti kiekiai ir tų rūšių priegauda iš viso sudaro ne daugiau kaip 9 % šios paprastųjų stauridžių kvotos. Ši nuostata netaikoma, jei valstybė narė pasinaudoja Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 8 dalyje numatytomis lankstumo priemonėmis.
 (4)
 Skirta tik IVa, VIa (tiktai į šiaurę nuo 56° 30′ šiaurės platumos) ir VII e, f bei h zonoms.
 (5)
 Specialioji sąlyga: ne daugiau kaip 50 % šios kvotos gali būti sužvejota VIIIc zonoje (JAX/*08C2.). Pagal šią specialiąją sąlygą ir remiantis 3 išnaša, apie smulkiadyglių saulažuvių ir paprastųjų merlangų priegaudą turi būti pranešama atskirai naudojant šį kodą: (OTH/*08C2).
 Rūšis
 Paprastosios stauridės
 Zona
 VIIIc
 Trachurus spp.
 (JAX/08C.)
 Ispanija
 pm
 (1)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Prancūzija
 pm
 Taikoma šio reglamento 7 straipsnio 2 dalis.
 Portugalija
 pm
 (1)
 Sąjunga
 pm
 BLSK
 pm
 (1)
 Specialioji sąlyga: ne daugiau kaip 5 % šios kvotos gali būti sužvejota IX zonoje (JAX/*09.).
 Rūšis
 Paprastosios stauridės
 Zona
 IX
 Trachurus spp.
 (JAX/09.)
 Ispanija
 18 977
 (1)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Portugalija
 54 372
 (1)
 Sąjunga
 73 349
 BLSK
 73 349
 (1)
 Specialioji sąlyga: ne daugiau kaip 5 % šios kvotos gali būti sužvejota VIIIc zonoje (JAX/*08C.).
 Rūšis
 Paprastosios stauridės
 Zona
 X zona; CECAF Sąjungos vandenys(1)
 Trachurus spp.
 (JAX/X34PRT)
 Portugalija
 Bus nustatyta
 (2)
 Prevencinis BLSK.
 Sąjunga
 Bus nustatyta
 (3)
 BLSK
 Bus nustatyta
 (3)
 (1)
 Vandenys prie Azorų salų.
 (2)
 Taikoma šio reglamento 6 straipsnio 2 dalis.
 (3)
 Tas pats kiekis, kaip nustatytasis pagal 2 išnašą.
 Rūšis
 Paprastosios stauridės
 Zona
 CECAF Sąjungos vandenys(1)
 Trachurus spp.
 (JAX/341PRT)
 Portugalija
 Bus nustatyta
 (2)
 Prevencinis BLSK.
 Sąjunga
 Bus nustatyta
 (3)
 BLSK
 Bus nustatyta
 (3)
 (1)
 Vandenys prie Madeiros salos.
 (2)
 Taikoma šio reglamento 6 straipsnio 2 dalis.
 (3)
 Tas pats kiekis, kaip nustatytasis pagal 2 išnašą.
 Rūšis
 Paprastosios stauridės
 Zona
 CECAF Sąjungos vandenys(1)
 Trachurus spp.
 (JAX/341SPN)
 Ispanija
 Bus nustatyta
 (2)
 Prevencinis BLSK.
 Sąjunga
 Bus nustatyta
 (3)
 BLSK
 Bus nustatyta
 (3)
 (1)
 Vandenys prie Kanarų salų.
 (2)
 Taikoma šio reglamento 6 straipsnio 2 dalis.
 (3)
 Tas pats kiekis, kaip nustatytasis pagal 2 išnašą.
 Rūšis
 Norveginė menkutė ir susijusi priegauda
 Zona
 IIIa zona; IIa ir IV zonų Sąjungos vandenys
 Trisopterus esmarki
 (NOP/2A3A4.)
 Danija
 pm
 (1)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Vokietija
 pm
 (1) (2)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Nyderlandai
 pm
 (1) (2)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Sąjunga
 pm
 (1) (3)
 Norvegija
 pm
 (4)
 Farerų Salos
 pm
 (5)
 BLSK
 Netaikoma
 (1)
 Nedarant poveikio įpareigojimui iškrauti laimikį, sužvejotų paprastųjų merlangų kiekiai gali būti įskaičiuoti kaip ne daugiau nei 5 % kvotos (OT2/*2A3A4), jei šie sužvejoti kiekiai ir tų rūšių priegauda iš viso sudaro ne daugiau kaip 9 % šios norveginių menkučių kvotos. Ši nuostata netaikoma, jei valstybė narė pasinaudoja Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 8 dalyje numatytomis lankstumo priemonėmis.
 (2)
 Pagal šią kvotą galima žvejoti tik ICES IIa, IIIa ir IV zonų Sąjungos vandenyse.
 (3)
 Žvejoti pagal Sąjungos kvotas galima tik pm.
 (4)
 Naudojamas rūšiuojamasis tinklelis.
 (5)
 Naudojamas rūšiuojamasis tinklelis. Apima daugiausiai 15 % nepageidaujamos priegaudos (NOP/*2A3A4), kuri įskaičiuojama į šią kvotą.
 Rūšis
 Norveginė menkutė ir susijusi priegauda
 Zona
 IV zonos Norvegijos vandenys
 Trisopterus esmarki
 (NOP/04-N.)
 Danija
 pm
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Jungtinė Karalystė
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Sąjunga
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 BLSK
 Netaikoma
 Rūšis
 Pramoninėms reikmėms žvejojamos žuvys
 Zona
 IV zonos Norvegijos vandenys
 (I/F/04-N.)
 Švedija
 pm
 (1) (2)
 Prevencinis BLSK.
 Sąjunga
 pm
 BLSK
 Netaikoma
 (1)
 Atlantinių menkių, juodadėmių menkių, sidabrinių polakų, paprastųjų merlangų ir ledjūrio menkių priegauda turi būti įskaičiuojama į šių rūšių kvotas.
 (2)
 Specialioji sąlyga: iš kurių ne daugiau nei toliau nurodytas paprastųjų stauridžių (JAX/*04-N.) kiekis:
 pm
 Rūšis
 Kitų rūšių žuvys
 Zona
 Vb, VI ir VII zonų Sąjungos vandenys
 (OTH/5B67-C)
 Sąjunga
 Netaikoma
 Prevencinis BLSK.
 Norvegija
 pm
 (1)
 BLSK
 Netaikoma
 (1)
 Tik ūdomis sužvejotos žuvys.
 Rūšis
 Kitų rūšių žuvys
 Zona
 IV zonos Norvegijos vandenys
 (OTH/04-N.)
 Belgija
 pm
 Prevencinis BLSK.
 Danija
 pm
 Vokietija
 pm
 Prancūzija
 pm
 Nyderlandai
 pm
 Švedija
 Netaikoma
 (1)
 Jungtinė Karalystė
 pm
 Sąjunga
 pm
 (2)
 BLSK
 Netaikoma
 (1)
 Įprasto dydžio „kitų rūšių žuvų“ kvotą Norvegija skyrė Švedijai.
 (2)
 Įskaitant konkrečiai nenurodytą žvejybą. Atitinkamai pasikonsultavus gali būti nustatyta išimčių.
 Rūšis
 Kitų rūšių žuvys
 Zona
 IIa, IV ir VIa zonų į šiaurę nuo 56° 30′ šiaurės platumos Sąjungos vandenys
 (OTH/2A46AN)
 Sąjunga
 Netaikoma
 Prevencinis BLSK.
 Norvegija
 pm
 (1) (2)
 Farerų Salos
 pm
 (3)
 BLSK
 Netaikoma
 (1)
 Tik IIa ir IV zonose (OTH/*2A4-C).
 (2)
 Įskaitant konkrečiai nenurodytą žvejybą. Atitinkamai pasikonsultavus gali būti nustatyta išimčių.
 (3)
 Turi būti sužvejota IV ir VIa zonose į šiaurę nuo 56° 30′ šiaurės platumos (OTH/*46AN).
 IB priedas
 Šiaurės rytų Atlantas ir Grenlandija, ICES I, II, V, XII bei XIV parajoniai ir NAFO 1 rajono Grenlandijos vandenys
 Rūšis
 Atlantinė silkė
 Zona
 I ir II parajonių Sąjungos, Farerų Salų, Norvegijos ir tarptautiniai vandenys
 Clupea harengus
 (HER/1/2-)
 Belgija
 pm
 (1)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Danija
 pm
 (1)
 Vokietija
 pm
 (1)
 Ispanija
 pm
 (1)
 Prancūzija
 pm
 (1)
 Airija
 pm
 (1)
 Nyderlandai
 pm
 (1)
 Lenkija
 pm
 (1)
 Portugalija
 pm
 (1)
 Suomija
 pm
 (1)
 Švedija
 pm
 (1)
 Jungtinė Karalystė
 pm
 (1)
 Sąjunga
 pm
 (1)
 Farerų Salos
 pm
 (2) (3)
 Norvegija
 pm
 (2) (4)
 BLSK
 pm
 (1)
 Pranešant Komisijai apie sužvejotų žuvų kiekius, taip pat pranešama apie kiekviename iš toliau nurodytų rajonų sužvejotų žuvų kiekį: NEAFC reguliuojamame rajone ir Sąjungos vandenyse.
 (2)
 Galima sužvejoti Sąjungos vandenyse į šiaurę nuo 62° šiaurės platumos.
 (3)
 Įskaičiuojama į Farerų Saloms leidžiamą sužvejoti kiekį.
 (4)
 Įskaičiuojama į Norvegijai leidžiamą sužvejoti kiekį.
 Specialioji sąlyga: laikantis pirmiau minėtų kvotų, ne didesnius nei toliau nurodyti kiekius galima sužvejoti šiose zonose:
 Norvegijos vandenys į šiaurę nuo 62o šiaurės platumos ir žvejybos zona aplink Jano Majeno salą (HER/*2AJMN)
 pm
 II zona ir Vb zona į šiaurę nuo 62° šiaurės platumos (Farerų Salų vandenys) (HER/*25B-F)
 Belgija
 pm
 Danija
 pm
 Vokietija
 pm
 Ispanija
 pm
 Prancūzija
 pm
 Airija
 pm
 Nyderlandai
 pm
 Lenkija
 pm
 Portugalija
 pm
 Suomija
 pm
 Švedija
 pm
 Jungtinė Karalystė
 pm
 Rūšis
 Atlantinė menkė
 Zona
 I ir II zonų Norvegijos vandenys
 Gadus morhua
 (COD/1N2AB.)
 Vokietija
 pm
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Graikija
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Ispanija
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Airija
 pm
 Prancūzija
 pm
 Portugalija
 pm
 Jungtinė Karalystė
 pm
 Sąjunga
 pm
 BLSK
 Netaikoma
 Rūšis
 Atlantinė menkė
 Zona
 NAFO 1F zonos Grenlandijos vandenys ir XIV zonos Grenlandijos vandenys
 Gadus morhua
 (COD/N1GL14)
 Vokietija
 pm
 (1)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Jungtinė Karalystė
 pm
 (1)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Sąjunga
 pm
 (1)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 BLSK
 Netaikoma
 (1)
 Šioms kvotoms, išskyrus priegaudą, taikomos šios sąlygos:
 1. negalima žvejoti nuo pm iki pm;
 2. galima žvejoti bent 2 iš šių 4 rajonų:
 Ataskaitose nurodytini kodai
 Geografinės ribos
 COD/GRL1
 Grenlandijos žvejybos teritorijos dalis, esanti į šiaurę nuo 63° 45′ šiaurės platumos ir į pietus nuo 67° 00′ šiaurės platumos bei į rytus nuo 35° 15′ vakarų ilgumos.
 COD/GRL2
 Grenlandijos žvejybos teritorijos dalis, esanti tarp 62°30’ šiaurės platumos ir 63° 45’ šiaurės platumos, į rytus nuo 44° 00’ vakarų ilgumos, ir Grenlandijos žvejybos teritorijos dalis, esanti į šiaurę nuo 63° 45’ šiaurės platumos ir tarp 44° 00’ vakarų ilgumos ir 35° 15’ vakarų ilgumos.
 COD/GRL3
 Grenlandijos žvejybos teritorijos dalis, esanti į pietus nuo 59° 00′ šiaurės platumos ir į rytus nuo 42° 00′ vakarų ilgumos, ir Grenlandijos žvejybos teritorijos dalis, esanti tarp 59° 00′ šiaurės platumos ir 62° 30′ šiaurės platumos, į rytus nuo 44° 00′ vakarų ilgumos.
 COD/GRL4
 Grenlandijos žvejybos teritorijos dalis, esanti tarp 60° 45′ šiaurės platumos ir 59° 00′ šiaurės platumos, į vakarus nuo 44° 00′ vakarų ilgumos, ir Grenlandijos žvejybos teritorijos dalis, esanti į pietus nuo 59° 00′ šiaurės platumos ir į vakarus nuo 42° 00′ vakarų ilgumos.
 Rūšis
 Atlantinė menkė
 Zona
 I ir IIb
 Gadus morhua
 (COD/1/2B.)
 Vokietija
 pm
 (3)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Ispanija
 pm
 (3)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Prancūzija
 pm
 (3)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Lenkija
 pm
 (3)
 Portugalija
 pm
 (3)
 Jungtinė Karalystė
 pm
 (3)
 Kitos valstybės narės
 pm
 (1) (3)
 Sąjunga
 pm
 (2)
 BLSK
 Netaikoma
 (1)
 Išskyrus Vokietiją, Ispaniją, Prancūziją, Lenkiją, Portugaliją ir Jungtinę Karalystę.
 (2)
 Skiriant atlantinių menkių, kurias Sąjungai leidžiama sužvejoti Špicbergeno ir Lokių salos zonoje, išteklių dalį ir susijusią juodadėmių menkių priegaudą griežtai laikomasi 1920 m. Paryžiaus sutartyje nustatytų teisių ir pareigų.
 (3)
 Juodadėmių menkių priegauda gali sudaryti iki 14 % viso per vieną valksmą sužvejoto kiekio. Juodadėmių menkių priegauda pridedama prie atlantinių menkių kvotos.
 Rūšis
 Atlantinė menkė ir juodadėmė menkė
 Zona
 Vb zonos Farerų Salų vandenys
 Gadus morhua ir Melanogrammus aeglefinus
 (C/H/05B-F.)
 Vokietija
 pm
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Prancūzija
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Jungtinė Karalystė
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Sąjunga
 pm
 BLSK
 Netaikoma
 Rūšis
 Paprastieji grenadieriai
 Zona
 V ir XIV zonų Grenlandijos vandenys
 Macrourus spp.
 (GRV/514GRN)
 Sąjunga
 pm
 (1)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 BLSK
 Netaikoma
 (2)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 (1)
 Specialioji sąlyga: bukasnukiai ilgauodegiai grenadieriai (Coryphaenoides rupestris) (RNG/514GRN) ir šiauriniai grenadieriai (Macrourus berglax) (RHG/514GRN) nežvejojami. Jie gali būti sužvejoti tik kaip priegauda ir apie juos turi būti pranešta atskirai.
 (2)
 Iš viso Norvegijai skiriamas toliau nurodytas kiekis (tonomis), kurį galima sužvejoti šioje BLSK zonoje arba NAFO 1 zonos Grenlandijos vandenyse (GRV/514N1G). Šiam kiekiui taikoma specialioji sąlyga: bukasnukiai ilgauodegiai grenadieriai (Coryphaenoides rupestris) (RNG/514N1G) ir šiauriniai grenadieriai (Macrourus berglax) (RHG/514N1G) nežvejojami. Jie gali būti sužvejoti tik kaip priegauda ir apie juos turi būti pranešta atskirai.
 0
 Rūšis
 Paprastieji grenadieriai
 Zona
 NAFO 1 zonos Grenlandijos vandenys
 Macrourus spp.
 (GRV/N1GRN.)
 Sąjunga
 pm
 (1)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 BLSK
 Netaikoma
 (2)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 (1)
 Specialioji sąlyga: bukasnukiai ilgauodegiai grenadieriai (Coryphaenoides rupestris) (RNG/N1GRN.) ir šiauriniai grenadieriai (Macrourus berglax) (RHG/N1GRN.) nežvejojami. Jie gali būti sužvejoti tik kaip priegauda ir apie juos turi būti pranešta atskirai.
 (2)
 Iš viso Norvegijai skiriamas toliau nurodytas kiekis (tonomis), kurį galima sužvejoti šioje BLSK zonoje arba V ir XIV zonų Grenlandijos vandenyse (GRV/514N1G). Šiam kiekiui taikoma specialioji sąlyga: bukasnukiai ilgauodegiai grenadieriai (Coryphaenoides rupestris) (RNG/514N1G) ir šiauriniai grenadieriai (Macrourus berglax) (RHG/514N1G) nežvejojami. Jie gali būti sužvejoti tik kaip priegauda ir apie juos turi būti pranešta atskirai.
 0
 Rūšis
 Paprastoji stintenė
 Zona
 IIb
 Mallotus villosus
 (CAP/02B.)
 Sąjunga
 pm
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 BLSK
 pm
 Rūšis
 Paprastoji stintenė
 Zona
 V ir XIV zonų Grenlandijos vandenys
 Mallotus villosus
 (CAP/514GRN)
 Danija
 pm
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Vokietija
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Švedija
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Jungtinė Karalystė
 pm
 Visos valstybės narės
 pm
 (1)
 Sąjunga
 pm
 (2)
 Norvegija
 pm
 (2)
 BLSK
 Netaikoma
 (1)
 Danija, Jungtinė Karalystė, Švedija ir Vokietija „visų valstybių narių“ kvota gali pasinaudoti tik išnaudojusios savo kvotas. Tačiau valstybės narės, kurioms skirta daugiau kaip 10 % Sąjungos kvotos, „visų valstybių narių“ kvota pasinaudoti negali.
 (2)
 Birželio 20 d. – sekančių metų balandžio 30 d. žvejybos laikotarpiu.
 Rūšis
 Juodadėmė menkė
 Zona
 I ir II zonų Norvegijos vandenys
 Melanogrammus aeglefinus
 (HAD/1N2AB.)
 Vokietija
 pm
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Prancūzija
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Jungtinė Karalystė
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Sąjunga
 pm
 BLSK
 Netaikoma
 Rūšis
 Šiaurinis žydrasis merlangas
 Zona
 Farerų Salų vandenys
 Micromesistius poutassou
 (WHB/2A4AXF)
 Danija
 pm
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Vokietija
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Prancūzija
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Nyderlandai
 pm
 Jungtinė Karalystė
 pm
 Sąjunga
 pm
 (1)
 BLSK
 Netaikoma
 (1)
 Kartu su šiauriniais žydraisiais merlangais gali būti neišvengiamai sužvejota atlantinių argentinų priegaudos.
 Rūšis
 Paprastoji molva ir melsvoji molva
 Zona
 Vb zonos Farerų Salų vandenys
 Molva molva ir Molva dypterygia
 (B/L/05B-F.)
 Vokietija
 pm
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Prancūzija
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Jungtinė Karalystė
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Sąjunga
 pm
 (1)
 BLSK
 Netaikoma
 (1)
 Bukasnukių ilgauodegių grenadierių ir juodųjų kalavijų priegauda gali būti įskaičiuota į šią kvotą iki toliau nurodytos ribos (OTH/*05B-F):
 pm
 Rūšis
 Šiaurinė paprastoji krevetė
 Zona
 V ir XIV zonų Grenlandijos vandenys
 Pandalus borealis
 (PRA/514GRN)
 Danija
 pm
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Prancūzija
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Sąjunga
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Norvegija
 pm
 Farerų Salos
 pm
 BLSK
 Netaikoma
 Rūšis
 Šiaurinė paprastoji krevetė
 Zona
 NAFO 1 zonos Grenlandijos vandenys
 Pandalus borealis
 (PRA/N1GRN.)
 Danija
 pm
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Prancūzija
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Sąjunga
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 BLSK
 Netaikoma
 Rūšis
 Ledjūrio menkė
 Zona
 I ir II zonų Norvegijos vandenys
 Pollachius virens
 (POK/1N2AB.)
 Vokietija
 pm
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Prancūzija
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Jungtinė Karalystė
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Sąjunga
 pm
 BLSK
 Netaikoma
 Rūšis
 Ledjūrio menkė
 Zona
 I ir II zonų tarptautiniai vandenys
 Pollachius virens
 (POK/1/2INT)
 Sąjunga
 pm
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 BLSK
 Netaikoma
 Rūšis
 Ledjūrio menkė
 Zona
 Vb zonos Farerų Salų vandenys
 Pollachius virens
 (POK/05B-F.)
 Belgija
 pm
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Vokietija
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Prancūzija
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Nyderlandai
 pm
 Jungtinė Karalystė
 pm
 Sąjunga
 pm
 BLSK
 Netaikoma
 Rūšis
 Juodasis paltusas
 Zona
 I ir II zonų Norvegijos vandenys
 Reinhardtius hippoglossoides
 (GHL/1N2AB.)
 Vokietija
 pm
 (1)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Jungtinė Karalystė
 pm
 (1)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Sąjunga
 pm
 (1)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 BLSK
 Netaikoma
 (1)
 Tik priegauda. Pagal šią kvotą specializuotoji žvejyba neleidžiama.
 Rūšis
 Juodasis paltusas
 Zona
 I ir II zonų tarptautiniai vandenys
 Reinhardtius hippoglossoides
 (GHL/1/2INT)
 Sąjunga
 pm
 (1)
 Prevencinis BLSK.
 BLSK
 Netaikoma
 (1)
 Tik priegauda. Pagal šią kvotą specializuotoji žvejyba neleidžiama.
 Rūšis
 Juodasis paltusas
 Zona
 NAFO 1 zonos Grenlandijos vandenys
 Reinhardtius hippoglossoides
 (GHL/N1GRN.)
 Vokietija
 pm
 (1)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Sąjunga
 pm
 (1)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Norvegija
 pm
 (1)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 BLSK
 Netaikoma
 (1)
 Turi būti sužvejota į pietus nuo 68o šiaurės platumos.
 Rūšis
 Juodasis paltusas
 Zona
 V ir XIV zonų Grenlandijos vandenys
 Reinhardtius hippoglossoides
 (GHL/514GRN)
 Vokietija
 pm
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Jungtinė Karalystė
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Sąjunga
 pm
 (1)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Norvegija
 pm
 Farerų Salos
 pm
 BLSK
 Netaikoma
 (1)
 Vienu metu gali žvejoti ne daugiau kaip pm laivai.
 Rūšis
 Paprastieji jūriniai ešeriai (sekliavandeniai pelaginiai)
 Zona
 V zonos Sąjungos ir tarptautiniai vandenys; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys
 Sebastes spp.
 (RED/51214S)
 Estija
 pm
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Vokietija
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Ispanija
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Prancūzija
 pm
 Airija
 pm
 Latvija
 pm
 Nyderlandai
 pm
 Lenkija
 pm
 Portugalija
 pm
 Jungtinė Karalystė
 pm
 Sąjunga
 pm
 BLSK
 pm
 Rūšis
 Paprastieji jūriniai ešeriai (giliavandeniai pelaginiai)
 Zona
 V zonos Sąjungos ir tarptautiniai vandenys; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys
 Sebastes spp.
 (RED/51214D)
 Estija
 pm
 (1) (2)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Vokietija
 pm
 (1) (2)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Ispanija
 pm
 (1) (2)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Prancūzija
 pm
 (1) (2)
 Airija
 pm
 (1) (2)
 Latvija
 pm
 (1) (2)
 Nyderlandai
 pm
 (1) (2)
 Lenkija
 pm
 (1) (2)
 Portugalija
 pm
 (1) (2)
 Jungtinė Karalystė
 pm
 (1) (2)
 Sąjunga
 pm
 (1) (2)
 BLSK
 pm
 (1) (2)
 (1)
 Gali būti sužvejota tik rajone, kurio ribas žymi linijos, jungiančios šias koordinates:
 Taškas
 Platuma
 Ilguma
 1
 64° 45' šiaurės platumos
 28° 30' vakarų ilgumos
 2
 62° 50' šiaurės platumos
 25° 45' vakarų ilgumos
 3
 61° 55' šiaurės platumos
 26° 45' vakarų ilgumos
 4
 61° 00' šiaurės platumos
 26° 30' vakarų ilgumos
 5
 59° 00' šiaurės platumos
 30° 00' vakarų ilgumos
 6
 59° 00' šiaurės platumos
 34° 00' vakarų ilgumos
 7
 61° 30' šiaurės platumos
 34° 00' vakarų ilgumos
 8
 62° 50' šiaurės platumos
 36° 00' vakarų ilgumos
 9
 64° 45' šiaurės platumos
 28° 30' vakarų ilgumos
 (2)
 Gali būti sužvejota tik pm.
 Rūšis
 Paprastieji jūriniai ešeriai
 Zona
 I ir II zonų Norvegijos vandenys
 Sebastes spp.
 (RED/1N2AB.)
 Vokietija
 pm
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Ispanija
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Prancūzija
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Portugalija
 pm
 Jungtinė Karalystė
 pm
 Sąjunga
 pm
 BLSK
 Netaikoma
 Rūšis
 Paprastieji jūriniai ešeriai
 Zona
 I ir II zonų tarptautiniai vandenys
 Sebastes spp.
 (RED/1/2INT)
 Sąjunga
 Bus nustatyta
 (1) (2)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 BLSK
 pm
 (3)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 (1)
 Gali būti žvejojama tik pm laikotarpiu. NEAFC susitariančiosioms šalims visiškai išnaudojus BLSK, žvejyba bus uždrausta. Nuo uždraudimo dienos valstybės narės uždraudžia su jų vėliavomis plaukiojantiems laivams vykdyti specializuotąją paprastųjų jūrinių ešerių žvejybą.
 (2)
 Žvejodami kitų rūšių žuvis, laivai riboja paprastųjų jūrinių ešerių priegaudą, kad ji nebūtų didesnė nei 1 % viso laive laikomo sužvejotų žuvų kiekio.
 (3)
 Laikinas sužvejojamo kiekio apribojimas, taikomas visų NEAFC susitariančiųjų šalių sužvejotam kiekiui.
 Rūšis
 Paprastieji jūriniai ešeriai (pelaginiai)
 Zona
 NAFO 1F zonos Grenlandijos vandenys ir V ir XIV zonų Grenlandijos vandenys
 Sebastes spp.
 (RED/N1G14P)
 Vokietija
 pm
 (1) (2) (3)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Prancūzija
 pm
 (1) (2) (3)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Jungtinė Karalystė
 pm
 (1) (2) (3)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Sąjunga
 pm
 (1) (2) (3)
 Norvegija
 pm
 (1) (2)
 Farerų Salos
 pm
 (1) (2) (4)
 BLSK
 Netaikoma
 (1)
 Giliavandenius pelaginius paprastuosius jūrinius ešerius pelaginiu tralu galima žvejoti tik nuo pm.
 (2)
 Žvejoti galima tik Grenlandijos vandenyse paprastųjų jūrinių ešerių apsaugos rajone, kurio ribas žymi linijos, jungiančios šias koordinates:
 Taškas
 Platuma
 Ilguma
 1
 64° 45' šiaurės platumos
 28° 30' vakarų ilgumos
 2
 62° 50' šiaurės platumos
 25° 45' vakarų ilgumos
 3
 61° 55' šiaurės platumos
 26° 45' vakarų ilgumos
 4
 61° 00' šiaurės platumos
 26° 30' vakarų ilgumos
 5
 59° 00' šiaurės platumos
 30° 00' vakarų ilgumos
 6
 59° 00' šiaurės platumos
 34° 00' vakarų ilgumos
 7
 61° 30' šiaurės platumos
 34° 00' vakarų ilgumos
 8
 62° 50' šiaurės platumos
 36° 00' vakarų ilgumos
 9
 64° 45' šiaurės platumos
 28° 30' vakarų ilgumos
 (3)
 Specialioji sąlyga: pagal šią kvotą taip pat galima žvejoti pirmiau minėto paprastųjų jūrinių ešerių apsaugos rajono tarptautiniuose vandenyse (RED/*5-14P).
 (4)
 Žvejoti galima tik V ir XIV zonų Grenlandijos vandenyse (RED/*514GN).
 Rūšis
 Paprastieji jūriniai ešeriai (priedugnio)
 Zona
 NAFO 1F zonos Grenlandijos vandenys ir V ir XIV zonų Grenlandijos vandenys
 Sebastes spp.
 (RED/N1G14D)
 Vokietija
 pm
 (1)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Prancūzija
 pm
 (1)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Jungtinė Karalystė
 pm
 (1)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Sąjunga
 pm
 (1)
 BLSK
 Netaikoma
 (1)
 Galima žvejoti tik tralu ir tik į šiaurę ir į vakarus nuo linijos, jungiančios šias koordinates:
 Taškas
 Platuma
 Ilguma
 1
 59° 15' šiaurės platumos
 54° 26' vakarų ilgumos
 2
 59° 15' šiaurės platumos
 44° 00' vakarų ilgumos
 3
 59° 30' šiaurės platumos
 42° 45' vakarų ilgumos
 4
 60° 00' šiaurės platumos
 42° 00' vakarų ilgumos
 5
 62° 00' šiaurės platumos
 40° 30' vakarų ilgumos
 6
 62° 00' šiaurės platumos
 40° 00' vakarų ilgumos
 7
 62° 40' šiaurės platumos
 40° 15' vakarų ilgumos
 8
 63° 09' šiaurės platumos
 39° 40' vakarų ilgumos
 9
 63° 30' šiaurės platumos
 37° 15' vakarų ilgumos
 10
 64° 20' šiaurės platumos
 35° 00' vakarų ilgumos
 11
 65° 15' šiaurės platumos
 32° 30' vakarų ilgumos
 12
 65° 15' šiaurės platumos
 29° 50' vakarų ilgumos
 Rūšis
 Paprastieji jūriniai ešeriai
 Zona
 Va zonos Islandijos vandenys
 Sebastes spp.
 (RED/05A-IS)
 Belgija
 pm
 (1) (2)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Vokietija
 pm
 (1) (2)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Prancūzija
 pm
 (1) (2)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Jungtinė Karalystė
 pm
 (1) (2)
 Sąjunga
 pm
 (1) (2)
 BLSK
 Netaikoma
 (1)
 Įskaitant neišvengiamą priegaudą (išskyrus atlantinių menkių priegaudą).
 (2)
 Gali būti sužvejota tik pm.
 Rūšis
 Paprastieji jūriniai ešeriai
 Zona
 Vb zonos Farerų Salų vandenys
 Sebastes spp.
 (RED/05B-F.)
 Belgija
 pm
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Vokietija
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Prancūzija
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Jungtinė Karalystė
 pm
 Sąjunga
 pm
 BLSK
 Netaikoma
 Rūšis
 Kitų rūšių žuvys
 Zona
 I ir II zonų Norvegijos vandenys
 (OTH/1N2AB.)
 Vokietija
 pm
 (1)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Prancūzija
 pm
 (1)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Jungtinė Karalystė
 pm
 (1)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Sąjunga
 pm
 (1)
 BLSK
 Netaikoma
 (1)
 Tik priegauda. Pagal šią kvotą specializuotoji žvejyba neleidžiama.
 Rūšis
 Kitų rūšių žuvys
 (1)
 Zona
 Vb zonos Farerų Salų vandenys
 (OTH/05B-F.)
 Vokietija
 pm
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Prancūzija
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Jungtinė Karalystė
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Sąjunga
 pm
 BLSK
 Netaikoma
 (1)
 Išskyrus komercinės vertės neturinčias žuvų rūšis.
 Rūšis
 Plekšniažuvės
 Zona
 Vb zonos Farerų Salų vandenys
 (FLX/05B-F.)
 Vokietija
 pm
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Prancūzija
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Jungtinė Karalystė
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Sąjunga
 pm
 BLSK
 Netaikoma
 Rūšis
 Priegauda (1)
 Zona
 Grenlandijos vandenys
 (B-C/GRL)
 Sąjunga
 pm
 Prevencinis BLSK.
 BLSK
 Netaikoma
 (1)
 Apie paprastųjų grenadierių (Macrourus spp.) priegaudą turi būti pranešama pagal šias žvejybos galimybių lenteles: paprastųjų grenadierių V ir XIV zonų Grenlandijos vandenyse (GRV/514GRN) ir paprastųjų grenadierių NAFO 1 zonos Grenlandijos vandenyse (GRV/N1GRN.).
 IC PRIEDAS
 ŠIAURĖS VAKARŲ ATLANTAS,
 NAFO KONVENCIJOS RAJONAS
 Rūšis
 Atlantinė menkė
 Zona
 NAFO 2J3KL
 Gadus morhua
 (COD/N2J3KL)
 Sąjunga
 0
 (1)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 BLSK
 0
 (1)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 (1)
 Pagal šią kvotą specializuotoji žvejyba neleidžiama. Šios rūšies žuvys žvejojamos tik kaip priegauda, neviršijant 1 250 kg svorio arba 5 % dalies (taikomas didesnis skaičius).
 Rūšis
 Atlantinė menkė
 Zona
 NAFO 3NO
 Gadus morhua
 (COD/N3NO.)
 Sąjunga
 0
 (1)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 BLSK
 0
 (1)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 (1)
 Pagal šią kvotą specializuotoji žvejyba neleidžiama. Šios rūšies žuvys žvejojamos tik kaip priegauda, neviršijant 1 000 kg svorio arba 4 % dalies (taikomas didesnis skaičius).
 Rūšis
 Atlantinė menkė
 Zona
 NAFO 3M
 Gadus morhua
 (COD/N3M.)
 Estija
 155
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Vokietija
 649
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Latvija
 155
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Lietuva
 155
 Lenkija
 529
 Ispanija
 1 993
 Prancūzija
 278
 Portugalija
 2 733
 Jungtinė Karalystė
 1 298
 Sąjunga
 7 945
 BLSK
 13 931
 Rūšis
 Raudonoji plekšnė
 Zona
 NAFO 3L
 Glyptocephalus cynoglossus
 (WIT/N3L.)
 Sąjunga
 0
 (1)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 BLSK
 0
 (1)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 (1)
 Pagal šią kvotą specializuotoji žvejyba neleidžiama. Šios rūšies žuvys žvejojamos tik kaip priegauda, neviršijant 1 250 kg svorio arba 5 % dalies (taikomas didesnis skaičius).
 Rūšis
 Raudonoji plekšnė
 Zona
 NAFO 3NO
 Glyptocephalus cynoglossus
 (WIT/N3NO.)
 Estija
 99
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Latvija
 99
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Lietuva
 99
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Sąjunga
 296
 BLSK
 2 225
 Rūšis
 Amerikinė paltusinė plekšnė
 Zona
 NAFO 3M
 Hippoglossoides platessoides
 (PLA/N3M.)
 Sąjunga
 0
 (1)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 BLSK
 0
 (1)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 (1)
 Pagal šią kvotą specializuotoji žvejyba neleidžiama. Šios rūšies žuvys žvejojamos tik kaip priegauda, neviršijant 1 250 kg svorio arba 5 % dalies (taikomas didesnis skaičius).
 Rūšis
 Amerikinė paltusinė plekšnė
 Zona
 NAFO 3LNO
 Hippoglossoides platessoides
 (PLA/N3LNO.)
 Sąjunga
 0
 (1)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 BLSK
 0
 (1)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 (1)
 Pagal šią kvotą specializuotoji žvejyba neleidžiama. Šios rūšies žuvys žvejojamos tik kaip priegauda, neviršijant 1 250 kg svorio arba 5 % dalies (taikomas didesnis skaičius).
 Rūšis
 Šiaurinis trumpačiuptuvis kalmaras
 Zona
 NAFO 3 ir 4 parajoniai
 Illex illecebrosus
 (SQI/N34.)
 Estija
 128
 (1)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Latvija
 128
 (1)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Lietuva
 128
 (1)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Lenkija
 227
 (1)
 Sąjunga
 Netaikoma
 (1) (2)
 BLSK
 34 000
 (1)
 Turi būti sužvejota 2017 m. liepos 1 d. – gruodžio 31 d.
 (2)
 Sąjungos dalis nenustatyta. Toliau nurodytą kiekį tonomis gali sužvejoti Kanada ir Sąjungos valstybės narės, išskyrus Estiją, Latviją, Lietuvą ir Lenkiją.
 29 467
 Rūšis
 Geltonuodegė plekšnė
 Zona
 NAFO 3LNO
 Limanda ferruginea
 (YEL/N3LNO.)
 Sąjunga
 0
 (1)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 BLSK
 17 000
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 (1)
 Pagal šią kvotą specializuotoji žvejyba neleidžiama. Šios rūšies žuvys žvejojamos tik kaip priegauda, neviršijant 2 500 kg svorio arba 10 % dalies (taikomas didesnis skaičius). Tačiau išnaudojus geltonuodegių plekšnių kvotą, kurią NAFO skiria susitariančiosioms šalims, nenurodydama konkrečios išteklių dalies, priegaudai taikomi tokie apribojimai: daugiausia 1250 kg arba 5 % (taikomas didesnis skaičius).
 Rūšis
 Paprastoji stintenė
 Zona
 NAFO 3NO
 Mallotus villosus
 (CAP/N3NO.)
 Sąjunga
 0
 (1)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 BLSK
 0
 (1)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 (1)
 Pagal šią kvotą specializuotoji žvejyba neleidžiama. Šios rūšies žuvys žvejojamos tik kaip priegauda, neviršijant 1 250 kg svorio arba 5 % dalies (taikomas didesnis skaičius).
 Rūšis
 Šiaurinė paprastoji krevetė
 Zona
 NAFO 3LNO (1) (2)
 Pandalus borealis
 (PRA/N3LNO.)
 Estija
 0
 (3)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Latvija
 0
 (3)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Lietuva
 0
 (3)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Lenkija
 0
 (3)
 Ispanija
 0
 (3)
 Portugalija
 0
 (3)
 Sąjunga
 0
 (3)
 BLSK
 0
 (3)
 (1)
 Išskyrus teritoriją, kurios ribas žymi šios koordinatės:
 Taško Nr.
 Šiaurės platuma
 Vakarų ilguma
 1
 47° 20' 0
 46° 40' 0
 2
 47° 20' 0
 46° 30' 0
 3
 46° 00' 0
 46° 30' 0
 4
 46° 00' 0
 46° 40' 0
 (2)
 Draudžiama žvejoti mažesniame nei 200 m gylyje rajone į vakarus nuo linijos, jungiančios šias koordinates:
 Taško Nr.
 Šiaurės platuma
 Vakarų ilguma
 1
 46° 00' 0
 47° 49' 0
 2
 46° 25' 0
 47° 27' 0
 3
 46 °42' 0
 47° 25' 0
 4
 46° 48' 0
 47° 25' 50
 5
 47° 16' 50
 47° 43' 50
 (3)
 Pagal šią kvotą specializuotoji žvejyba neleidžiama. Šios rūšies žuvys žvejojamos tik kaip priegauda, neviršijant 1 250 kg svorio arba 5 % dalies (taikomas didesnis skaičius).
 Rūšis
 Šiaurinė paprastoji krevetė
 Zona
 NAFO 3M (1)
 Pandalus borealis
 (PRA/*N3M.)
 BLSK
 Netaikoma
 (2)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 (1)
 Laivai šiuos išteklius gali žvejoti ir 3L kvadrate, dalyje, kurios ribas žymi šios koordinatės:
 Taško Nr.
 Šiaurės platuma
 Vakarų ilguma
 1
 47° 20' 0
 46° 40' 0
 2
 47° 20' 0
 46° 30' 0
 3
 46° 00' 0
 46° 30' 0
 4
 46° 00' 0
 46° 40' 0
 Be to, krevetes žvejoti draudžiama 2017 m. birželio 1 d. – gruodžio 31 d. rajone, kurio ribas žymi šios koordinatės:
 Taško Nr.
 Šiaurės platuma
 Vakarų ilguma
 1
 47° 55' 0
 45° 00' 0
 2
 47° 30' 0
 44° 15' 0
 3
 46° 55' 0
 44° 15' 0
 4
 46° 35' 0
 44° 30' 0
 5
 46° 35' 0
 45° 40' 0
 6
 47° 30' 0
 45° 40' 0
 7
 47° 55' 0
 45° 00' 0
 (2)
 Netaikoma. Žvejyba valdoma ribojant žvejybos pastangas. Atitinkamos valstybės narės šią žvejybą vykdantiems savo laivams pagal Reglamentą (EB) Nr. 1224/2009 išduoda žvejybos leidimus ir apie juos praneša Komisijai prieš laivui pradedant žvejybos veiklą.
 Valstybė narė
 Didžiausias laivų skaičius
 Didžiausias žvejybos dienų skaičius
 Danija
 0
 0
 Estija
 0
 0
 Ispanija
 0
 0
 Latvija
 0
 0
 Lietuva
 0
 0
 Lenkija
 0
 0
 Portugalija
 0
 0
 Rūšis
 Juodasis paltusas
 Zona
 NAFO 3LMNO
 Reinhardtius hippoglossoides
 (GHL/N3LMNO)
 Estija
 297
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Vokietija
 303
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Latvija
 42
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Lietuva
 21
 Ispanija
 4 067
 Portugalija
 1 700
 Sąjunga
 6 430
 BLSK
 10 966
 Rūšis
 Rombinės rajos
 Zona
 NAFO 3LNO
 Rajidae
 (SKA/N3LNO.)
 Estija
 283
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Lietuva
 62
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Ispanija
 3 403
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Portugalija
 660
 Sąjunga
 4 408
 BLSK
 7 000
 Rūšis
 Paprastieji jūriniai ešeriai
 Zona
 NAFO 3LN
 Sebastes spp.
 (RED/N3LN.)
 Estija
 702
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Vokietija
 483
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Latvija
 702
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Lietuva
 702
 Sąjunga
 2 589
 BLSK
 14 200
 Rūšis
 Paprastieji jūriniai ešeriai
 Zona
 NAFO 3M
 Sebastes spp.
 (RED/N3M.)
 Estija
 1 571
 (1)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Vokietija
 513
 (1)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Latvija
 1 571
 (1)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Lietuva
 1 571
 (1)
 Ispanija
 233
 (1)
 Portugalija
 2 354
 (1)
 Sąjunga
 7 813
 (1)
 BLSK
 7 000
 (1)
 (1)
 Naudodamos šią kvotą, visos NAFO susitariančiosios šalys turi laikytis nurodyto BLSK, nustatyto šiems ištekliams. Laikantis to BLSK iki 2017 m. liepos 1 d. gali būti sužvejotas ne didesnis kaip toliau nurodytas laikotarpio vidurio kiekis:
 3 500.
 Rūšis
 Paprastieji jūriniai ešeriai
 Zona
 NAFO 3O
 Sebastes spp.
 (RED/N3O.)
 Ispanija
 1 771
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Portugalija
 5 229
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Sąjunga
 7 000
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 BLSK
 20 000
 Rūšis
 Paprastieji jūriniai ešeriai
 Zona
 NAFO 2 parajonis, 1F ir 3K kvadratai
 Sebastes spp.
 (RED/N1F3K.)
 Latvija
 0
 (1)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Lietuva
 0
 (1)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Sąjunga
 0
 (1)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 BLSK
 0
 (1)
 (1)
 Pagal šią kvotą specializuotoji žvejyba neleidžiama. Šios rūšies žuvys žvejojamos tik kaip priegauda, neviršijant 1 250 kg svorio arba 5 % dalies (taikomas didesnis skaičius).
 Rūšis
 Balkšvoji siaurapelekė vėgėlė
 Zona
 NAFO 3NO
 Urophycis tenuis
 (HKW/N3NO.)
 Ispanija
 255
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Portugalija
 333
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Sąjunga
 588
 (1)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 BLSK
 1 000
 (1)
 Jei pagal NAFO apsaugos ir vykdymo užtikrinimo priemonių IA priedą susitariančiųjų šalių balsavimu patvirtinamas 2 000 tonų BLSK, atitinkamos Sąjungos ir valstybių narių kvotos laikomos tokiomis:
 Ispanija
 509
 Portugalija
 667
 Sąjunga
 1 176
 ID PRIEDAS
 ICCAT KONVENCIJOS RAJONAS
 Šių rajonų BLSK tvirtinami dalyvaujant ICCAT.
 Rūšis
 Paprastasis tunas
 Zona
 Atlanto vandenynas, į rytus nuo 45° vakarų ilgumos, ir Viduržemio jūra
 Thunnus thynnus
 (BFT/AE45WM)
 Kipras
 pm
 (4)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Graikija
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Ispanija
 pm
 (2) (4)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Prancūzija
 pm
 (2) (3) (4)
 Kroatija
 pm
 (6)
 Italija
 pm
 (4) (5)
 Мalta
 pm
 (4)
 Portugalija
 pm
 Kitos valstybės narės
 pm
 (1)
 Sąjunga
 pm
 (2) (3) (4) (5)
 BLSK
 (1)
 Išskyrus Kiprą, Graikiją, Ispaniją, Prancūziją, Kroatiją, Italiją, Maltą ir Portugaliją, ir tik kaip priegauda.
 (2)
 Specialioji sąlyga: laikydamiesi šio BLSK, IV priedo 1 punkte nurodyti toliau nurodytų valstybių narių laivai gali sužvejoti toliau nurodytus paprastųjų tunų, ne mažesnių nei 8 kg svorio ir 75 cm ilgio ir ne didesnių nei 30 kg svorio ir 115 cm ilgio, kiekius (BFT/*8301):
 Ispanija
 pm
 Prancūzija
 pm
 Sąjunga
 pm
 (3)
 Specialioji sąlyga: laikydamiesi šio BLSK, IV priedo 1 punkte nurodyti toliau nurodytų valstybių narių laivai gali sužvejoti toliau nurodytus paprastųjų tunų, ne mažesnių nei 6,4 kg svorio arba 70 cm ilgio, kiekius (BFT/*641):
 Prancūzija
 pm
 Sąjunga
 pm
 (4)
 Specialioji sąlyga: laikydamiesi šio BLSK, IV priedo 2 punkte nurodyti toliau nurodytų valstybių narių laivai gali sužvejoti toliau nurodytus paprastųjų tunų, ne mažesnių nei 8 kg svorio ir 75 cm ilgio ir ne didesnių nei 30 kg svorio ir 115 cm ilgio, kiekius (BFT/*8302):
 Ispanija
 pm
 Prancūzija
 pm
 Italija
 pm
 Kipras
 pm
 Мalta
 pm
 Sąjunga
 pm
 (5)
 Specialioji sąlyga: laikydamiesi šio BLSK, IV priedo 3 punkte nurodyti toliau nurodytų valstybių narių laivai gali sužvejoti toliau nurodytus paprastųjų tunų, ne mažesnių nei 8 kg svorio ir 75 cm ilgio ir ne didesnių nei 30 kg svorio ir 115 cm ilgio, kiekius (BFT/*643):
 Italija
 pm
 Sąjunga
 pm
 (6)
 Specialioji sąlyga: laikydamiesi šio BLSK, IV priedo 3 punkte nurodyti toliau nurodytų valstybių narių laivai auginimo reikmėms gali sužvejoti toliau nurodytus paprastųjų tunų, ne mažesnių nei 8 kg svorio ir 75 cm ilgio ir ne didesnių nei 30 kg svorio ir 115 cm ilgio, kiekius (BFT/*8303F):
 Kroatija
 pm
 Sąjunga
 pm
 Rūšis
 Durklažuvė
 Zona
 Atlanto vandenynas į šiaurę nuo 5° šiaurės platumos
 Xiphias gladius
 (SWO/AN05N)
 Ispanija
 pm
 (2)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Portugalija
 pm
 (2)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Kitos valstybės narės
 pm
 (1) (2)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Sąjunga
 pm
 BLSK
 (1)
 Išskyrus Ispaniją ir Portugaliją, ir tik kaip priegauda.
 (2)
 Specialioji sąlyga: iki 2,39 % šio kiekio gali būti sužvejota Atlanto vandenyne į pietus nuo 5° šiaurės platumos (SWO/*AS05N).
 Rūšis
 Durklažuvė
 Zona
 Atlanto vandenynas į pietus nuo 5° šiaurės platumos
 Xiphias gladius
 (SWO/AS05N)
 Ispanija
 pm
 (1)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Portugalija
 pm
 (1)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Sąjunga
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 BLSK
 (1)
 Specialioji sąlyga: iki 3,51 % šio kiekio gali būti sužvejota Atlanto vandenyne į šiaurę nuo 5° šiaurės platumos (SWO/*AN05N).
 Rūšis
 Ilgapelekis tunas
 Zona
 Atlanto vandenynas į šiaurę nuo 5° šiaurės platumos
 Thunnus alalunga
 (ALB/AN05N)
 Airija
 pm
 (2)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Ispanija
 pm
 (2)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Prancūzija
 pm
 (2)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Jungtinė Karalystė
 pm
 (2)
 Portugalija
 pm
 (2)
 Sąjunga
 pm
 (1)
 BLSK
 (1)
 Nustatoma, kad ilgapelekius tunus kaip tikslinę rūšį žvejojančių Sąjungos žvejybos laivų skaičius pagal Reglamento (EB) Nr. 520/2007[1] 12 straipsnį turi būti:
 pm
 [1]
 2007 m. gegužės 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 520/2007, nustatantis labai migruojančių žuvų rūšių tam tikrų išteklių apsaugos technines priemones (OL L 123, 2007 5 12, p. 3).
 (2)
 Didžiausio žvejybos laivų, plaukiojančių su leidimą žvejoti ilgapelekius tunus kaip tikslinę žuvų rūšį turinčios valstybės narės vėliava, skaičiaus paskirstymas valstybėms narėms pagal Reglamento (EB) Nr. 520/2007 12 straipsnį:
 Valstybė narė
 Didžiausias laivų skaičius
 Airija
 pm
 Ispanija
 pm
 Prancūzija
 pm
 Jungtinė Karalystė
 pm
 Portugalija
 pm
 Rūšis
 Ilgapelekis tunas
 Zona
 Atlanto vandenynas į pietus nuo 5° šiaurės platumos
 Thunnus alalunga
 (ALB/AS05N)
 Ispanija
 pm
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Prancūzija
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Portugalija
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Sąjunga
 pm
 BLSK
 pm
 Rūšis
 Didžiaakis tunas
 Zona
 Atlanto vandenynas
 Thunnus obesus
 (BET/ATLANT)
 Ispanija
 pm
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Prancūzija
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Portugalija
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Sąjunga
 pm
 BLSK
 pm
 Rūšis
 Atlantinis marlinas
 Zona
 Atlanto vandenynas
 Makaira nigricans
 (BUM/ATLANT)
 Ispanija
 pm
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Prancūzija
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Portugalija
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Sąjunga
 pm
 BLSK
 pm
 Rūšis
 Atlantinis baltasis marlinas
 Zona
 Atlanto vandenynas
 Tetrapturus albidus
 (WHM/ATLANT)
 Ispanija
 pm
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Portugalija
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Sąjunga
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 BLSK
 pm
 IE PRIEDAS
 ANTARKTIS
 CCAMLR KONVENCIJOS RAJONAS
 Šie CCAMLR priimti BLSK nepaskirstyti CCAMLR šalims, todėl Sąjungos dalis nenustatoma. Sužvejotų žuvų kiekius kontroliuoja CCAMLR sekretoriatas, kuris praneš, kada nutraukiama žvejyba dėl to, kad išnaudotas BLSK.
 Jei nenurodyta kitaip, šie BLSK taikomi 2016 m. gruodžio 1 d. – 2017 m. lapkričio 30 d. laikotarpiu.
 Rūšis
 Lydžiažiotė ledžuvė
 Zona
 FAO 48.3 Antarktis
 Champsocephalus gunnari
 (ANI/F483.)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 BLSK
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Rūšis
 Lydžiažiotė ledžuvė
 Zona
 FAO 58.5.2 Antarktis (1)
 Champsocephalus gunnari
 (ANI/F5852.)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 BLSK
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 (1)
 Šio BLSK tikslais rajonas, kuriame leidžiama žvejyba, nurodomas kaip dalis FAO 58.5.2 statistinio kvadrato, kuri yra rajone, apibrėžtame linija, kuri:
 – prasideda taške, kuriame 72° 15′ rytų ilgumos dienovidinis kerta Australijos ir Prancūzijos jūros ribų nustatymo susitarimo ribą, toliau eina į pietus išilgai dienovidinio iki jo sankirtos su 53° 25′ pietų platumos lygiagrete,
 – toliau eina į rytus išilgai tos lygiagretės iki jos sankirtos su 74° rytų ilgumos dienovidiniu,
 – toliau eina į šiaurės rytus išilgai geodezinės linijos iki 52° 40′ pietų platumos lygiagretės sankirtos su 76° rytų ilgumos dienovidiniu,
 – toliau eina į šiaurę išilgai to dienovidinio iki jo sankirtos su 52° pietų platumos lygiagrete,
 – toliau eina į šiaurės vakarus išilgai geodezinės linijos iki 51° pietų platumos lygiagretės sankirtos su 74° 30' rytų ilgumos dienovidiniu, ir
 – toliau eina į pietvakarius išilgai geodezinės linijos iki pradžios taško.
 Rūšis
 Krokodilinė ledžuvė
 Zona
 FAO 48.3 Antarktis
 Chaenocephalus aceratus
 (SSI/F483.)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 BLSK
 pm
 (1)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 (1)
 Tik priegauda. Pagal šį BLSK specializuotoji žvejyba neleidžiama.
 Rūšis
 Raganosė ledžuvė
 Zona
 FAO 58.5.2 Antarktis
 Channichthys rhinoceratus
 (LIC/F5852.)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 BLSK
 pm
 (1)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 (1)
 Tik priegauda. Pagal šį BLSK specializuotoji žvejyba neleidžiama.
 Rūšis
 Patagoninis nototeninis dančius
 Zona
 FAO 48.3 Antarktis
 Dissostichus eleginoides
 (TOP/F483.)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 BLSK
 pm
 (1)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Specialioji sąlyga:
 laikantis pirmiau minėtos kvotos, ne didesnius nei toliau nurodyti kiekius galima sužvejoti toliau nurodytuose parajoniuose:
 valdymo rajone A: nuo 48o vakarų ilgumos iki 43° 30' vakarų ilgumos – nuo 52° 30' pietų platumos iki 56° pietų platumos (TOP/*F483A) –
 pm
 valdymo rajone B: nuo 43o 30' vakarų ilgumos iki 40o vakarų ilgumos – nuo 52o 30' pietų platumos iki 56o pietų platumos (TOP/*F483B) –
 pm
 valdymo rajone C: nuo 40° vakarų ilgumos iki 33° 30′ vakarų ilgumos – nuo 52° 30′ pietų platumos iki 56° pietų platumos (TOP/*F483C) –
 pm
 (1)
 Šis BSLK taikomas žvejybai ūdomis balandžio 16 d. – rugpjūčio 31 d. ir žvejybai dugninėmis gaudyklėmis 2016 m. gruodžio 1 d. – 2017 m. lapkričio 30 d.
 Rūšis
 Patagoninis nototeninis dančius
 Zona
 FAO 48.4 Antarkties šiaurė
 Dissostichus eleginoides
 (TOP/F484N.)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 BLSK
 pm
 (1)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 (1)
 Šis BLSK taikomas rajone, esančiame tarp 55° 30′ pietų platumos ir 57° 20′ pietų platumos bei 25° 30′ vakarų ilgumos ir 29° 30′ vakarų ilgumos.
 Rūšis
 Patagoninis nototeninis dančius
 Zona
 FAO 58.5.2 Antarktis
 Dissostichus eleginoides
 (TOP/F5852.)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 BLSK
 pm
 (1)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 (1)
 Šis BLSK taikomas tik į vakarus nuo 79° 20′ rytų ilgumos. Šioje zonoje į rytus nuo šio dienovidinio žvejoti draudžiama.
 Rūšis
 Atlantinis nototeninis dančius
 Zona
 FAO 48.4 Antarkties pietūs
 Dissostichus mawsoni
 (TOA/F484S.)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 BLSK
 pm
 (1)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 (1)
 Šis BLSK taikomas rajone, esančiame tarp 57o 20' pietų platumos ir 60o 00' pietų platumos bei 24° 30′ vakarų ilgumos ir 29° 00′ vakarų ilgumos.
 Rūšis
 Krilis
 Zona
 FAO 48
 Euphausia superba
 (KRI/F48.)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 BLSK
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Specialioji sąlyga:
 neviršijant 620 000 tonų viso suminio leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio, ne didesnius nei toliau nurodyti kiekius galima sužvejoti toliau nurodytuose parajoniuose:
 kvadrate 48.1 (KRI/*F481.) –
 pm
 kvadrate 48.2 (KRI/*F482.) –
 pm
 kvadrate 48.3 (KRI/*F483.) –
 pm
 kvadrate 48.4 (KRI/*F484.) –
 pm
 Rūšis
 Krilis
 Zona
 FAO 58.4.1 Antarktis
 Euphausia superba
 (KRI/F5841.)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 BLSK
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Specialioji sąlyga:
 laikantis pirmiau minėtos kvotos, ne didesnius nei toliau nurodyti kiekius galima sužvejoti toliau nurodytuose parajoniuose:
 kvadrate 58.4.1 į vakarus nuo 115° rytų ilgumos (KRI/*F-41W) –
 pm
 kvadrate 58.4.1 į rytus nuo 115° rytų ilgumos (KRI/*F-41E) –
 pm
 Rūšis
 Krilis
 Zona
 FAO 58.4.2 Antarktis
 Euphausia superba
 (KRI/F5842.)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 BLSK
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Specialioji sąlyga:
 laikantis pirmiau minėtos kvotos, ne didesnius nei toliau nurodyti kiekius galima sužvejoti toliau nurodytuose parajoniuose:
 kvadrate 58.4.2 į vakarus nuo 55° rytų ilgumos (KRI/*F-42W) –
 pm
 kvadrate 58.4.2 į rytus nuo 55° rytų ilgumos (KRI/*F-42E) –
 pm
 Rūšis
 Žalioji nototenija
 Zona
 FAO 48.3 Antarktis
 Gobionotothen gibberifrons
 (NOG/F483.)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 BLSK
 pm
 (1)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 (1)
 Tik priegauda. Pagal šį BLSK specializuotoji žvejyba neleidžiama.
 Rūšis
 Pilkoji nototenija
 Zona
 FAO 48.3 Antarktis
 Lepidonotothen squamifrons
 (NOS/F483.)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 BLSK
 pm
 (1)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 (1)
 Tik priegauda. Pagal šį BLSK specializuotoji žvejyba neleidžiama.
 Rūšis
 Pilkoji nototenija
 Zona
 FAO 58.5.2 Antarktis
 Lepidonotothen squamifrons
 (NOS/F5852.)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 BLSK
 pm
 (1)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 (1)
 Tik priegauda. Pagal šį BLSK specializuotoji žvejyba neleidžiama.
 Rūšis
 Pietinis grenadierius ir
 ilgaūsis grenadierius
 Zona
 FAO 58.5.2 Antarktis
 Macrourus holotrachys ir Macrourus carinatus
 (GR1/F5852.)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 BLSK
 pm
 (1)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 (1)
 Tik priegauda. Pagal šį BLSK specializuotoji žvejyba neleidžiama.
 Rūšis
 Rudagalvis grenadierius ir antarktinis grenadierius
 Zona
 FAO 58.5.2 Antarktis
 Macrourus caml ir Macrourus whitsoni
 (GR2/F5852.)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 BLSK
 pm
 (1)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 (1)
 Tik priegauda. Pagal šį BLSK specializuotoji žvejyba neleidžiama.
 Rūšis
 Paprastieji grenadieriai
 Zona
 FAO 48.4 Antarktis
 Macrourus spp.
 (GRV/F484.)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 BLSK
 pm
 (1)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 (1)
 Tik priegauda. Pagal šį BLSK specializuotoji žvejyba neleidžiama.
 Rūšis
 Kergeleno nototenija
 Zona
 FAO 48.3 Antarktis
 Notothenia rossii
 (NOR/F483.)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 BLSK
 pm
 (1)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 (1)
 Tik priegauda. Pagal šį BLSK specializuotoji žvejyba neleidžiama.
 Rūšis
 Krabai
 Zona
 FAO 48.3 Antarktis
 Paralomis spp.
 (PAI/F483.)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 BLSK
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Rūšis
 Tamsioji ledžuvė
 Zona
 FAO 48.3 Antarktis
 Pseudochaenichthys georgianus
 (SGI/F483.)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 BLSK
 pm
 (1)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 (1)
 Tik priegauda. Pagal šį BLSK specializuotoji žvejyba neleidžiama.
 Rūšis
 Rombinės rajožuvės
 Zona
 FAO 48.3 Antarktis
 Rajiformes
 (SRX/F483.)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 BLSK
 pm
 (1)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 (1)
 Tik priegauda. Pagal šį BLSK specializuotoji žvejyba neleidžiama.
 Rūšis
 Rombinės rajožuvės
 Zona
 FAO 48.4 Antarktis
 Rajiformes
 (SRX/F484.)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 BLSK
 pm
 (1)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 (1)
 Tik priegauda. Pagal šį BLSK specializuotoji žvejyba neleidžiama.
 Rūšis
 Rombinės rajožuvės
 Zona
 FAO 58.5.2 Antarktis
 Rajiformes
 (SRX/F5852.)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 BLSK
 pm
 (1)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 (1)
 Tik priegauda. Pagal šį BLSK specializuotoji žvejyba neleidžiama.
 Rūšis
 Kitų rūšių žuvys
 Zona
 FAO 58.5.2 Antarktis
 (OTH/F5852.)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 BLSK
 pm
 (1)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 (1)
 Tik priegauda. Pagal šį BLSK specializuotoji žvejyba neleidžiama.
 IF PRIEDAS
 PIETRYČIŲ ATLANTAS,
 SEAFO KONVENCIJOS RAJONAS
 Šie BLSK nepaskirstyti SEAFO šalims, todėl Sąjungos dalis nenustatoma. Sužvejotų žuvų kiekius kontroliuoja SEAFO sekretoriatas, kuris praneš, kada nutraukiama žvejyba dėl to, kad išnaudotas BLSK.
 Rūšis
 Paprastieji beriksai
 Beryx spp.
 Zona
 SEAFO
 (ALF/SEAFO)
 BLSK
 pm
 (1)
 Prevencinis BLSK.
 (1) B1 kvadrate galima sužvejoti ne daugiau kaip 132 tonas (ALF/*F47NA).
 Rūšis
 Gelminiai krabai
 Chaceon spp.
 Zona
 SEAFO B1 pakvadratis (1)
 (GER/F47NAM)
 BLSK
 pm(2)
 Prevencinis BLSK.
 (1)Šio BLSK tikslais rajonas, kuriame leidžiama žvejyba, apibrėžiamas taip:
 –jo vakarinė riba yra 0° rytų ilgumos,
 –jo šiaurinė riba yra 20° pietų platumos,
 –jo pietinė riba yra 28° pietų platumos ir
 –jo rytinė riba yra Namibijos išskirtinės ekonominės zonos išorinės ribos.
 Rūšis
 Gelminiai krabai
 Chaceon spp.
 Zona
 SEAFO, išskyrus B1 pakvadratį
 (GER/F47X)
 BLSK
 pm
 Prevencinis BLSK.
 Rūšis
 Patagoninis nototeninis dančius Dissostichus eleginoides
 Zona
 SEAFO D parajonis
 (TOP/F47D)
 BLSK
 pm
 Prevencinis BLSK.
 Rūšis
 Patagoninis nototeninis dančius Dissostichus eleginoides
 Zona
 SEAFO, išskyrus D parajonį
 (TOP/F47-D)
 BLSK
 pm
 Prevencinis BLSK.
 Rūšis
 Islandinis pjūklapilvis beriksas
 Hoplostethus atlanticus
 Zona
 SEAFO B1 pakvadratis (1)
 (ORY/F47NAM)
 BLSK
 pm
 (2)
 Prevencinis BLSK.
 (1)Šio BLSK tikslais rajonas, kuriame leidžiama žvejyba, apibrėžiamas taip:
 –jo vakarinė riba yra 0° rytų ilgumos,
 –jo šiaurinė riba yra 20° pietų platumos,
 –jo pietinė riba yra 28° pietų platumos ir
 –jo rytinė riba yra Namibijos išskirtinės ekonominės zonos išorinės ribos.
 (2)
 Išskyrus pm tonas leidžiamos priegaudos (ORY/*F47NA).
 Rūšis
 Islandinis pjūklapilvis beriksas
 Hoplostethus atlanticus
 Zona
 SEAFO, išskyrus B1 pakvadratį
 (ORY/F47X)
 BLSK
 pm
 Prevencinis BLSK.
 Rūšis
 Pelaginės ylapelekės šernažuvės
 Pseudopentaceros spp.
 Zona
 SEAFO
 (EDW/SEAFO)
 BLSK
 pm
 Prevencinis BLSK.
 IG PRIEDAS
 AUSTRALINIAI TUNAI, PAPLITIMO RAJONAI
 Rūšis
 Australinis tunas
 Thunnus maccoyii
 Zona
 Visi paplitimo rajonai
 (SBF/F41-81)
 Sąjunga
 pm
 (1)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 BLSK
 pm
 (1)
 Tik priegauda. Pagal šią kvotą specializuotoji žvejyba neleidžiama.
 IH PRIEDAS
 WCPFC KONVENCIJOS RAJONAS
 Rūšis
 Durklažuvė
 Xiphias gladius
 Zona
 WCPFC konvencijos rajonas į pietus nuo 20° pietų platumos
 (SWO/F7120S)
 Sąjunga
 pm
 Prevencinis BLSK.
 BLSK
 Netaikoma
 IJ PRIEDAS
 SPRFMO KONVENCIJOS RAJONAS
 Rūšis
 Peru stauridė
 Zona
 SPRFMO konvencijos rajonas
 Trachurus murphyi
 (CJM/SPRFMO)
 Vokietija
 Bus nustatyta
 (1)
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Nyderlandai
 Bus nustatyta
 (1)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Lietuva
 Bus nustatyta
 (1)
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Lenkija
 Bus nustatyta
 (1)
 Sąjunga
 Bus nustatyta
 (1)
 BLSK
 Netaikoma
 (1)
 Bus pakoreguota po metinio SPRFMO komisijos susitikimo 2017 m. sausio 25–29 d.
 IK PRIEDAS
 IOTC KOMPETENCIJOS RAJONAS
 Rūšis
 Gelsvauodegis tunas
 Zona
 IOTC kompetencijos rajonas
 Thunnus albacares
 (YFT/IOTC)
 Prancūzija
 pm
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Italija
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Ispanija
 pm
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Sąjunga
 77 694
 BLSK
 Netaikoma
 IL PRIEDAS
 BVJŽK SUSITARIMO RAJONAS
 Rūšis
 Europinis ančiuvis
 Engraulis encrasicolus
 Zona
 BVJŽK 17 ir 18 geografinių parajonių Sąjungos ir tarptautiniai vandenys
 (ANE/GF1718)
 Kroatija ir Italija
 30 550
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Slovėnija
 150
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Sąjunga
 30 700
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 BLSK
 Netaikoma
 Rūšis
 Europinė sardinė
 Sardina pilchardus
 Zona
 BVJŽK 17 ir 18 geografinių parajonių Sąjungos ir tarptautiniai vandenys
 (PIL/GF1718)
 Kroatija ir Italija
 81 850
 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Slovėnija
 150
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Sąjunga
 82 000
 Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 BLSK
 Netaikoma
 (1)
 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (OL L 343, 2009 12 22, p. 1).
 ---documentbreak--- NA ---documentbreak---
 EUROPOS KOMISIJA
 Briuselis, 2016 10 27
 COM(2016) 698 final
 PRIEDAI
 prie
 pasiūlymo dėl Tarybos reglamento
 kuriuo 2017 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos Sąjungos vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos žvejybos laivams
 IIA PRIEDAS
 LAIVŲ ŽVEJYBOS PASTANGOS
 ATSIŽVELGIANT Į ATLANTINIŲ MENKIŲ, JŪRINIŲ PLEKŠNIŲ IR
 EUROPINIŲ JŪRŲ LIEŽUVIŲ TAM TIKRŲ IŠTEKLIŲ VALDYMĄ
 ICES IIIa, VIa, VIIa, VIId KVADRATUOSE, ICES IV PARAJONYJE IR ICES IIa BEI Vb KVADRATŲ SĄJUNGOS VANDENYSE
 1.TAIKYMO SRITIS
 1.1.Šis priedas taikomas Sąjungos žvejybos laivams, turintiems arba naudojantiems bet kuriuos iš Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 I priedo 1 punkte nurodytų žvejybos įrankių ir esantiems bet kuriame iš šio priedo 2 punkte nurodytų geografinių rajonų.
 1.2.Šis priedas netaikomas laivams, kurių bendrasis ilgis yra mažesnis nei 10 metrų. Nereikalaujama, kad šie laivai turėtų pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 7 straipsnį išduotus žvejybos leidimus. Atitinkamos valstybės narės tų laivų žvejybos pastangas vertina pagal pastangų grupes, kurioms jie priklauso, naudodamos tinkamus imčių ėmimo metodus. Šio reglamento 1 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytu valdymo laikotarpiu Komisija prašo pateikti mokslinių rekomendacijų, kad ji galėtų įvertinti tų laivų pastangų naudojimą, siekdama tuos laivus ateityje įtraukti į pastangų valdymo sistemą.
 2.REGLAMENTUOJAMI ŽVEJYBOS ĮRANKIAI IR GEOGRAFINIAI RAJONAI
 Taikant šį priedą, taikomos nuostatos dėl Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 I priedo 1 punkte nurodytų žvejybos įrankių grupių (toliau – reglamentuojami žvejybos įrankiai) ir to priedo 2 punkte nurodytų geografinių rajonų grupių.
 3.LEIDIMAI
 Valstybė narė gali uždrausti visuose geografiniuose rajonuose, kuriems taikomas šis priedas, žvejoti reglamentuojamu žvejybos įrankiu visiems su jos vėliava plaukiojantiems laivams, kurie iki tol nėra vykdę tokios žvejybos veiklos, jei, jos manymu, tai tikslinga siekiant sustiprinti tvarų šios žvejybos pastangų sistemos įgyvendinimą, nebent ji užtikrintų, kad tame rajone nebus naudojami lygiaverčiai žvejybos pajėgumai, išreikšti kilovatais.
 4.DIDŽIAUSIOS LEIDŽIAMOS ŽVEJYBOS PASTANGOS
 4.1.Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 12 straipsnio 1 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 676/2007 9 straipsnio 2 dalyje nurodytos didžiausios leidžiamos žvejybos pastangos šio reglamento 1 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytu valdymo laikotarpiu kiekvienos valstybės narės kiekvienai žvejybos pastangų grupei yra nustatytos šio priedo priedėlyje.
 4.2.Didžiausias metinių žvejybos pastangų lygis, nustatytas pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1954/2003
 1
 , neturi poveikio šiame priede nustatytoms didžiausioms leidžiamoms žvejybos pastangoms.
 5.VALDYMAS
 5.1.Didžiausias leidžiamas žvejybos pastangas valstybės narės valdo pagal Reglamento (EB) Nr. 676/2007 9 straipsnyje, Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 4 straipsnyje ir 13–17 straipsniuose bei Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 26–35 straipsniuose nustatytas sąlygas.
 5.2.Valstybė narė gali nustatyti valdymo laikotarpius, kuriais atskiriems laivams arba laivų grupėms skiriamos visos didžiausios leidžiamos žvejybos pastangos arba jų dalis. Tokiu atveju dienų arba valandų, kurias laivas gali būti rajone valdymo laikotarpiu, skaičių atitinkama valstybė narė nustato savo nuožiūra. Visais tokiais valdymo laikotarpiais atitinkama valstybė narė gali perskirstyti žvejybos pastangas atskiriems laivams arba laivų grupėms.
 5.3.Jei valstybė narė laiką, kurį su jos vėliava plaukiojantys laivai gali būti rajone, nustato valandomis, panaudotų dienų skaičių ji ir toliau skaičiuoja pagal 5.1 punkte nurodytas sąlygas. Komisijos prašymu atitinkama valstybė narė nurodo, kokių prevencinių priemonių ji ėmėsi, kad rajone nebūtų panaudota per daug žvejybos pastangų dėl to, kad laivas išplaukia iš to rajono prieš pasibaigiant 24 valandų laikotarpiui.
 6.ŽVEJYBOS PASTANGŲ ATASKAITOS
 Laivams, kuriems taikomas šis priedas, taikomas Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 28 straipsnis. Tame straipsnyje nurodytas geografinis rajonas atlantinių menkių išteklių valdymo tikslais yra kiekvienas iš šio priedo 2 punkte nurodytų geografinių rajonų.
 7.ATITINKAMŲ DUOMENŲ PATEIKIMAS
 Valstybės narės Komisijai perduoda savo žvejybos laivų panaudotų žvejybos pastangų duomenis pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 33 ir 34 straipsnius. Šie duomenys perduodami per Keitimosi žuvininkystės duomenimis sistemą arba per bet kokią kitą ateityje Komisijos įgyvendintą duomenų rinkimo sistemą.
 IIA priedo priedėlis
 Didžiausios leidžiamos žvejybos pastangos kilovatdienėmis
 a)Kategato sąsiauris:
 Reglamentuojamas žvejybos įrankis
 DK
 DE
 SE
 TR1
 pm
 pm
 pm
 TR2
 pm
 pm
 pm
 TR3
 pm
 pm
 pm
 BT1
 pm
 pm
 pm
 BT2
 pm
 pm
 pm
 GN
 pm
 pm
 pm
 GT
 pm
 pm
 pm
 LL
 pm
 pm
 pm
 b)Skagerako sąsiauris, ta ICES IIIa kvadrato dalis, kuri nepriklauso Skagerako arba Kategato sąsiauriams; ICES IV parajonis ir ICES IIa kvadrato Sąjungos vandenys; ICES VIId kvadratas:
 Reglamentuojamas žvejybos įrankis
 BE
 DK
 DE
 ES
 FR
 IE
 NL
 SE
 UK
 TR1
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 TR2
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 TR3
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 BT1
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 BT2
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 GN
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 GT
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 LL
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 c)ICES VIIa kvadratas:
 Reglamentuojamas žvejybos įrankis
 BE
 FR
 IE
 NL
 UK
 TR1
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 TR2
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 TR3
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 BT1
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 BT2
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 GN
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 GT
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 LL
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 d)ICES VIa kvadratas ir ICES Vb kvadrato Sąjungos vandenys:
 Reglamentuojamas žvejybos įrankis
 BE
 DE
 ES
 FR
 IE
 UK
 TR1
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 TR2
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 TR3
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 BT1
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 BT2
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 GN
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 GT
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 LL
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 IIB PRIEDAS
 LAIVŲ ŽVEJYBOS PASTANGOS ATSIŽVELGIANT Į
 AUSTRALINIŲ JŪRINIŲ LYDEKŲ IR NORVEGINIŲ OMARŲ
 TAM TIKRŲ IŠTEKLIŲ ATKŪRIMĄ
 ICES VIIIc IR IXa KVADRATUOSE, IŠSKYRUS KADISO ĮLANKĄ
 I skyrius
 Bendrosios nuostatos
 1.TAIKYMO SRITIS
 Šis priedas taikomas Sąjungos žvejybos laivams, kurių bendrasis ilgis yra 10 m arba daugiau ir kurie turi tralų, jūrinių užmetamųjų tinklų arba panašių žvejybos įrankių, kurių tinklo akių dydis yra 32 mm arba daugiau, žiauninių tinklų, kurių tinklo akių dydis yra 60 mm arba daugiau, arba dugninių ūdų, arba juos naudoja pagal Reglamentą (EB) Nr. 2166/2005, ir kurių esama ICES VIIIc ir IXa kvadratuose, išskyrus Kadiso įlanką.
 2.TERMINŲ APIBRĖŽTYS
 Šiame priede:
 a)žvejybos įrankių grupė – grupė, kurią sudaro dviejų toliau nurodytų kategorijų žvejybos įrankiai:
 i)tralai, jūriniai užmetamieji tinklai arba panašūs žvejybos įrankiai, kurių tinklo akių dydis yra 32 mm arba daugiau, ir
 ii)žiauniniai tinklai, kurių tinklo akių dydis yra 60 mm arba daugiau, bei dugninės ūdos;
 b)reglamentuojamas žvejybos įrankis – bet kuris iš prie žvejybos įrankių grupės priskiriamų dviejų kategorijų žvejybos įrankių;
 c)rajonas – ICES VIIIc ir IXa kvadratai, išskyrus Kadiso įlanką;
 d)esamas valdymo laikotarpis – 1 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytas laikotarpis;
 e)specialiosios sąlygos – 6.1 punkte nurodytos specialiosios sąlygos.
 3.
 VEIKLOS APRIBOJIMAI
 Nedarant poveikio Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 29 straipsnio taikymui, kiekviena valstybė narė užtikrina, kad su jos vėliava plaukiojantys Sąjungos žvejybos laivai, turintys bet kokį reglamentuojamą žvejybos įrankį, rajone būtų ne daugiau dienų, nei nurodyta šio priedo III skyriuje.
 II skyrius
 Leidimai
 4.LEIDIMĄ ŽVEJOTI TURINTYS LAIVAI
 4.1.Valstybė narė šiame rajone neleidžia žvejoti reglamentuojamu žvejybos įrankiu nė vienam su jos vėliava plaukiojančiam laivui, kuris tokios žvejybos veiklos rajone nevykdė nuo 2002 iki 2015 m. (išskyrus žvejybos veiklą, vykdytą vienam žvejybos laivui perleidus dienas kitam žvejybos laivui), išskyrus tuos atvejus, kai valstybė narė užtikrina, kad tame rajone nebus naudojami lygiaverčiai žvejybos pajėgumai, išreikšti kilovatais.
 4.2.Laivui, plaukiojančiam su valstybės narės, kuri neturi kvotų tame rajone, vėliava, neleidžiama žvejoti tame rajone naudojant reglamentuojamą žvejybos įrankį, išskyrus atvejus, kai tam laivui kvota skiriama perleidus žvejybos pastangas pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 8 dalį ir skiriamos dienos jūroje pagal šio priedo 11 arba 12 punktą.
 III skyrius
 Sąjungos žvejybos laivams skiriamas dienų,
 kurias jie gali būti rajone, skaičius
 5.DIDŽIAUSIAS DIENŲ SKAIČIUS
 5.1.Didžiausias dienų jūroje, kuriomis valstybė narė gali leisti su jos vėliava plaukiojančiam laivui, turinčiam kurį nors reglamentuojamą žvejybos įrankį, būti rajone esamu valdymo laikotarpiu, skaičius nurodytas I lentelėje.
 5.2.Jeigu galima įrodyti, kad laivo sužvejotas jūrinių lydekų kiekis sudaro mažiau nei 8 % bendro per tam tikrą žvejybos reisą sužvejotų žuvų gyvojo svorio, žvejybos laivo valstybei narei leidžiama per tą reisą jūroje praleistų dienų neįskaičiuoti į taikomą didžiausią dienų jūroje skaičių, nustatytą I lentelėje.
 6.SPECIALIOSIOS DIENŲ SKYRIMO SĄLYGOS
 6.1.Nustatant didžiausią dienų jūroje, kurias valstybė narė su jos vėliava plaukiojančiam Sąjungos žvejybos laivui gali leisti būti rajone, skaičių, pagal I lentelę taikomos šios specialiosios sąlygos:
 a)bendras jūrinių lydekų, iškrautų iš atitinkamo laivo kiekvienais iš dvejų 2013 ir 2014 kalendorinių metų, kiekis turi sudaryti mažiau nei 5 tonas atsižvelgiant į iškrautų žuvų gyvąjį svorį ir
 b)bendras a punkte nurodytais metais iš atitinkamo laivo iškrautų norveginių omarų kiekis turi sudaryti mažiau nei 2,5 tonos atsižvelgiant į iškrautų žuvų gyvąjį svorį.
 6.2.Jeigu laivas dėl jo atitikimo specialiosioms sąlygoms gavo neribotą dienų jūroje skaičių, esamu valdymo laikotarpiu to laivo iškraunamų jūrinių lydekų kiekis neturi viršyti 5 tonų bendro iškrautų žuvų gyvojo svorio, o iškraunamų norveginių omarų kiekis – 2,5 tonos bendro iškrautų žuvų gyvojo svorio.
 6.3.Jeigu laivas neatitinka kurios nors iš specialiųjų sąlygų, jam nedelsiant panaikinama teisė gauti dienų, kurios skiriamos, kai laivas atitinka tą specialiąją sąlygą.
 6.4.Teisę pasinaudoti 6.1 punkte nurodytomis specialiosiomis sąlygomis laivas gali perleisti vienam arba keliems laivams, kurie pakeičia tą laivą laivyne, su sąlyga, kad pakeičiantysis laivas naudoja panašų žvejybos įrankį ir nė vienais savo veiklos metais nėra iškrovęs didesnio jūrinių lydekų arba norveginių omarų kiekio, nei nurodytas 6.1 punkte.
 I lentelė
 Didžiausias dienų, kurias laivas gali būti rajone, skaičius per metus pagal naudojamą žvejybos įrankį
 Specialioji sąlyga
 Reglamentuojamas žvejybos įrankis
 Didžiausias dienų skaičius
 Tralai, jūriniai užmetamieji tinklai ir panašūs žvejybos įrankiai tralai, kurių akių dydis ≥ 32 mm, žiauniniai tinklai, kurių akių dydis ≥ 60 mm, ir dugninės ūdos
 ES
 126
 FR
 109
 PT
 113
 6.1. a) ir b)
 Tralai, jūriniai užmetamieji tinklai ir panašūs žvejybos įrankiai tralai, kurių akių dydis ≥ 32 mm, žiauniniai tinklai, kurių akių dydis ≥ 60 mm, ir dugninės ūdos
 Neribotas
 7.KILOVATDIENIŲ SISTEMA
 7.1.Valstybė narė gali valdyti savo žvejybos pastangų paskirstymą pagal kilovatdienių sistemą. Pagal tą sistemą ji gali atitinkamam laivui, turinčiam reglamentuojamą žvejybos įrankį ir taikančiam I lentelėje pateiktas specialiąsias sąlygas, skirti kitokį didžiausią dienų, kurias laivas gali būti rajone, skaičių, nei nustatytasis toje lentelėje, jeigu laikomasi bendro tokiam reglamentuojam įrankiui ir specialiosioms sąlygoms taikomo kilovatdienių skaičiaus.
 7.2.Šis bendras kilovatdienių skaičius yra visų atskirų žvejybos pastangų, paskirstytų su tos valstybės narės vėliava plaukiojantiems laivams, turintiems teisę naudotis reglamentuojamu žvejybos įrankiu ir, jei taikoma, taikyti specialiąsias sąlygas, suma. Tokios individualios žvejybos pastangos apskaičiuojamos kilovatdienėmis, dauginant kiekvieno laivo variklio galią iš dienų jūroje, kuriomis tas laivas galėtų pasinaudoti pagal I lentelę, jeigu nebūtų taikomas 7.1 punktas, skaičiaus. Kol dienų skaičius neapribotas pagal I lentelę, santykinis dienų jūroje, kuriomis laivas gali pasinaudoti, skaičius yra 360.
 7.3.7.1 punkte nurodyta sistema pasinaudoti pageidaujanti valstybė narė Komisijai pateikia prašymą ir elektronines ataskaitas, kuriose nurodoma išsami informacija apie I lentelėje nustatytų reglamentuojamo žvejybos įrankio ir specialiųjų sąlygų duomenų apskaičiavimą, grindžiamą:
 a)leidimą žvejoti turinčių laivų sąrašu, nurodant laivų Sąjungos žvejybos laivyno registro (CFR) numerį ir variklio galią;
 b)tokių laivų 6.1. punkto a papunktyje nurodytų metų duomenimis, nurodant laimikio sudėtį pagal 6.1 punkto a arba b papunkčio specialiąsias sąlygas, jeigu tie laivai turi teisę taikyti tokias specialiąsias sąlygas;
 c)dienų jūroje, kuriomis kiekvienam laivui iš pradžių būtų buvę leista žvejoti pagal I lentelę, skaičiumi ir dienų jūroje, kuriomis kiekvienas laivas galėtų pasinaudoti taikant 7.1 punktą, skaičiumi.
 7.4.Remdamasi tuo prašymu, Komisija įvertina, ar laikomasi 7 punkte nurodytų sąlygų, ir atitinkamu atveju gali leisti tai valstybei narei pasinaudoti 7.1 punkte nurodyta sistema.
 8.PAPILDOMOS DIENOS, SKIRIAMOS ATSIŽVELGIANT Į VISAM LAIKUI NUTRAUKTĄ ŽVEJYBOS VEIKLĄ
 8.1.Komisija, atsižvelgdama į tai, kad ankstesniu valdymo laikotarpiu žvejybos veikla buvo visam laikui nutraukta pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1198/2006
 2
 23 straipsnį arba pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 744/2008
 3
 , valstybei narei gali skirti papildomų dienų jūroje, kurias laivo vėliavos valstybė gali leisti laivui, turinčiam bet kurį reglamentuojamą žvejybos įrankį, būti rajone. Žvejybos veiklos nutraukimo visam laikui dėl kitų priežasčių atvejai gali būti kiekvienas atskirai svarstomi Komisijos, jei atitinkama valstybė narė jai pateikia rašytinį ir tinkamai pagrįstą prašymą. Tokiame rašytiniame prašyme nurodomi susiję laivai ir prie kiekvieno iš jų patvirtinama, kad jie niekuomet nebevykdys žvejybos veiklos.
 8.2.Žvejybos veiklai nebenaudojamų laivų, kurie naudojo reglamentuojamą žvejybos įrankį, 2003 m. išnaudotos žvejybos pastangos, išmatuotos kilovatdienėmis, padalijamos iš visų tokį patį įrankį 2003 m. naudojusių laivų pastangų. Tokiu atveju papildomas dienų jūroje skaičius apskaičiuojamas dauginant gautą santykį iš dienų, kurios būtų buvusios skirtos pagal I lentelę, skaičiaus. Jeigu apskaičiavus susidaro ne visa diena, ji apvalinama iki artimiausio visos dienos skaičiaus.
 8.3.8.1 ir 8.2 punktai netaikomi, jei laivas pakeistas kitu remiantis 3 arba 6.4 punktu arba jei ankstesniais metais jau buvo pasinaudota galimybe už nebenaudojamo laivo pastangas gauti papildomų dienų jūroje.
 8.4.Valstybės narės, pageidaujančios gauti 8.1 punkte nurodytų dienų, Komisijai ne vėliau kaip esamo valdymo laikotarpio birželio 15 d. pateikia prašymą ir elektronines ataskaitas, kuriose nurodoma išsami informacija apie I lentelėje nustatytų žvejybos įrankių grupės ir specialiųjų sąlygų duomenų apskaičiavimą, grindžiamą:
 a)nebenaudojamų laivų sąrašais, nurodant laivų Sąjungos laivyno registro (CFR) numerį ir variklio galią;
 b)tokių laivų 2003 m. vykdyta žvejybos veikla, apskaičiuojama dienomis jūroje pagal tam tikrą žvejybos įrankių grupę ir, jei būtina, specialiąsias sąlygas.
 8.5.Remdamasi tokiu valstybės narės prašymu, Komisija gali įgyvendinimo aktais skirti tai valstybei narei papildomų dienų, kurios pridedamos prie 5.1 punkte nurodyto tai valstybei narei skirto dienų skaičiaus. Tokie įgyvendinimo aktai priimami pagal 43 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.
 8.6.Esamu valdymo laikotarpiu valstybė narė gali perskirstyti papildomas dienas jūroje visiems laivyne dar naudojamiems laivams, turintiems teisę naudoti reglamentuojamus žvejybos įrankius, arba tokių laivų daliai. Tačiau neleidžiama savo veiklą nutraukusio laivo, kuris naudojosi 6.1 punkto a arba b papunktyje nurodyta specialiąja sąlyga, turėtų papildomų dienų perkelti toliau naudojamam laivui, kuriam netaikoma jokia specialioji sąlyga.
 8.7.Jei Komisija skiria papildomų dienų jūroje už ankstesniu valdymo laikotarpiu visam laikui nutrauktą žvejybos veiklą, I lentelėje nurodytas kiekvienai valstybei narei skirtas esamu valdymo laikotarpio didžiausias dienų jūroje skaičius ir nustatytas žvejybos įrankis atitinkamai pakoreguojami.
 9.PAPILDOMŲ DIENŲ SKYRIMAS SIEKIANT SUSTIPRINTI MOKSLINĮ STEBĖJIMĄ
 9.1.Komisija pagal sustiprintą mokslinio stebėjimo programą, grindžiamą mokslininkų ir žvejybos sektoriaus atstovų bendradarbiavimu, valstybei narei gali skirti tris papildomas dienas, kurias laivas gali būti rajone, turėdamas bet kurį reglamentuojamą žvejybos įrankį. Pagal tokią programą daugiausia dėmesio skiriama į jūrą išmetamų žuvų kiekiui ir laimikio sudėčiai, ir joje nustatyti griežtesni duomenų rinkimo reikalavimai, nei nustatytieji Reglamente (EB) Nr. 199/2008
 4
 ir jo nuostatų dėl nacionalinių programų įgyvendinimo taisyklėse.
 9.2.Moksliniai stebėtojai yra nepriklausomi nuo laivo savininko, kapitono ir įgulos narių.
 9.3.Valstybė narė, pageidaujanti gauti pagal 9.1 punktą skiriamų dienų, pateikia Komisijai tvirtinti savo sustiprinto mokslinio stebėjimo programos aprašymą.
 9.4.Remdamasi tuo aprašymu ir pasikonsultavusi su STECF, Komisija gali įgyvendinimo aktais skirti atitinkamai valstybei narei papildomų dienų, kurios pridedamos prie 5.1 punkte nurodyto tai valstybei narei skirto dienų skaičiaus ir skiriamos su tos valstybės narės sustiprinto mokslinio stebėjimo programa susijusiems laivams, rajonui ir žvejybos įrankiams. Tokie įgyvendinimo aktai priimami pagal 43 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.
 9.5.Jeigu atitinkama valstybė narė nori ir toliau be pakeitimų taikyti anksčiau pateiktą ir Komisijos patvirtintą sustiprinto mokslinio stebėjimo programą, ji, likus keturioms savaitėms iki programos taikymo laikotarpio pradžios, praneša Komisijai apie tolesnį tos programos taikymą.
 IV skyrius
 Valdymas
 10.BENDROJI PRIEVOLĖ
 Didžiausias leidžiamas žvejybos pastangas valstybės narės valdo pagal Reglamento (EB) Nr. 2166/2005 8 straipsnyje ir Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 26–35 straipsniuose nustatytas sąlygas.
 11.VALDYMO LAIKOTARPIAI
 11.1.Valstybė narė I lentelėje nurodytas dienas, kuriomis laivas gali būti rajone, gali suskirstyti į vieno ar daugiau kalendorinių mėnesių trukmės valdymo laikotarpius.
 11.2.Dienų arba valandų, kuriomis laivas gali būti rajone valdymo laikotarpiu, skaičių nustato atitinkama valstybė narė.
 11.3.Jei valstybė narė laiką, kurį su jos vėliava plaukiojantys laivai gali būti rajone, nustato valandomis, panaudotų dienų skaičių ji ir toliau skaičiuoja laikydamasi 10 punkte nurodytų sąlygų. Komisijos prašymu valstybė narė nurodo, kokių prevencinių priemonių ji ėmėsi, kad rajone nebūtų išnaudota per daug žvejybos dienų dėl to, kad laivas išplaukia iš rajono prieš pasibaigiant 24 valandų laikotarpiui.
 V skyrius
 Keitimasis paskirtomis žvejybos pastangomis
 12.SU VALSTYBĖS NARĖS VĖLIAVA PLAUKIOJANČIO ŽVEJYBOS LAIVO DIENŲ PERLEIDIMAS KITAM SU TOS PAČIOS VALSTYBĖS NARĖS VĖLIAVA PLAUKIOJANČIAM ŽVEJYBOS LAIVUI
 12.1.Valstybė narė gali leisti su jos vėliava plaukiojančiam žvejybos laivui perleisti jam skirtas dienas, kuriomis jis gali būti rajone, kitam su jos vėliava tame rajone plaukiojančiam laivui, jeigu laivui perleistų dienų skaičius, padaugintas iš jo variklio galios kilovatais (kilovatdienės), yra lygus perleidžiančiojo laivo perleistų dienų skaičiui, padaugintam iš to laivo variklio galios kilovatais, arba yra už jį mažesnis. Laivo variklio galia kilovatais – Sąjungos žvejybos laivyno registre užregistruota kiekvieno laivo variklio galia.
 12.2.Pagal 12.1 punktą perleistų dienų, kurias laivas gali būti rajone, bendras skaičius, padaugintas iš perleidžiančiojo laivo variklio galios kilovatais, negali būti didesnis nei 6.1 punkto a papunktyje nurodytais metais žvejybos žurnale nurodytas perleidžiančiojo laivo vidutinis dienų tame rajone skaičius per metus, padaugintas iš to laivo variklio galios kilovatais.
 12.3.Perleisti dienas, kaip aprašyta 12.1 punkte, leidžiama laivams, naudojantiems bet kurį reglamentuojamą žvejybos įrankį ir vykdantiems veiklą tuo pačiu valdymo laikotarpiu.
 12.4.Perleisti dienas gali tik tie laivai, kuriems žvejybos dienos skiriamos netaikant specialiųjų sąlygų.
 12.5.Komisijos prašymu valstybės narės pateikia informaciją apie perleistas dienas. Komisija įgyvendinimo aktais gali nustatyti šiame punkte nurodytai informacijai rinkti ir perduoti skirtą lentelinių skaičiuoklių formatą. Tokie įgyvendinimo aktai priimami pagal 43 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.
 13.SU VIENOS VALSTYBĖS NARĖS VĖLIAVA PLAUKIOJANČIO ŽVEJYBOS LAIVO DIENŲ PERLEIDIMAS SU KITOS VALSTYBĖS NARĖS VĖLIAVA PLAUKIOJANČIAM ŽVEJYBOS LAIVUI
 Valstybės narės gali leisti su jų vėliavomis plaukiojantiems žvejybos laivams perleisti vieni kitiems dienas, kurias jie gali būti rajone, galiojančias tuo pačiu valdymo laikotarpiu ir tame pačiame rajone, su sąlyga, kad 4.1 bei 4.2 ir 12 punktai taikomi mutatis mutandis. Jeigu valstybės narės nusprendžia leisti perleisti dienas, prieš tai jos Komisijai praneša išsamią su perleidimu susijusią informaciją, įskaitant perleidžiamų dienų skaičių, žvejybos pastangas ir su jomis susijusias žvejybos kvotas, jei tokios taikomos.
 VI skyrius
 Prievolė teikti ataskaitas
 14.ŽVEJYBOS PASTANGŲ ATASKAITOS
 Laivams, kuriems taikomas šis priedas, taikomas Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 28 straipsnis. Tame straipsnyje nurodytas geografinis rajonas yra šio priedo 2 punkte nurodytas rajonas.
 15.ATITINKAMŲ DUOMENŲ RINKIMAS
 Valstybės narės, remdamosi informacija, kuri naudojama šiame priede nurodytoms žvejybos dienoms rajone valdyti, renka kiekvieno metų ketvirčio duomenis apie visas žvejybos pastangas rajone, naudotas žvejojant velkamaisiais ir pasyviosios žvejybos įrankiais, taip pat apie įvairių rūšių žvejybos įrankius rajone naudojančių laivų žvejybos pastangas ir tų laivų variklio galią kilovatdienėmis.
 16.ATITINKAMŲ DUOMENŲ PATEIKIMAS
 Komisijos prašymu valstybės narės Komisijos joms nurodytu tam skirtu elektroninio pašto dėžutės adresu nusiunčia jai lentelinę skaičiuoklę, kurioje II ir III lentelėse nurodytu formatu pateikiami 15 punkte nurodyti duomenys. Komisijos prašymu valstybės narės, naudodamos IV ir V lentelėse nurodytą duomenų formatą, nusiunčia jai išsamią informaciją apie visam esamam ir ankstesniam valdymo laikotarpiams arba atskiroms jų dalims paskirtas ir per tuos laikotarpius arba jų dalis panaudotas žvejybos pastangas.
 II lentelė
 Kilovatdienių duomenų pateikimo pagal valdymo laikotarpį formatas
 Valstybė narė
 Žvejybos įrankis
 Valdymo laikotarpis
 Bendras deklaruojamas žvejybos pastangų kiekis
 (1)
 (2)
 (3)
 (4)
 III lentelė
 Kilovatdienių duomenų pagal valdymo laikotarpį formatas
 Laukelio pavadinimas
 Didžiausias rašmenų ir (arba) skaitmenų skaičius
 Išdėstymas(1) K(kairė) / D(dešinė)
 Apibrėžimas ir pastabos
 (1)
 Valstybė narė
 3
 Valstybė narė (triraidis ISO kodas), kurioje registruotas laivas.
 (2)
 Žvejybos įrankis
 2
 Viena iš šių žvejybos įrankių rūšių:
 TR – tralai, jūriniai užmetamieji tinklai ir panašūs žvejybos įrankiai, kurių akių dydis ≥ 32 mm;
 GN – žiauniniai tinklai, kurių akių dydis ≥ 60 mm;
 LL – dugninės ūdos.
 (3)
 Valdymo laikotarpis
 4
 Vienas valdymo laikotarpis laikotarpiu nuo 2006 m. valdymo laikotarpio iki esamo valdymo laikotarpio.
 (4)
 Bendras deklaruojamas žvejybos pastangų kiekis
 7
 D
 Bendras žvejybos pastangų, išreikštų kilovatdienėmis, kiekis nuo atitinkamo valdymo laikotarpio vasario 1 d. iki sausio 31 d.
 (1)
 Svarbi informacija, kai duomenys perduodami fiksuoto ilgio formatu.
 IV lentelė
 Laivo informacijos pateikimo formatas
 Valstybė narė
 CFR
 Išorinis ženklinimas
 Valdymo laikotarpio trukmė
 Žvejybos įrankis, apie kurį pranešta
 Žvejybos įrankiui (-iams), apie kurį pranešta, taikoma specialioji sąlyga
 Dienos, kuriomis leidžiama naudoti žvejybos įrankį (-ius), apie kurį pranešta
 Dienos, kuriomis buvo naudotas žvejybos įrankis (-iai), apie kurį pranešta
 Perleistos dienos
 Nr. 1
 Nr. 2
 Nr. 3
 ...
 Nr. 1
 Nr. 2
 Nr. 3
 ...
 Nr. 1
 Nr. 2
 Nr. 3
 ...
 Nr. 1
 Nr. 2
 Nr. 3
 ...
 (1)
 (2)
 (3)
 (4)
 (5)
 (5)
 (5)
 (5)
 (6)
 (6)
 (6)
 (6)
 (7)
 (7)
 (7)
 (7)
 (8)
 (8)
 (8)
 (8)
 (9)
 V lentelė
 Laivo informacijos duomenų formatas
 Laukelio pavadinimas
 Didžiausias rašmenų ir (arba) skaitmenų skaičius
 Išdėstymas(1)
 K(kairė) / D(dešinė)
 Apibrėžimas ir pastabos
 (1)
 Valstybė narė
 3
 Valstybė narė (triraidis ISO kodas), kurioje registruotas laivas.
 (2)
 CFR
 12
 Sąjungos žvejybos laivyno registro numeris (CFR).
 Unikalus žvejybos laivo atpažinties numeris.
 Valstybė narė (triraidis ISO kodas) ir atpažinties numeris (9 rašmenys). Jei numerį sudaro mažiau kaip 9 rašmenys, kairėje pusėje reikia įrašyti papildomus nulius.
 (3)
 Išorinis ženklinimas
 14
 K
 Pagal Komisijos reglamentą (EEB) Nr. 1381/87(2).
 (4)
 Valdymo laikotarpio trukmė
 2
 K
 Valdymo laikotarpio trukmė mėnesiais.
 (5)
 Žvejybos įrankiai, apie kuriuos pranešta
 2
 K
 Viena iš šių žvejybos įrankių rūšių:
 TR – tralai, jūriniai užmetamieji tinklai ir panašūs žvejybos įrankiai, kurių akių dydis ≥ 32 mm;
 GN – žiauniniai tinklai, kurių akių dydis ≥ 60 mm;
 LL – dugninės ūdos.
 (6)
 Žvejybos įrankiui (-iams), apie kurį pranešta, taikoma specialioji sąlyga
 2
 K
 Nurodoma, kuri iš IIB priedo 6.1 punkto a arba b papunkčiuose nurodytų specialiųjų sąlygų taikoma, jei taikoma.
 (7)
 Dienos, kuriomis leidžiama naudoti žvejybos įrankį (-ius), apie kurį pranešta
 3
 K
 Dienų, kuriomis laivui pagal IIB priedą leidžiama rinktis žvejybos įrankius, skaičius ir valdymo laikotarpio, apie kurį pranešta, trukmė.
 (8)
 Dienos, kuriomis buvo naudotas žvejybos įrankis (-iai), apie kurį pranešta
 3
 K
 Dienų, kurias laivas faktiškai praleido rajone, naudodamas žvejybos įrankį, apie kurį pranešta, valdymo laikotarpiu, apie kurį pranešta, skaičius.
 (9)
 Perleistos dienos
 4
 K
 Kitam laivui perleistų dienų atveju nurodomas „– perleistų dienų skaičius“, o gautų dienų atveju „+ perleistų dienų skaičius“.
 (1)
 Svarbi informacija, kai duomenys perduodami fiksuoto ilgio formatu.
 1987 m. gegužės 20 d. Komisijos reglamentas (EEB) Nr. 1381/87, nustatantis išsamias taisykles dėl žvejybos laivų žymėjimo ir dokumentų (OL L 132, 1987 5 21, p. 9).
 IIC PRIEDAS
 LAIVŲ ŽVEJYBOS PASTANGOS ATSIŽVELGIANT Į
 VAKARINĖS LAMANŠO SĄSIAURIO DALIES
 EUROPINIŲ JŪRŲ LIEŽUVIŲ IŠTEKLIŲ VALDYMĄ ICES VIIe KVADRATE
 I skyrius
 Bendrosios nuostatos
 1.TAIKYMO SRITIS
 1.1.Šis priedas taikomas ICES VIIe kvadrate esantiems Sąjungos žvejybos laivams, kurių bendrasis ilgis yra 10 m arba daugiau, turintiems sijinių tralų, kurių akių dydis yra 80 mm arba daugiau, ir pasyviųjų tinklų, įskaitant žiauninius tinklus, sieninius tinklus ir pinkliuosius tinklus, kurių akių dydis yra 220 mm arba mažiau, arba juos naudojantiems pagal Reglamentą (EB) Nr. 509/2007.
 1.2.Laivams, žvejojantiems pasyviaisiais tinklais, kurių akių dydis yra 120 mm arba daugiau, ir kurie pagal žvejybos įrašus per pastaruosius trejus metus europinių jūrų liežuvių sužvejojo mažiau nei 300 kg gyvojo svorio per metus, šis priedas netaikomas, jeigu laikomasi šių sąlygų:
 a)2015 m. valdymo laikotarpiu šie laivai sužvejojo mažiau nei 300 kg gyvojo svorio europinių jūrų liežuvių;
 b)iš šių laivų jūroje žuvys neperkeliamos į kitą laivą;
 c)ne vėliau kaip 2017 m. liepos 31 d. ir 2018 m. sausio 31 d. kiekviena atitinkama valstybė narė Komisijai pateikia ataskaitą, nurodydama šių laivų per pastaruosius trejus metus sužvejotų europinių jūrų liežuvių kiekius ir 2017 m. sužvejotų europinių jūrų liežuvių kiekius.
 Jei neįvykdoma bent viena iš šių sąlygų, atitinkamiems laivams nedelsiant vėl pradedamas taikyti šis priedas.
 2.TERMINŲ APIBRĖŽTYS
 Šiame priede vartojamų terminų apibrėžtys:
 a)žvejybos įrankių grupė – grupė, kurią sudaro dviejų toliau nurodytų kategorijų žvejybos įrankiai:
 i)sijiniai tralai, kurių akių dydis yra 80 mm arba daugiau, ir
 ii)pasyvieji tinklai, įskaitant žiauninius tinklus, sieninius tinklus ir pinkliuosius tinklus, kurių akių dydis yra 220 mm arba mažiau;
 b)reglamentuojamas žvejybos įrankis – bet kuris iš prie žvejybos įrankių grupės priskiriamų dviejų kategorijų žvejybos įrankių;
 c)rajonas – ICES VIIe kvadratas;
 d)esamas valdymo laikotarpis – laikotarpis nuo 2017 m. vasario 1 d. iki 2018 m. sausio 31 d.
 3.VEIKLOS APRIBOJIMAI
 Nepažeidžiant Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 29 straipsnio, kiekviena valstybė narė užtikrina, kad su jos vėliava plaukiojantys Sąjungoje registruoti Sąjungos žvejybos laivai, turintys bet kokį reglamentuojamą žvejybos įrankį, rajone būtų ne daugiau dienų, nei nurodyta šio priedo III skyriuje.
 II skyrius
 Leidimai
 4.LEIDIMĄ ŽVEJOTI TURINTYS LAIVAI
 4.1.Valstybė narė šiame rajone neleidžia žvejoti reglamentuojamu žvejybos įrankiu nė vienam su jos vėliava plaukiojančiam laivui, kuris tokios žvejybos veiklos rajone nevykdė nuo 2002 iki 2015 m. (išskyrus žvejybos veiklą, vykdytą vienam žvejybos laivui perleidus dienas kitam žvejybos laivui), išskyrus tuos atvejus, kai valstybė narė užtikrina, kad tame rajone nebus naudojami lygiaverčiai žvejybos pajėgumai, išreikšti kilovatais.
 4.2.Tačiau laivui, naudojusiam reglamentuojamą žvejybos įrankį, galima leisti naudoti kitokį žvejybos įrankį, jeigu pastarajam žvejybos įrankiui naudoti skirtų dienų skaičius yra didesnis nei reglamentuojamam žvejybos įrankiui skirtų dienų skaičius arba lygus tam skaičiui.
 4.3.Laivui, plaukiojančiam su valstybės narės, kuri neturi kvotų tame rajone, vėliava, neleidžiama žvejoti tame rajone naudojant reglamentuojamą žvejybos įrankį, išskyrus atvejus, kai tam laivui kvota skiriama perleidus žvejybos pastangas pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 8 dalį ir skiriamos dienos jūroje pagal šio priedo 10 arba 11 punktą.
 III skyrius
 Sąjungos žvejybos laivams skiriamas dienų,
 kurias jie gali būti rajone, skaičius
 5.DIDŽIAUSIAS DIENŲ SKAIČIUS
 Didžiausias dienų jūroje, kuriomis valstybė narė gali leisti su jos vėliava plaukiojančiam laivui, turinčiam kurį nors reglamentuojamą žvejybos įrankį, būti rajone esamu valdymo laikotarpiu, skaičius nurodytas I lentelėje.
 I lentelė
 Didžiausias dienų, kurias laivas gali būti rajone, skaičius per metus pagal reglamentuojamų žvejybos įrankių kategoriją
 Reglamentuojamas žvejybos įrankis
 Didžiausias dienų skaičius
 Sijiniai tralai, kurių akių dydis ≥ 80 mm
 BE
 164
 FR
 175
 UK
 207
 Pasyvieji tinklai, kurių akių dydis ≤ 220 mm
 BE
 164
 FR
 178
 UK
 164
 6.KILOVATDIENIŲ SISTEMA
 6.1.Esamu valdymo laikotarpiu valstybė narė gali valdyti savo žvejybos pastangų paskirstymą pagal kilovatdienių sistemą. Pagal tą sistemą ji gali atitinkamam laivui, turinčiam reglamentuojamą žvejybos įrankį, nurodytą I lentelėje, skirti kitokį didžiausią dienų, kurias laivas gali būti rajone, skaičių, nei nustatytasis toje lentelėje, jeigu laikomasi bendro tokiam reglamentuojamam įrankiui taikomo kilovatdienių skaičiaus.
 6.2.Šis bendras kilovatdienių skaičius yra visų atskirų žvejybos pastangų, skirtų su tos valstybės narės vėliava plaukiojantiems laivams, turintiems teisę naudoti reglamentuojamą žvejybos įrankį, suma. Tokios individualios žvejybos pastangos apskaičiuojamos kilovatdienėmis, dauginant kiekvieno laivo variklio galią iš dienų jūroje, kuriomis tas laivas galėtų pasinaudoti pagal I lentelę, jeigu nebūtų taikomas 6.1 punktas, skaičiaus.
 6.3.6.1 punkte nurodyta sistema pasinaudoti pageidaujanti valstybė narė Komisijai pateikia prašymą ir elektronines ataskaitas, kuriose nurodoma išsami informacija apie I lentelėje nustatytų reglamentuojamo žvejybos įrankio ir specialiųjų sąlygų duomenų apskaičiavimą, grindžiamą:
 a)leidimą žvejoti turinčių laivų sąrašu, nurodant laivų Sąjungos žvejybos laivyno registro (CFR) numerį ir variklio galią;
 b)dienų jūroje, kuriomis kiekvienam laivui iš pradžių būtų buvę leista žvejoti pagal I lentelę, skaičiumi ir dienų jūroje, kuriomis kiekvienas laivas galėtų pasinaudoti taikant 6.1 punktą, skaičiumi.
 6.4.Remdamasi tuo prašymu, Komisija įvertina, ar laikomasi 6 punkte nurodytų sąlygų, ir atitinkamu atveju gali leisti tai valstybei narei pasinaudoti 6.1 punkte nurodyta sistema.
 7.PAPILDOMOS DIENOS, SKIRIAMOS ATSIŽVELGIANT Į VISAM LAIKUI NUTRAUKTĄ ŽVEJYBOS VEIKLĄ
 7.1.Komisija, atsižvelgdama į tai, kad ankstesniu valdymo laikotarpiu žvejybos veikla buvo visam laikui nutraukta pagal Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 23 straipsnį arba pagal Reglamentą (EB) Nr. 744/2008, valstybei narei gali skirti papildomų dienų jūroje, kurias laivo vėliavos valstybė gali leisti laivui, turinčiam bet kurį reglamentuojamą žvejybos įrankį, būti rajone. Žvejybos veiklos nutraukimo visam laikui dėl kitų priežasčių atvejai gali būti kiekvienas atskirai svarstomi Komisijos, jei atitinkama valstybė narė jai pateikia rašytinį ir tinkamai pagrįstą prašymą. Tokiame rašytiniame prašyme nurodomi susiję laivai ir prie kiekvieno iš jų patvirtinama, kad jie niekuomet nebevykdys žvejybos veiklos.
 7.2.Žvejybos veiklai nebenaudojamų laivų, kurie naudojo atitinkamos grupės žvejybos įrankį, 2003 m. išnaudotos žvejybos pastangos, išmatuotos kilovatdienėmis, padalijamos iš visų tokios pačios grupės įrankį 2003 m. naudojusių laivų pastangų. Tokiu atveju papildomas dienų jūroje skaičius apskaičiuojamas dauginant gautą santykį iš dienų, kurios būtų buvusios skirtos pagal I lentelę, skaičiaus. Jeigu apskaičiavus susidaro ne visa diena, ji apvalinama iki artimiausio visos dienos skaičiaus.
 7.3.7.1 ir 7.2 punktai netaikomi, jei laivas pakeistas kitu remiantis 4.2 punktu arba jei ankstesniais metais jau buvo pasinaudota galimybe už nebenaudojamo laivo pastangas gauti papildomų dienų jūroje.
 7.4.Valstybė narė, pageidaujanti gauti 7.1 punkte nurodytų dienų, ne vėliau kaip esamo valdymo laikotarpio birželio 15 d. Komisijai pateikia prašymą ir elektronines ataskaitas, kuriose nurodoma išsami informacija apie I lentelėje nustatytų žvejybos įrankių grupės duomenų apskaičiavimą, grindžiamą:
 a)nebenaudojamų laivų sąrašais, nurodant laivų Sąjungos laivyno registro (CFR) numerį ir variklio galią;
 b)tokių laivų 2003 m. vykdyta žvejybos veikla, apskaičiuojama dienomis jūroje pagal atitinkamas žvejybos įrankių grupes.
 7.5.Remdamasi tokiu valstybės narės prašymu, Komisija gali įgyvendinimo aktais skirti tai valstybei narei papildomų dienų, kurios pridedamos prie 5 punkte nurodyto tai valstybei narei skirto dienų skaičiaus. Tokie įgyvendinimo aktai priimami pagal 43 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.
 7.6.Esamu valdymo laikotarpiu valstybė narė gali perskirstyti papildomas dienas jūroje visiems laivyne dar naudojamiems laivams, turintiems teisę naudoti reglamentuojamus žvejybos įrankius, arba tokių laivų daliai.
 7.7.Jei Komisija skiria papildomų dienų jūroje už ankstesniu valdymo laikotarpiu visam laikui nutrauktą žvejybos veiklą, I lentelėje nurodytas kiekvienai valstybei narei skirtas esamu valdymo laikotarpio didžiausias dienų jūroje skaičius ir nustatytas žvejybos įrankis atitinkamai pakoreguojami.
 8.PAPILDOMŲ DIENŲ SKYRIMAS SIEKIANT SUSTIPRINTI MOKSLINĮ STEBĖJIMĄ
 8.1.Komisija pagal sustiprintą mokslinio stebėjimo programą, grindžiamą mokslininkų ir žvejybos sektoriaus atstovų bendradarbiavimu, valstybei narei 2017 m. vasario 1 d. – 2018 m. sausio 31 d. laikotarpiu gali skirti tris papildomas dienas, kurias laivas gali būti rajone, turėdamas bet kurį reglamentuojamą žvejybos įrankį. Pagal tokią programą daugiausia dėmesio skiriama į jūrą išmetamų žuvų kiekiui ir laimikio sudėčiai, ir joje nustatyti griežtesni duomenų rinkimo reikalavimai, nei nustatytieji Reglamente (EB) Nr. 199/2008 ir jo nuostatų dėl nacionalinių programų įgyvendinimo taisyklėse.
 8.2.Moksliniai stebėtojai yra nepriklausomi nuo žvejybos laivo savininko, kapitono ir įgulos narių.
 8.3.Valstybė narė, pageidaujanti gauti pagal 8.1 punktą skiriamų dienų, pateikia Komisijai tvirtinti savo sustiprinto mokslinio stebėjimo programos aprašymą.
 8.4.Remdamasi tuo aprašymu ir pasikonsultavusi su STECF, Komisija gali įgyvendinimo aktais skirti atitinkamai valstybei narei papildomų dienų, kurios pridedamos prie 5 punkte nurodyto tai valstybei narei skirto dienų skaičiaus ir skiriamos su tos valstybės narės sustiprinto mokslinio stebėjimo programa susijusiems laivams, rajonui ir žvejybos įrankiams. Tokie įgyvendinimo aktai priimami pagal 43 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.
 8,5.Jeigu atitinkama valstybė narė nori ir toliau be pakeitimų taikyti anksčiau pateiktą ir Komisijos patvirtintą sustiprinto mokslinio stebėjimo programą, ji, likus keturioms savaitėms iki programos taikymo laikotarpio pradžios, praneša Komisijai apie tolesnį tos programos taikymą.
 IV skyrius
 Valdymas
 9.BENDROJI PRIEVOLĖ
 Didžiausias leidžiamas žvejybos pastangas valstybės narės valdo pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 26–35 straipsnius.
 10.VALDYMO LAIKOTARPIAI
 10.1.Valstybė narė I lentelėje nurodytas dienas, kuriomis laivas gali būti rajone, gali suskirstyti į vieno ar daugiau kalendorinių mėnesių trukmės valdymo laikotarpius.
 10.2.Dienų arba valandų, kuriomis laivas gali būti rajone valdymo laikotarpiu, skaičių nustato atitinkama valstybė narė.
 10.3.Jei valstybė narė laiką, kurį su jos vėliava plaukiojantys laivai gali būti rajone, nustato valandomis, panaudotų dienų skaičių ji ir toliau skaičiuoja laikydamasi 9 punkte nurodytų sąlygų. Komisijos prašymu valstybė narė nurodo, kokių prevencinių priemonių ji ėmėsi, kad rajone nebūtų išnaudota per daug žvejybos dienų dėl to, kad laivas išplaukia iš rajono prieš pasibaigiant 24 valandų laikotarpiui.
 V skyrius
 Keitimasis paskirtomis žvejybos pastangomis
 11.SU VALSTYBĖS NARĖS VĖLIAVA PLAUKIOJANČIO ŽVEJYBOS LAIVO DIENŲ PERLEIDIMAS KITAM SU TOS PAČIOS VALSTYBĖS NARĖS VĖLIAVA PLAUKIOJANČIAM ŽVEJYBOS LAIVUI
 11.1.Valstybė narė gali leisti su jos vėliava plaukiojančiam žvejybos laivui perleisti jam skirtas dienas, kuriomis jis gali būti rajone, kitam su jos vėliava tame rajone plaukiojančiam laivui, jeigu laivui perleistų dienų skaičius, padaugintas iš jo variklio galios kilovatais (kilovatdienės), yra lygus perleidžiančiojo laivo perleistų dienų skaičiui, padaugintam iš to laivo variklio galios kilovatais, arba yra už jį mažesnis. Laivo variklio galia kilovatais – Sąjungos žvejybos laivyno registre užregistruota laivo variklio galia.
 11.2.Pagal 11.1 punktą perleistų dienų, kurias laivas gali būti rajone, bendras skaičius, padaugintas iš perleidžiančiojo laivo variklio galios kilovatais, negali būti didesnis nei 2001, 2002, 2003, 2004 ir 2005 m. žvejybos žurnale nurodytas perleidžiančiojo laivo vidutinis dienų tame rajone skaičius per metus, padaugintas iš to laivo variklio galios kilovatais.
 11.3.Perleisti dienas, kaip aprašyta 11.1 punkte, leidžiama laivams, naudojantiems bet kurį reglamentuojamą žvejybos įrankį ir vykdantiems veiklą tuo pačiu valdymo laikotarpiu.
 11.4.Komisijos prašymu valstybės narės pateikia informaciją apie perleistas dienas. Komisija gali įgyvendinimo aktais nustatyti šiame punkte nurodytai informacijai rinkti ir perduoti skirtus lentelinės skaičiuoklės formatus. Tokie įgyvendinimo aktai priimami pagal 43 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.
 12.SU VIENOS VALSTYBĖS NARĖS VĖLIAVA PLAUKIOJANČIO ŽVEJYBOS LAIVO DIENŲ PERLEIDIMAS SU KITOS VALSTYBĖS NARĖS VĖLIAVA PLAUKIOJANČIAM ŽVEJYBOS LAIVUI
 Valstybės narės gali leisti su jų vėliavomis plaukiojantiems žvejybos laivams perleisti vieni kitiems dienas, kuriomis jie gali būti rajone, galiojančias tuo pačiu valdymo laikotarpiu ir tame pačiame rajone, su sąlyga, kad 4.2, 4.4, 5, 6 ir 10 punktai taikomi mutatis mutandis. Jeigu valstybės narės nusprendžia leisti perleisti dienas, prieš tai jos Komisijai praneša išsamią su perleidimu susijusią informaciją, įskaitant perleidžiamų dienų skaičių, žvejybos pastangas ir su jomis susijusias žvejybos kvotas, jei tokios taikomos.
 VI skyrius
 Prievolė teikti ataskaitas
 13.ŽVEJYBOS PASTANGŲ ATASKAITOS
 Laivams, kuriems taikomas šis priedas, taikomas Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 28 straipsnis. Tame straipsnyje nurodytas geografinis rajonas yra šio priedo 2 punkte nurodytas rajonas.
 14.ATITINKAMŲ DUOMENŲ RINKIMAS
 Valstybės narės, remdamosi informacija, kuri naudojama šiame priede nurodytoms žvejybos dienoms rajone valdyti, renka kiekvieno metų ketvirčio duomenis apie visas žvejybos pastangas rajone, naudotas žvejojant velkamaisiais ir pasyviosios žvejybos įrankiais, taip pat apie įvairių rūšių žvejybos įrankius rajone naudojančių laivų žvejybos pastangas ir tų laivų variklio galią kilovatdienėmis.
 15.ATITINKAMŲ DUOMENŲ PATEIKIMAS
 Komisijos prašymu valstybės narės Komisijos joms nurodytu tam skirtu elektroninio pašto dėžutės adresu nusiunčia jai lentelinę skaičiuoklę, kurioje II ir III lentelėse nurodytu formatu pateikiami 14 punkte nurodyti duomenys. Komisijos prašymu valstybės narės, naudodamos IV ir V lentelėse nurodytą duomenų formatą, nusiunčia jai išsamią informaciją apie visiems 2014 ir 2015 m. valdymo laikotarpiams arba atskiroms jų dalims paskirtas ir per tuos laikotarpius arba jų dalis panaudotas žvejybos pastangas.
 II lentelė
 Kilovatdienių duomenų pateikimo pagal valdymo laikotarpį formatas
 Valstybė narė
 Žvejybos įrankis
 Valdymo laikotarpis
 Bendras deklaruojamas žvejybos pastangų kiekis
 (1)
 (2)
 (3)
 (4)
 III lentelė
 Kilovatdienių duomenų pagal valdymo laikotarpį formatas
 Laukelio pavadinimas
 Didžiausias rašmenų ir (arba) skaitmenų skaičius
 Išdėstymas(1)
 K(kairė) / D(dešinė)
 Apibrėžimas ir pastabos
 (1)
 Valstybė narė
 3
 Valstybė narė (triraidis ISO kodas), kurioje registruotas laivas.
 (2)
 Žvejybos įrankis
 2
 Viena iš šių žvejybos įrankių rūšių:
 BT – sijiniai tralai, kurių akių dydis ≥ 80 mm;
 GN – žiauniniai tinklai, kurių akių dydis < 220 mm;
 TN – sieniniai tinklai arba pinklieji tinklai, kurių akių dydis < 220 mm.
 (3)
 Valdymo laikotarpis
 4
 Vieni metai laikotarpiu nuo 2006 m. valdymo laikotarpio iki esamo valdymo laikotarpio
 (4)
 Bendras deklaruojamas žvejybos pastangų kiekis
 7
 D
 Bendras žvejybos pastangų, išreikštų kilovatdienėmis, kiekis nuo atitinkamo valdymo laikotarpio vasario 1 d. iki sausio 31 d.
 (1)
 Svarbi informacija, kai duomenys perduodami fiksuoto ilgio formatu.
 IV lentelė
 Laivo informacijos pateikimo formatas
 Valstybė narė
 CFR
 Išorinis ženklinimas
 Valdymo laikotarpio trukmė
 Žvejybos įrankis, apie kurį pranešta
 Dienos, kuriomis leidžiama naudoti žvejybos įrankį (-ius), apie kurį pranešta
 Dienos, kuriomis buvo naudotas žvejybos įrankis (-iai), apie kurį pranešta
 Perleistos dienos
 Nr. 1
 Nr. 2
 Nr. 3
 ...
 Nr. 1
 Nr. 2
 Nr. 3
 ...
 Nr. 1
 Nr. 2
 Nr. 3
 ...
 (1)
 (2)
 (3)
 (4)
 (5)
 (5)
 (5)
 (5)
 (6)
 (6)
 (6)
 (6)
 (7)
 (7)
 (7)
 (7)
 (8)
 V lentelė
 Laivo informacijos duomenų formatas
 Laukelio pavadinimas
 Didžiausias rašmenų ir (arba) skaitmenų skaičius
 Išdėstymas(1)
 K(kairė) / D(dešinė)
 Apibrėžimas ir pastabos
 (1)
 Valstybė narė
 3
 Valstybė narė (triraidis ISO kodas), kurioje registruotas laivas.
 (2)
 CFR
 12
 Sąjungos žvejybos laivyno registro numeris (CFR).
 Unikalus žvejybos laivo atpažinties numeris.
 Valstybė narė (triraidis ISO kodas) ir atpažinties numeris (9 rašmenys). Jei numerį sudaro mažiau kaip 9 rašmenys, kairėje pusėje reikia įrašyti papildomus nulius.
 (3)
 Išorinis ženklinimas
 14
 K
 Pagal Reglamentą (EEB) Nr. 1381/87.
 (4)
 Valdymo laikotarpio trukmė
 2
 K
 Valdymo laikotarpio trukmė mėnesiais.
 (5)
 Žvejybos įrankiai, apie kuriuos pranešta
 2
 K
 Viena iš šių žvejybos įrankių rūšių:
 BT – sijiniai tralai, kurių akių dydis ≥ 80 mm;
 GN – žiauniniai tinklai, kurių akių dydis < 220 mm;
 TN – sieniniai tinklai arba pinklieji tinklai, kurių akių dydis < 220 mm.
 (6)
 Žvejybos įrankiui (-iams), apie kurį pranešta, taikoma specialioji sąlyga
 3
 K
 Dienų, kuriomis laivui pagal IIC priedą leidžiama rinktis žvejybos įrankius, skaičius ir valdymo laikotarpio, apie kurį pranešta, trukmė.
 (7)
 Dienos, kuriomis buvo naudotas žvejybos įrankis (-iai), apie kurį pranešta
 3
 K
 Dienų, kurias laivas faktiškai praleido rajone, naudodamas žvejybos įrankį, apie kurį pranešta, valdymo laikotarpiu, apie kurį pranešta, skaičius.
 (8)
 Perleistos dienos
 4
 K
 Kitam laivui perleistų dienų atveju nurodomas „– perleistų dienų skaičius“, o gautų dienų atveju „+ perleistų dienų skaičius“.
 (1)
 Svarbi informacija, kai duomenys perduodami fiksuoto ilgio formatu.
 IID PRIEDAS
 TOBINIŲ IŠTEKLIŲ VALDYMO RAJONAI
 ICES IIa BEI IIIa KVADRATUOSE IR ICES IV PARAJONYJE
 IA priede nustatytų tobinių žvejybos ICES IIa bei IIIa kvadratuose ir ICES IV parajonyje galimybių valdymo tikslais valdymo rajonai, kuriuose taikomi konkretūs sužvejojamų žuvų kiekio apribojimai, apibrėžiami kaip nurodyta toliau ir šio priedo priedėlyje:
 Tobinių išteklių valdymo rajonas
 ICES statistiniai stačiakampiai
 1
 3134 E9F2; 35 E9 F3; 36 E9F4; 37 E9F5; 3840 F0F5; 41 F5F6
 2
 3134 F3F4; 35 F4F6; 36 F5F8; 3740 F6F8; 41 F7F8
 3
 41 F1F4; 4243 F1F9; 44 F1G0; 4546 F1G1; 47 G0
 4
 3840 E7E9; 4146 E6F0
 5
 4751 E6 + F0F5; 52 E6F5
 6
 4143 G0G3; 44 G1
 7
 4751 E7E9
 IID priedo 1 priedėlis
 Tobinių išteklių valdymo rajonai
 III PRIEDAS
 TREČIŲJŲ ŠALIŲ VANDENYSE ŽVEJOJANTIEMS SĄJUNGOS ŽVEJYBOS LAIVAMS IŠDUOTŲ ŽVEJYBOS LEIDIMŲ DIDŽIAUSIAS SKAIČIUS
 Žvejybos rajonas
 Žvejyba
 Žvejybos leidimų skaičius
 Žvejybos leidimų paskirstymas valstybėms narėms
 Didžiausias bet kuriuo metu žvejojančių laivų skaičius
 Norvegijos vandenys ir žvejybos zona aplink Jano Majeno salą
 Atlantinės silkės, į šiaurę nuo 62° 00′ šiaurės platumos
 pm
 DK
 pm
 pm
 DE
 pm
 FR
 pm
 IE
 pm
 NL
 pm
 PL
 pm
 SV
 pm
 UK
 pm
 Priedugnio rūšių žuvys, į šiaurę nuo 62° 00' Nšiaurės platumos
 pm
 DE
 pm
 pm
 IE
 pm
 ES
 pm
 FR
 pm
 PT
 pm
 UK
 pm
 Nepaskirstyta
 pm
 Atlantinės skumbrės(1)
 Netaikoma
 Netaikoma
 pm
 Pramoninėms reikmėms naudojamų rūšių žuvys, į pietus nuo 62° 00' šiaurės platumos
 pm
 DK
 pm
 pm
 UK
 pm
 Farerų Salų vandenys
 Visų rūšių žvejyba tralais ne didesniais nei 180 pėdų ilgio laivais zonoje, esančioje 12–21 mylių atstumu nuo Farerų Salų bazinių linijų
 pm
 BE
 pm
 pm
 DE
 pm
 FR
 pm
 UK
 pm
 Specializuotoji atlantinių menkių ir juodadėmių menkių žvejyba žvejybos įrankiais, kurių tinklo akių dydis ne mažesnis nei 135 mm, leidžiama tik rajone, esančiame į pietus nuo 62° 28′ šiaurės platumos ir į rytus nuo 6° 30′ vakarų ilgumos
 pm (2)
 Netaikoma
 pm
 Žvejyba tralais didesniu nei 21 mylios atstumu nuo Farerų Salų bazinės linijos Kovo 1 d. – gegužės 31 d. ir spalio 1 d. – gruodžio 31 d. laikotarpiais tie laivai gali vykdyti veiklą rajone tarp 61° 20′ šiaurės platumos bei 62° 00′ šiaurės platumos ir 12–21 mylių atstumu nuo bazinių linijų esančiame rajone
 pm
 BE
 pm
 pm
 DE
 pm
 FR
 pm
 UK
 pm
 Melsvųjų molvų žvejyba tralais, kurių tinklo akių dydis ne mažesnis nei 100 mm, rajone, esančiame į pietus nuo 61° 30′ šiaurės platumos ir į vakarus nuo 9° 00′ vakarų ilgumos, bei rajone, esančiame tarp 7° 00′ vakarų ilgumos ir 9° 00′ vakarų ilgumos į pietus nuo 60° 30′ šiaurės platumos, ir rajone, esančiame į pietvakarius nuo linijos tarp 60° 30′ šiaurės platumos, 7° 00′ vakarų ilgumos ir 60° 00′ šiaurės platumos, 6° 00′ vakarų ilgumos
 pm
 DE (3)
 pm
 pm (4)
 FR (3)
 pm
 Specializuotoji ledjūrio menkių žvejyba tralais, kurių tinklo akių dydis ne mažesnis nei 120 mm, turint galimybę naudoti skersines tralo maišo virves
 pm
 Netaikoma
 pm (4)
 Šiaurinių žydrųjų merlangų žvejyba. Bendrą žvejybos leidimų skaičių galima padidinti keturiems laivams išduotais leidimais, kad būtų galima suformuoti poras, jeigu Farerų Salų institucijos imtų taikyti specialiąsias galimybių žvejoti rajone, kuris vadinamas „pagrindiniu šiaurinių žydrųjų merlangų žvejybos rajonu“, taisykles.
 pm
 DE
 pm
 pm
 DK
 pm
 FR
 pm
 NL
 pm
 UK
 pm
 SE
 pm
 ES
 pm
 IE
 pm
 PT
 pm
 Žvejyba ūdomis
 pm
 UK
 pm
 pm
 Paprastosios skumbrės
 pm
 DK
 pm
 pm
 BE
 pm
 DE
 pm
 FR
 pm
 IE
 pm
 NL
 pm
 SE
 pm
 UK
 pm
 Atlantinės silkės, į šiaurę nuo 62° 00′ šiaurės platumos
 pm
 DK
 pm
 pm
 DE
 pm
 IE
 pm
 FR
 pm
 NL
 pm
 PL
 pm
 SE
 pm
 UK
 pm
 (1)
 Nedarant poveikio papildomoms licencijoms, Norvegijos skirtoms Švedijai pagal nusistovėjusią praktiką.
 (2)
 Šie skaičiai pateikti skiltyje „Visų rūšių žvejyba tralais ne didesniais nei 180 pėdų ilgio laivais zonoje, esančioje 12–21 mylių atstumu nuo Farerų Salų bazinių linijų“.
 (3)
 Didžiausias bet kokiu metu rajone esančių laivų skaičius.
 (4)
 Šie skaičiai pateikti skiltyje „Žvejyba tralais didesniu nei 21 mylios atstumu nuo Farerų Salų bazinių linijų“.
 IV PRIEDAS
 ICCAT KONVENCIJOS RAJONAS, PAJĖGUMŲ APRIBOJIMAI
 5
 1.Didžiausias kartinėmis ūdomis su jauku ir velkamosiomis ūdomis žvejojančių Sąjungos laivų, kuriems rytinėje Atlanto vandenyno dalyje leidžiama aktyviosios žvejybos įrankiais žvejoti paprastuosius tunus, ne mažesnius nei 8 kg svorio ir 75 cm ilgio ir ne didesnius nei 30 kg svorio ir 115 cm ilgio, skaičius
 Ispanija
 pm
 Prancūzija
 pm
 Sąjunga
 pm
 2.Didžiausias Sąjungos priekrantės zonoje žvejojančių smulkiosios žvejybos laivų, kuriems Viduržemio jūroje leidžiama aktyviosios žvejybos įrankiais žvejoti paprastuosius tunus, ne mažesnius nei 8 kg svorio ir 75 cm ilgio ir ne didesnius nei 30 kg svorio ir 115 cm ilgio, skaičius
 Ispanija
 pm
 Prancūzija
 pm
 Italija
 pm
 Kipras
 pm
 6
 Мalta
 pm2
 Sąjunga
 pm
 3.Didžiausias Sąjungos žvejybos laivų, kuriems leidžiama Adrijos jūroje auginimo reikmėms aktyviosios žvejybos įrankiais žvejoti paprastuosius tunus, ne mažesnius nei 8 kg svorio ir 75 cm ilgio ir ne didesnius nei 30 kg svorio ir 115 cm ilgio, skaičius
 Kroatija
 pm
 Italija
 pm
 Sąjunga
 pm
 4.Didžiausias kiekvienos valstybės narės žvejybos laivų, kuriems rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje gali būti leidžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti į kitą laivą, transportuoti arba iškrauti paprastuosius tunus, skaičius ir bendras pajėgumas, išreikštas bendrąja talpa
 A lentelė
 Žvejybos laivų skaičius
 7
 Kipras
 8
 Graikija
 9
 Kroatija
 Italija
 Prancūzija
 Ispanija
 Malta
 10
 Gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 Ūdomis žvejojantys laivai
 pm
 11
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 Kartinėmis ūdomis su jauku žvejojantys laivai
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 Rankinėmis ūdomis žvejojantys laivai
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 12
 pm
 pm
 Traleriai
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 Kiti smulkiosios žvejybos laivai
 13
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 B lentelė
 Bendras pajėgumas, išreikštas bendrąja talpa
 Kipras
 Kroatija
 Graikija
 Italija
 Prancūzija
 Ispanija
 Мalta
 Gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai
 Bus nustatyta
 Bus nustatyta
 Bus nustatyta
 Bus nustatyta
 Bus nustatyta
 Bus nustatyta
 Bus nustatyta
 Ilgosiomis ūdomis žvejojantys laivai
 Bus nustatyta
 Bus nustatyta
 Bus nustatyta
 Bus nustatyta
 Bus nustatyta
 Bus nustatyta
 Bus nustatyta
 Kartinėmis ūdomis su jauku žvejojantys laivai
 Bus nustatyta
 Bus nustatyta
 Bus nustatyta
 Bus nustatyta
 Bus nustatyta
 Bus nustatyta
 Bus nustatyta
 Rankinėmis ūdomis žvejojantys laivai
 Bus nustatyta
 Bus nustatyta
 Bus nustatyta
 Bus nustatyta
 Bus nustatyta
 Bus nustatyta
 Bus nustatyta
 Traleriai
 Bus nustatyta
 Bus nustatyta
 Bus nustatyta
 Bus nustatyta
 Bus nustatyta
 Bus nustatyta
 Bus nustatyta
 Kiti smulkiosios žvejybos laivai
 Bus nustatyta
 Bus nustatyta
 Bus nustatyta
 Bus nustatyta
 Bus nustatyta
 Bus nustatyta
 Bus nustatyta
 5.Didžiausias rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje paprastiesiems tunams žvejoti naudojamų kiekvienos valstybės narės leidžiamų gaudyklių skaičius
 Gaudyklių skaičius
 14
 Ispanija
 pm
 Italija
 pm
 Portugalija
 pm
 6.Didžiausias kiekvienos valstybės narės paprastųjų tunų auginimo pajėgumas, tukinimo pajėgumas ir didžiausias laisvėje sužvejotų paprastųjų tunų, kuriuos kiekviena valstybė narė gali perkelti į rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje esančius savo žuvininkystės ūkius, kiekis
 A lentelė
 Didžiausias tunų auginimo pajėgumas ir tukinimo pajėgumas
 Ūkių skaičius
 Pajėgumas (tonomis)
 Ispanija
 pm
 pm
 Italija
 pm
 pm
 Graikija
 pm
 pm
 Kipras
 pm
 pm
 Kroatija
 pm
 pm
 Мalta
 pm
 pm
 B lentelė
 Didžiausias laisvėje sužvejotų paprastųjų tunų kiekis (tonomis)
 Ispanija
 pm
 Italija
 pm
 Graikija
 pm
 Kipras
 pm
 Kroatija
 pm
 Мalta
 pm
 Portugalija
 pm
 7.Didžiausias Sąjungos žvejybos laivų, kurių ilgis bent 20 metrų ir kurie ICCAT konvencijos rajone žvejoja didžiaakius tunus, skaičius:
 Valstybė narė
 Didžiausias gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų skaičius
 Didžiausias ūdomis žvejojančių laivų skaičius
 Ispanija
 pm
 pm
 Prancūzija
 pm
 pm
 Portugalija
 pm
 pm
 Sąjunga
 34
 269
 V PRIEDAS
 CCAMLR KONVENCIJOS RAJONAS
 A DALIS
 SPECIALIZUOTOSIOS ŽVEJYBOS DRAUDIMAS CCAMLR KONVENCIJOS RAJONE
 Tikslinės rūšys
 Zona
 Draudimo laikotarpis
 Rykliai (visos rūšys)
 Konvencijos rajonas
 2017 m. sausio 1 d. – gruodžio 31 d.
 Notothenia rossii
 FAO 48.1. Antarktis, pusiasalio rajone
 FAO 48.2. Antarktis, aplink Pietų Orknio salas
 FAO 48.3. Antarktis, aplink Pietų Džordžiją
 2017 m. sausio 1 d. – gruodžio 31 d.
 Pelekinės žuvys
 FAO 48.1. Antarktis(1)
 FAO 48.2. Antarktis(1)
 2017 m. sausio 1 d. – gruodžio 31 d.
 Gobionotothen gibberifrons
 Chaenocephalus aceratus
 Pseudochaenichthys georgianus
 Lepidonotothen squamifrons
 Patagonotothen guntheri
 Electrona carlsbergi(1)
 FAO 48.3.
 2017 m. sausio 1 d. – gruodžio 31 d.
 Dissostichus spp.
 FAO 48.5. Antarktis
 2016 m. gruodžio 1 d. – 2017 m. lapkričio 30 d.
 Dissostichus spp.
 FAO 88.3. Antarktis(1)
 FAO 58.5.1. Antarktis(1) (2)
 FAO 58.5.2. Antarktis į rytus nuo 79° 20' rytų ilgumos ir už IEZ ribų į vakarus nuo 79° 20' rytų ilgumos(1)
 FAO 58.4.4. Antarktis(1) (2)
 FAO 58.6. Antarktis(1) (2)
 FAO 58.7. Antarktis(1)
 2017 m. sausio 1 d. – gruodžio 31 d.
 Lepidonotothen squamifrons
 FAO 58.4.4.(1) (2)
 2017 m. sausio 1 d. – gruodžio 31 d.
 Visos rūšys, išskyrus Champsocephalus gunnari ir Dissostichus eleginoides
 FAO 58.5.2. Antarktis
 2016 m. gruodžio 1 d. – 2017 m. lapkričio 30 d.
 Dissostichus mawsoni
 FAO 48.4. Antarktis(1) rajone, esančiame tarp 55° 30′ pietų platumos ir 57° 20′ pietų platumos bei 25° 30′ vakarų ilgumos ir 29° 30′ vakarų ilgumos
 2017 m. sausio 1 d. – gruodžio 31 d.
 (1)
 Išskyrus žvejybą mokslinių tyrimų tikslais.
 (2)
 Išskyrus nacionalinėms jurisdikcijoms priklausančius vandenis (išskirtines ekonomines zonas – IEZ).
 B DALIS
 BLSK IR PRIEGAUDOS APRIBOJIMAI 2016–2017 M. VYKDANT ŽVALGOMĄJĄ ŽVEJYBĄ CCAMLR KONVENCIJOS RAJONE
 Parajonis / kvadratas
 Regionas
 Sezonas
 Maži tiriamieji plotai (MTP)
 Leidžiamas sužvejoti Dissotichus spp. kiekis (tonomis)
 Sužvejojamos priegaudos apribojimas (tonomis)
 MTP
 Apribojimas
 Rombinės rajožuvės
 Macrourus spp.
 Kitų rūšių žuvys
 58.4.1.
 Visas kvadratas
 pm
 A, B, F
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 C (įskaitant 58.4.1_1, 58.4.1_2)
 pm
 15
 D
 pm1
 A, B, F
 pm
 C
 pm
 E (58.4.1_3, 58.4.1_4)
 pm
 D
 pm
 E
 pm
 G (įskaitant 58.4.1_5)
 pm1
 G
 pm
 H
 pm
 H
 pm 1
 58.4.2.
 Visas kvadratas
 pm
 A
 pm
 16
 pm
 pm
 pm
 pm
 B, C, D
 pm
 E (įskaitant 58.4.2_1)
 pm
 58.4.3a.
 Visas kvadratas 58.4.3a._1
 pm
 pm
 pm
 pm
 pm
 Netaikoma
 88.1.
 Visas parajonis
 pm
 A, D, E, F, M
 pm
 pm
 17
 pm
 pm
 pm
 B, C, G
 pm
 A, D, E, F, M
 pm
 A, D, E, F, M
 pm
 A, D, E, F, M
 pm
 H, I, K
 pm
 B, C, G
 pm
 B, C, G
 pm
 B, C, G
 pm
 J, L
 pm
 H, I, K
 pm
 H, I, K
 pm
 H, I, K
 pm
 J, L
 pm
 J, L
 pm
 J, L
 pm
 88.2.
 pm
 A, B, I
 0
 619
 50
 99
 120
 C, D, E, F, G (88.2_1–88.2_4)
 419
 18
 A, B, I
 0
 A, B, I
 0
 A, B, I
 0
 H
 200
 C, D, E, F, G
 50
 C, D, E, F, G
 67
 C, D, E, F, G
 100
 H
 50
 H
 32
 H
 20
 V priedo B dalies priedėlis
 Mažų tiriamųjų plotų (MTP) sąrašas
 Regionas
 MTP
 Ribos
 48.6
 A
 Nuo 50° pietų platumos 20° vakarų ilgumos tiesiai į rytus iki 1° 30′ rytų ilgumos, tiesiai į pietus iki 60° pietų platumos, tiesiai į vakarus iki 20° vakarų ilgumos, tiesiai į šiaurę iki 50° pietų platumos.
 B
 Nuo 60° pietų platumos 20° vakarų ilgumos tiesiai į rytus iki 10° vakarų ilgumos, tiesiai į pietus iki pakrantės, palei pakrantę vakarų kryptimi iki 20° vakarų ilgumos, tiesiai į šiaurę iki 60° pietų platumos.
 C
 Nuo 60° pietų platumos 10° vakarų ilgumos tiesiai į rytus iki 0° ilgumos, tiesiai į pietus iki pakrantės, palei pakrantę vakarų kryptimi iki 10° vakarų ilgumos, tiesiai į šiaurę iki 60° pietų platumos.
 D
 Nuo 60° pietų platumos 0° ilgumos tiesiai į rytus iki 10° rytų ilgumos, tiesiai į pietus iki pakrantės, palei pakrantę vakarų kryptimi iki 0° ilgumos, tiesiai į šiaurę iki 60° pietų platumos.
 E
 Nuo 60° pietų platumos 10° rytų ilgumos, tiesiai į rytus iki 20° rytų ilgumos, tiesiai į pietus iki pakrantės, palei pakrantę vakarų kryptimi iki 10° rytų ilgumos, tiesiai į šiaurę iki 60° pietų platumos.
 F
 Nuo 60° pietų platumos 20° rytų ilgumos, tiesiai į rytus iki 30° rytų ilgumos, tiesiai į pietus iki pakrantės, palei pakrantę vakarų kryptimi iki 20° rytų ilgumos, tiesiai į šiaurę iki 60° pietų platumos.
 G
 Nuo 50° pietų platumos 1° 30′ rytų ilgumos, tiesiai į rytus iki 30° rytų ilgumos, tiesiai į pietus iki 60° pietų platumos, tiesiai į vakarus iki 1° 30′ rytų ilgumos, tiesiai į šiaurę iki 50° pietų platumos.
 58.4.1
 A
 Nuo 55° pietų platumos 86° rytų ilgumos tiesiai į rytus iki 150° rytų ilgumos, tiesiai į pietus iki 60° pietų platumos, tiesiai į vakarus iki 86° rytų ilgumos, tiesiai į šiaurę iki 55° pietų platumos.
 B
 Nuo 60° pietų platumos 86° rytų ilgumos, tiesiai į rytus iki 90° rytų ilgumos, tiesiai į pietus iki pakrantės, palei pakrantę vakarų kryptimi iki 80° rytų ilgumos, tiesiai į šiaurę iki 64° pietų platumos, tiesiai į rytus iki 86° rytų ilgumos, tiesiai į šiaurę iki 60° pietų platumos.
 C
 Nuo 60° pietų platumos 90° rytų ilgumos, tiesiai į rytus iki 100° rytų ilgumos, tiesiai į pietus iki pakrantės, palei pakrantę vakarų kryptimi iki 90° rytų ilgumos, tiesiai į šiaurę iki 60° pietų platumos.
 D
 Nuo 60° pietų platumos 100° rytų ilgumos, tiesiai į rytus iki 110° rytų ilgumos, tiesiai į pietus iki pakrantės, palei pakrantę vakarų kryptimi iki 100° rytų ilgumos, tiesiai į šiaurę iki 60°pietų platumos.
 E
 Nuo 60° pietų platumos 110° rytų ilgumos, tiesiai į rytus iki 120° rytų ilgumos, tiesiai į pietus iki pakrantės, palei pakrantę vakarų kryptimi iki 110° rytų ilgumos, tiesiai į šiaurę iki 60° pietų platumos.
 F
 Nuo 60° pietų platumos 120° rytų ilgumos, tiesiai į rytus iki 130° rytų ilgumos, tiesiai į pietus iki pakrantės, palei pakrantę vakarų kryptimi iki 120° rytų ilgumos, tiesiai į šiaurę iki 60° pietų platumos.
 G
 Nuo 60° pietų platumos 130° rytų ilgumos, tiesiai į rytus iki 140° rytų ilgumos, tiesiai į pietus iki pakrantės, palei pakrantę vakarų kryptimi iki 130° rytų ilgumos, tiesiai į šiaurę iki 60° pietų platumos.
 H
 Nuo 60° pietų platumos 140° rytų ilgumos, tiesiai į rytus iki 150° rytų ilgumos, tiesiai į pietus iki pakrantės, palei pakrantę vakarų kryptimi iki 140° rytų ilgumos, tiesiai į šiaurę iki 60° pietų platumos.
 58.4.2
 A
 Nuo 62° pietų platumos 30° rytų ilgumos, tiesiai į rytus iki 40° rytų ilgumos, tiesiai į pietus iki pakrantės, palei pakrantę vakarų kryptimi iki 30° rytų ilgumos, tiesiai į šiaurę iki 62° pietų platumos.
 B
 Nuo 62° pietų platumos 40° rytų ilgumos, tiesiai į rytus iki 50° rytų ilgumos, tiesiai į pietus iki pakrantės, palei pakrantę vakarų kryptimi iki 40° rytų ilgumos, tiesiai į šiaurę iki 62° pietų platumos.
 C
 Nuo 62° pietų platumos 50° rytų ilgumos, tiesiai į rytus iki 60° rytų ilgumos, tiesiai į pietus iki pakrantės, palei pakrantę vakarų kryptimi iki 50° rytų ilgumos, tiesiai į šiaurę iki 62° pietų platumos.
 D
 Nuo 62° pietų platumos 60° rytų ilgumos, tiesiai į rytus iki 70° rytų ilgumos, tiesiai į pietus iki pakrantės, palei pakrantę vakarų kryptimi iki 60° rytų ilgumos, tiesiai į šiaurę iki 62° pietų platumos.
 E
 Nuo 62° pietų platumos 70° rytų ilgumos, tiesiai į rytus iki 73° 10′ rytų ilgumos, tiesiai į pietus iki 64° pietų platumos, tiesiai į rytus iki 80° rytų ilgumos, tiesiai į pietus iki pakrantės, palei pakrantę vakarų kryptimi iki 70° rytų ilgumos, tiesiai į šiaurę iki 62° pietų platumos.
 58.4.3a
 A
 Visas kvadratas nuo 56° pietų platumos 60° rytų ilgumos tiesiai į rytus iki 73° 10′ rytų ilgumos, tiesiai į pietus iki 62° pietų platumos, tiesiai į vakarus iki 60° rytų ilgumos, tiesiai į šiaurę iki 56° pietų platumos.
 58.4.3b
 A
 Nuo 56° pietų platumos 73° 10′ rytų ilgumos, tiesiai į rytus iki 79° rytų ilgumos, į pietus iki 59° pietų platumos, tiesiai į vakarus iki 73°10′ rytų ilgumos, tiesiai į šiaurę iki 56° pietų platumos.
 B
 Nuo 60° pietų platumos 73° 10′ rytų ilgumos, tiesiai į rytus iki 86° rytų ilgumos, į pietus iki 64° pietų platumos, tiesiai į vakarus iki 73°10′ rytų ilgumos, tiesiai į šiaurę iki 60° pietų platumos.
 C
 Nuo 59° pietų platumos 73° 10′ rytų ilgumos, tiesiai į rytus iki 79° rytų ilgumos, į pietus iki 60° pietų platumos, tiesiai į vakarus iki 73°10′ rytų ilgumos, tiesiai į šiaurę iki 59° pietų platumos.
 D
 Nuo 59° pietų platumos 79° rytų ilgumos tiesiai į rytus iki 86° rytų ilgumos, tiesiai į pietus iki 60° pietų platumos, tiesiai į vakarus iki 79° rytų ilgumos, tiesiai į šiaurę iki 59° pietų platumos.
 E
 Nuo 56° pietų platumos 79° rytų ilgumos tiesiai į rytus iki 80° rytų ilgumos, tiesiai į šiaurę iki 55° pietų platumos, tiesiai į rytus iki 86° rytų ilgumos, į pietus iki 59° pietų platumos, tiesiai į vakarus iki 79° rytų ilgumos, tiesiai į šiaurę iki 56° pietų platumos.
 58.4.4
 A
 Nuo 51° pietų platumos 40° rytų ilgumos tiesiai į rytus iki 42° rytų ilgumos, tiesiai į pietus iki 54° pietų platumos, tiesiai į vakarus iki 40° rytų ilgumos, tiesiai į šiaurę iki 51° pietų platumos.
 B
 Nuo 51° pietų platumos 42° rytų ilgumos tiesiai į rytus iki 46° rytų ilgumos, tiesiai į pietus iki 54° pietų platumos, tiesiai į vakarus iki 42° rytų ilgumos, tiesiai į šiaurę iki 51° pietų platumos.
 C
 Nuo 51° pietų platumos 46° rytų ilgumos tiesiai į rytus iki 50° rytų ilgumos, tiesiai į pietus iki 54° pietų platumos, tiesiai į vakarus iki 46° rytų ilgumos, tiesiai į šiaurę iki 51° pietų platumos.
 D
 Visas kvadratas, išskyrus MTP A, B ir C, ir su išorės riba, kuri eina nuo 50° pietų platumos 30° rytų ilgumos tiesiai į rytus iki 60° rytų ilgumos, tiesiai į pietus iki 62° pietų platumos, tiesiai į vakarus iki 30° rytų ilgumos, tiesiai į šiaurę iki 50° pietų platumos.
 58.6
 A
 Nuo 45° pietų platumos 40° rytų ilgumos tiesiai į rytus iki 44° rytų ilgumos, tiesiai į pietus iki 48° pietų platumos, tiesiai į vakarus iki 40° rytų ilgumos, tiesiai į šiaurę iki 45° pietų platumos.
 B
 Nuo 45° pietų platumos 44° rytų ilgumos tiesiai į rytus iki 48° rytų ilgumos, tiesiai į pietus iki 48° pietų platumos, tiesiai į vakarus iki 44° rytų ilgumos, tiesiai į šiaurę iki 45° pietų platumos.
 C
 Nuo 45° pietų platumos 48° rytų ilgumos tiesiai į rytus iki 51° rytų ilgumos, tiesiai į pietus iki 48° pietų platumos, tiesiai į vakarus iki 48° rytų ilgumos, tiesiai į šiaurę iki 45° pietų platumos.
 D
 Nuo 45° pietų platumos 51° rytų ilgumos tiesiai į rytus iki 54° rytų ilgumos, tiesiai į pietus iki 48° pietų platumos, tiesiai į vakarus iki 51° rytų ilgumos, tiesiai į šiaurę iki 45° pietų platumos.
 58.7
 A
 Nuo 45° pietų platumos 37° rytų ilgumos tiesiai į rytus iki 40° rytų ilgumos, tiesiai į pietus iki 48° pietų platumos, tiesiai į vakarus iki 37° rytų ilgumos, tiesiai į šiaurę iki 45° pietų platumos.
 88.1
 A
 Nuo 60° pietų platumos 150° rytų ilgumos tiesiai į rytus iki 170° rytų ilgumos, tiesiai į pietus iki 65° pietų platumos, tiesiai į vakarus iki 150° rytų ilgumos, tiesiai į šiaurę iki 60° pietų platumos.
 B
 Nuo 60° pietų platumos 170° rytų ilgumos tiesiai į rytus iki 179° rytų ilgumos, tiesiai į pietus iki 66° 40′ pietų platumos, tiesiai į vakarus iki 170° rytų ilgumos, tiesiai į šiaurę iki 60° pietų platumos.
 C
 Nuo 60° pietų platumos 179° rytų ilgumos tiesiai į rytus iki 170° vakarų ilgumos, tiesiai į pietus iki 70° pietų platumos, tiesiai į vakarus iki 178° vakarų ilgumos, tiesiai į šiaurę iki 66° 40′ pietų platumos, tiesiai į vakarus iki 179° rytų ilgumos, tiesiai į šiaurę iki 60° pietų platumos.
 D
 Nuo 65° pietų platumos 150° rytų ilgumos, tiesiai į rytus iki 160° rytų ilgumos, tiesiai į pietus iki pakrantės, palei pakrantę vakarų kryptimi iki 150° rytų ilgumos, tiesiai į šiaurę iki 65° pietų platumos.
 E
 Nuo 65° pietų platumos 160° rytų ilgumos tiesiai į rytus iki 170° rytų ilgumos, tiesiai į pietus iki 68° 30′ pietų platumos, tiesiai į vakarus iki 160° rytų ilgumos, tiesiai į šiaurę iki 65° pietų platumos.
 F
 Nuo 68° 30′ pietų platumos 160° rytų ilgumos, tiesiai į rytus iki 170° rytų ilgumos, tiesiai į pietus iki pakrantės, palei pakrantę vakarų kryptimi iki 160° rytų ilgumos, tiesiai į šiaurę iki 68° 30′ pietų platumos.
 G
 Nuo 66° 40′ pietų platumos 170° rytų ilgumos tiesiai į rytus iki 178° vakarų ilgumos, tiesiai į pietus iki 70° pietų platumos, tiesiai į vakarus iki 178° 50′ rytų ilgumos, tiesiai į pietus iki 70° 50′ pietų platumos, tiesiai į vakarus iki 170° rytų ilgumos, tiesiai į šiaurę iki 66° 40′ pietų platumos.
 H
 Nuo 70° 50′ pietų platumos 170° rytų ilgumos tiesiai į rytus iki 178° 50′ rytų ilgumos, tiesiai į pietus iki 73° pietų platumos, tiesiai į vakarus iki pakrantės, palei pakrantę šiaurės kryptimi iki 170° rytų ilgumos, tiesiai į šiaurę iki 70° 50′ pietų platumos.
 I
 Nuo 70° pietų platumos 178° 50′ rytų ilgumos tiesiai į rytus iki 170° vakarų ilgumos, tiesiai į pietus iki 73° pietų platumos, tiesiai į vakarus iki 178° 50′ rytų ilgumos, tiesiai į šiaurę iki 70° pietų platumos.
 J
 Nuo 73° pietų platumos pakrantėje netoli 170° rytų ilgumos tiesiai į rytus iki 178° 50′ rytų ilgumos, tiesiai į pietus iki 80° pietų platumos, tiesiai į vakarus iki 170° rytų ilgumos, palei pakrantę šiaurės kryptimi iki 73° pietų platumos.
 K
 Nuo 73° pietų platumos 178° 50′ rytų ilgumos tiesiai į rytus iki 170° vakarų ilgumos, tiesiai į pietus iki 76° pietų platumos, tiesiai į vakarus iki 178° 50′ rytų ilgumos, tiesiai į šiaurę iki 73° pietų platumos.
 L
 Nuo 76° pietų platumos 178° 50′ rytų ilgumos tiesiai į rytus iki 170° vakarų ilgumos, tiesiai į pietus iki 80° pietų platumos, tiesiai į vakarus iki 178° 50′ rytų ilgumos, tiesiai į šiaurę iki 76° pietų platumos.
 M
 Nuo 73° pietų platumos pakrantėje netoli 169° 30′ rytų ilgumos tiesiai į rytus iki 170° rytų ilgumos, tiesiai į pietus iki 80° pietų platumos, tiesiai į vakarus iki pakrantės, palei pakrantę šiaurės kryptimi iki 73° pietų platumos.
 88.2
 A
 Nuo 60° pietų platumos 170° vakarų ilgumos tiesiai į rytus iki 160° vakarų ilgumos, tiesiai į pietus iki pakrantės, palei pakrantę vakarų kryptimi iki 170° vakarų ilgumos, tiesiai į šiaurę iki 60° pietų platumos.
 B
 Nuo 60° pietų platumos 160° vakarų ilgumos tiesiai į rytus iki 150° vakarų ilgumos, tiesiai į pietus iki pakrantės, palei pakrantę vakarų kryptimi iki 160° vakarų ilgumos, tiesiai į šiaurę iki 60° pietų platumos.
 C
 Nuo 70° 50′ pietų platumos 150° vakarų ilgumos, tiesiai į rytus iki 140° vakarų ilgumos, tiesiai į pietus iki pakrantės, palei pakrantę vakarų kryptimi iki 150° vakarų ilgumos, tiesiai į šiaurę iki 70° 50′ pietų platumos.
 D
 Nuo 70° 50′ pietų platumos 140° vakarų ilgumos, tiesiai į rytus iki 130° vakarų ilgumos, tiesiai į pietus iki pakrantės, palei pakrantę vakarų kryptimi iki 140° vakarų ilgumos, tiesiai į šiaurę iki 70° 50′ pietų platumos.
 E
 Nuo 70° 50′ pietų platumos 130° vakarų ilgumos, tiesiai į rytus iki 120° vakarų ilgumos, tiesiai į pietus iki pakrantės, palei pakrantę vakarų kryptimi iki 130° vakarų ilgumos, tiesiai į šiaurę iki 70° 50′ pietų platumos.
 F
 Nuo 70° 50′ pietų platumos 120° vakarų ilgumos, tiesiai į rytus iki 110° vakarų ilgumos, tiesiai į pietus iki pakrantės, palei pakrantę vakarų kryptimi iki 120° vakarų ilgumos, tiesiai į šiaurę iki 70° 50′ pietų platumos.
 G
 Nuo 70° 50′ pietų platumos 110° vakarų ilgumos, tiesiai į rytus iki 105° vakarų ilgumos, tiesiai į pietus iki pakrantės, palei pakrantę vakarų kryptimi iki 110° vakarų ilgumos, tiesiai į šiaurę iki 70° 50′ pietų platumos.
 H
 Nuo 65° pietų platumos 150° vakarų ilgumos tiesiai į rytus iki 105° vakarų ilgumos, tiesiai į pietus iki 70° 50′ pietų platumos, tiesiai į vakarus iki 150° vakarų ilgumos, tiesiai į šiaurę iki 65° pietų platumos.
 I
 Nuo 60° pietų platumos 150° vakarų ilgumos tiesiai į rytus iki 105° vakarų ilgumos, tiesiai į pietus iki 65° pietų platumos, tiesiai į vakarus iki 150° vakarų ilgumos, tiesiai į šiaurę iki 60° pietų platumos.
 88.3
 A
 Nuo 60° pietų platumos 105° vakarų ilgumos tiesiai į rytus iki 95° vakarų ilgumos, tiesiai į pietus iki pakrantės, palei pakrantę vakarų kryptimi iki 105° vakarų ilgumos, tiesiai į šiaurę iki 60° pietų platumos.
 B
 Nuo 60° pietų platumos 95° vakarų ilgumos tiesiai į rytus iki 85° vakarų ilgumos, tiesiai į pietus iki pakrantės, palei pakrantę vakarų kryptimi iki 95° vakarų ilgumos, tiesiai į šiaurę iki 60° pietų platumos.
 C
 Nuo 60° pietų platumos 85° vakarų ilgumos tiesiai į rytus iki 75° vakarų ilgumos, tiesiai į pietus iki pakrantės, palei pakrantę vakarų kryptimi iki 85° vakarų ilgumos, tiesiai į šiaurę iki 60° pietų platumos.
 D
 Nuo 60° pietų platumos 75° vakarų ilgumos tiesiai į rytus iki 70° vakarų ilgumos, tiesiai į pietus iki pakrantės, palei pakrantę vakarų kryptimi iki 75° vakarų ilgumos, tiesiai į šiaurę iki 60° pietų platumos.
 C DALIS
 2103/A PRIEDAS
 PRANEŠIMAS APIE KETINIMĄ DALYVAUTI EUPHAUSIA SUPERBA ŽVEJYBOJE
 Bendra informacija
 Narys
 Žvejybos sezonas
 Laivo pavadinimas
 Tikėtinas sužvejotų žuvų kiekis (tonomis)
 Laivo vienos dienos perdirbimo pajėgumai (tonomis gyvojo svorio)
 Numatomi žvejybos parajoniai ir kvadratai
 Ši išteklių išsaugojimo priemonė taikoma pranešimams apie ketinimą dalyvauti krilių žvejyboje 48.1, 48.2, 48.3 ir 48.4 parajoniuose ir 58.4.1 bei 58.4.2 kvadratuose. Apie ketinimus dalyvauti krilių žvejyboje kituose parajoniuose ir kvadratuose turi būti pranešta pagal Išsaugojimo priemonę 21-02.
 Parajonis / kvadratas
 Pažymėti tinkamą langelį
 48.1
 □
 48.2
 □
 48.3
 □
 48.4
 □
 58.4.1
 □
 58.4.2
 □
 Žvejybos būdas
 Pažymėti tinkamą langelį
 □ Įprastiniu tralu
 □ Nuolatinės žvejybos sistema
 □ Siurbimas į skaidrų tralo maišą
 □ Kitu būdu – nurodyti
 Produktų rūšys ir sužvejotų krilių gyvojo svorio tiesioginio apskaičiavimo metodai
 Produkto rūšis
 Atitinkamais atvejais sužvejotų krilių gyvojo svorio tiesioginio apskaičiavimo metodas (remtis 2103/B priedu)(1)
 Neišdarinėtas užšaldytas
 Virtas
 Žuvų miltai
 Aliejus
 Kitas produktas, prašome nurodyti
 (1)
 Jeigu metodas nėra nurodytas 2103/B priede, prašome jį išsamiai apibūdinti.
 Tinklų konfigūracija
 Tinklų išmatavimai
 1 tinklas
 2 tinklas
 Kitas (-i) tinklas (-ai)
 Tinklo anga (žiotys)
 Didžiausia vertikali anga (m)
 Didžiausia horizontali anga (m)
 Tinklo žiočių perimetras(1) (m)
 Žiočių plotas (m2)
 Sekcijos vidutinis akies dydis(3) (mm)
 Išorinės(2)
 Vidinės(2)
 Išorinės(2)
 Vidinės(2)
 Išorinės(2)
 Vidinės(2)
 1-oji sekcija
 2-oji sekcija
 3-ioji sekcija
 ...
 Paskutinioji sekcija (tralo maišas)
 (1)
 Numatoma eksploatavimo sąlygomis.
 (2)
 Išorinės akies dydis ir, tais atvejais, kai naudojamas vidinis sluoksnis – vidinės akies dydis.
 (3)
 Ištemptos akies vidaus išmatavimas remiantis procedūra, numatyta pagal Išsaugojimo priemonę 22-01.
 Tinklo (-ų) konfigūracijos schema (-os): ________________
 Dėl kiekvieno naudojamo tinklo arba kiekvieno tinklo konfigūracijos pakeitimo atveju remkitės atitinkama tinklo konfigūracijos schema CCAMLR žvejybos įrankių bibliotekoje, jeigu ji ten pateikta (
 www.ccamlr.org/node/74407
 ), arba pateikite išsamią konfigūracijos schemą ir išsamų aprašymą būsimame Ekosistemų stebėsenos ir valdymo (ESV) darbo grupės posėdyje. Tinklų konfigūracijos schemos turi apimti:
 1.kiekvienos tralo sekcijos ilgį ir plotį (pateikiant pakankamai išsamią informaciją, kad būtų galima apskaičiuoti, kokį kampą sudaro kiekviena sekcija su vandens srautu);
 2.akių dydį (ištemptos akies vidaus išmatavimą remiantis procedūra, numatyta pagal Išsaugojimo priemonę 22-01), formą (pavyzdžiui, rombo formos) ir medžiagą (pavyzdžiui, polipropilenas);
 3.akių sudarymą (pavyzdžiui, surišta mazgu, sujungta);
 4.informaciją apie trale naudojamas atšakas (konstrukcija, išdėstymas sekcijose; jeigu atšakos nenaudojamos, nurodomas „nulis“); atšakos neleidžia kriliams įsipainioti į tinklą arba ištrūkti.
 Jūros žinduolių atbaidymo įtaisas
 Įtaiso (-ų) konfigūracijos schema (-os): ________________
 Dėl kiekvieno naudojamo įtaiso tipo arba kiekvieno įtaiso konfigūracijos pakeitimo atveju remkitės atitinkama schema CCAMLR žvejybos įrankių bibliotekoje, jeigu ji ten pateikta (
 www.ccamlr.org/node/74407
 ), arba pateikite išsamią konfigūracijos schemą ir išsamų aprašymą būsimame ESV darbo grupės posėdyje.
 Akustinių duomenų rinkimas
 Pateikite informaciją apie laive naudojamus echolotus ir sonarus.
 Tipas (pvz., echolotas, sonaras)
 Gamintojas
 Modelis
 Daviklio dažniai (kHz)
 Akustinių duomenų rinkimas (išsamus aprašymas): ________________
 Apibūdinkite veiksmus, kurių bus imtasi siekiant rinkti akustinius duomenis, kad būtų pateikta informacija apie Euphausia superba ir kitų pelaginių žuvų, pavyzdžiui, žibintūninių ir salpų (SC-CAMLR-XXX, 2.10 punktas), paplitimą ir gausą.
 21-03/B PRIEDAS
 SUŽVEJOTŲ KRILIŲ GYVOJO SVORIO APSKAIČIAVIMO GAIRĖS
 Metodas
 Lygtis (kg)
 Parametras
 Aprašymas
 Tipas
 Apskaičiavimo metodas
 Vienetas
 Laikymo talpos tūris
 W*L*H*ρ*1 000
 W – talpos plotis
 Konstanta
 Išmatuoti žvejybos pradžioje
 m
 L – talpos ilgis
 Konstanta
 Išmatuoti žvejybos pradžioje
 m
 ρ – tūrio perskaičiavimo į masę koeficientas
 Kintamas dydis
 Tūrio perskaičiavimas į masę
 kg/l
 H – talpoje laikomų krilių gylis
 Per konkretų valksmą
 Tiesioginis stebėjimas
 m
 Srauto matavimo įrenginys(1)
 V*Fkrilių*ρ
 V – krilių ir vandens bendras tūris
 Per konkretų valksmą1
 Tiesioginis stebėjimas
 litras
 Fkrilių – krilių dalis imtyje
 Per konkretų valksmą1
 Naudojant srauto matavimo įrenginį nustatyto tūrio koregavimas
 ρ – tūrio perskaičiavimo į masę koeficientas
 Kintamas dydis
 Tūrio perskaičiavimas į masę
 kg/l
 Srauto matavimo įrenginys(2)
 (V*ρ)–M
 V – krilių pastos tūris
 Per konkretų valksmą1
 Tiesioginis stebėjimas
 litras
 M – proceso metu pridėto vandens kiekis, perskaičiuotas į masę
 Per konkretų valksmą1
 Tiesioginis stebėjimas
 kg
 ρ – krilių pastos tankis
 Kintamas dydis
 Tiesioginis stebėjimas
 kg/l
 Srauto svėrimo įrenginys
 M*(1–F)
 M – krilių ir vandens bendra masė
 Per konkretų valksmą2
 Tiesioginis stebėjimas
 kg
 F – vandens dalis imtyje
 Kintamas dydis
 Naudojant srauto svėrimo įrenginį nustatytos masės koregavimas
 Plokštės padėklas
 (M–Mpadėklo)*N
 Mpadėklo – tuščio padėklo masė
 Konstanta
 Tiesioginis stebėjimas prieš žvejybą
 kg
 M – krilių ir padėklo bendra vidutinė masė
 Kintamas dydis
 Tiesioginis stebėjimas prieš užšaldymą nusausinus
 kg
 N – padėklų skaičius
 Per konkretų valksmą
 Tiesioginis stebėjimas
 Žuvų perdirbimas į miltus
 Mžuvų miltų*MCF
 Mžuvų miltų – pagamintų žuvų miltų masė
 Per konkretų valksmą
 Tiesioginis stebėjimas
 kg
 MCF – žuvų perdirbimo į miltus koeficientas
 Kintamas dydis
 Žuvų miltų dydžio perskaičiavimas į neišdarinėtų krilių dydį
 Tralo maišo tūris
 W*H*L*ρ*π/4*1 000
 W – tralo maišo plotis
 Konstanta
 Išmatuoti žvejybos pradžioje
 m
 H – tralo maišo aukštis
 Konstanta
 Išmatuoti žvejybos pradžioje
 m
 ρ – tūrio perskaičiavimo į masę koeficientas
 Kintamas dydis
 Tūrio perskaičiavimas į masę
 kg/l
 L – tralo maišo ilgis
 Per konkretų valksmą
 Tiesioginis stebėjimas
 m
 Kita
 Prašome nurodyti
 (1)
 Atskiras valksmas, kai naudojamas įprastinis tralas, arba šešių valandų trukmės integruotas valksmas, kai naudojama nuolatinės žvejybos sistema.
 (2)
 Atskiras valksmas, kai naudojamas įprastinis tralas, arba dviejų valandų trukmės valksmas, kai naudojama nuolatinės žvejybos sistema.
 Stebėjimo etapai ir dažnumas
 Laikymo talpos tūris
 Žvejybos pradžioje
 Išmatuokite laikymo talpos plotį ir ilgį (jeigu talpa nėra stačiakampio formos, gali prireikti atlikti papildomus matavimus; tikslumas ±0,05 m).
 Kiekvieną mėnesį(1)
 Apskaičiuokite tūrio perskaičiavimo į masę koeficientą, kuris nustatomas pagal nusausintų krilių masę iš laikymo talpos paimtame žinomame krilių tūryje (pvz., 10 litrų).
 Per kiekvieną valksmą
 Išmatuokite talpoje laikomų krilių gylį (jeigu kriliai tarp valksmų laikomi talpoje, išmatuokite gylio skirtumą; tikslumas ±0,1 m).
 Apskaičiuokite sužvejotų krilių gyvąjį svorį (naudodami lygtį).
 Srauto matavimo įrenginys(1)
 Prieš žvejybą
 Užtikrinkite, kad srauto matavimo įrenginiu būtų matuojami neišdarinėti kriliai (t. y. prieš perdirbimą).
 Dažniau nei kartą per mėnesį(1)
 Apskaičiuokite tūrio perskaičiavimo į masę koeficientą (ρ), kuris nustatomas pagal nusausintų krilių masę iš srauto matavimo įrenginio paimtame žinomame krilių tūryje (pvz., 10 litrų).
 Per kiekvieną valksmą(2)
 Paimkite imtį iš srauto matavimo įrenginio ir:
 išmatuokite krilių ir vandens bendrą tūrį (pvz., 10 litrų),
 apskaičiuokite naudojant srauto matavimo įrenginį nustatyto tūrio koregavimą, kuris nustatomas pagal nusausintų krilių tūrį,
 apskaičiuokite sužvejotų krilių gyvąjį svorį (naudodami lygtį).
 Srauto matavimo įrenginys(2)
 Prieš žvejybą
 Užtikrinkite, kad abu srauto matavimo įrenginiai (įrenginys krilių produktui ir įrenginys pridėtam vandeniui matuoti) yra kalibruoti (t. y. rodo tą patį, teisingą rodmenį).
 Kiekvieną savaitę(1)
 Apskaičiuokite krilių produkto (maltų krilių pastos) tankį (ρ) išmatuodami krilių produkto žinomo tūrio (pvz., 10 litrų), nustatyto atitinkamu srauto matavimo įrenginiu, masę.
 Per kiekvieną valksmą(2)
 Pasižymėkite abiejų srauto matavimo įrenginių rodmenis ir apskaičiuokite bendrą krilių produkto (maltų krilių pastos) tūrį ir bendrą pridėto vandens tūrį; vandens tankis laikomas lygus 1 kg/l.
 Apskaičiuokite sužvejotų krilių gyvąjį svorį (naudodami lygtį).
 Srauto svėrimo įrenginys
 Prieš žvejybą
 Užtikrinkite, kad srauto svėrimo įrenginiu būtų matuojami neišdarinėti kriliai (t. y. prieš perdirbimą).
 Per kiekvieną valksmą(2)
 Paimkite imtį iš srauto svėrimo įrenginio ir:
 išmatuokite krilių ir vandens bendrą masę,
 apskaičiuokite naudojant srauto svėrimo įrenginį nustatytos masės koregavimą, kuris nustatomas pagal nusausintų krilių masę,
 apskaičiuokite sužvejotų krilių gyvąjį svorį (naudodami lygtį).
 Plokštės padėklas
 Prieš žvejybą
 Išmatuokite padėklo masę (jeigu padėklų modelis skiriasi, išmatuokite kiekvieno tipo padėklo masę; tikslumas ±0,1 kg).
 Per kiekvieną valksmą
 Nustatykite krilių ir dėklo bendrą masę (tikslumas ±0,1 kg)
 Suskaičiuokite naudojamų padėklų skaičių (jeigu padėklų modelis skiriasi, suskaičiuokite, kiek yra kiekvieno tipo padėklų).
 Apskaičiuokite sužvejotų krilių gyvąjį svorį (naudodami lygtį).
 Žuvų perdirbimas į miltus
 Kiekvieną mėnesį(1)
 Apskaičiuokite neišdarinėtų krilių perdirbimo į miltus koeficientą perdirbdami 1000–5000 kg (nusausinta masė) neišdarinėtų krilių.
 Per kiekvieną valksmą
 Nustatykite pagamintų žuvų miltų masę.
 Apskaičiuokite sužvejotų krilių gyvąjį svorį (naudodami lygtį).
 Tralo maišo tūris
 Žvejybos pradžioje
 Išmatuokite tralo maišo plotį ir aukštį (tikslumas ±0,1 m).
 Kiekvieną mėnesį(1)
 Apskaičiuokite tūrio perskaičiavimo į masę koeficientą, kuris nustatomas pagal nusausintų krilių masę iš tralo maišo paimtame žinomame krilių tūryje (pvz., 10 litrų).
 Per kiekvieną valksmą
 Išmatuokite tralo maišo, kuriame yra krilių, ilgį (tikslumas ±0,1 m).
 Apskaičiuokite sužvejotų krilių gyvąjį svorį (naudodami lygtį).
 _________________
 (1)
 Naujas laikotarpis skaičiuojamas nuo tada, kai laivas įplaukia į naują parajonį ar kvadratą.
 (2)
 Atskiras valksmas, kai naudojamas įprastinis tralas, arba šešių valandų trukmės integruotas valksmas, kai naudojama nuolatinės žvejybos sistema.
 VI PRIEDAS
 IOTC kompetencijos rajonas
 1.Didžiausias Sąjungos žvejybos laivų, kuriems IOTC kompetencijos rajone leidžiama žvejoti tropinius tunus, skaičius
 Valstybė narė
 Didžiausias laivų skaičius
 Pajėgumas (bendroji talpa)
 Ispanija
 22
 61 364
 Prancūzija
 27
 45 383
 Portugalija
 5
 1 627
 Italija
 1
 2 137
 Sąjunga
 55
 110 511
 2.Didžiausias Sąjungos žvejybos laivų, kuriems IOTC kompetencijos rajone leidžiama žvejoti durklažuves ir ilgapelekius tunus, skaičius
 Valstybė narė
 Didžiausias laivų skaičius
 Pajėgumas (bendroji talpa)
 Ispanija
 27
 11 590
 Prancūzija
 41(1)
 7 882
 Portugalija
 15
 6 925
 Jungtinė Karalystė
 4
 1 400
 Sąjunga
 87
 27 797
 (1)
 Į šį skaičių neįtraukiami Majote užregistruoti laivai; ateityje jis gali būti padidintas atsižvelgiant į Majoto laivyno plėtros planą.
 3.1 punkte nurodytiems laivams taip pat leidžiama žvejoti durklažuves ir ilgapelekius tunus IOTC kompetencijos rajone.
 4.2 punkte nurodytiems laivams taip pat leidžiama žvejoti tropinius tunus IOTC kompetencijos rajone.
 VII PRIEDAS
 WCPFC KONVENCIJOS RAJONAS
 Didžiausias Sąjungos žvejybos laivų, kuriems WCPFC konvencijos rajono dalyje į pietus nuo 20° pietų platumos leidžiama žvejoti durklažuves, skaičius
 Ispanija
 pm
 Sąjunga
 pm
 VIII PRIEDAS
 SĄJUNGOS VANDENYSE ŽVEJOJANTIEMS TREČIŲJŲ ŠALIŲ LAIVAMS IŠDUOTŲ ŽVEJYBOS LEIDIMŲ KIEKYBINIAI APRIBOJIMAI
 Vėliavos valstybė
 Žvejyba
 Žvejybos leidimų skaičius
 Didžiausias vienu metu žvejojančių laivų skaičius
 Norvegija
 Atlantinės silkės, į šiaurę nuo 62° 00′ šiaurės platumos
 Bus nustatyta
 Bus nustatyta
 Farerų Salos
 Atlantinės skumbrės, VIa (į šiaurę nuo 56° 30' šiaurės platumos), IIa, IVa (į šiaurę nuo 59o šiaurės platumos)
 Paprastosios stauridės, IV, VIa (į šiaurę nuo 56° 30′ šiaurės platumos), VIIe, VIIf, VIIh
 pm
 pm
 Atlantinės silkės, į šiaurę nuo 62° 00′ šiaurės platumos
 pm
 Bus nustatyta
 Atlantinės silkės, IIIa
 pm
 pm
 Norveginių menkučių industrinė žvejyba, IV, VIa (į šiaurę nuo 56° 30′ šiaurės platumos) (įskaitant neišvengiamą šiaurinių žydrųjų merlangų priegaudą)
 pm
 pm
 Paprastosios molvos ir paprastosios brosmės
 pm
 pm
 Šiauriniai žydrieji merlangai, II, IVa, V, VIa (į šiaurę nuo 56° 30′ šiaurės platumos), VIb, VII (į vakarus nuo 12° 00′ vakarų ilgumos)
 pm
 pm
 Melsvosios molvos
 pm
 pm
 Venesuela(1)
 Rifiniai ešeriai (Prancūzijos Gvianos vandenys)
 45
 45
 (1)
 Kad būtų išduoti tos žvejybos leidimai, turi būti pateikta įrodymų, kad yra galiojanti prašymą žvejybos leidimui gauti teikiančio laivo savininko ir Prancūzijos Gvianos departamente esančios perdirbimo įmonės sutartis, kurioje numatytas įsipareigojimas tame departamente iš atitinkamo laivo iškrauti ne mažiau kaip 75 % viso sužvejoto rifinių ešerių kiekio, kad rifinius ešerius būtų galima perdirbti tos įmonės gamykloje. Tokią sutartį turi patvirtinti Prancūzijos valdžios institucijos, kurios užtikrina, kad ši sutartis atitiktų tiek realų sutartį sudarančios perdirbimo įmonės pajėgumą, tiek Gvianos ekonomikos vystymosi tikslus. Prie prašymo išduoti žvejybos leidimą pridedama tinkamai patvirtintos sutarties kopija. Atsisakiusios patvirtinti tokią sutartį, Prancūzijos valdžios institucijos apie tokį atsisakymą informuoja atitinkamą šalį bei Komisiją ir nurodo jo priežastis.
 (1)
 2003 m. lapkričio 4 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1954/2003 dėl su tam tikromis Bendrijos žvejybos vietomis ir ištekliais susijusios žvejybinės pastangos valdymo ir pakeičiantis Reglamentą (EB) Nr. 2847/93 bei panaikinantis Reglamentus (EB) Nr. 685/95 bei (EB) Nr. 2027/95 (OL L 289, 2003 11 7, p. 1).
 (2)
 2006 m. liepos 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1198/2006, dėl Europos žuvininkystės fondo (OL L 223, 2006 8 15, p. 1).
 (3)
 2008 m. liepos 24 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 744/2008, kuriuo nustatomi laikinieji specialieji veiksmai ekonominės krizės paveiktų Europos bendrijos žvejybos laivynų restruktūrizavimui skatinti (OL L 202, 2008 7 31, p. 1).
 (4)
 2008 m. vasario 25 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 199/2008 dėl Bendrijos sistemos, skirtos duomenų rinkimui, tvarkymui ir naudojimui žuvininkystės sektoriuje bei paramai mokslinėms rekomendacijoms dėl bendros žuvininkystės politikos, sukūrimo (OL L 60, 2008 3 5, p. 1).
 (5)
 1, 2 ir 3 punktuose nurodyti skaičiai gali būti sumažinti, siekiant laikytis Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų.
 (6)
 Šis skaičius gali būti padidintas, jei vienas gaubiamaisiais tinklais žvejojantis laivas pakeičiamas 10 ūdomis žvejojančių laivų.
 (7)
 Šioje 4 punkto A lentelėje skaičiai gali būti dar padidinti su sąlyga, kad bus laikomasi Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų.
 (8)
 Vienas vidutinio dydžio laivas, žvejojantis gaubiamaisiais tinklais, gali būti pakeistas ne daugiau kaip 10 ūdomis žvejojančių laivų.
 (9)
 Vienas vidutinio dydžio laivas, žvejojantis gaubiamaisiais tinklais, gali būti pakeistas ne daugiau kaip 10 ūdomis žvejojančių laivų arba vienu mažu gaubiamaisiais tinklais žvejojančiu laivu ir trimis kitais smulkiosios žvejybos laivais.
 (10)
 Vienas vidutinio dydžio laivas, žvejojantis gaubiamaisiais tinklais, gali būti pakeistas ne daugiau kaip 10 ūdomis žvejojančių laivų.
 (11)
 Universalios paskirties laivai, kuriuose naudojami įvairūs žvejybos įrankiai.
 (12)
 Ūdomis žvejojantys laivai, veiklą vykdantys Atlanto vandenyne.
 (13)
 Universalios paskirties laivai, kuriuose naudojami įvairūs žvejybos įrankiai (ūdos, rankinės ūdos, velkamosios ūdos).
 (14)
 Šis skaičius gali būti dar padidintas su sąlyga, kad bus laikomasi Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų.
 (15)
 Įskaitant pm tonų leidžiamą sužvejoti kiekį, kad 2016–2017 m. Ispanija galėtų atlikti išteklių išeikvojimo eksperimentą.
 (16)
 2016–2017 m. A MTP žvejyba nebus vykdoma.
 (17)
 Įskaitant 140 tonų Roso jūros tyrimui: 40 tonų; žiemos tyrimui: 100 tonų.
 (18)
 Bendra riba – ne daugiau kaip 200 tonų kiekviename mokslinių tyrimų bloke.