text:
MAAHANTUONTIYRITYKSEN PERUSTAMINEN JA TUONNIN ALOITTAMINEN KROATIASTA SUOMEEN - PDF
 Download "MAAHANTUONTIYRITYKSEN PERUSTAMINEN JA TUONNIN ALOITTAMINEN KROATIASTA SUOMEEN"
 1 Opinnäytetyö (AMK) Auto- ja kuljetustekniikka Logistiikka 2014 Henrik Jäsperlä MAAHANTUONTIYRITYKSEN PERUSTAMINEN JA TUONNIN ALOITTAMINEN KROATIASTA SUOMEEN2 OPINNÄYTETYÖ (AMK) TIIVISTELMÄ TURUN AMMATTIKORKEAKOULU Auto- ja kuljetustekniikka Logistiikka Ohjaaja: Kari Lindström, DI Henrik Jäsperlä MAAHANTUONTIYRITYKSEN PERUSTAMINEN JA TUONNIN ALOITTAMINEN KROATIASTA SUOMEEN Tämän opinnäytetyön tarkoituksena on selvittää, mitä asioita maahantuontiyrityksen perustamisessa ja Kroatiasta Suomeen suuntautuvan tuonnin aloittamisessa tulee ottaa huomioon. Tavoitteena on selvittää mahdollisuus liiketoiminnan aloittamiselle ja etsiä Suomen markkinoille sopiva tuote Kroatiasta. Työssä käsitellään yrityksen perustamiseen liittyviä keskeisiä asioita, kuten yhtiömuodon valinta ja aiotun elinkeinon luvanvaraisuuden selvittäminen. Lisäksi esitellään lyhyesti aloittavan yrityksen rahoitukseen ja arvonlisäverovelvollisuuteen liittyviä asioita. Työssä pohditaan myös aiotunlaisen liiketoiminnan mahdollisia toimintamalleja ja kerrotaan Kroatiasta Suomen kauppakumppanina Euroopan unionin jäsenmaana. Maahantuotavia tuotteita etsittiin Kroatiaan suuntautuvalla matkalla, jonka tarkoitus oli Suomen markkinoille sopivien tuotteiden etsiminen ja tapaamisen järjestäminen kroatialaisen toimijan kanssa. Tapaaminen järjestyi Kroatialaisen vaate- ja paperituotevalmistaja Lega-Legan kanssa. Työssä kerrotaan tapaamisesta ja sen aikana käsitellyistä kaupankäynnin aloittamiseen liittyvistä asioista, sekä Lega-Lega-tuotteiden myyntiin liittyvistä säännöistä ja rajoituksista. Lisäksi kerrotaan Suomessa järjestetystä tapaamisesta Lega-Lega-tuotteiden mahdollisen jälleenmyyjän kanssa. Maahantuontiyritystä perustavan tulee selvittää toiminnan mahdollinen luvanvaraisuus, sekä pohtia toiminnalle sopiva toimintamalli ja yhtiömuoto. Ennen yrityksen perustamista pitää myös selvittää aiotulle yritystoiminnalle tarvittava rahoitus ja tutustua verotukseen. Euroopan unionin jäsenmaiden välinen kaupankäynti on yleisesti tullivapaata, mikä helpottaa huomattavasti tavaroiden siirtämistä jäsenmaasta toiseen. Mahdollisuudet liiketoiminnalle ovat hyvät oikean tuotteen löydyttyä. Kroatialaiset Lega-Lega-paperituotteet keräsivät kiinnostusta Suomessa, ja yhteistyön aloittaminen niiden osalta on mahdollista. Maahantuontiin liittyviä yleisimpiä riskejä ovat yrityksen strategiaan, investointeihin, markkinatilanteeseen ja yhteistyökumppaneihin liittyvät riskit. Kun kaupankäynnissä käytetään jotain muuta valuttaa kuin euroa, tulee myös ottaa huomioon valuuttariskit. ASIASANAT: Ulkomaankauppa, maahantuonti3 BACHELOR S THESIS ABSTRACT TURKU UNIVERSITY OF APPLIED SCIENCES Automotive and Transportation Engineering Logistics Kari Lindström Henrik Jäsperlä ESTABLISHING AN IMPORT COMPANY AND STARTING THE IMPORT FROM CROATIA TO FINLAND The purpose of this thesis is to sort out what should be taken into the consideration when establishing an import company to import products from Croatia to Finland. The objective is to clear out the possibility of starting this kind of business and to find products from Croatia suitable for the Finnish markets. Information relevant for starting a company such as corporate form, financing and taxation are provided in this thesis. Alternative operational models for intended business and information about Croatia as a trading partner with Finland will be covered as well. Also, most relevant risks related to import business are discussed. The search for suitable products for the Finnish markets was accomplished by a trip to Croatia. The purpose of the trip was to find Croatian products and to arrange a meeting with a Croatian company and to discuss about starting collaboration with it. The meeting was arranged with the Croatian clothing and paper product company Lega-Lega of Osijek, Croatia. In this meeting, the information needed to start the collaboration with Lega-Lega and the rules and restrictions considering its clothing products were discussed. Another meeting considering the sales of Lega-Lega products was also arranged with a Finnish company in Uusikaupunki, Finland. The objective of this thesis was to sort out the potentiality of starting the desired kind of business. With proper preparation for establishing a new import company and with careful consideration of risks, this kind of business has a lot of potential. The meetings arranged in Croatia and Finland were helpful and created a foundation for managing such situations in the future. This thesis provides relevant information for starting an import business from Croatia to Finland. KEYWORDS: Foreign Trade, Import4 SISÄLTÖ 1 JOHDANTO 6 2 YRITYKSEN PERUSTAMINEN Yhtiömuodon valinta Yksityinen elinkeinonharjoittaja Avoin yhtiö ja kommandiittiyhtiö Osakeyhtiö Osuuskunta Luvanvaraisuuden selvittäminen Rahoitus Arvonlisävero 13 3 TOIMINTAMALLI Tukkukauppa Kivijalkamyymälä Verkkokauppa 16 4 KROATIA KAUPPAKUMPPANINA Kroatia osana Euroopan unionia Kroatian ja Suomen välinen kauppa 18 5 TUONNIN ALOITTAMINEN Hankinta Esimerkkitapaus: Lega-Lega Tilausmäärät Jälleenmyyntiä koskevat säännöt ja rajoitukset Kuljetukset Myynti Suomessa Esimerkkitapaus: Gistu Ky 26 6 RISKIT Strategiset riskit Yhteistyökumppaneihin liittyvät riskit Investointeihin liittyvät riskit Markkinatilanteeseen liittyvät riskit 305 6.2 Valuuttariskit 31 7 YHTEENVETO 33 LÄHTEET 35 KUVAT Kuva 1. Lega-Lega-paperituotteita (Lega-Lega 2014). 22 Kuva 2. Lega-Lega-paitoja Tetra Pak pakkauksessa (Lega-Lega 2014). 23 Kuva 3. Lega-Lega-tuotteiden hyllypaikat (Lega-Lega 2014). 24 Kuva 4. Lega-Lega Owl Spiral lehtiö (Lega-Lega 2014). 27 KUVIOT Kuvio 1. Valuuttakaavio Kroatian kunan kurssivaihtelusta (Forex 2014). 31 TAULUKOT Taulukko 1. Tuonti lähetysmaittain (Tulli 2014). 186 1 JOHDANTO Tässä opinnäytetyössä tarkoitus on käydä läpi tärkeimpiä maahantuontiyrityksen perustamisessa ja Kroatiasta Suomeen suuntautuvan tuonnin aloittamisessa huomioon otettavia asioita. Henkilökohtainen kiinnostus maahantuontiin ja siteet sekä Suomeen että Kroatiaan luovat hyvän lähtökohdan tämän opinnäytetyön tekemiselle. Kroatia ei vielä ole Suomelle kovin tärkeä kauppakumppani. Maan liittyminen Euroopan unioniin kuitenkin helpottaa Suomen ja Kroatian välistä kaupankäyntiä. Henkilökohtaisten kokemusten, mielenkiinnon ja kontaktien avulla tarkoitus on selvittää mahdollisuudet maahantuontiyrityksen perustamiselle ja tuonnin aloittamiselle Kroatiasta Suomeen. Kroatiasta Suomeen suuntautuvan tuonnin ollessa vielä pientä ja Euroopan unioniin liittymisen myötä helpottuneet rajamuodollisuudet avaavat hyvät mahdollisuudet tuonnin aloittamiseen ilman kireää kilpailutilannetta. Verrattuna muihin Euroopan unionin jäsenmaihin Kroatiassa on vielä niin sanotusti paljon löydettävää, sillä maa on ollut Euroopan unionissa vasta alle vuoden. Yrityksen perustamiseen liittyvien asioiden selvittämisen jälkeen on tarkoitus etsiä tuontiin sopivia tuotteita. Tuotteiden etsiminen aloitetaan Internetistä, mutta tavoitteena on myös Kroatiaan suuntautuva matka, jonka tarkoituksena on etsiä tuotteita paikan päällä ja järjestää mahdollisesti tapaamisia paikallisten yritysten ja tuottajien kanssa. Mahdollisten potentiaalisten tuotteiden löytymisen jälkeen on myös tarkoitus etsiä niille jälleenmyyjä Suomessa. Tavoitteena on järjestää tapaamisia suomalaisten yritysten kanssa ja esitellä niille Kroatiasta tuotavia tuotteita ja neuvotella niiden jälleenmyynnistä. Ennen tuonnin aloittamista on myös tärkeää selvittää yritystoimintaan, ja erityisesti maahantuontiin, liittyviä yleisimpiä riskejä. Maahantuontiin liittyy enemmän riskejä kuin kotimaan kauppaan, ja niiden selvittäminen on yritystoiminnan kannattavuuden ja jatkuvuuden kannalta tärkeää.7 2 YRITYKSEN PERUSTAMINEN Yrityksen perustamisessa keskeisin kriteeri on hyvä liikeidea, jonka pohjalta yritystä aletaan luoda. Usein liikeidea on syntynyt edellisen ammatin tuoman kokemuksen myötä tai mahdollisesti huomattavan henkilökohtaisen kiinnostuksen pohjalta. Yrittäjäksi ryhtyminen antaa mahdollisuuden toteuttaa kyseinen liikeidea itsenäisesti omien ajatusten ja kokemusten mukaisesti. Yrittäjäksi ryhtyvän pitää olla valmis ottamaan haasteita vastaan monilla eri osa-alueilla. Yrityksen perustaminen lähtee yleisesti liikkeelle yhtiömuodon valinnalla. 2.1 Yhtiömuodon valinta Yhtiömuodon valinta riippuu tavallisesti perustettavan yrityksen toiminnan tarkoituksesta, laajuudesta ja yrityksen osallisten määrästä. Yhtiömuodon valintaan ei ole yleispätevää kaavaa, vaan se päätetään tapauskohtaisesti vastaamaan perustettavan yrityksen tarpeita Yksityinen elinkeinonharjoittaja Yksityinen elinkeinonharjoittaja, tai puhekielessä tunnetummin toiminimi, on yksinkertaisin tapa aloittaa elinkeinonharjoittajana. Toiminimi vastaa kaikella liikkeeseen kuuluvalla henkilökohtaisella omaisuudellaan kaikista tekemistään sitoumuksista. Hän tekee sopimukset ja sitoumukset omalla nimellään ja vastaa sekä omista että yrityksensä veloista. Tämä tarkoittaa, että velkoja voi halutessaan ulosoton kautta pyytää ulosmittaamaan myös yrittäjän henkilökohtaista omaisuutta. Toiminimi on hyvä yritysmuoto yksin toimivalle henkilölle, tai vaihtoehtoisesti pienelle perheyritykselle. (Yrittäjät 2013.) Yksityinen elinkeinonharjoittaja voi perustaa toiminimen pelkällä ilmoituksella kaupparekisteriin ilman yleisiä perustamismuodollisuuksia tai perustamisasiakirjaa. Tämä perustamisilmoitus on maksullinen ja se tehdään lomakkeella kaup-8 parekisteriin. Tämän lomakkeen saa muun muassa Patentti- ja rekisterihallituksen palvelupisteistä tai sen nettisivuilta. (Yrittäjät 2013.) Perustamisilmoitus pitää tehdä, jos henkilö harjoittaa luvanvaraista elinkeinotoimintaa, harjoittaa elinkeinotoimintaa omasta asunnosta erillisessä toimipaikassa tai käyttää muita kuin perheenjäseniään apulaisina toiminnassaan. Vaikka nämä ehdot eivät täyttyisi, on suositeltavaa rekisteröidä toiminimi, jotta sen käyttöön saisi varmuudella yksinoikeuden. (Yrittäjät 2013.) Kaupparekisterimaksu on 105 euroa (Potkuri 2014) Avoin yhtiö ja kommandiittiyhtiö Avoimen yhtiön tai kommandiittiyhtiön voi perustaa kaksi tai useampi yhtiömies, ja heistä jokaisella on oikeus itsenäisesti päättää yhtiötä koskevista asioista. Avoimen yhtiön ja kommandiittiyhtiön perusajatuksena on yhteisen taloudellisen päämäärän tavoittelu. (Yrittäjät 2014a.) Avoimessa yhtiössä kaikki osallistuvat päätöksentekoon ja vastaavat yhtiöstä henkilökohtaisella omaisuudellaan. Avoimesta yhtiöstä poiketen kommandiittiyhtiöllä on ainakin yksi äänetön yhtiömies, jolla ei ole vastuuta tai äänivaltaa yhtiössä. (Yrittäjät 2014b). Avoimen yhtiön ja kommandiittiyhtiön velkavastuu on sen yhtiömiehillä. Yhtiömiehen henkilökohtaista omaisuutta voidaan käyttää velan maksuun, mutta osakkaan henkilökohtaisista veloista voidaan ulosmitata vain osakkaan yhtiöosuuden verran. (Yrittäjät 2014a.) Yhtiösopimus voi olla vapaamuotoinen tai kirjallinen. Yhtiösopimuksessa sovitaan yleisesti yritystoiminnan tavoitteista sekä jokaisen yhtiömiehen vastuista ja velvollisuuksista. Yhtiösopimuksen allekirjoittaa jokainen yhtiömies ja heistä jokainen saa sopimuksesta oman kappaleen. Yksi kappale lähetetään kaupparekisteriin. (Yrittäjät 2014a.) Avoin yhtiö ja kommandiittiyhtiö pitää ilmoittaa kaupparekisteriin ennen toiminnan aloittamista. Kaikki yhtiömiehet ovat vastuussa perustamisilmoituksen tekemisestä, mutta sen voi tehdä myös yksikin yhtiömies. (Yrittäjät 2014a.)9 Yhtiösopimukseen yleensä merkitään vähintään seuraavat asiat: yhtiön toimiala yhtiön toiminimi yhtiön kumppanien nimet, kotipaikat, henkilötiedot ja kansalaisuus yhtiön kotipaikka yhtiömiesten panosten laatu ja suuruus tilikausi Yhtiösopimukseen voidaan myös kirjata seuraavia määräyksiä: tilintarkastajat yhtiön voitto ja tappion jakamissäännöt yhtiömiesten työnjako yhtiökauden pituus, jos yhtiö on määräaikainen toimitusjohtaja seuraukset yhtiömiehen mahdollisessa kuolintilanteessa sopimuksen purkamismenettelyt Yhtiösopimuksessa määritellään yhtiön toimiala, ja sen ulkopuolisiin toimiin tarvitaan kaikkien yhtiömiesten suostumus. Voidaan myös sopia, että päätöksiin tarvitaan yhtiömiesten yksimielinen päätös tai enemmistön kannatus. Osakkaille voidaan antaa kielto-oikeus, jota hän voi käyttää tilanteissa, jotka eivät ole hänelle edulliset. Tavallisesti yhtiömiehet nostavat yhtiöstä palkkaa. Yhtiösopimuksessa voidaan sopia palkan suuruudesta työpanoksen määrittelyn yhteydessä. Yhtiömiehet saavat myös osan yhtiön tuloksesta voitonjakona. (Yrittäjät 2014a.) Avoimen yhtiön ja kommandiittiyhtiön kaupparekisterimaksu on 225 euroa (Potkuri 2014) Osakeyhtiö Osakeyhtiö soveltuu pienimuotoiseen yritystoimintaan, mutta on tyypillisesti keskisuurten ja suurten yritysten yhtiömuoto. Henkilöyhtiöistä poiketen osakeyhtiössä osakkeen omistajat eivät ole vastuussa yrityksen veloista henkilökohtai-10 sella omaisuudellaan. Tilanteessa, jossa osakeyhtiölle otetaan velkaa, tyypillisesti osakkeen omistajan joutuvat antamaan henkilökohtaista omaisuutta, kuten talon vakuudeksi pankkilainalle, josta he ovat vastuussa henkilökohtaisesti. (Yrittäjät 2014c.) Osakeyhtiön voi perustaa 2500 euron pääomalla yksi tai useampi henkilö (Yritys- Suomi 2014). Osakkeiden määrän mukaan määräytyy äänioikeus osakeyhtiössä. Osakkeiden omistajien pitää tehdä ja allekirjoittaa kirjallinen perustamissopimus. (Yrittäjät 2014c.) Perustamissopimuksessa on poikkeuksetta mainittava vähintään seuraavat asiat: sopimuksen päivämäärä kaikki osakkeenomistajat ja kunkin merkitsemät osakkeet osakkeesta yhtiölle maksettava merkintähinta osakkeen maksuaika yhtiön hallituksen jäsenet yhtiön tilintarkastajat Perustamissopimuksen lisäksi on ilmoitettava yhtiöjärjestys, jonka on tarkoitus säädellä yhtiön toimintaa. Siinä on mainittava yhtiön toiminimi, yhtiön kotipaikkana oleva Suomen kunta ja toimiala. Yhtiö pitää rekisteröidä kaupparekisteriin kolmen kuukauden kuluessa perustamissopimuksen allekirjoittamisesta. Erityistesti maahantuontiyritystä perustettaessa on tärkeä huomioida, että jos yhtiö käyttää samasta toiminimestään kahta tai useampaa ilmaisua eri kielillä, on toiminimen jokainen ilmaisu ilmoitettava yhtiöjärjestyksessä. (Yrittäjät 2014c.) Osakeyhtiön kaupparekisterimaksu on 380 euroa (Potkuri 2014) Osuuskunta Osuuskuntaan voi kuulua henkilöitä tai yrityksiä, jotka maksavat osuusmaksuja. Yleensä jokaisella osuuskunnan jäsenellä on saman verran päätäntävaltaa ja vastuuta. Jäsenmäärää tai osuuspääomaa ei ole ennalta määrätty. Osuuskun-11 nassa osuuskunnan jäsen tekee käytännössä töitä omistamalleen yritykselle. Työn tekeminen perustuu työsopimukseen, joka laaditaan osuuskunnan muiden omistajien kanssa. (Yrittäjät 2014d.) Osuuskuntia on perinteisesti luonnehdittu yhteisöiksi, mutta osuuskuntalain uudistuminen mahdollisti osuuskunnan perustamisen yksin, ilman yhteisöä. Osuuskuntalain uudistumisen myötä osuuskunta sopii paremmin myös pienyritysten yhtiömuodoksi. Osakeyhtiön tapaan taloudellinen vastuu on rajoitettu sijoitettuun pääomapanokseen. (Osuustoimintakeskus 2014.) Osuuskunnan täytyy tehdä perustamisilmoitus kaupparekisteriin lomakkeella, joita saa Patentti- ja rekisterihallituksen toimipisteistä tai sen nettisivuilta. Perustamisilmoitus on toimitettava kuuden kuukauden kuluessa sen allekirjoittamisesta. Perustamisilmoituksessa on oltava liitteenä osuuskunnan säännöt, sen perustamiskirja sekä pöytäkirja, johon on kirjattu hallituksen puheenjohtaja sekä mahdollinen toimitusjohtaja. Allekirjoitettu ja päivätty suostumus tehtävään vaaditaan kaikilta hallituksen jäseniltä, varajäseniltä ja mahdollisilta tilintarkastajilta. Tämän lisäksi on liitettävä vakuutus siitä, että perustamisessa on noudatettu osuuskuntalakia. (Yrittäjät 2014d.) Osuuskunnan kaupparekisterimaksu on osakeyhtiön tapaan 380 euroa (Potkuri 2014). 2.2 Luvanvaraisuuden selvittäminen Joidenkin elinkeinojen harjoittaminen on säädetty luvanvaraiseksi. Yritystä perustettaessa tulee selvittää, onko suunnitellun elinkeinon harjoittaminen säädetty luvanvaraiseksi. Jos elinkeinon harjoittaminen on säädetty luvanvaraiseksi, siihen on hankittava tarvittava lupa. Jos tämä lupa myönnetään, siitä pitää ilmoittaa kaupparekisteriin ennen yritystoiminnan aloittamista. (Yrittäjät 2014e.) Maahantuonnin kannalta huomioitavia luvanvaraisia elinkeinoja ovat mm.: alkoholin anniskelu ja myynti alkoholin valmistus- ja tukkumyyntiluvat lääke- ja rohdosvalmisteiden myynti12 jalometallituotteiden valmistus ja maahantuonti siementavarain myynti terveydelle ja ympäristölle vaarallisten kemikaalien käsittely ja myynti Maahantuojan kannattaa aina varmistaa, tarvitaanko tuotteelle, jota suunnitellaan maahantuotavan, hankkia lupa harjoittaa luvanvaraista elinkeinoa. Kroatiassa tuotetaan mm. laadukasta ja edullista viiniä, mutta on tärkeä huomioida että alkoholin myynti, valmistus- ja tukkumyyntiluvat ovat luvanvaraisia elinkeinoja. Ennen viinien tuontia Suomeen pitää siis hankkia kyseisen elinkeinon harjoittamiseen tarvittava lupa. 2.3 Rahoitus Yritystä perustettaessa lähes poikkeuksetta tarvitaan jonkinlaista rahoitusta toiminnan aloittamiseen. Pienimuotoisessa yritystoiminnassa rahoitukseksi voi riittää esimerkiksi henkilökohtaiset säästöt. Usein kuitenkin aloittavan yrittäjän tarvitsee tehdä huomattavia investointeja yritystoiminnan aloittamiseksi. Tilanteessa, jossa yrityksen perustajalla ei ole tarvittavaa pääomaa toiminnan aloittamiseen, voi hän hakea tähän myös ulkopuolista rahoitusta. Rahoitusta voi hakea esimerkiksi ELY-keskukselta, Finnveralta ja Tekesiltä. Aloittava yrittäjä voi hakea toiminnan aloittamiseen myös starttirahaa. Starttirahan tarkoitus on auttaa yrittäjäksi ryhtyvän toimeentuloa siksi ajaksi kunnes yritystoiminta saadaan käynnistettyä ja vakiinnutettua. Starttirahaa voi saada työtön työnhakija, tai vaihtoehtoisesti henkilö, joka siirtyy kokoaikaiseksi yrittäjäksi erimerkiksi palkkatyöstä tai opiskelusta. Starttirahan myöntämisen edellytyksenä ovat muun muassa (TE- palvelut 2014.) päätoiminen yrittäjyys riittävät valmiudet haluttuun yritystoimintaan mahdollisuudet kannattavaan ja jatkuvaan toimintaan tarpeellisuus toimeentulon kannalta starttiraha ei vääristä alueen kilpailutilannetta13 Starttirahaa voi hakea vain ennen yritystoiminnan aloittamista ja sitä voi saada maksimissaan 18 kuukauden ajan. Starttirahaa voidaan hakea TE-toimistosta, joka myös päättää, myönnetäänkö starttiraha sitä hakevalle. (TE- palvelut 2014.) 2.4 Arvonlisävero Arvonlisäverovelvollisia ovat yleisesti elinkeinonharjoittajat, jotka myyvät tavaroita tai palveluita. Arvonlisävero on yleinen kulutusvero, joka oletusarvoisesti sisällytetään tuotteen myyntihintaan lopullisen kuluttajan maksettavaksi. Arvonlisäveron tarkoitus ei ole rasittaa verovelvollisia. Verovelvollinen elinkeinonharjoittaja voi vähentää yritystoimintaan liittyvien tuotteiden ostohinnan sisältämän arvonlisäveron vähennysoikeuden avulla. (Verohallinto 2011b.) Arvonlisäverokannat muuttuivat ja se on Suomessa nyt 24 %. Alennetut arvonlisäverokannat ovat 14 % ja 10 %. (Verohallinto 2011a.) Euroopan unionin jäsenmaiden arvonlisäverovelvollisten välistä myyntiä ja hankintaa kutsutaan yhteisökaupaksi, ja se on pääsääntöisesti verotonta. Verottomuuden edellytyksenä on, että kaupan toinen osapuoli on arvonlisäverovelvollinen jossain muussa Euroopan unionin jäsenmaassa kuin Suomessa. Tuotteen lopullinen arvonlisävero määräytyy yleensä sen lopullisen myyntimaan arvonlisäverokannan mukaan. (Verohallinto 2011b.) Kroatian liityttyä Euroopan unioniin Suomen ja Kroatian välinen kaupankäynti on nyt Euroopan unionin sisäkauppaa, ja siksi yleensä verotonta arvonlisäverovelvollisten kesken. Suomesta poiketen Kroatian yleinen arvonlisäverokanta on 25 %. Myös Kroatiassa on käytössä alennetut arvonlisäverokannat, ja ne ovat 10 % ja 5 %. (Verohallinto 2013.)14 3 TOIMINTAMALLI Yrityksen liikeidea on tuoda Kroatiasta tuotteita myytäväksi Suomen markkinoille. Kaupankäynti Kroatian kanssa helpottui merkittävästi sen liityttyä Euroopan unioniin (Tulli 2013). Tässä kappaleessa esitellään vaihtoehtoisia myyntikanavia Kroatiasta tuoduille tuotteille. 3.1 Tukkukauppa Tukkukaupassa ideana olisi tuoda itse Kroatialaisilta tuottajilta tai jälleenmyyjiltä tuotteita Suomeen omaan tukkuvarastoon. Kun tuotteet on järjestetty Suomeen, ne on tarkoitus myydä edelleen jälleenmyyjille. Tämän toimintamallin hyvänä puolena olisi se, että maahantuojalla olisi itse mahdollisuus keskittyä omaan osaamisalueeseensa, eli tuotteiden liikuttamiseen. Tukkukauppiaalla ei tarvitsisi olla hyvällä paikalla sijaitsevaa, kallista liikekiinteistöä. Varaston kustannukset olisivat huomattavasti keskustan liikekiinteistöjä edullisempia. Tukkukauppiaana kuitenkin pitäisi hallita myyntiedustajan työ. Mahdollisen myyntiedustajan palkkaaminen aloittavalle yritykselle olisi suhteessa liian iso osa yrityksen budjetista. Mahdollisten jälleenmyyjien hankkiminen olisi työlästä, mutta onnistuessaan myyntierät olisivat huomattavan isoja. Isot myyntierät helpottaisivat varastonpitoa ja mahdollistaisivat edullisemmat kuljetuskustannukset. Tukkukaupassa kuitenkin olisi iso paine pitää tuotteiden hinnat erittäin alhaisina. Jälleenmyyjät odottavat isoja eriä ostaessaan paljousalennuksia. Paljousalennusten myöntäminen pitäisi jälleenmyyjät tyytyväisinä, mutta vaikuttaisi pienen yrityksen tuloihin kuitenkin merkittävästi. Toisaalta jos yksi jälleenmyyjä tilaa tasaisesti ison määrän tuotteita, olisi tukkukauppiaalla mahdollisuus neuvotella paljousalennuksia kroatialaisilta toimijoilta. Tukkukauppias on väistämättä aina kaupan välikäsi eri toimijoiden välillä. Välikätenä toimiminen tarkoittaisi sitä, että kun tukkukauppias on myynyt Suomeen15 tuodut tuotteet, joku toinen saa niistä vielä voittoa ennen kuin ne päätyvät loppukuluttajalle. Vaihtoehtoisilla liikemalleilla oli mahdollisuus saada tuotteesta se voitto, minkä tukkumyyjänä toimiessa jälleenmyyjät keräävät. 3.2 Kivijalkamyymälä Yleinen tapa tuotteiden myymiselle on perinteisesti ollut oma kivijalkamyymälä. Oman myymälän pitäminen tarjoaisi mahdollisuuden tuoda Kroatiasta tuotteita Suomeen myyntiin ilman välikäsiä. Omassa liikkeessä voi myydä oman arviointikyvyn mukaan tuotteita, joiden menekistä voi olla vakuuttunut. Omaa myymälää pitävän ei välttämättä tarvitsisi etsiä tuoduille tuotteille jälleenmyyjiä. Kivijalkamyymälän ylläpitokustannukset kuitenkin ovat erittäin korkeat. Isolla paikkakunnalla, keskeisellä paikalla sijaitsevan liikekiinteistön vuokrakulut ovat lähes poikkeuksetta erittäin suuret, ja tämä loisi isoa painetta myydä paljon tuotteita. Suuri riski kivijalkamyymälän pitämisessä on isot, myynnistä riippumattomat kulut. Myymälän auki pitäminen maksaa aina, vaikka yhtäkään tuotetta ei olisi päivän aikana myyty. Ottaen huomioon, että aikaa kuluisi varteenotettavien tuotteiden etsimiseen ja maahantuomiseen, pitäisi omistajan palkata myymälään myymälätyöhön erikoistunut työntekijä. Tämä tuplaisi yrityksen työntekijät, ja tämän myötä kasvaisivat myös henkilöstökulut. Tukkukaupasta poiketen, oman myymälän pitäminen vaatisi myös huomattavan panostuksen markkinointiin. Asiakkaiden houkuttelu liikkeeseen tapahtuisi erilaisten mainosten kautta, joka lisäisi säännöllisiä kuluja, joita esimerkiksi lehtimainoksista aiheutuisi.16 3.3 Verkkokauppa Yleistyvä ja erittäin mielenkiintoinen vaihtoehto perinteisille myyntikanaville olisi verkkokauppa. Verkkokaupan etuna muihin vaihtoehtoihin olisi huomattavasti pienemmät ylläpitokustannukset. Vaihtoehtoja verkkokaupan pitämiselle olisi kaksi. Ensimmäinen vaihtoehto olisi perustaa suomalainen verkkokauppa. Suomalaisen verkkokaupan tapauksessa varasto olisi Suomessa, josta toimitettaisiin tuotteita verkkokaupassa asioiville asiakkaille. Suomessa toimiminen takaisi tutun markkinaympäristön ja nopeat toimitukset. Nopeat toimitukset kuitenkin edellyttäisivät suuret varastomäärät, jotta tuotteet eivät loppuisi kesken. Toinen vaihtoehto olisi Suomalaisille kohdennettu, suomenkielinen verkkokauppa Kroatiassa. Varasto sijaitsisi Kroatiassa, josta toimitettaisiin tuotteita verkkokaupassa asioiville asiakkaille Suomeen. Suuri etu suomalaiseen verkkokauppaan verrattuna olisi Kroatian huomattavasti alhaisemmat varastointikustannukset. Toisaalta postikulut ja toimitusajat Suomeen olisivat suomalaista verkkokauppaa suuremmat. Kroatiassa toimiessa olisi paremmat mahdollisuudet toimia kroatialaisten tuotteiden ja niiden toimittajien kanssa. Myös riski suurten erien toimittamisessa Suomeen tulisi tarpeettomaksi, koska ei olisi tarvetta pitää Suomessa suurta varastoa, josta tulisi taata nopea toimitus. Verkkokaupan toimintaa olisi myös huomattavasti helpompaa laajentaa toisiin Euroopan unionin maihin. Uusien kivijalkamyymälöiden avaamisen sijaan yritys voisi kohdentaa nettimyyntiä uusille markkinoille eri maihin. Käytännössä laajentuminen vaatisi verkkokaupan kääntämistä kohdemaan kielelle.17 4 KROATIA KAUPPAKUMPPANINA Kroatian tasavalta liittyi Euroopan unioniin Tämä aiheutti muutoksia Kroatian, ja muiden Euroopan unionin maiden väliseen kaupankäyntiin muun muassa tulliselvitysten ja verotuksen osalta. Kroatian ja Suomen välinen kaupankäynti on nyt Euroopan unionin sisäkauppaa ja siihen sovelletaan Euroopan unionin tuotteiden vapaan liikkuvuuden säädöksiä. (Tulli 2013.) 4.1 Kroatia osana Euroopan unionia Euroopan unionin yksi keskeisin tavoite on tavaroiden vapaa liikkuvuus jäsenmaidensa välillä. Jäsenmaat, nyt myös Kroatia mukaan lukien, muodostavat sisämarkkina-alueen, jolla on varmistettu tavaroiden, henkilöiden, palvelujen ja pääoman vapaa liikkuvuus. Jäsenmaat pyrkivät yhdenmukaistamaan kansallisia lakeja ja säädöksiä muiden jäsenmaiden kanssa. Tämä helpottaa vapaata jäsenmaiden välistä sisäkauppaa teknisten, lainsäädännöllisten sekä oikeudellisten esteiden osalta. Yhdenmukaiset säännökset ja standardit ensisijaisesti helpottavat vapaata kauppaa, mutta myös parantavat Euroopan unionin kansalaisten kuluttajasuojaa. (Euroopan parlamentti 2014.) Euroopan unionin sisämarkkinoiden ensimmäinen perusvapaus on tavaroiden vapaa liikkuvuus jäsenmaiden välillä. Euroopan unionin sisämarkkina-alueella ei ole määrällisiä rajoituksia eikä tullimaksuja. Myös tullimaksuja sekä määrällisiä rajoituksia vastaavat toimenpiteet ja maksut on kielletty. Euroopan unionin tuomioistuimen mukaan kaikki maksut, jotka määrätään jäsenvaltiosta tuodulle tuotteelle, muttei samanlaiselle kotimaiselle tuotteelle riippumatta niiden nimityksestä voidaan katsoa tulleja vastaaviksi maksuiksi ja on täten sisämarkkinaalueella kielletty. Myös yritysten väliset sopimukset jotka rajoittavat kilpailua sisämarkkinoilla on kielletty. (Euroopan parlamentti 2014.)18 4.2 Kroatian ja Suomen välinen kauppa Kroatian liittyminen Euroopan unioniin helpottaa Suomen ja Kroatian välistä kaupankäyntiä. Kroatia ei kuitenkaan perinteisesti ole ollut kovin merkittävä kauppakumppani Suomelle (Taulukko 1). Taulukko 1. Tuonti lähetysmaittain (Tulli 2014). Tulli julkaisi taulukon tammikuun 2014 tuonnista lähetysmaittain. Siitä selviää että tuonti Kroatiasta on edelleen erittäin pientä verrattuna muihin Euroopan maihin. Tullin selvityksen mukaan tuonnin arvo tammikuussa 2014 Euroopan maista oli miljoonaa euroa. Tästä Kroatian osuus oli noin 1,8 miljoonaa euroa. (Tulli 2014.)19 5 TUONNIN ALOITTAMINEN 5.1 Hankinta Tuontiyritystä perustavalla on tärkeää olla jonkinlainen käsitys tuotavista tuotteista jo ennen yrityksen perustamista. Tuontiyhteyksien etsiminen voi olla hankalaa ja siihen on eri vaihtoehtoja. Nykyisin Internet on helppo ja edullinen vaihtoehto etsiä tuotteita ja vertailla niiden hintoja. Toinen ja perinteinen tapa on etsiä Internetin ulkopuolelta tuotteita ja kontakteja eri maista. Henkilökohtaiset suhteet ja kontaktit kohdemaassa ovat suuri apu sopivien tuotteiden löytämiseen. Tuontiyritystä perustettaessa haluan aloittaa tuonnin minulle henkilökohtaisesti tutusta ympäristöstä. Vuoden Kroatiassa asuneena maan toimintatavat ovat minulle jo tuttuja ja minulla on siellä jo valmiiksi kontakteja. Koska Kroatia on Euroopan unionissa uusi jäsen, ja Suomen ja Kroatian välinen kaupankäynti on erittäin pientä, uskon kilpailun olevan myös kevyempää verrattuna muihin Euroopan unionin jäsenmaihin. Maan hintatason tuntien lähdin etsimään tuotavia tuotteita Itä-Kroatiasta, koska siellä hintataso on muuta maata edullisempi.20 5.2 Esimerkkitapaus: Lega-Lega Kiinnitin huomiota jo Kroatiassa asuessani, että paikallisilla oli paljon hienoja t- paitoja ja muistilehtiöitä joita en ollut Suomessa ennen nähnyt. Kyseiset tuotteet olivat Kroatialaisen Lega-Lega-tavaramerkin tuotteita. Halusin ottaa tuotemerkistä enemmän selvää, sillä se oli hyvin ajankohtainen aihe paikallisten keskuudessa. Lega-Lega on Osijekissa vuonna 2006 perustettu tuotemerkki ja yritys joka suunnittelee, valmistaa ja myy design-tuotteita, kuten t-paitoja, vihkoja, lehtiöitä ja lasinalusia. Yrityksen kaikki tuotteet on suunniteltu ja tuotettu Kroatiassa, joka on nyt myös Euroopan unionin jäsenvaltio. Yritys myy pääasiassa itse omia tuotteitaan kolmessa liikkeessään, jotka sijaitsevat Osijekissa, Dubrovnikissa sekä pääkaupunki Zagrebissa. Yrityksen pääkonttori sijaitsee Itä-Kroatiassa Osijekissa. (Lega-Lega 2014.) Valitsin Lega-Legan esimerkkitapaukseksi, koska yrityksen tuottamat tuotteet ovat erittäin mielenkiintoisia, kokonaan Euroopan unionin sisällä tuotettuja ja tunnen yrityksen toimintaa hieman jo entuudestaan. Heidän tuotteitaan ei myöskään ole aiemmin myyty Suomen markkinoilla. Lähestyin Lega-Legaa sähköpostitse kertoen että olen tekemässä opinnäytetyötä ja haluaisin käyttää heidän yritystä ja tuotteita esimerkkinä työssäni. He olivat asiasta mielissään, joten sovimme tapaamisen Lega-Legan pääkonttoriin Osijekiin. Saapuessani Lega-Legan pääkonttoriin minut otti vastaan yrityksen pr-asioista vastaava Mirta Vekić. Tapaamisen aluksi hän esitteli minulle yrityksen designstudion, jonka jälkeen siirryimme kokoustiloihin. Yrityksen esittelyn jälkeen hän antoi minulle mahdollisuuden kysyä minua kiinnostavista asioista. Haastattelussa käytiin ensin läpi lähinnä yrityksen toimintaa Kroatiassa, ja kysyessäni yrityksen mahdollisista ulkomaankumppaneista sain vastaukseksi, että heillä on yksi aktiivinen kumppani Pariisissa Ranskassa. Kiinnostusta laajempaan kaupankäyntiin on ollut kuulemma myös Saksassa ja Venäjällä. Tieto Näytä lisää
 Yrityksen perustamisen 10 vaihetta Oma halu ja tahto Muista, että elinkeinotoiminnassa: on säilytettävä terve ja toimiva taloudellinen kilpailu ja on vältettävä määräävän markkina-aseman väärinkäyttöä. Lisätiedot ZA6284. Flash Eurobarometer 413 (Companies Engaged in Online Activities) Country Questionnaire Finland (Finnish)
 ZA8 Flash Eurobarometer (Companies Engaged in Online Activities) Country Questionnaire Finland (Finnish) FL - Companies engaged in online activities FIF A Myykö yrityksenne verkon kautta ja/tai käyttääkö Lisätiedot Monikanavaisen verkkokaupan perustaminen, rakentaminen ja markkinointi sekä kansainvälinen kauppa
 Monikanavaisen verkkokaupan perustaminen, rakentaminen ja markkinointi sekä kansainvälinen kauppa 3.11.2016 1 Kokenut ja osaava toimittaja & Toimituksia vuodesta 1991 liikevaihto 5,3 M 2015, tulos 1 MEUR Lisätiedot SIIKAJOEN KUNTA LÄMPÖLAITOSLIIKETOIMINTOJEN YHTIÖITTÄMINEN. Ajankohta Toimenpide Päätöksentekijä tai toimenpiteen suorittaja
 1 (5) 19.11. SIIKAJOEN KUNTA LÄMPÖLAITOSLIIKETOIMINTOJEN YHTIÖITTÄMINEN Kuntalain 2 a :ssä määritellyn yhtiöittämisvelvoitteen mukaan kunnan hoitaessa lain 2 :ssä tarkoitettua tehtävää kilpailutilanteessa Lisätiedot Käytettyjen tavaroiden tuontihuojennus Ahvenanmaan verorajaa ylitettäessä
 Käytettyjen tavaroiden tuontihuojennus Ahvenanmaan verorajaa ylitettäessä Asiakasohje tulli.fi 8.12.2016 Käytettyjen tavaroiden tuontihuojennus Ahvenanmaan verorajaa ylitettäessä Sisällys 1 Käytettyjen Lisätiedot MAATILAN SUKUPOLVENVAIHDOS. Suunnittelu ja toteutus
 MAATILAN SUKUPOLVENVAIHDOS Suunnittelu ja toteutus MAATILAN SUKUPOLVENVAIHDOS Ei normitilaa eikä sukupolvenvaihdosta Sukupolvenvaihdoksen kohde on maatilayritys, johon liittyy yksittäisen yrittäjäperheiden Lisätiedot Yhtiön kotipaikka on Keravan kaupunki.
 Nykyinen OMNIA KOULUTUS OY:N YHTIÖJÄRJESTYS Muutosehdotukset OMNIA KOULUTUS OY:N YHTIÖJÄRJESTYS 1 Toiminimi ja kotipaikka Yhtiön toiminimi on Omnia koulutus Oy ja kotipaikka Espoo. 1 Toiminimi ja kotipaikka Lisätiedot Starttiraha ja aloittavan yrittäjän palvelut. Pohjois-pohjanmaan TE-toimisto Kari Backman Starttiraha ja aloittavan yrittäjän palvelut
 Starttiraha ja aloittavan yrittäjän palvelut 1 Starttiraha Mikä on starttiraha? Starttiraha on harkinnanvarainen tuki, jota voidaan myöntää yrittäjäksi ryhtyvälle luonteeltaan päätoimisen yritystoiminnan Lisätiedot YRITYS JA VEROT. Yritystoiminta Pia Niuta
 YRITYS JA VEROT Verohallinto Yritystoimintaan liittyvät rekisteröintitoimenpiteet (verohallinto) Toiminnan aloittaminen Muutokset toiminnassa Toiminnan lopettaminen Ennakkoperintärekisteri Ennakkoverotus Lisätiedot Yhtiön toiminimi on Nurmijärven Työterveys Oy ja ruotsiksi Arbetshälsan i Nurmijärvi Ab.
 YHTIÖJÄRJESTYS 1 Toiminimi Yhtiön toiminimi on Nurmijärven Työterveys Oy ja ruotsiksi Arbetshälsan i Nurmijärvi Ab. 2 Kotipaikka Yhtiön kotipaikka on Nurmijärven kunta. 3 Toimiala Yhtiön toimialana on Lisätiedot Mikroyrittäjän OV kartoitus. Erkki Petäjä
 Mikroyrittäjän OV kartoitus Erkki Petäjä Mikroyrittäjän OV kartoitus osana yritysneuvontapalveluita Yritysneuvontapalvelu myyjille Palvelu on ensimmäinen kartoituskeskustelu yrittäjän kanssa, jonka perustella Lisätiedot Yhtiöjärjestys on hyväksytty varsinaisessa yhtiökokouksessa ja merkitty kaupparekisteriin
 1 Yhtiöjärjestys on hyväksytty varsinaisessa yhtiökokouksessa 9.5.2016 ja merkitty kaupparekisteriin 20.5.2016. 1 KÖYLIÖN-SÄKYLÄN SÄHKÖ OY YHTIÖJÄRJESTYS 1 Yhtiön toiminimi on Köyliön-Säkylän Sähkö Oy Lisätiedot Yrittäjäkoulutus. Yrityksen toimintaperusteiden selvittäminen
 1 Yrittäjäkoulutus Yrityksen toimintaperusteiden selvittäminen 2 Markkinaselvitys Markkinaselvityksessä selvitetään ennen yritystoiminnan aloittamista, onko aiotulla yritysidealla kannattavan liiketoiminnan Lisätiedot Asymmetrinen informaatio
 Asymmetrinen informaatio Luku 36 Marita Laukkanen November 24, 2016 Marita Laukkanen Asymmetrinen informaatio November 24, 2016 1 / 10 Entä jos informaatio tuotteen laadusta on kallista? Ei ole uskottavaa, Lisätiedot POSIVIRE OY:N OSAKASSOPIMUS
 Luonnos 26.10.2011, muutokset 0 POSIVIRE OY:N OSAKASSOPIMUS Luonnos 26.10.2011, muutokset 1 SISÄLLYSLUETTELO 1. Sopijapuolet 2. Sopimuksen taustaa 3. Sopimuksen tarkoitus 4. Yhtiön osakepääoma, osakkeiden Lisätiedot YRITTÄJÄTESTIN YHTEENVETO
 YRITTÄJÄTESTIN YHTEENVETO Alla oleva kaavio kuvastaa tehdyn testin tuloksia eri osa-alueilla. Kaavion alla on arviot tilanteestasi koskien henkilökohtaisia ominaisuuksiasi, kokemusta ja osaamista, markkinoita Lisätiedot Tietoa yritystoiminnasta Yritys-Suomi on kattavin verkkopalvelu yrittäjäksi aikoville ja toimiville yrittäjille. www.yrityssuomi.
 Yrittäjyys Työ- ja elinkeinotoimistosta löydät monipuolisesti palveluja, jos olet yrittäjä, kiinnostunut itsesi työllistämisestä yrittäjänä tai aloittamassa yritystoimintaa. Minustako yrittäjä? Tutki ensin, Lisätiedot ZA5558. Flash Eurobarometer 320 (European Contract Law in Business-to-Business Transactions) Country Questionnaire Finland
 ZA5558 Flash Eurobarometer 320 (European Contract Law in Business-to-Business Transactions) Country Questionnaire Finland Fl320 FLASH EUROBAROMETER Business attitudes towards cross border business to business Lisätiedot PATENTTI- JA REKISTERIHALLITUS Kaupparekisteri
 YHTIÖJÄRJESTYS: Suurpellon jätehuolto Oy 30.11.2015 13:50:00 1(5) PATENTTI- JA REKISTERIHALLITUS Kaupparekisteri Yhtiöjärjestys päivältä 30.11.2015 Toiminimi: Suurpellon jätehuolto Oy Yritys- ja yhteisötunnus: Lisätiedot Sisällys. Esipuhe... 19. Yhtiön perustaminen... 21. Liiketoiminnan hankinta... 58
 Sisällys 1 Esipuhe........................................... 19 Yhtiön perustaminen............................... 21 1.1 Yleiset periaatteet..................................... 21 1.1.1 Toimintamuodon Lisätiedot ZA5559. Flash Eurobarometer 321 (European Contract Law in Consumer Transactions) Country Questionnaire Finland
 ZA5559 Flash Eurobarometer 321 (European Contract Law in Consumer Transactions) Country Questionnaire Finland Fl321 FLASH EUROBAROMETER Business attitudes towards cross border business to consumer transactions Lisätiedot Koha-Suomi Oy:n osakkeiden ostaminen Raision kaupungille
 Raision kaupunki Pöytäkirja 1 (1) Vapaa-aikalautakunta 63 4.10.2016 Asianro 825/12.03.02/2016 292 Koha-Suomi Oy:n osakkeiden ostaminen Raision kaupungille Päätöshistoria Vapaa-aikalautakunta 4.10.2016 Lisätiedot Koha-Suomi Oy Yhtiöjärjestys
 1 Koha-Suomi Oy Yhtiöjärjestys 2 1. Yhtiön toiminimi Yhtiön toiminimi on Koha-Suomi Oy, ruotsiksi Koha-Finland Ab ja englanniksi Koha-Finland Ltd. 2. Yhtiön kotipaikka Yhtiön kotipaikka on Mikkeli. 3. Lisätiedot Euroopan unionin neuvosto Bryssel, 4. marraskuuta 2014 (OR. en)
 Euroopan unionin neuvosto Bryssel, 4. marraskuuta 2014 (OR. en) Toimielinten välinen asia: 2014/0288 (NLE) 14521/1/14 REV 1 SC 163 ECON 944 SÄÄDÖKSET JA MUUT VÄLINEET Asia: NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS Lisätiedot AINEETTOMAN OMAISUUDEN HUOLTOKIRJA
 AINEETTOMAN OMAISUUDEN HUOLTOKIRJA 1 Tämä huoltokirja on tarkoitettu yrityksesi aineettoman omaisuuden tunnistamiseen, oman osaamisen ja työn tulosten suojaamiseen sekä niiden hallintaan ja hyödyntämiseen. Lisätiedot Lisätietoja pankkitilin avaamisesta ja muista pankkipalveluista saa suoraan pankeilta.
 1 Pankkitilin avaaminen Tässä liitteessä kerrotaan asiakirjoista ja selvityksistä, joita pankit yleensä edellyttävät yritykseltä pankkitilin avaamiseksi. Käytännöt voivat hieman vaihdella pankeittain. Lisätiedot OSAKASSOPIMUS Jykes Kiinteistöt Oy
 LUONNOS OSAKASSOPIMUS 5.10.2016 Jykes Kiinteistöt Oy 2 SISÄLLYSLUETTELO 1. Osapuolet... 3 2. Sopimuksen tausta ja tarkoitus... 3 3. Yleisvelvoite... 3 4. Yhtiön hallinto ja omistajaohjaus... 3 5. Osakkeiden Lisätiedot STARTIAN YHTEISTYÖVERKOSTOSSA MUKANA
 MIKÄ ON STARTIA? Vaasanseudun Uusyrityskeskus Startia yksi Suomen 32 uusyrityskeskuksesta toimii osana Vaasanseudun Kehitys Oy VASEKia uusien yrittäjien neuvontapalvelut seitsemän kunnan alueella käytettävissä Lisätiedot Banana Split -peli. Toinen kierros Hyvin todennäköisesti ryhmien yhteenlaskettu rahasumma on suurempi kuin 30 senttiä. Ryhmien
 Banana Split -peli Tavoite Esitellä banaanin tuotantoketju (mitä banaanille tapahtuu ennen kuin se on kuluttajalla) ja keskustella kuka saa mitä banaanin hinnasta. Kuinka peliä pelataan Jaa ryhmä viiteen Lisätiedot SOPIMUS PALVELUTOIMINNASTA METSÄALUEELLA lisätietoa sopimukseen
 1 SOPIMUS PALVELUTOIMINNASTA METSÄALUEELLA lisätietoa sopimukseen Versio 30.3.2016: Ekosysteemipalveluiden tuotteistaminen kehittämishanke (Tapio Oy, maa- ja metsätalousministeriö) Sopimuspohja on tarkoitettu Lisätiedot OULUTECH OY YRITYSHAUTOMO 1(14) KYSYMYKSIÄ LIIKETOIMINTASUUNNITELMAN TEKIJÄLLE. Yritys: Tekijä:
 OULUTECH OY YRITYSHAUTOMO 1(14) KYSYMYKSIÄ LIIKETOIMINTASUUNNITELMAN TEKIJÄLLE Yritys: Tekijä: Päiväys: MARKKINAT Rahoittajille tulee osoittaa, että yrityksen tuotteella tai palvelulla on todellinen liiketoimintamahdollisuus. Lisätiedot Yrityskaupan rahoitukseen on tarjolla ratkaisuja. Hannu Puhakka
 Yrityskaupan rahoitukseen on tarjolla ratkaisuja Hannu Puhakka 16.5.2016 2 [pvm] 3 [pvm] Pk-rahoituksen painopistealueet - yritysten yleisimmät muutostilanteet ja niihin liittyvät rahoitustarpeet Yrityksen Lisätiedot Kvalitatiivinen analyysi. Henri Huovinen, analyytikko Osakesäästäjien Keskusliitto ry
 Henri Huovinen, analyytikko Osakesäästäjien Keskusliitto ry Laadullinen eli kvalitatiiivinen analyysi Yrityksen tutkimista ei-numeerisin perustein, esim. yrityksen johdon osaamisen, toimialan kilpailutilanteen Lisätiedot EV 250/2006 vp HE 247/2006 vp. Jos kuitenkin on ilmeistä, että kokonaisjakautumisessa
 EDUSKUNNAN VASTAUS 250/2006 vp Hallituksen esitys eräitä yritysjärjestelyjä koskeviksi muutoksiksi verolainsäädäntöön Asia Hallitus on antanut eduskunnalle esityksensä eräitä yritysjärjestelyjä koskeviksi Lisätiedot Tietolähteiden perusteella yritys on hoitanut tilaajavastuulain edellyttämät velvoitteet.
 Sivu 1 / 5 Yritysraportin tiedot Raportin hakupäivämäärä 30.05.2016 Raportti voimassa asti 08.08.2016 Arkistointitunnus 1464544971681 FIN yritystiedot Yrityksen nimi Ylöjärven Kauppahuone Oy Y-tunnus 2032233-0 Lisätiedot OSAKEYHTIÖN OSTOLLA KILPAILUETUA OSUUSKUNNALLE
 OSAKEYHTIÖN OSTOLLA KILPAILUETUA OSUUSKUNNALLE Saila Rosas KTT Pankinjohtaja, Länsi-Kymen Osuuspankki Poimintoja 15.12.2015 tarkastetusta väitöskirjasta Co-operative acquisitions the contextual factors Lisätiedot NEXSTIM OYJ / SITOUTTAVA OSAKEPALKKIOJÄRJESTELMÄ 2016 NEXSTIM OYJ SITOUTTAVAN OSAKEPALKKIOJÄRJESTELMÄN 2016 EHDOT
 Sivu 1/5 NEXSTIM OYJ SITOUTTAVAN OSAKEPALKKIOJÄRJESTELMÄN 2016 EHDOT Nexstim Oyj:n nimitysvaliokunta on päättänyt esittää Nexstim Oyj:n (Yhtiön) varsinaiselle yhtiökokoukselle, joka pidetään 31.3.2016, Lisätiedot Yrittäjyys Sampossa. Päivi Ovaska Yrittäjyyden lehtori, projektipäällikkö
 Yrittäjyys Sampossa Päivi Ovaska Yrittäjyyden lehtori, projektipäällikkö paivi.ovaska@edusampo.fi Menossa olevat yrittäjyyden kehittämishankkeet Yrittäjäksi ammatillisesta koulutuksesta (ESR) Sampon ja Lisätiedot PATENTTI- JA REKISTERIHALLITUS Kaupparekisteri
 Ehdotus sääntömuutoksiksi Suomen Internet-yhdistyksen kevätkokoukselle 2006. Alla on ehdotus uusiksi säännöiksi, jotka toimitetaan yhdistysrekisteriin hyväksyttäviksi, mikäli yhdistyksen kevätkokous päättää Lisätiedot Vesiosuuskunnan mallisäännöt ja muuta ajankohtaista
 Vesiosuuskunnan mallisäännöt ja muuta ajankohtaista Valtakunnalliset vesiosuuskuntapäivät 27. -28.1.2017 Tampere Anneli Tiainen Lakiasiain päällikkö Vesilaitosyhdistys Vesiosuuskunnan mallisääntöjen uudistaminen Lisätiedot Tietolähteiden perusteella yritys on hoitanut tilaajavastuulain edellyttämät velvoitteet.
 Sivu 1 / 6 Yritysraportin tiedot Raportin hakupäivämäärä 14.03.2017 Raportti voimassa asti 14.05.2017 Arkistointitunnus 1489203855978 FIN yritystiedot Yrityksen nimi Sisäilmahuolto Oy Suomi Y-tunnus 2307816-9 Lisätiedot Luento 7. Arvonlisävero: Ulkomaan rahanmääräiset erät: Veron yleispiirteet Alv kirjanpidossa. Kirjanpidossa Tilinpäätöksessä.
 Luento 7 Arvonlisävero: Veron yleispiirteet Alv kirjanpidossa. Ulkomaan rahanmääräiset erät: Kirjanpidossa Tilinpäätöksessä. 1 KIRJANPITO 22C00100 Luento 7a: Arvonlisävero VEROTUKSEN RAKENNE Verotuksen Lisätiedot 1(5) MYLLYPURON YHTEISKERHOTILA OY:N YHTIÖJÄRJESTYS 1 YHTIÖN TOIMINIMI JA KOTIPAIKKA
 1(5) MYLLYPURON YHTEISKERHOTILA OY:N YHTIÖJÄRJESTYS 1 YHTIÖN TOIMINIMI JA KOTIPAIKKA Yhtiön toiminimi on Kiinteistö Oy Myllypuron Yhteiskerhotila, ruotsiksi Fastighets AB Kvarnbäckens Klubbhus ja kotipaikka Lisätiedot Inarijärvi-yhdistys ry:n säännöt
 Inarijärvi-yhdistys ry:n säännöt 1. Yhdistyksen nimi ja kotipaikka Yhdistyksen nimi on Inarijärvi-yhdistys ry ja sen kotipaikka on Inarin kunta. Yhdistyksen toiminta-alue käsittää Inarin, Utsjoen ja Sodankylän Lisätiedot Yrityskaupan juridinen rakenne ja verotus
 Yrityskaupan juridinen rakenne ja verotus Yrityskauppatilaisuus, Vantaa 5.10.2016 Lakimies Mikko Ranta Nordea Private Banking Yrityskauppa ja siihen valmistautuminen Kaupan kohde Osakekannan kauppa (myyjänä Lisätiedot SUOMALAISET JA KENKIEN EETTISYYS. Mielipidetutkimus suomalaisten tiedoista ja odotuksista koskien kenkien tuotannon eettisyyttä ja EU:ta
 SUOMALAISET JA KENKIEN EETTISYYS Mielipidetutkimus suomalaisten tiedoista ja odotuksista koskien kenkien tuotannon eettisyyttä ja EU:ta JOHDANTO Suomalaiset ostavat 21 miljoonaa paria kenkiä vuosittain. Lisätiedot KESÄYRITTÄJÄN KÄSIKIRJA 2016
 KESÄYRITTÄJÄN KÄSIKIRJA 2016 Kuinka asiat tapahtuvat? MIKÄ ON KESÄYRITTÄJÄ? Kesäyrittäjä-ohjelma on luotu nuorille toisten nuorten toimesta, opettamaan yrittäjämäistä toimintaa ja oma-aloitteisuutta. Projektin Lisätiedot OP-eTraderin käyttöopas
 OP-eTraderin käyttöopas Tämä käyttöopas on lyhennetty versio virallisesta englanninkielisestä käyttöoppaasta, joka löytyy etrader - sovelluksen Help-valikosta tai painamalla sovelluksessa F1 -näppäintä. Lisätiedot Yritys ulkomailla, toimintaa Suomessa. Ulkomaisen yrityksen verotukseen liittyvät velvoitteet
 Yritys ulkomailla, toimintaa Suomessa Ulkomaisen yrityksen verotukseen liittyvät velvoitteet 1 Veroilmoitus Ulkomainen yritys, jolla on kiinteä toimipaikka Suomessa on verovelvollinen Suomeen kiinteän Lisätiedot LADEC OY. Taiteilijan ja luovan alan toimijan toimeentulomallit Yrittäjänä toimiminen
 LADEC OY Taiteilijan ja luovan alan toimijan toimeentulomallit 18.11.2015 Yrittäjänä toimiminen Luovien alojen yrittäjyys erilaistako? On luotava tuote tai palvelu, jonka asiakas haluaa ostaa (Luovien Lisätiedot Aluetukku LähiPuoti Remes Oy
 Aluetukku LähiPuoti Remes Oy Yritysten toiminta: LähiPuoti Remes Oy on perustettu 2013, Puotipuksuna Kimmo Remes. Yrityksen kotipaikka on Humppila ja toiminta-alueena Lounais-Häme ja Pirkanmaa. Valikoimissa Lisätiedot ZA6652. Flash Eurobarometer 430 (European Union Citizenship) Country Questionnaire Finland (Finnish)
 ZA66 Flash Eurobarometer 0 (European Union Citizenship) Country Questionnaire Finland (Finnish) FL0 European Union CitizenshipFIF D Minkä ikäinen olette? (KIRJOITA IKÄ JOS KIELTÄYTYI, KOODI ON '99') D Lisätiedot Osuuskunnan toiminimi on Pispalan Kivijalka osk ja sen rinnakkaistoiminimi on Pispala Stonefoot co-op. Osuuskunnan kotipaikka on Tampere.
 1 OSUUSKUNNAN SÄÄNNÖT 1 Toiminimi ja kotipaikka Osuuskunnan toiminimi on Pispalan Kivijalka osk ja sen rinnakkaistoiminimi on Pispala Stonefoot co-op. Osuuskunnan kotipaikka on Tampere. 2 Toimiala Osuuskunnan Lisätiedot PIIRIKOKOUS HUITTINEN
 -------------------------------------------------- PIIRIKOKOUS 5.10.2013 HUITTINEN RI PIIRI 1410 DG Helge Saarinen, KHT, KLT Rekisteröity yhdistys voi: - tehdä sitoumuksia ja sopimuksia - asioida tuomioistuimissa Lisätiedot Enterprise by Hansaworld Käyttöopas
 Enterprise by Hansaworld Käyttöopas Pöllänen, Marko 2016 P2P Laurea-ammattikorkeakoulu Yksikkö Käyttöopas Enterprise by Hansaworld Marko Pöllänen P2P, Liiketalous Käyttöopas Lokakuu, 2016 Sisällys 1 Johdanto... Lisätiedot Verotuksen perusteet Eri yritysmuotojen verotus: elinkeinonharjoittaja, yhtymä
 Verotuksen perusteet Eri yritysmuotojen verotus: elinkeinonharjoittaja, yhtymä Apulaisprofessori Tomi Viitala Eri yritysmuodot Yritysmuodot voidaan verotuksen näkökulmasta jakaa kolmeen ryhmään Yksityiset Lisätiedot PK-YRITYKSEN UUDET TUOTTEET JA TUOTEKEHITTÄMISEN ERI VAIHEET JA TARVITTAVAT KUMPPANIT
 PK-YRITYKSEN UUDET TUOTTEET JA TUOTEKEHITTÄMISEN ERI VAIHEET JA TARVITTAVAT KUMPPANIT 29.9.2016 KontaktiVerkko Suomi Oy:n toimitusjohtaja ja Suomen Tuotekehitysyhdistys ry, Sytkyn toiminnanjohtaja 2014 Lisätiedot LIITE. asiakirjaan. ehdotus neuvoston päätökseksi
 EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 22.1.2016 COM(2016) 18 final ANNEX 3 PART 1/4 LIITE asiakirjaan ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä SADC:n talouskumppanuussopimusvaltioiden Lisätiedot Maksuliikenne ja kassanhallinta Venäjällä
 Maksuliikenne ja kassanhallinta Venäjällä Pohjois-Karjalan Kauppakamari Kevätkokous 22.5.2013 Sami Hirvonen Cash Management-johtaja Danske Bank Oyj Savo-Karjalan Finanssikeskus Sisältö Danske Bank-konsernin Lisätiedot Sopimus Keski-Pohjanmaan runkoverkon omistuksesta
 Sopimus Keski-Pohjanmaan runkoverkon omistuksesta Tämän sopimuksen Keski-Pohjanmaan runkoverkon omistuksesta ovat sanotulla päivämäärällä tehneet a) Osuuskunta Keskikaista (jäljempänä Keskikaista ) Y-tunnus: Lisätiedot Yhdistyksen tarkoituksena on puoluepoliittisesti sitoutumattomana
 Omakotiyhdistyksen säännöt Nimi, kotipaikka ja kieli 1 Yhdistyksen nimi on Saarenkylän Omakotiyhdistys ry. Sen kotipaikka on Rovaniemi ja toimialue on Saarenkylä. Näissä säännöissä käytetään nimitystä Lisätiedot Koha-Suomi Oy:n osakkeiden ostaminen Raision kaupungille
 Raision kaupunki Pöytäkirja 1 (1) Asianro 825/12.03.02/2016 63 Koha-Suomi Oy:n osakkeiden ostaminen Raision kaupungille Kirjasto- ja kulttuuritoimenjohtaja Tiina Salo 29.9.2016: Vaski-kirjastot harkitsevat Lisätiedot Tietolähteiden perusteella yritys on hoitanut tilaajavastuulain edellyttämät velvoitteet.
 Sivu 1 / 5 Yritysraportin tiedot Raportin hakupäivämäärä 16.11.2016 Raportti voimassa asti 18.01.2017 Arkistointitunnus 1479228170172 FIN yritystiedot Yrityksen nimi FSP Finnish Steel Painting Oy Y-tunnus Lisätiedot Laki. EDUSKUNNAN VASTAUS 77/2003 vp. Hallituksen esitys laeiksi valmisteverotuslain sekä alkoholi- ja alkoholijuomaverosta annetun
 EDUSKUNNAN VASTAUS 77/2003 vp Hallituksen esitys laeiksi valmisteverotuslain sekä alkoholi- ja alkoholijuomaverosta annetun lain muuttamisesta Asia Hallitus on antanut eduskunnalle esityksensä laeiksi Lisätiedot Rekisteröity yhdistys voi: -omistaa kiinteää omaisuutta -tehdä kauppoja. yleisiä rahankeräyksiä
 EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 10.1.2017 COM(2017) 2 final 2017/0006 (NLE) Ehdotus NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS luvan antamisesta Ranskalle tehdä Sveitsin kanssa sopimus, joka sisältää direktiivin 2006/112/EY Lisätiedot Talent Partners Group / Forma & Furniture lukijatutkimus 2007 LUKIJATUTKIMUS 2007
 LUKIJATUTKIMUS 2007 Lukijoiden ammattiryhmät Ammati Otos (kpl) %-koko otannasta Vähittäiskauppias 141 kpl. 70,5 % Sisäänostaja 7 kpl. 3,4 % Sisustussuunnittelija 11 kpl. 5,7 % Muu 41 kpl. 20,5 % Yhteensä Lisätiedot Verotuksen perusteet Eri yritysmuotojen verotus: osakeyhtiö. Nettovarallisuus.
 Verotuksen perusteet Eri yritysmuotojen verotus: osakeyhtiö. Nettovarallisuus. Apulaisprofessori Tomi Viitala Miksi osakeyhtiötä verotetaan? Fiskaalisen tavoitteen tehokkaampi toteutuminen Veropohjan laajuus Lisätiedot Saako lääkkeitä turvallisesti verkosta?
 Page 1 of 5 JULKAISTU NUMEROSSA 3/2015 LÄÄKEALAN TOIMIJOIDEN VALVONTA Saako lääkkeitä turvallisesti verkosta? Sami Paaskoski, Liisa Näveri / Kirjoitettu 16.10.2015 / Julkaistu 13.11.2015 Lääkkeiden verkkokauppa Lisätiedot Arvonlisäverotus ja muu kulutusverotus. Leila Juanto Petri Saukko
 Arvonlisäverotus ja muu kulutusverotus Leila Juanto Petri Saukko TALENTUM Helsinki 2014 Kahdeksas, uudistettu painos Copyright 2014 Talentum Media Oy ja kirjoittajat Kansi: Lauri Karmila Taitto: NotePad Lisätiedot SULAUTUMISSUUNNITELMA. 1 Sulautuminen. 2 Tiedot sulautumiseen osallistuvista osuuspankeista. 3 Selvitys sulautumisen syistä
 1 (5) SULAUTUMISSUUNNITELMA Pyhälaakson Osuuspankin ja Suomenselän Osuuspankin välillä 1 Sulautuminen Pyhälaakson Osuuspankki (jäljempänä Sulautuva Osuuspankki) sulautuu Suomenselän Osuuspankkiin (jäljempänä Lisätiedot Yrittäjän ammattitutkinto. 3.9 Ulkomaankauppa
 Yrittäjän ammattitutkinto 3.9 Ulkomaankauppa Dnro 53/011/2012 1 A. Ulkomaankauppa... 3 1.0 Yleisesittely... 3 1.1 Aineiston käyttö... 3 1.2 Tutkintosuorituksen arviointi... 3 2.0 Tutkinnon osan arvioinnin Lisätiedot Monopoli 2/2. S ysteemianalyysin. Laboratorio. Teknillinen korkeakoulu
 Monopoli / Monopolimarkkinat - oletuksia Seuraavissa tarkasteluissa oletetaan, että monopolisti tuntee kysyntäkäyrän täydellisesti monopolisti myy suoraan tuotannosta, ts. varastojen vaikutusta ei huomioida Lisätiedot Sähkö- ja elektroniikkalaitteiden tuottajan valtuutettu edustaja OHJE. Suomen jätelainsäädännön mukainen toimintamalli
 Sähkö- ja elektroniikkalaitteiden tuottajan valtuutettu edustaja OHJE Suomen jätelainsäädännön mukainen toimintamalli Sisällysluettelo 1. Johdanto 2. Tuottajan määritelmä 3. Valtuutettu edustaja 3.1. Pakollinen Lisätiedot Romlab.com myy tuotteita myös alle 18-vuotiaille asiakkaille sillä ehdolla, että holhooja antaa suostumuksen ostosten tekemiseen.
 Seuraavia ehtoja sovelletaan Romlab.com ja sen asiakkaiden välisessä suhteessa Internetin välityksellä tapahtuvassa kaupassa. Romlab.com myy tuotteita täysi-ikäisille yksityishenkilöille sekä yrityksille Lisätiedot OLVI OYJ PÖRSSI-ILMOITUS 11.9.2001 1(1)
 OLVI OYJ PÖRSSI-ILMOITUS 11.9.2001 1(1) OLVI OYJ:N YHTIÖJÄRJESTYKSEN MUUTOS KAUPPAREKISTERIIN Olvi Oyj:n yhtiöjärjestyksen muutos on merkitty 4.9.2001 kaupparekisteriin. Olvi Oyj:n varsinainen yhtiökokous Lisätiedot Yrityksen taloudellisen tilan analysointi ja oma pääoman turvaaminen. Toivo Koski
 1 Yrityksen taloudellisen tilan analysointi ja oma pääoman turvaaminen SISÄLLYS Mitä tuloslaskelma, tase ja kassavirtalaskelma kertovat Menojen kirjaaminen tuloslaskelmaan kuluksi ja menojen kirjaaminen Lisätiedot Yrityksen tiimin täydentäminen kokeneella neuvonantajalla. Innovation Scout -seminaari Tapani Nevanpää,
 Yrityksen tiimin täydentäminen kokeneella neuvonantajalla Innovation Scout -seminaari Tapani Nevanpää, 8.6.2016 Neuvonantaja osaksi yrityksen tiimiä Yrityksen tiimi = operatiivinen tiimi + hallitus + neuvonantajat Lisätiedot nveropaja Saate \,. ~ <. _._.~.~~:_.'?-----_\ ') VEROPAJA saate + X sivua puh 0503223644 Tiina.helmi nen@veropajaji
 Saate. Lähettäjä: Tiina Helminen. Veropaja Oy Bulevardi 10 A 00120 Helsinki, Vastaanottaja: PRH Kaupparekisteri Päivämäärä:5.11.2013 Sivuja: saate + X sivua Aihe: : UV-Technologies Oy (2187443-6) Toimitamme Lisätiedot SOMAKISS ry:n säännöt
 SOMAKISS ry:n säännöt 1 Nimi ja kotipaikka Yhdistyksen nimi on SOMAKISS ry ja kotipaikka, Helsinki 2 Tarkoitus ja toiminnan laatu Yhdistyksen tarkoituksena on edistää somali- ja abessinialaiskissojen kasvatusta, Lisätiedot Osuuskunnan sulautuminen ja. Vesihuoltolaitosten yhdistyminen VT Anne Kontkanen Pellervo-Seura ry
 Osuuskunnan sulautuminen ja osuuskunnan purkaminen Vesihuoltolaitosten yhdistyminen VT Anne Kontkanen Pellervo-Seura ry Osuuskunnan sulautuminen Osuuskunta voi sulautua toiseen osuuskuntaan siten, että Lisätiedot N:o TOIMIJAN TOIMINNAN LAATU JA LAAJUUS SEKÄ RISKINARVIOINTIIN PE- RUSTUVAT TARKASTUSTIHEYDET
 N:o 111 303 Liite 1 TOIMIJAN TOIMINNAN LAATU JA LAAJUUS SEKÄ RISKINARVIOINTIIN PE- RUSTUVAT TARKASTUSTIHEYDET Toimijan toiminnan laatu, toimijaluokitus A. Tukkukauppa, tuonti A1 Tuonti kolmansista maista Lisätiedot Laki. verotusmenettelystä annetun lain muuttamisesta
 Laki verotusmenettelystä annetun lain muuttamisesta Eduskunnan päätöksen mukaisesti muutetaan verotusmenettelystä annetun lain (1558/1995) 14 b ja 17 b :n 1 momentti, sellaisina kuin ne ovat, 14 b laissa Lisätiedot Pk-yritysbarometri, syksy Alueraportti, Helsinki
 Pk-yritysbarometri, syksy 216 Alueraportti, 1: Yritysten osuudet eri toimialoilla, % Teollisuus 4 7 Rakentaminen Kauppa 13 1 1 16 Palvelut 61 68 Muut 1 2 3 4 6 7 8 Koko Uusimaa, sisältäen Helsingin 2 2: Lisätiedot ( Taiteilija ), henkilön nimi, Y-tunnus. ( Tilaaja ), Y-tunnus. Yhteyshenkilön nimi: Yhteystiedot: Katuosoite: Sähköpostiosoite: Pankkitili IBAN:
 Mallisopimuspohja Lukijalle ja käyttäjälle Tämä mallisopimus on malli taideteoksen tilauksessa käytettävästä sopimuksesta. Se tähtää yleispätevyyteen ja keskimääräisyyteen, eikä siksi välttämättä sellaisenaan Lisätiedot SOPIMUS PALMIA-LIIKELAITOKSEN TIETTYJEN LIIKETOIMINTOJEN LUOVUTUK- SESTA HELSINGIN KAUPUNGIN [X] OY:N. välillä. [. päivänä kuuta 2014]
 SOPIMUS PALMIA-LIIKELAITOKSEN TIETTYJEN LIIKETOIMINTOJEN LUOVUTUK- SESTA HELSINGIN KAUPUNGIN JA [X] OY:N välillä [. päivänä kuuta 2014] 1. OSAPUOLET 1.1 Luovuttaja Helsingin kaupunki (Palmia liikelaitos) Lisätiedot Slovenia-seuran säännöt
 Slovenia-seuran säännöt YHDISTYKSEN NIMI, KOTIPAIKKA JA TARKOITUS Yhdistyksen nimi on Slovenia-seura ja sen kotipaikka on Helsinki. Yhdistyksen tarkoituksena on edistää slovenialaisen kulttuurin tuntemusta Lisätiedot Urheiluseuran varainhankinnan perusteet
 Urheiluseuran varainhankinnan perusteet 1. Käsitteet yleishyödyllisyys yleishyödyllisen yhteisön elinkeinotoiminta, liiketoiminta 2. Tulovero Yleishyödyllinen yhteisö on verovelvollinen saamastaan elinkeinotulosta. Lisätiedot PATENTTI- JA REKISTERIHALLITUS Kaupparekisteri
 YHTIÖJÄRJESTYS: Asunto-Oy Säästöpurje 19.03.2015 16:26:25 1(14) PATENTTI- JA REKISTERIHALLITUS Kaupparekisteri Yhtiöjärjestys päivältä 19.03.2015 Toiminimi: Asunto-Oy Säästöpurje Yritys- ja yhteisötunnus: Lisätiedot A7-0276/185
 2.10.2013 A7-0276/185 Tarkistus 185 Lorenzo Fontana EFD-ryhmän puolesta Mietintö A7-0276/2013 Linda McAvan Tupakkatuotteiden ja vastaavien tuotteiden valmistaminen, esittämistapa ja myynti COM(2012)0788 Lisätiedot Hallituksen esitys Eduskunnalle laiksi liikevaihtoverolain väliaikaisesta muuttamisesta
 1991 vp - HE 20 Hallituksen esitys Eduskunnalle laiksi liikevaihtoverolain väliaikaisesta muuttamisesta ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ Esityksessä ehdotetaan, että liikevaihtovero korotettaisiin väliaikaisesti Lisätiedot Yhdistysoikeus. 17.11.2010 Jyväskylä Maaseudun Sivistysliitto ry. Perustana yhdistyslaki (26.5.1989/503) Lisäksi huomioon
 Yhdistysoikeus 17.11.2010 Jyväskylä Maaseudun Sivistysliitto ry Yhdistysoikeus Perustana yhdistyslaki (26.5.1989/503) Lisäksi huomioon Tuomioistuinratkaisut Yhdistyskäytäntö Perustuslaki yhdistymisvapaus Lisätiedot Myyntityö Ruotsin markkinoilla
 Myyntityö Ruotsin markkinoilla Nordic Export Partners Nordic Export Partners www.nexpa.se Ketkä? Antti Vuori Muutto Ruotsiin vuonna 2006 opiskeluja varten Alunperin kotoisin Tampereelta Viimeiset 5 vuotta Lisätiedot MUUTOS- JA LOPETTAMISILMOITUS Avoin yhtiö, kommandiittiyhtiö ja verotusyhtymä
 Viranomaisen merkintöjä / Y5 MUUTOS- JA LOPETTAMISILMOITUS Avoin yhtiö, kommandiittiyhtiö ja verotusyhtymä Lomakkeella voit ilmoittaa muutoksen tai lopettamisen kaupparekisteriin, arvonlisäverovelvollisten Lisätiedot Yhteistyö- ja yritysryhmähankkeet
 Yhteistyö- ja yritysryhmähankkeet Yleistä huomioitavaa yhteistyöhankkeista Elinkeinojen kehittäminen tapahtuu yhteistyötoimenpiteen 16 alla Vaatii AINA yhteistyökumppanin - Tuensiirto, kirjataan hyrrässä Lisätiedot 2017 © DocPlayer.fi Yksityisyyskäytäntö | Palveluehdot | Palaute


type: wikipedia

text:
Donald Montgomery „Don“ Hutson (* 31. Januar 1913 in Pine Bluff, Arkansas; † 26. Juni 1997 in Rancho Mirage, Kalifornien) war ein US-amerikanischer American-Football-Spieler und -Trainer in der National Football League (NFL). Er war der erste Wide Receiver der NFL Geschichte, der überwiegend zum Fangen von Pässen eingesetzt wurde und der mehr als 1.000 Yards Raumgewinn in einer Saison mit Passfängen erzielen konnte. Sein Rekord von 99 gefangenen Touchdowns während einer Laufbahn wurde erst 44 Jahre später von Steve Largent gebrochen.
 Spielerlaufbahn
 College
 Hutson besuchte in seiner Geburtsstadt die High School und studierte dann von 1932 bis 1934 an der University of Alabama. Neben American Football betrieb er als Sprinter Leichtathletik, und er lief die 100-Yards-Strecke in 9,8 Sekunden. American Football war zu diesem Zeitpunkt ein Laufspiel orientierter Sport. Passfänge waren die Ausnahme und Wide Receiver wurden häufig dazu eingesetzt, den Runningbacks den Weg in die Endzone des Gegners freizublocken und mussten auch in der Defense spielen. Hutson war zwar mit 182 cm Körpergröße groß genug für eine Footballkarriere, allerdings sprach sein Körpergewicht von ca. 72 kg, welches er später auf ca. 79 kg steigern konnte, eher gegen eine Laufbahn im Footballsport. Hutson hatte es daher schwer, beim Footballteam seines Colleges Anschluss zu finden, und erhielt erst Ende 1933 Einsatzzeit als Starter. 1934 gelang ihm dann der endgültige Durchbruch. Im Rose Bowl dieses Jahres spielte seine Mannschaft gegen die Stanford University und gewann mit 29:13. Hutson fing zwei Touchdownpässe und erzielte einen Raumgewinn 165 Yards bei sechs Passfängen. 1934 wurde er auch zum All American gewählt.
 NFL
 Viele Profitrainer hielten Hutson, der über eine außergewöhnliche Schnelligkeit und gute Fanghände verfügte, für zu leicht, um sich gegen schwere Gegner durchzusetzen. Zum Beginn seiner Profilaufbahn war er 84 kg schwer. Das Interesse an einer Verpflichtung war daher zunächst nicht groß. Er erhielt zwei Vertragsangebote, von den Green Bay Packers und den Brooklyn Dodgers, und unterschrieb beide. Der Geschäftsführer der NFL entschied daher, dass der Verein den Zuschlag erhält, dessen Vertrag früher bei der NFL eingehen sollte. Da beide Verträge am gleichen Tag eingingen, zählte das Datum und die Uhrzeit des Poststempels. Der Brief der Packers war 17 Minuten vor dem Brief der Dodgers abgestempelt worden, die Mannschaft aus Green Bay konnte mit Hutson auflaufen.
 Hutson erhielt im ersten Spieljahr ein Gehalt von 175 US-Dollar pro Spiel. Sein Head Coach, Curly Lambeau, setzte ihn in seiner ersten Saison als Starter ein. Bereits sein erster Spielzug war ein voller Erfolg. Er fing einen Pass von Quarterback Arnie Herber, überlief dabei seinen Gegenspieler Beattie Feathers von den Chicago Bears und erzielte nach 83 Yards Raumgewinn einen Touchdown. In seiner Rookiesaison stellte Hutson mehrere Saisonbestleistungen auf. Er ließ in den nächsten Jahren zahlreiche weitere Bestleistungen folgen und erzielte 1942 als erster Spieler der NFL-Geschichte mit 1.211 Yards mehr als 1.000 Yards Raumgewinn durch Passfänge. Da er auch als Safety eingesetzt wurde, gelangen ihm während seiner Laufbahn zudem noch 30 Interceptions. Im gleichen Jahr gelangen ihm 17 Touchdownpässe in 11 Spielen. Bis 1984 war dies Ligarekord. Mark Clayton von den Miami Dolphins fing 18 Pässe in diesem Jahr, hatte aber auch 14 Spiele dafür Zeit gehabt.
 Die Packers waren während der Laufbahn von Hutson ein Spitzenteam in der NFL, welches zahlreiche All-Stars wie Herber, den Runningback John McNally, den Center George Svendsen oder den Guard Russ Letlow in den Reihen hatte. 1936 konnten die Packers in das NFL-Endspiel einziehen und die Boston Redskins mit 21:6 besiegen. Auf Pass von Arnie Herber erzielte Hutson bei dem Sieg einen Touchdown. In den Jahren 1939 und 1944 folgten weitere Titelgewinne. 1939 mussten sich die New York Giants mit 27:0 geschlagen geben, 1944 bezogen sie eine 14:7 Niederlage gegen die Giants. Hutson steuerte als Placekicker zwei Point after Touchdown (PAT) zum Sieg seiner Mannschaft bei und konnte zwei Pässe zu einem Raumgewinn von 47 Yards fangen. Zwei weitere Endspielteilnahmen der Packers in den Jahren 1938 und 1941 endeten jeweils mit Niederlagen der Mannschaft. 1945 bezog Hutson, die für die damaligen Verhältnisse große Summe von 15.000 US-Dollar Gehalt pro Jahr. Nach elf Jahren als Profispieler beendete Hutson seine Laufbahn als Profispieler.
 Footballtrainer
 Bereits 1944 assistierte Hutson Curly Lambeau. 1948 beendete er seine Trainerlaufbahn in Green Bay.
 Nach der NFL
 Hutson war verheiratet und starb 1997 im Alter von 84 Jahren in einem Pflegeheim. Er ist auf dem Fayette City Cemetery in Fayette, Alabama, beerdigt.
 Ehrungen
 Hutson wurde 10-mal zum All-Pro gewählt und spielte in vier Pro Bowls, dem Abschlussspiel der besten Spieler einer Saison. Er wurde zweimal zum NFL Most Valuable Player gewählt und ist Mitglied im NFL 1930s All-Decade Team, im NFL 75th Anniversary All-Time Team, in der Wisconsin Athletic Hall of Fame, in der College Football Hall of Fame, in der Pro Football Hall of Fame und in der Green Bay Packers Hall of Fame. Die Packers benannten eine Halle nach ihm. Hutson warf die Münze zur Platzwahl vor dem Super Bowl XXII. Zahlreiche Rekorde von Hutson haben heute noch Bestand, wie die im Durchschnitt pro Spiel erzielten Touchdowns (99 Touchdowns in 116 Spielen gleich im Durchschnitt 0,85 Touchdowns pro Spiel). Der amerikanische Fernsehsender ESPN wählte Hutson zu einem der besten nordamerikanischen Athleten aller Zeiten. Von der Zeitschrift „The Sporting News“ wurde Hutson zu einem der besten 100 Footballspieler aller Zeiten gewählt.
 Weblinks
 Don Hutson in der Green Bay Packers Hall of Fame
 Biografie von Hutson (PDF, 27 kB)
 Einzelnachweise
 American-Football-Spieler (Alabama Crimson Tide)
 American-Football-Spieler (Green Bay Packers)
 American-Football-Trainer (Vereinigte Staaten)
 Absolvent der University of Alabama
 US-Amerikaner
 Geboren 1913
 Gestorben 1997
 Mann


text:
Jurgov (, , ) je malá dedinka na Spiši (okolo 900 obyvateľov). Pôvodne obec takmer výlučne osídlená slovenským etnikom (súčasť Uhorska, v rokoch 1939 - 1945 patrila Slovensku) bola roku 1945 anektovaná Poľskom (spolu 13 spišských a 12 oravských obcí). Nachádza sa v jeho južnej časti pri hranici so Slovenskom.
 Zaujímavosti
 Drevený kostol Sv. Sebastiana postavený okolo roku 1670, ktorý stále využíva rímskokatolícka farnosť v Jurgove. Kostol bol dvakrát rozostavaný, v roku 1811 a druhýkrát v roku 1869. Strecha je šindľová. Obklopený je mohutnými lipovými stromami. Interiér je rokokový, nachádza sa v ňom veľa vyrezávaných drevených figúrok anjelikov, svätých a pod.
 Zoskupenie drevených pastierskych kolíb, ktoré sa nachádza pri ceste k hraničnému priechodu so Slovenskom. Koliby boli privezené z tatranských polian, keď jurgovčania stratili právo, aby tam mohli pásť svoj dobytok.
 Píla poháňaná vodným kolesom, ktorá funguje podnes. Majiteľom je jurgovský urbár.
 V Jurgove sa nachádza aj múzeum.
 Osobnosti
 Doc. ThDr. Alojz Miškovič, slovenský historik a literárny historik
 Referencie
 Pozri aj
 Poľský Spiš
 Iné projekty
 Externé odkazy
 www.jurgow.pl
 Spolok Slovákov v Poľsku
 Dediny v Poľsku
 Malopoľské vojvodstvo


type: other

text:
MEMORANDUM. No entanto, o exercício de funções pode ser acumulado com outras funções públicas ou com funções/atividades privadas. - PDF
 Download "MEMORANDUM. No entanto, o exercício de funções pode ser acumulado com outras funções públicas ou com funções/atividades privadas."
 Júlio César Guterres Avelar
 1 Assunto: Acumulação de funções. MEMORANDUM Nos termos do artigo 26o do novo regime de vinculação, de carreiras e de remunerações dos trabalhadores da Administração Pública (LVCR) aprovado pela Lei n.o 12-A/2008, de 27 de Fevereiro, as funções públicas são, em regra, exercidas em regime de exclusividade. No entanto, o exercício de funções pode ser acumulado com outras funções públicas ou com funções/atividades privadas. O exercício de funções pode ser acumulado com outras funções públicas quando estas não sejam remuneradas e haja na acumulação manifesto interesse público. Sendo remuneradas e havendo manifesto interesse público na acumulação, o exercício de funções apenas pode ser acumulado com o de outras funções públicas nos seguintes casos de acordo com o artigo 27.o da LVCR: a) Inerências; b) Atividades de representação de órgãos ou serviços ou de ministérios; c) Participação em comissões ou grupos de trabalho; d) Participação em conselhos consultivos e em comissões de fiscalização ou outros órgãos colegiais, neste caso para fiscalização ou controlo de dinheiros públicos; e) Atividades de carácter ocasional e temporário que possam ser consideradas complemento da função; f) Atividades docentes ou de investigação de duração não superior à fixada em despacho dos membros do Governo responsáveis pelas finanças, Administração Pública e educação ou ensino superior e que, sem prejuízo do cumprimento da duração semanal do trabalho, não se sobreponha em mais de um terço ao horário inerente à função principal; g) Realização de conferências, palestras, ações de formação de curta duração e outras atividades de idêntica natureza. 1
 2 Não podem ser acumuladas, de acordo com o artigo 28.o da LVCR com a nova redação dada pela Lei n.o 34/2010, de 2 de Setembro, pelo trabalhador ou por interposta pessoa, a título remunerado ou não, em regime de trabalho autónomo ou subordinado, funções ou atividades privadas concorrentes ou similares com as funções públicas desempenhadas e que com estas sejam conflituantes. Consideram-se concorrentes ou similares com as funções públicas desempenhadas e que com estas sejam conflituantes as funções ou atividades que, tendo conteúdo idêntico ao das funções públicas desempenhadas, sejam desenvolvidas de forma permanente ou habitual e se dirijam ao mesmo círculo de destinatários. A título remunerado ou não, em regime de trabalho autónomo ou subordinado, não podem ainda ser acumuladas, pelo trabalhador ou por interposta pessoa, funções ou atividades privadas que: a) Sejam legalmente consideradas incompatíveis com as funções públicas; b) Sejam desenvolvidas em horário sobreposto, ainda que parcialmente, ao das funções públicas; c) Comprometam a isenção e a imparcialidade exigidas pelo desempenho das funções públicas; d) Provoquem algum prejuízo para o interesse público ou para os direitos e interesses legalmente protegidos dos cidadãos. Sendo que compete ao Reitor autorizar previamente as acumulações, nos pedidos deverão constar os seguintes elementos: a) Indicação do local de exercício da atividade a acumular; b) Declaração do horário a praticar, emitida pela Instituição em que pretende exercer a atividade; c) Descrição do trabalho a realizar, contendo a fundamentação da inexistência de conflito entre as funções que desempenha e as que vai desempenhar; d) A remuneração a auferir, quando seja o caso; e) Da natureza autónoma ou subordinada do trabalho a desenvolver; 2
 3 f) Das razões por que o requerente entende que a acumulação, conforme os casos, é de manifesto interesse público ou não incorre no previsto nas alíneas a) e d) do n.o 4 do artigo 28.o da LVCR; g) O compromisso de cessação imediata da função ou atividade acumulada no caso de ocorrência superveniente de conflito; h) Parecer da unidade orgânica a que o trabalhador pertence. No caso de pessoal docente há ainda que ter em conta duas situações. Se exerce funções em regime de tempo integral ou em dedicação exclusiva. No caso de o docente exercer funções em regime de tempo integral (entende-se por regime de tempo integral aquele que corresponde à duração semanal do trabalho para a generalidade dos trabalhadores em regime de contrato de trabalho em funções públicas) o docente pode acumular funções docentes noutro estabelecimento de ensino superior, até ao limite de 6 horas semanais, conforme estabelece o n.o 1 do artigo 51o e artigo 178o do Regime Jurídico das Instituições de Ensino Superior (aprovado pela Lei n.o 62/2007, de 10 de Setembro) e o n.o 7 do artigo 71.o do Estatuto da Carreira Docente Universitária (ECDU). Caso o docente exerça funções em regime de dedicação exclusiva tal implica a renúncia ao exercício de qualquer função ou atividade remunerada, pública ou privada, incluindo o exercício de profissão liberal. Não viola o compromisso assumido, de acordo com o artigo 70.o do ECDU, a perceção de remunerações decorrentes de: a) Direitos de autor; b) Realização de conferências, palestras, cursos breves e outras atividades análogas; c) Ajudas de custo; d) Despesas de deslocação; e) Desempenho de funções em órgãos da instituição a que esteja vinculado; 3
 4 f) Participação em órgãos consultivos de instituição estranha àquela a que pertença, desde que com a anuência prévia desta última e quando a forma de remuneração seja exclusivamente a de senhas de presença; g) Participação em avaliações e em júris de concursos ou de exames estranhos à instituição a que esteja vinculado; h) Elaboração de estudos ou pareceres mandados executar por entidades oficiais nacionais, da União Europeia ou internacionais, ou no âmbito de comissões constituídas por sua determinação; i) Prestação de serviço docente em instituição de ensino superior pública diversa da instituição a que esteja vinculado, quando, com autorização prévia desta última, se realize para além do período semanal de trinta e cinco horas de serviço e não exceda quatro horas semanais; j) Atividades exercidas, quer no âmbito de contratos entre a instituição a que pertence e outras entidades públicas ou privadas, nacionais, estrangeiras ou internacionais, quer no âmbito de projetos subsidiados por quaisquer dessas entidades, desde que se trate de atividades da responsabilidade da instituição e que os encargos com as correspondentes remunerações sejam satisfeitos através de receitas provenientes dos referidos contratos ou subsídios, nos termos de regulamento aprovado pela própria instituição de ensino superior. A perceção da remuneração prevista na alínea j) só poderá ter lugar quando a atividade exercida tiver nível científico ou técnico previamente reconhecido pelo órgão de direção da universidade, como adequado à natureza, dignidade e funções desta última e quando as obrigações decorrentes do contrato ou da aceitação do subsídio não impliquem uma relação estável. Há ainda que ter em conta a Resolução Normativa 4/CRUP/87, de 14 de Dezembro, do Conselho de Reitores das Universidades Portuguesas, para a realização de conferências, palestras, cursos breves e outras atividades análogas, que estabelece o seguinte: Entende-se por curso breve ou atividade análoga a realização de um curso em que a participação do docente não envolva mais de 20 horas de lecionação. O encadeamento de dois ou mais cursos ainda que cumprindo individualmente as 20 horas de lecionação não cabe no conceito de curso breve. 4
 5 O encadeamento de conferências ou palestras, numa mesma instituição e sobre a mesma temática genérica, assume o carácter de curso breve e fica sujeito ao limite das 20 horas. Os cursos que ultrapassem o limite de vinte horas de lecionação, e desde que não prestados em outras universidades públicas, estão obrigados a um "overhead" de 35% a favor da universidade a que o docente pertence. O exercício de atividades ou funções, em acumulação, bem como o exercício de funções em órgãos de outra instituição de ensino superior, por parte de docentes da UNL em situação desconforme com a legislação em vigor poderá acarretar, como consequência, a instauração de procedimento disciplinar, nos termos do Estatuto Disciplinar dos Trabalhadores que exercem Funções Públicas (aprovado pela Lei n.o 58/2008, de 9 de Setembro). No caso de o investigador exercer funções em regime de tempo integral (entende-se por regime de tempo integral aquele que corresponde à duração semanal do trabalho fixada para as carreiras do grupo de pessoal técnico superior) e em matéria de acumulação, aplica-se o regime de acumulação de funções dos trabalhadores da Administração Pública. No caso de o investigador exercer funções em regime de dedicação exclusiva implica que não podem exercer qualquer outra função ou atividade remunerada, pública ou privada, incluindo o exercício de profissão liberal. No entanto, de acordo com o n.o 2 do artigo 52o do Decreto-Lei n.o 124/99, de 20 de Abril, não prejudica o exercício de funções em regime de dedicação exclusiva a perceção de remunerações decorrentes de: a) Direitos de autor; b) Direitos de propriedade industrial; c) Realização de conferências e palestras, cursos de formação profissional de curta duração e outras atividades análogas; d) Ajudas de custo; e) Despesas de deslocação; 5
 6 f) Elaboração de estudos ou pareceres mandados executar por despacho do membro do Governo responsável pela coordenação da política científica e tecnológica, do membro do Governo com tutela sobre o sector da educação ou do membro do Governo da tutela ou, ainda, no âmbito de comissões constituídas por nomeação daqueles; g) Desempenho de funções em órgãos da instituição a que esteja vinculado; h) Participação em órgãos consultivos de instituição estranha àquela a que pertença, desde que com a anuência prévia desta última; i) Participação em júris de concurso, exames ou avaliações estranhos à instituição a que esteja vinculado; j) Participação em júris e comissões de avaliação e emissão de pareceres solicitados por organismos nacionais ou estrangeiros; k) Prestação de serviço docente em estabelecimento de ensino superior quando, com autorização prévia da instituição a que esteja vinculado, se realize sem prejuízo do exercício de funções durante o período normal de serviço e não exceda, em média anual, um total de quatro horas semanais de atividade letiva; l) Atividades exercidas, quer no âmbito de contratos entre a instituição a que pertence e outras entidades públicas ou privadas, nacionais, estrangeiras ou internacionais, quer no âmbito de projetos subsidiados por qualquer dessas entidades, desde que se trate de atividades da responsabilidade da instituição e que os encargos com as correspondentes remunerações sejam satisfeitos através de receitas provenientes dos referidos contratos ou subsídios, nos termos do regulamento aprovado pela própria instituição. A acumulação de funções de investigação com quaisquer outras funções, públicas ou privadas, depende da inexistência de conflito de interesses entre a função principal e a função acumulada e depende de declaração do interessado nesse sentido. Os pedidos de acumulação poderão, se assim for entendido e de modo a uniformizar procedimentos, serem efetuados de acordo com os modelos em anexo. 6


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Tähtis õiguslik teade
 |
 22003D0098(01)
 Euroopa Liidu Teataja L 272 , 23/10/2003 Lk 0035 - 0036
 EMP Ühiskomitee otsusnr 98/2003,11. august 2003,millega muudetakse EMP lepingu IX lisa (finantsteenused)EMP ÜHISKOMITEE,võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, nagu seda on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi "leping", eriti selle artiklit 98ning arvestades järgmist:(1) Lepingu IX lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 16. mai 2003. aasta otsusega nr 47/2003. [1](2) Lepingusse tuleb lisada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. detsembri 2001. aasta direktiiv 2001/97/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/308/EMÜ rahandussüsteemi rahapesu eesmärgil kasutamise vältimise kohta. [2](3) Direktiivi 2001/97/EÜ tuleb käesolevas lepingus kohandada,ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1Lepingu IX lisa punktile 23 (nõukogu direktiiv 91/308/EMÜ) lisatakse enne EFTA riikide ühinemise üksikasjalikku korda vastavalt lepingu artiklile 101:", muudetud järgmise aktiga:- 32001 L 0097: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/97/EÜ, 4. detsember 2001, (EÜT L 344, 28.12.2001, lk 76).Käesolevas lepingus loetakse selle direktiivi sätteid järgmises kohanduses:Artikli 1 (E) teises lõigus asendatakse kolmas taane järgmisega:"Euroopa ühenduste finantshuve mõjutavad pettused, vähemalt tõsised pettused, koosnevad järgmisest:a) kulude osas mis tahes tahtlikust teost või tegevusetusest, mis on seotud:- valede, ebaõigete või mittetäielike avalduste või dokumentide kasutamise või esitamisega, mille tagajärjeks on Euroopa ühenduste üldeelarve või Euroopa ühenduste poolt või nimel hallatavatest eelarvete vahendite väärkasutamine või väär kinnipidamine,- teabe avalikustamata jätmisega, rikkudes konkreetset kohustust, millel on sama tagajärg;- selliste vahendite kasutamisega muuks otstarbeks kui see, milleks need algselt eraldati;b) tulude osas, nagu need on määratletud nõukogu 29. septembri 2000. aasta otsuses 2000/597/EÜ, Euratom ühenduste omavahendite süsteemi kohta, [3] mis tahes tahtlikust teost või tegevusetusest, mis on seotud:- valede, ebaõigete või mittetäielike avalduste või dokumentide kasutamise või esitamisega, mille tagajärjeks on Euroopa ühenduste üldeelarve või Euroopa ühenduste poolt või nimel hallatavatest eelarvete vahendite ebaseaduslik vähendamine,- teabe avalikustamata jätmisega, rikkudes konkreetset kohustust, millel on sama tagajärg;- seaduslikult saadud toetuse väärkasutamine, millel on sama tagajärg.Tõsiseks pettuseks loetakse pettust, mille minimaalseks summaks ei kehtestata suuremat summat kui 50000 eurot.""Artikkel 2Direktiivi 2001/97/EÜ islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentne.Artikkel 3Käesolev otsus jõustub 12. augustil 2003 tingimusel, et EMP Ühiskomiteele on esitatud kõik lepingu artikli 103 lõikes 1 ettenähtud teated. [4]Artikkel 4Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.Brüssel, 11. juuli 2003EMP Ühiskomitee nimeleesistujaH. S. H. Prinz Nikolaus von Liechtenstein[1] ELT L 193, 31.7.2003, lk 18.[2] EÜT L 344, 28.12.2001, lk 76.[3] EÜT L 253, 7.10.2000, lk 42.[4] Põhiseadusest tulenevatest nõuetest on teatatud.--------------------------------------------------


text:
 4.10.2012
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 270/34
 AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG 111/2012 HATÁROZATA
 (2012. június 15.)
 az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XIII. mellékletének (Közlekedés) módosításáról
 AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,
 mivel:
 (1)
 A megállapodás XIII. mellékletét a 2012. április 30-i 95/2012 EGT vegyes bizottsági határozat (1) módosította.
 (2)
 A transzeurópai hagyományos vasúti rendszer forgalmi szolgálat és forgalomirányítás alrendszerével kapcsolatos kölcsönös átjárhatóságára vonatkozó műszaki előírásokról szóló, 2011. május 12-i 2011/314/EU bizottsági határozatot (2) bele kell foglalni a megállapodásba.
 (3)
 A 2011/314/EU határozat 2012. január 1-jével hatályon kívül helyezi a megállapodásba foglalt 2006/920/EK bizottsági határozatot (3), amely ebből következően a megállapodást illetően hatályát veszti,
 ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
 1. cikk
 A XIII. melléklet 37k. pontja (2006/920/EK bizottsági határozat) helyébe a következő szöveg lép:
 „32011 D 0314: a Bizottság 2011. május 12-i 2011/314/EU határozata a transzeurópai hagyományos vasúti rendszer forgalmi szolgálat és forgalomirányítás alrendszerével kapcsolatos kölcsönös átjárhatóságára vonatkozó műszaki előírásokról (HL L 144., 2011.5.31., 1. o.).”
 2. cikk
 A 2011/314/EU határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.
 3. cikk
 Ez a határozat 2012. június 16-án lép hatályba, feltéve, hogy az EGT Vegyes Bizottság a megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megkapta (4).
 4. cikk
 Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.
 Kelt Brüsszelben, 2012. június 15-én.
 az EGT Vegyes Bizottság részéről
 a megbízott elnök
 Gianluca GRIPPA
 (1) HL L 248., 2012.9.13., 33. o.
 (2) HL L 144., 2011.5.31., 1. o.
 (3) HL L 359., 2006.12.18., 1. o.
 (4) Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.


text:
Józef Dziemidok (ur. 6 lutego 1914 w Marcinowiczach, zm. 5 marca 2004) – funkcjonariusz aparatu bezpieczeństwa PRL oraz Milicji Obywatelskiej.
 Życiorys
 W organach bezpieczeństwa od 1945 roku, najpierw w Poznaniu jako referent, następnie pełniący obowiązki zastępcy naczelnika Wojewódzkiego Urzędu Bezpieczeństwa Publicznego (WUBP). W latach 1945-1947 uczestniczył w walkach z bandami i reakcyjnym podziemiem. W grudniu 1947 roku przeniesiony do centrali MBP w Warszawie na stanowisko zastępcy naczelnika i jednocześnie (p.o.) naczelnika (od lipca 1948 naczelnik) Wydziału V Departamentu V Ministerstwa Bezpieczeństwa Publicznego, następnie od 20 marca 1953 roku wicedyrektor Departamentu XI MBP. Po likwidacji MBP i przejęciu zadań bezpieczeństwa publicznego i wywiadu przez Komitet ds. Bezpieczeństwa Publicznego, Józef Dziemidok został wicedyrektorem Departamentu VI (walka z wrogą działalnością reakcyjnego kleru) KdsBP, a 1 czerwca 1955 dyrektorem. Po likwidacji KdsBP przeniesiony do Ministerstwa Spraw Wewnętrznych na stanowisko zastępcy dyrektora Departamentu III MSW. 10 października 1957 r. został mianowany zastępcą dyrektora Centralnego Archiwum MSW, a od 11 maja 1959 roku II zastępcą komendanta Milicji Obywatelskiej ds. Służby Bezpieczeństwa miasta Warszawy.
 Zwolniony z MSW 15 kwietnia 1964 r.
 Pochowany na cmentarzu komunalnym Północnym w Warszawie.
 Przypisy
 Bibliografia
 Metody pracy operacyjnej Aparatu Bezpieczeństwa wobec kościołów i związków wyznaniowych 1945-1989, IPN, Warszawa 2004.
 Funkcjonariusze Milicji Obywatelskiej
 Pochowani na cmentarzu komunalnym Północnym w Warszawie
 Wicedyrektorzy departamentów MBP
 Urodzeni w 1914
 Zmarli w 2004


type: legislation

text:
 7.12.2011
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 L 324/27
 UITVOERINGSVERORDENING (EU) Nr. 1270/2011 VAN DE COMMISSIE
 van 6 december 2011
 tot vaststelling van een aanvaardingspercentage voor de afgifte van uitvoercertificaten, tot afwijzing van uitvoercertificaataanvragen en tot schorsing van de mogelijkheid tot het indienen van uitvoercertificaataanvragen voor buiten het quotum geproduceerde suiker
 DE EUROPESE COMMISSIE,
 Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
 Gezien Verordening (EG) nr. 1234/2007 van de Raad van 22 oktober 2007 houdende een gemeenschappelijke ordening van de landbouwmarkten en specifieke bepalingen voor een aantal landbouwproducten („integrale-GMO-verordening”) (1),
 Gezien Verordening (EG) nr. 951/2006 van de Commissie van 30 juni 2006 houdende uitvoeringsbepalingen van Verordening (EG) nr. 318/2006, wat betreft de handel met derde landen in de sector suiker (2), en met name artikel 7 sexies juncto artikel 9, lid 1,
 Overwegende hetgeen volgt:
 (1)
 Op grond van artikel 61, eerste alinea, onder d), van Verordening (EG) nr. 1234/2007 mag suiker die in een verkoopseizoen boven het in artikel 56 van die verordening bedoelde quotum wordt geproduceerd, slechts worden uitgevoerd binnen de nog vast te stellen kwantitatieve grens.
 (2)
 Bij Uitvoeringsverordening (EU) nr. 372/2011 van de Commissie van 15 april 2011 tot vaststelling van de kwantitatieve grens voor de uitvoer van buiten het quotum geproduceerde suiker en isoglucose tot het einde van het verkoopseizoen 2011/2012 (3) is die kwantitatieve grens vastgesteld.
 (3)
 De hoeveelheden suiker waarvoor uitvoercertificaten zijn aangevraagd, overschrijden de in artikel 1, lid 1, onder a), van Verordening (EU) nr. 372/2011 vastgestelde kwantitatieve grens. Derhalve moet een aanvaardingspercentage worden vastgesteld voor de hoeveelheden die zijn aangevraagd op 1 december 2011. Bovendien moeten alle uitvoercertificaataanvragen die voor suiker zijn ingediend na 2 december 2011, worden afgewezen en moet de indiening van uitvoercertificaataanvragen worden geschorst,
 HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
 Artikel 1
 1. Uitvoercertificaten voor buiten het quotum geproduceerde suiker waarvoor aanvragen zijn ingediend op 1 december 2011, worden afgegeven voor de aangevraagde hoeveelheden waarop een aanvaardingspercentage van 51,679586 % is toegepast.
 2. Aanvragen voor uitvoercertificaten voor buiten het quotum geproduceerde suiker die op 5, 6 en 7 december 2011 zijn ingediend, worden afgewezen.
 3. Het indienen van aanvragen voor uitvoercertificaten voor buiten het quotum geproduceerde suiker wordt geschorst voor de periode van 8 december 2011 tot 31 december 2011.
 Artikel 2
 Deze verordening treedt in werking op de dag na die van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
 Gedaan te Brussel, 6 december 2011.
 Voor de Commissie, namens de voorzitter,
 José Manuel SILVA RODRÍGUEZ
 Directeur-generaal Landbouw en plattelandsontwikkeling
 (1) PB L 299 van 16.11.2007, blz. 1.
 (2) PB L 178 van 1.7.2006, blz. 24.
 (3) PB L 102 van 16.4.2011, blz. 8.


text:
 22.5.2014
 EN
 Official Journal of the European Union
 L 154/37
 DECISION OF THE EEA JOINT COMMITTEE
 No 234/2013
 of 13 December 2013
 amending Annex XIII (Transport) to the EEA Agreement
 THE EEA JOINT COMMITTEE,
 Having regard to the Agreement on the European Economic Area (‘the EEA Agreement’), and in particular Article 98 thereof,
 Whereas:
 (1)
 Commission Decision 2011/121/EU of 21 February 2011 setting the European Union-wide performance targets and alert thresholds for the provision of air navigation services for the years 2012 to 2014 (1) is to be incorporated into the EEA Agreement.
 (2)
 Annex XIII to the EEA Agreement should therefore be amended accordingly,
 HAS ADOPTED THIS DECISION:
 Article 1
 The following point is inserted after point 66xc (Commission Implementing Regulation (EU) No 1035/2011) of Annex XIII to the EEA Agreement:
 ‘66xd.
 32011 D 0121: Commission Decision 2011/121/EU of 21 February 2011 setting the European Union-wide performance targets and alert thresholds for the provision of air navigation services for the years 2012 to 2014 (OJ L 48, 23.2.2011, p. 16).’
 Article 2
 The text of Decision 2011/121/EU in the Icelandic and Norwegian languages, to be published in the EEA Supplement to the Official Journal of the European Union, shall be authentic.
 Article 3
 This Decision shall enter into force on 14 December 2013, provided that all the notifications under Article 103(1) of the EEA Agreement have been made (2), or on the day of the entry into force of the Decision of the EEA Joint Committee No 228/2013 of 13 December 2013 (3), whichever is the later.
 Article 4
 This Decision shall be published in the EEA Section of, and in the EEA Supplement to, the Official Journal of the European Union.
 Done at Brussels, 13 December 2013.
 For the EEA Joint Committee
 The President
 Thórir IBSEN
 (1) OJ L 48, 23.2.2011, p. 16.
 (2) No constitutional requirements indicated.
 (3) See page 25 of this Official Journal.


text:
 Ważna informacja prawna
 |
 22000D1221(19)
 Dziennik Urzędowy L 325 , 21/12/2000 P. 0034 - 0035
 Decyzja Wspólnego Komitetu EOGnr 119/1999z dnia 24 września 1999 r.zmieniająca załącznik XI (Usługi telekomunikacyjne) do Porozumienia EOGWSPÓLNY KOMITET EOG,uwzględniając Porozumienie o Europejskim Obszarze Gospodarczym, dostosowane Protokołem dostosowującym Porozumienie o Europejskim Obszarze Gospodarczym, zwane dalej Porozumieniem, w szczególności jego art. 98,a także mając na uwadze, co następuje:(1) Załącznik XI do Porozumienia został zmieniony decyzją nr 84/1999 Wspólnego Komitetu EOG z dnia 25 czerwca 1999 r. [1](2) Do Porozumienia ma być włączona decyzja nr 128/1999/WE Parlamentu Europejskiego i Rady z dnia 14 grudnia 1998 r. w sprawie skoordynowanego wprowadzania we Wspólnocie systemu łączności ruchomej i bezprzewodowej trzeciej generacji (UMTS) [2].(3) Do celów Porozumienia należy dostosować przepisy dotyczące międzynarodowych aspektów decyzji nr 128/1999/WE,PRZYJMUJE NINIEJSZĄ DECYZJĘ:Artykuł 1Po pkt 5cc (dyrektywa 97/13/WE Parlamentu Europejskiego i Rady) załącznika XI do Porozumienia, przed pozycją "usługi pocztowe" dodaje się następujący punkt:399 D 0128 Artykuł 9 będzie bez szkody dla prawa Państwa EFTA do podejmowania środków odnośnie do usług UMTS i sprzętu UMTS w państwach trzecich lub do negocjowania z państwami trzecimi i organizacjami międzynarodowymi we własnym imieniu porozumień dwustronnych i wielostronnych mających zastosowanie do UMTS. Komisja i Państwa EFTA będą się wzajemnie powiadamiały i na żądanie odbywały konsultacje dotyczące takich środków lub negocjacji w ramach Wspólnego Komitetu EOG.".Artykuł 2Teksty decyzji nr 128/1999/WE w języku islandzkim i norweskim załączone do odpowiednich wersji językowych niniejszej decyzji są autentyczne.Artykuł 3Niniejsza decyzja wchodzi w życie z dniem 25 września 1999 r., pod warunkiem że wszystkie notyfikacje na mocy art. 103 ust. 1 Porozumienia zostały dokonane wobec Wspólnego Komitetu EOG.Artykuł 4Niniejsza decyzja zostaje opublikowana w Sekcji EOG i w Dodatku EOG do Dziennika Urzędowego Wspólnot Europejskich.Sporządzono w Brukseli, dnia 24 września 1999 r.W imieniu Wspólny Komitet EOGN. v. LiechtensteinPrzewodniczący[1] Dz.U. L 296 z 23.11.2000.[2] Dz.U. L 17 z 22.1.1999, str. 1.--------------------------------------------------