type: other

text:
HITELES MOZGALOM - Bíróság - AB panaszból részletek - 1/2016 PJE
 /29/ A jelen alkotmányjogi panaszban vizsgált 1/2016 PJE hatással van a folyamatban lévő több tízezer devizahiteles perre, oly módon, hogy a PJE megállapításait, utasításait a bíróságoknak kötelezően figyelembe kell vennie. Az 1/2016. számú polgári jogegységi határozat (a deviza alapú fogyasztási és lakossági kölcsönszerződések tárgyának és törlesztő részleteinek meghatározásával kapcsolatos elvi kérdésekről) főbb megállapításai pontokba szedve:
 Megfelel a törvényi előírásoknak a kölcsönszerződés akkor is, ha a kölcsön összege forintban van meghatározva, feltéve, hogy a devizában meghatározott kölcsönösszeg
 kiszámítható a szerződésben rögzített későbbi időpontban
 kiszámítható a folyósításkori árfolyammal
 Megfelel a törvényi előírásoknak a kölcsönszerződés akkor is, ha nem tartalmazza a törlesztő részletek számát és összegét, azonban a szerződés rögzíti azt, hogy miként kell ezeket kiszámítani (adat és számítási mód).
 A szerződésnek nem érvényességi kelléke, hogy tartalmazza tételesen a törlesztő részlet összegét, elmaradhat ennek a megadása forintban is és devizában is.
 A szerződéskötést követően átadott folyósítási értesítő, törlesztési terv (stb., egyoldalú banki jognyilatkozatok) csupán utólagos tájékoztatásnak minősülnek, így ezeket nem kell figyelembe venni, amikor a bíróság vizsgálja a szerződés létrejöttét vagy érvényességét.
 A szerződéskötést követően átadott folyósítási értesítő, törlesztési terv (stb., egyoldalú banki jognyilatkozatok) tartalma ellentétes lehet a szerződésben foglaltakkal.
 A fogyasztó szándéka az volt, hogy forintban jusson kölcsönhöz és a tartozását is forintban fizesse vissza, a kamatfizetési kötelezettség eközben forintkölcsönökénél alacsonyabb legyen (utalás a 6/2013 PJE-re)
 A deviza alapú kölcsön konstrukció alapját a Ptk 231.§-a jelenti.
 Megfelel a Ptk. előírásának az, ha a kölcsön összegét devizában határozzák meg. Forintban kell fizetni folyósításkor is és törlesztéskor is. A forintösszeget devizaárfolyammal devizaösszegből számolják ki.
 Megfelel a Ptk. előírásának az, ha a kölcsön összegét forintban határozzák meg a kölcsönszerződésben és a szerződésből egyértelmű, hogy a kölcsön devizában kerül megállapításra (valamilyen későbbi időpontban árfolyammal számolva).
 (Ptk. 523. § (1) Kölcsönszerződés alapján a pénzintézet vagy más hitelező köteles meghatározott pénzösszeget az adós rendelkezésére bocsátani, az adós pedig köteles a kölcsön összegét a szerződés szerint visszafizetni.)
 A szerződésnek nem érvényességi kelléke, hogy megadja az átszámítási időpontot.
 Az irányadó átszámítási árfolyamot törvény rendezte, így ennek hiánya a szerződésben nem okoz érvénytelenséget.
 Megdönthetetlen törvényi vélelem, hogy az egyoldalú kamat-, költség és díjemelés tisztességtelen (feltéve hogy a bank nem nyert az állam ellen ez ügyben indított perben).
 A jogalkotó utólag kiküszöbölte és orvosolta az árfolyamrés és a kamat (és költség stb.) emelés hatását, így ezek a továbbiakban már jogszabályba ütközőnek nem minősülhetnek a bíróságokon.
 A deviza alapú kölcsönöket törvénnyel forintra váltották.
 Amennyiben a kölcsönösszeget a szerződéskötés napján mindkét pénznemben megadták, az egyik összeg csak tájékoztató jellegű, az dönt, hogy a bank a hiteligényt forintban vagy devizában rögzítette-e.
 Ha a szerződésben nincs meghatározva egy vagy több költség, akkor az nem jelenti a szerződés érvénytelenségét. A következmény az, hogy e költség, költségeket a bank nem számolhatja fel.
 /31/ Tény, hogy a THM képletben az alábbi forintösszegek szerepelnek a deviza alapú kölcsönök esetében:
 A kölcsön összege.
 A kölcsön felvételekor jelentkező költségek.
 A két fenti összeg különbsége a H érték.
 A havi törlesztő részletek összege, az A érték(ek).
 /32/ Tény, ha nincsenek a fenti tételek forintban meghatározva, akkor a THM értékét a bank nem tudja kiszámolni a kölcsönszerződés megkötésekor.
 /33/ Tény, hogy mind a kölcsön összege, mind a törlesztő részlet független a forint árfolyamától, tehát minden egyes kölcsönszerződésbe be tudta volna ezeket az elengedhetetlen adatokat írni a bank, ha eleget kívánt volna tenni a Hpt. előírásainak.
 Elsőként árfolyamrés nélkül számolunk az MNB honlapján lévő THM kalkulátorral:
 Mind 150 forintos árfolyamnál, mind a lényegesen magasabb 250 forintos árfolyamnál megegyező a havi törlesztő részlet, mely 98.993 Ft. A törlesztő részlet egyezőségéből adódóan a THM is egyezik, 5,11%.
 Most számoljuk ki, mi akkor a helyzet, ha van árfolyamrés: 2%-kal alacsonyabb a vételi árfolyam, mint a közép árfolyam és 2%-kal magasabb az eladási árfolyam mint a közép árfolyam.
 Mindkét esetben a törlesztő részlet 103.034 Ft és természetesen egyezik a THM is, mely 5,62%.
 Számítással bizonyított tény, hogy a szerződéskötéskor a bankok meg tudták volna adni a törlesztő részlet összegét forintban, ha eleget kívántak volna tenni a törvény előírásának:
 A 6/2013 számú PJE így fogalmaz:
 Nem szükséges ugyanis, hogy maga a kölcsönadott, folyósított összeg, illetve a törlesztések összege tételesen szerepeljenek a szerződésben, hanem az is elégséges, ha azok kiszámítható módon vannak meghatározva. Amennyiben a kölcsönadott deviza összeg, a folyósított forint összeg, illetve a visszafizetendő forintban meghatározott törlesztőrészletek egyértelműen kiszámíthatók a szerződés rendelkezései alapján, a deviza alapú kölcsönszerződés nem ütközik a Ptk. 523. § (1) bekezdésébe.
 A „folyósított forintösszeg” és a „forintban visszafizetendő törlesztő részlet” mint kiszámoltuk és bebizonyítottuk, minden esetben független az árfolyamtól, teljesen mindegy, hogy a szerződéskötés és a kölcsön folyósítása között miként változik a deviza árfolyama.
 Semmiképpen sem beszélhetünk arról, hogy elég, ha ezek „egyértelműen kiszámíthatóak”. A Ptk. 213.§ elég egyértelmű követelést támaszt a bankokkal szemben: a felsorolt adatokat bele kell írni a szerződésbe!
 Idézet a 6/2013 számú PJE-ből:
 Nem maga a szerződéses konstrukció, hanem a konkrét megkötött fogyasztási (2005. január 1-jétől a fogyasztási-, lakossági) kölcsönszerződés ütközik jogszabályba, ha nem felel meg a Hpt. 213. § (1) bekezdés a)-g) pontjai szerinti feltételeknek.
 A Hpt. 213. § (1) bekezdése a szerződés semmisségének a jogkövetkezményét írja elő olyan fogyasztói és lakossági kölcsönszerződésekre, amelyek nem tartalmazzák az a)-g) pontokban előírtakat.
 Szükségesnek tartom kiemelni: az egész szerződés érvénytelen, ha hiányzik a szerződésből a szerződés tárgya!
 Az 1/2016 PJE átírja a korábbi 6/2013 azon pontját, mely megegyezik a törvényi előírással!
 A számítás azt is egyértelműen bizonyítja, hogy az árfolyamrés használata költséget jelent az adósnak:
 · magasabb a törlesztő részlet: 998.993 helyett 103.034 Ft.
 · összesítve a futamidő alatt: 612.245 Ft.
 /34/ Tény, hogy az árfolyamrés miatt keletkező költséget is fel tudták volna tüntetni a bankok a kölcsönszerződésben, ha eleget kívántak volna tenni a törvény előírásának:
 /35/ Tény, hogy a kölcsönszerződések továbbra is semmisek, érvénytelenek abban az esetben, ha a bank nem tüntette fel a szerződésekben a törlesztő részletek összegét forintban, mivel ez az adat szükséges ahhoz, hogy a THM kiszámolható legyen.
 /36/ Tény, hogy a törvények nem arról rendelkeznek, hogy az adósnak „devizában kifejezett ellenértéket” kellene visszafizetniük a kölcsönszerződésük kapcsán.
 A hitelintézeti törvény előírása:
 A Polgári törvénykönyv megfogalmazása a szerződéskötések idején:
 /37/ Tény, hogy a törvények nem rendelkeznek arról, hogy az adósnak tartozása keletkezne akkor, amikor kölcsönszerződést köt, vagy azt követően, amikor a kölcsönösszeget folyósítják számára. Az adósnak fizetési kötelezettsége keletkezik, fizetnie kell a kamatokat, a kölcsön díjait és vissza kell fizetni részletekben a bank által számára rendelkezésre bocsátott összeget. A szerződő felek nem pénztartozásról állapodtak meg, hanem bankkölcsön szerződésről. A kölcsönszerződésre a Hpt.523.§ vonatkozik és nem a Hpt. 231.§.
 /38/ Tény, hogy a törvény szerint a kölcsönszerződésben a kölcsön összegét meg kell határozni.
 /39/ Tény, hogy a Ptk. és a Hpt. különböző szavakat használ a kölcsönszerződéssel kapcsolatban. Fogyasztóvédelmi szempontból egyértelmű, hogy a:
 „meghatározott pénzösszeg” = „rendelkezésre bocsátott összeg” = „a kölcsön összege” = „a kölcsön tárgya”.
 /40/ Tény, hogy a Ptk. tartalmazza azokat az elveket, melyeket mind fajta szerződésnek be kell tartania. Ezeket az elveket nem írta át a Hpt. mint speciális jogszabály.
 Ha a Hpt. előírja, hogy írásba kell a bankkölcsönszerződést foglalni, akkor „minden lényeges elemet” mindenképpen tartalmazni kell a felek által aláírt szerződésnek. Főként akkor, ha úgy fogalmaz, hogy „semmis az a ....”.
 /43/ A három évvel ezelőtt született 6/2013 számú PJE megállapítja:
 „A deviza alapú kölcsön mögött devizaforrás áll.”
 Ez azt jelenti, hogy a bank beszerezte a devizát (forrás) és azt a meglévő devizát adja oda az adósnak. Ebben az esetben azonban a devizát át kell váltani forintra, mert deviza összeget nem lehet forint folyószámlára utalni. A helyes megfogalmazás a „váltás”, a „pénzváltás”. Azonban az 1/2016 PJE több helyen is „átszámolást” ír. Átszámolással nem lesz deviza összegből forint összeg!
 Átszámolással azt tudjuk meg, hogy pl. 1000 CHF a mai nap forintban mennyit ér, azonban ahhoz hogy ténylegesen forintunk legyen, a CHF-et át kell váltani forintra.
 /44/ A fenti példákból látható, hogy a Kúria már nem jog értelmezést végzett, hanem a fogyasztóvédelmi jogalkotói szándékot változtatja meg a fogyasztók kárára.
 A jogalkotó szándéka egyértelmű volt, keményen szabályozni kívánta a pénzintézeteket és védeni kívánta a fogyasztókat, ezért lett a „bírósághoz fordulhat”-ból „semmis az a szerződés”.
 A Kúria az 1/2016 számú PJE határozata ezt a jogalkotói szándékot törli!
 Ez egyértelműen a meglévő jog átírása. Erre nincs joga a Kúriának!
 Sőt, visszamenőleges hatállyal még az Országgyűlés sem tudja törölni a fogyasztóvédelmi jogszabályt. Az eljáró bíróknak lehetővé kell tenni, hogy a hatályos törvények figyelembe vételével hozzanak döntést, mindenféle Kúriai ráhatás nélkül.
 Amennyiben a bíróságok nem tudnak a törvény alapján dönteni, mert köti őket a PJE, akkor csorbul az Alaptörvényben biztosított jog a tisztességes perhez és a jogállamisághoz. Az Alkotmánybíróságnak most kell lépnie, és nem megvárni azt, hogy bíróságok, illetve pervesztes adósok forduljanak egyesével éveken keresztül az Alkotmánybírósághoz.
 Felmerül a kérdés, hogy foglalkozhat-e az Alkotmánybíróság a Kúria jogegységi határozataival? A kérdésre az Alkotmánybíróság a 42/2005 számú határozatával meghozta a választ.
 Mint közismert, az elszámolás és a forintosítás nem oldotta meg a „devizahitelesek” problémáit. Az adósok túlnyomó többsége nagyobb adóssággal rendelkezik, mint amekkora összeget a bankok a rendelkezésére bocsátottak, még azok közül is sokan, akik folyamatosan és pontosan fizették az elmúlt években a törlesztő részleteket. Több mint százezer család hamarosan elveszíti otthonát egyedi kényszerértékesítés és a hitelcsomagok értékesítése miatt. A „súlyos szociális katasztrófahelyzet” nem szűnt meg!
 A „megtévesztett és becsapott” fogyasztóknak nincs más lehetőségük, mint hogy bírósághoz forduljanak. A tisztességes bírói eljárást azonban alapvetően lehetetlenné teszi a most támadott jogegységi határozat.
 Fentiek alapján kérjük panaszunk érdemi elbírálását.


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 3.9.2015
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 229/9
 KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2015/1487
 af 2. september 2015
 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager
 EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
 under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
 under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1),
 under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om nærmere bestemmelser for anvendelsen af Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.
 (2)
 Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —
 VEDTAGET DENNE FORORDNING:
 Artikel 1
 De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.
 Artikel 2
 Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 2. september 2015.
 På Kommissionens vegne
 For formanden
 Jerzy PLEWA
 Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter
 (1) EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.
 (2) EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.
 BILAG
 Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager
 (EUR/100 kg)
 KN-kode
 Tredjelandskode (1)
 Fast importværdi
 0702 00 00
 MA
 192,7
 MK
 39,0
 XS
 55,3
 ZZ
 95,7
 0707 00 05
 TR
 116,3
 ZZ
 116,3
 0709 93 10
 TR
 116,3
 ZZ
 116,3
 0805 50 10
 AR
 150,0
 BO
 147,4
 CL
 121,5
 TR
 126,0
 UY
 140,0
 ZA
 151,9
 ZZ
 139,5
 0806 10 10
 BA
 74,4
 EG
 245,7
 MA
 201,0
 MK
 57,9
 TR
 138,4
 ZZ
 143,5
 0808 10 80
 AR
 120,0
 BR
 99,5
 CL
 140,1
 NZ
 134,3
 US
 112,4
 ZA
 117,0
 ZZ
 120,6
 0808 30 90
 AR
 131,8
 CL
 110,6
 CN
 88,6
 TR
 129,9
 ZA
 104,7
 ZZ
 113,1
 0809 30 10, 0809 30 90
 MK
 73,8
 TR
 151,0
 ZZ
 112,4
 0809 40 05
 BA
 54,8
 IL
 338,6
 MK
 45,1
 XS
 74,4
 ZZ
 128,2
 (1) Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EU) nr. 1106/2012 af 27. november 2012 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 471/2009 om fællesskabsstatistikker over varehandelen med tredjelande for så vidt angår ajourføring af den statistiske lande- og områdefortegnelse (EUT L 328 af 28.11.2012, s. 7). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.


text:
 2.2.2012
 DE
 Amtsblatt der Europäischen Union
 L 30/15
 BESCHLUSS DES RATES
 vom 23. Januar 2012
 über die Aufnahme des automatisierten Austauschs von DNA-Daten mit der Tschechischen Republik
 (2012/58/EU)
 DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION —
 gestützt auf den Beschluss 2008/615/JI des Rates vom 23. Juni 2008 zur Vertiefung der grenzüberschreitenden Zusammenarbeit, insbesondere zur Bekämpfung des Terrorismus und der grenzüberschreitenden Kriminalität (1), insbesondere auf Artikel 2 Absatz 3 und Artikel 25,
 gestützt auf den Beschluss 2008/616/JI des Rates vom 23. Juni 2008 zur Durchführung des Beschlusses 2008/615/JI (2), insbesondere auf Artikel 20 sowie auf Kapitel 4 des Anhangs,
 in Erwägung nachstehender Gründe:
 (1)
 Gemäß dem — dem Vertrag über die Europäische Union, dem Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union und dem Vertrag zur Gründung der Europäischen Atomgemeinschaft als Anhang beigefügten — Protokoll über die Übergangsbestimmungen behalten die Rechtsakte der Organe, Einrichtungen und sonstigen Stellen der Union, die vor dem Inkrafttreten des Vertrags von Lissabon angenommen wurden, so lange Rechtswirkung, bis sie in Anwendung der Verträge aufgehoben, für nichtig erklärt oder geändert werden.
 (2)
 Folglich ist Artikel 25 des Beschlusses 2008/615/JI anwendbar und der Rat muss durch einstimmigen Beschluss feststellen, ob die Mitgliedstaaten die Bestimmungen des Kapitels 6 jenes Beschlusses umgesetzt haben.
 (3)
 Nach Artikel 20 des Beschlusses 2008/616/JI sind Beschlüsse gemäß Artikel 25 Absatz 2 des Beschlusses 2008/615/JI auf der Grundlage eines Bewertungsberichts zu fassen, dem ein Fragebogen zugrunde liegt. Im Zusammenhang mit dem automatisierten Datenaustausch gemäß Kapitel 2 des Beschlusses 2008/615/JI muss sich der Bewertungsbericht auf einen Bewertungsbesuch und einen Testlauf stützen.
 (4)
 Die Tschechische Republik hat das Generalsekretariat des Rates gemäß Artikel 36 Absatz 2 des Beschlusses 2008/615/JI über die nationalen DNA-Analyse-Dateien, auf die die Artikel 2 bis 6 des genannten Beschlusses Anwendung finden, sowie über die Bedingungen für den automatisierten Abruf, wie er in Artikel 3 Absatz 1 desselben Beschlusses vorgesehen ist, unterrichtet.
 (5)
 Nach Kapitel 4 Punkt 1.1 des Anhangs des Beschlusses 2008/616/JI betrifft der von der zuständigen Ratsarbeitsgruppe erstellte Fragebogen jede Art von automatisiertem Datenaustausch und ist von einem Mitgliedstaat zu beantworten, wenn dieser davon ausgeht, dass er die Voraussetzungen für einen Austausch von Daten der jeweiligen Kategorie erfüllt.
 (6)
 Die Tschechische Republik hat den Fragebogen zum Datenschutz und den Fragebogen zum DNA-Datenaustausch ausgefüllt.
 (7)
 Die Tschechische Republik hat einen Testlauf mit der Slowakei erfolgreich durchgeführt.
 (8)
 Es hat ein Bewertungsbesuch in der Tschechischen Republik stattgefunden und es wurde ein Bericht über diesen Besuch von dem slowakischen Bewertungsteam erstellt und der zuständigen Ratsarbeitsgruppe zugeleitet.
 (9)
 Dem Rat wurde ein Gesamtbericht mit einer Zusammenfassung der Ergebnisse des Fragebogens, des Bewertungsbesuchs und des Testlaufs zum DNA-Datenaustausch vorgelegt —
 HAT FOLGENDEN BESCHLUSS ERLASSEN:
 Artikel 1
 Für die Zwecke des automatisierten Abrufs und Abgleichs von DNA-Daten hat die Tschechische Republik die allgemeinen Datenschutzbestimmungen des Kapitels 6 des Beschlusses 2008/615/JI vollständig umgesetzt und ist berechtigt, personenbezogene Daten nach den Artikeln 3 und 4 des genannten Beschlusses ab dem Tag des Inkrafttretens des vorliegenden Beschlusses zu empfangen und zu übermitteln.
 Artikel 2
 Dieser Beschluss tritt am Tag seiner Annahme in Kraft.
 Geschehen zu Brüssel am 23. Januar 2012.
 Im Namen des Rates
 Die Präsidentin
 M. GJERSKOV
 (1) ABl. L 210 vom 6.8.2008, S. 1.
 (2) ABl. L 210 vom 6.8.2008, S. 12.


type: wikipedia

text:
Karl Adolf Brakel, född den 30 mars 1774 i Nokia i Finland, död där den 21 augusti 1861, var en svensk militär.
 Karl Adolf Brakel tillhörde adelsätten Brakel och var son till Otto Mauritz Brakel. Han var far till Carl Gustaf Brakel.
 Brakel deltog i ryska kriget (1788–90) och finska kriget (1808–09). Han utnämndes 1789 till fänrik vid Björneborgs regemente, blev 1804 löjtnant och 1809 kapten, och med den graden fick han avsked från svenska armén. 1819 fick han en rysk majorstitel.
 På sin ålderdom skrev han ned minnen från fälttågen och lät redan under sin livstid åtskilliga författare använda dessa anteckningar. Efter Brakels död utgavs minnesanteckningarna i sin helhet.
 Han omnämns i Johan Ludvig Runebergs Döbeln vid Jutas.
 Bibliografi
 Anteckningar över 1789–1790 samt 1808–1809 årens fälttåg i Finland : efter författarens död utgifna, J. Simeliis förlag, Helsingfors, 1862.
 Källor
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939.
 Externa länkar
 Svenska militärer under 1800-talet
 Personer från Nokia
 Födda 1774
 Avlidna 1861
 Män


type: contracts

text:
 30.4.2021
 HR
 Službeni list Europske unije
 L 149/2540
 SPORAZUM
 između Europske unije i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske u vezi sa sigurnosnim postupcima za razmjenu i zaštitu klasificiranih podataka
 Europska unija („Unija”)
 i
 Ujedinjena Kraljevina Velike Britanije i Sjeverne Irske („Ujedinjena Kraljevina”),
 zajednički „stranke”,
 UZIMAJUĆI U OBZIR:
 —
 da su zajednički ciljevi stranaka jačanje vlastite sigurnosti na sve načine,
 —
 da su stranke suglasne da bi trebale razvijati međusobnu suradnju u pitanjima od zajedničkog interesa u području sigurnosti podataka,
 —
 da u tom kontekstu stoga postoji stalna potreba za razmjenom klasificiranih podataka između stranaka,
 PREPOZNAJUĆI da potpuna i djelotvorna suradnja i savjetovanje mogu zahtijevati pristup klasificiranim podacima i materijalu stranaka te njihove razmjene,
 SVJESNE da takav pristup klasificiranim podacima i materijalu te njihova razmjena zahtijevaju poduzimanje odgovarajućih sigurnosnih mjera,
 POTVRĐUJUĆI da ovaj Sporazum predstavlja dopunski sporazum Sporazumu o trgovini i suradnji između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske, s druge strane (dalje u tekstu „Sporazum o trgovini i suradnji”),
 SPORAZUMJELE SU SE KAKO SLIJEDI:
 Članak 1.
 1. Radi ostvarenja ciljeva jačanja sigurnosti svake stranke na sve načine, ovaj se Sporazum primjenjuje na klasificirane podatke ili materijal u svakom obliku koje stranke dostavljaju jedna drugoj ili ih međusobno razmjenjuju.
 2. Svaka stranka štiti klasificirane podatke koje primi od druge stranke od neovlaštenog otkrivanja ili gubitka u skladu s uvjetima utvrđenima u ovom Sporazumu i u skladu sa svojim zakonima, pravilima i propisima.
 3. Ovaj Sporazum ne predstavlja osnovu za obvezu dostavljanja ili razmjene klasificiranih podataka.
 Članak 2.
 Za potrebe ovog Sporazuma, „klasificirani podaci” znači svi podaci ili materijal, bez obzira na njihov oblik, prirodu i način prijenosa:
 (a)
 za koje jedna od stranaka odredi da zahtijevaju zaštitu jer bi njihovo neovlašteno otkrivanje ili njihov gubitak moglo prouzročiti različite stupnjeve štete interesima Ujedinjene Kraljevine, interesima Unije ili interesima jedne ili više njezinih država članica; i
 (b)
 koji nose oznaku stupnja tajnosti kako su navedeni u članku 7.
 Članak 3.
 1. Institucije i subjekti Unije na koje se ovaj Sporazum primjenjuje su Europsko vijeće, Vijeće, Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Europska služba za vanjsko djelovanje („ESVD”), Europska komisija i Glavno tajništvo Vijeća.
 2. Te institucije i subjekti Unije mogu razmjenjivati klasificirane podatke primljene na temelju ovog Sporazuma s drugim institucijama i subjektima Unije, uz prethodni pisani pristanak stranke pošiljateljice i uz odgovarajuća jamstva da će institucija ili subjekt primatelj te podatke zaštititi na odgovarajući način.
 Članak 4.
 Svaka stranka osigurava da ima uspostavljene odgovarajuće sigurnosne sustave i mjere koji se temelje na osnovnim načelima i minimalnim standardima sigurnosti, utvrđenima u njezinim zakonima, pravilima ili propisima, a odražavaju se u provedbenom aranžmanu iz članka 12., kako bi se osiguralo da se na klasificirane podatke na koje se odnosi ovaj Sporazum primjenjuje istovjetna razina zaštite.
 Članak 5.
 1. U odnosu na klasificirane podatke koji se dostavljaju ili razmjenjuju na temelju ovog Sporazuma svaka stranka:
 (a)
 štiti, u skladu s vlastitim zakonima, pravilima i propisima, takve klasificirane podatke na razini zaštite koja je jednaka onoj koju osigurava za vlastite klasificirane podatke odgovarajućeg stupnja tajnosti, kako je utvrđeno u članku 7. ovog Sporazuma;
 (b)
 osigurava da takvi klasificirani podaci zadrže oznaku stupnja tajnosti koju im je dala stranka pošiljateljica te da njihov stupanj tajnosti ne bude snižen ili da se ne deklasificiraju bez prethodnog pisanog pristanka stranke pošiljateljice; stranka primateljica štiti klasificirane podatke u skladu s odredbama utvrđenima u vlastitim primjenjivim zakonima, pravilima i propisima za podatke istovjetnog stupnja tajnosti kako je navedeno u članku 7.;
 (c)
 ne upotrebljava takve klasificirane podatke u svrhe različite od onih koje je odredio onaj od kojeg potječu ili za koje su ti podaci dostavljeni ili razmijenjeni, osim ako je stranka pošiljateljica za to prethodno dala svoj pisani pristanak;
 (d)
 podložno modalitetima iz stavka 2. ovog članka, takve klasificirane podatke ne smije otkrivati trećim stranama i ne smije ih učiniti dostupnima javnosti bez prethodnog pisanog pristanka stranke pošiljateljice;
 (e)
 ne dopušta pristup takvim klasificiranim podacima osim osobama koje su obuhvaćene nužnošću pristupa i koje su prošle sigurnosnu provjeru ili su na drugi način opunomoćene ili ovlaštene u skladu s primjenjivim zakonima, pravilima i propisima stranke primateljice;
 (f)
 osigurava da se s takvim klasificiranim podacima postupa i da ih se pohranjuje u prostorijama koje su na odgovarajući način osigurane, kontrolirane i zaštićene u skladu s njezinim zakonima, pravilima i propisima; i
 (g)
 osigurava da su sve osobe koje imaju pristup takvim klasificiranim podacima obaviještene o svojoj odgovornosti da štite te podatke u skladu s primjenjivim zakonima, pravilima i propisima.
 2. Stranka primateljica:
 (a)
 poduzima sve potrebne korake u skladu sa svojim zakonima i propisima kako bi spriječila da se klasificirani podaci dostavljeni na temelju ovog Sporazuma učine dostupnima javnosti ili bilo kojoj trećoj strani; ako primi zahtjev da klasificirane podatke dostavljene na temelju ovog Sporazuma učini dostupnima javnosti ili bilo kojoj trećoj strani, stranka primateljica odmah pisanim putem o tome obavješćuje stranku pošiljateljicu te se stranke međusobno savjetuju u pisanom obliku prije donošenja odluke o tome hoće li se podaci otkriti;
 (b)
 obavješćuje stranku pošiljateljicu o svakom zahtjevu koji joj pravosudno tijelo, među ostalim u okviru sudskog postupka, ili zakonodavno tijelo u okviru istrage uputi s ciljem dobivanja klasificiranih podataka koje je na temelju ovog Sporazuma primila od stranke pošiljateljice; pri ocjenjivanju takvog zahtjeva stranka primateljica u najvećoj mogućoj mjeri uzima u obzir mišljenja stranke pošiljateljice; ako na temelju zakona i propisa stranke primateljice taj zahtjev podrazumijeva prijenos klasificiranih podataka podnositelju zahtjeva koji je zakonodavno tijelo ili pravosudno tijelo, među ostalim u okviru sudskog postupka, stranka primateljica u najvećoj mogućoj mjeri osigurava primjerenu zaštitu tih podataka, među ostalim od otkrivanja drugim tijelima ili trećim stranama.
 Članak 6.
 1. Klasificirani se podaci otkrivaju ili stavljaju na raspolaganje u skladu s načelom pristanka izvora.
 2. Za stavljanje na raspolaganje primateljima koji nisu jedna od stranaka,, podložno članku 5. stavku 1. točki (d), odluku o otkrivanju ili stavljanju na raspolaganje klasificiranih podataka stranka primateljica donosi na pojedinačnoj osnovi, uz prethodni pisani pristanak stranke pošiljateljice te u skladu s načelom pristanka izvora.
 3. Nije moguće opće stavljanje na raspolaganje, osim ako se stranke dogovore o postupcima za određene kategorije podataka koji su relevantni za njihove specifične potrebe.
 4. Klasificirani podaci na koje se odnosi ovaj Sporazum mogu se dostaviti ugovaratelju ili mogućem ugovaratelju samo uz prethodni pisani pristanak stranke pošiljateljice. Prije nego što ugovaratelju ili mogućem ugovaratelju otkrije bilo kakve klasificirane podatke, stranka primateljica osigurava da je ugovaratelj ili mogući ugovaratelj zaštitio svoje prostorije te da je sposoban zaštititi klasificirane podatke u skladu s primjenjivim zakonima, pravilima i propisima te da ugovaratelj ili mogući ugovaratelj raspolaže potrebnim uvjerenjem o sigurnosnoj provjeri pravne osobe, prema potrebi, za sebe i da raspolaže odgovarajućim uvjerenjima o sigurnosnoj provjeri za svoje zaposlenike koji moraju imati pristup klasificiranim podacima.
 Članak 7.
 1. Radi uspostavljanja istovjetne razine zaštite klasificiranih podataka koje stranke međusobno dostavljaju ili razmjenjuju, postoje sljedeći stupnjevi tajnosti:
 EU
 Ujedinjena Kraljevina
 TRES SECRET UE/EU TOP SECRET
 UK TOP SECRET
 SECRET UE/EU SECRET
 UK SECRET
 CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL
 Nema ekvivalenta – vidjeti stavak 2.
 RESTREINT UE/EU RESTRICTED
 UK OFFICIAL – SENSITIVE
 2. Ako se stranke ne sporazumiju drukčije, Ujedinjena Kraljevina klasificiranim podacima stupnja CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL pruža jednaku razinu zaštite kao klasificiranim podacima stupnja UK SECRET.
 3. Ako Ujedinjena Kraljevina pisanim putem ne obavijesti Uniju da je svojim klasificiranim podacima dosadašnjeg stupnja UK CONFIDENTIAL smanjila stupanj zaštite ili ih deklasificirala, Unija tim podacima pruža jednaku razinu zaštite kao klasificiranim podacima stupnja CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL; ako Ujedinjena Kraljevina pisanim putem ne obavijesti Uniju da je deklasificirala svoje klasificirane podatke dosadašnjeg stupnja UK RESTRICTED, Unija svim klasificiranim podacima dosadašnjeg stupnja UK RESTRICTED pruža jednaku razinu zaštite kao klasificiranim podacima stupnja RESTREINT UE/EU RESTRICTED.
 Članak 8.
 1. Stranke osiguravaju da sve osobe kojima je za obavljanje njihovih službenih dužnosti potreban pristup ili koje zbog svojih dužnosti ili funkcija imaju pristup klasificiranim podacima stupnja CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL ili UK SECRET ili višeg koji se dostavljaju ili razmjenjuju na temelju ovog Sporazuma prođu odgovarajuću sigurnosnu provjeru ili budu na drugi način opunomoćene ili ovlaštene u skladu s primjenjivim zakonima, pravilima i propisima stranke primateljice prije nego što im se omogući pristup takvim klasificiranim podacima, pored ispunjenja zahtjeva o nužnosti pristupa tim podacima kako je predviđeno u članku 5. stavku 1. točki (e).
 2. Postupci sigurnosne provjere imaju za svrhu utvrditi smije li pojedinac, uzimajući u obzir njegovu lojalnost, vjerodostojnost i pouzdanost, imati pristup klasificiranim podacima.
 Članak 9.
 Za potrebe ovog Sporazuma:
 (a)
 svi klasificirani podaci koji se stavljaju na raspolaganje Uniji na temelju ovog Sporazuma šalju se:
 i.
 u središnju pisarnicu Glavnog tajništva Vijeća ako su upućene Europskom Vijeću, Vijeću ili Glavnom tajništvu Vijeća;
 ii.
 u pisarnicu Glavnog tajništva Europske komisije ako su upućeni Europskoj komisiji;
 iii.
 u pisarnicu Europske službe za vanjsko djelovanje ako su upućeni Visokom predstavniku Unije za vanjsku i sigurnosnu politiku ili Europskoj službi za vanjsko djelovanje;
 (b)
 svi klasificirani podaci koji se stavljaju na raspolaganje Ujedinjenoj Kraljevini na temelju ovog Sporazuma šalju se Ujedinjenoj Kraljevini posredstvom Misije Ujedinjene Kraljevine pri Uniji;
 (c)
 stranke mogu međusobno dogovoriti odgovarajuće metode za osiguravanje učinkovite razmjene klasificiranih podataka, u skladu s aranžmanima iz točaka (a) i (b).
 Članak 10.
 Elektronički prijenos klasificiranih podataka između Unije i Ujedinjene Kraljevine te elektronički prijenos klasificiranih podataka između Ujedinjene Kraljevine i Unije kriptira se u skladu sa zahtjevima stranke koja stavlja na raspolaganje kako su utvrđeni u njezinim zakonima, pravilima i propisima; uvjeti pod kojima svaka stranka u svojim internim mrežama smije prenositi, pohranjivati i obrađivati klasificirane podatke koje joj je dostavila druga stranka utvrđuju se provedbenim aranžmanom iz članka 12.
 Članak 11.
 Glavni tajnik Vijeća, član Europske komisije nadležan za sigurnosna pitanja, Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i tijelo Ujedinjene Kraljevine za nacionalnu sigurnost, Ured premijera, nadziru provedbu ovog Sporazuma.
 Članak 12.
 1. U svrhu provedbe ovog Sporazuma između nadležnih tijela za sigurnost institucija Unije navedenih u nastavku, od kojih svako djeluje u ime svojeg organizacijskog tijela, i tijela Ujedinjene Kraljevine za nacionalnu sigurnost, Ureda premijera, uspostavlja se provedbeni aranžman radi utvrđivanja standarda za uzajamnu zaštitu klasificiranih podataka na temelju ovog Sporazuma:
 (a)
 Uprava za zaštitu i sigurnost Glavnog tajništva Vijeća;
 (b)
 Uprava za sigurnost Glavne uprave Europske komisije za ljudske resurse i sigurnost (DG.HR.DS); i
 (c)
 Uprava za sigurnost i infrastrukturu ESVD-a.
 2. Prije nego što stranke jedna drugoj dostave ili međusobno razmijene klasificirane podatke na temelju ovog Sporazuma, nadležna tijela za sigurnost iz stavka 1. sporazumijevaju se oko toga da je stranka primateljica sposobna zaštititi podatke na način koji je u skladu s provedbenim aranžmanom.
 Članak 13.
 Stranke surađuju, u mjeri u kojoj je to moguće, u pogledu sigurnosti klasificiranih podataka na koje se odnosi ovaj Sporazum i mogu si međusobno pomagati u pitanjima od zajedničkog interesa u području sigurnosti podataka. Nadležna tijela za sigurnost iz članka 12. stavka 1. provode uzajamna savjetovanja o sigurnosnim pitanjima i međusobne posjete u svrhu procjene učinkovitosti sigurnosnih aranžmana u okviru njihove nadležnosti. Stranke zajednički odlučuju o učestalosti i trenutku održavanja tih savjetovanja i ocjenjivačkih posjeta.
 Članak 14.
 1. Nadležno tijelo za sigurnost iz članka 12. stavka 1. svake od stranaka odmah obavješćuje nadležno tijelo za sigurnost druge stranke o svakom dokazanom ili sumnjivom slučaju neovlaštenog otkrivanja ili gubitka klasificiranih podataka koje je dostavila ta stranka. Nadležno tijelo za sigurnost dotične stranke provodi istragu, ako je potrebno uz pomoć druge stranke, te o rezultatima izvješćuje drugu stranku.
 2. Nadležna tijela za sigurnost iz članka 12. stavka 1. uspostavljaju postupke koje treba primjenjivati u takvim slučajevima.
 Članak 15.
 Svaka stranka snosi vlastite troškove nastale provedbom ovog Sporazuma.
 Članak 16.
 1. Ništa u ovom Sporazumu ne mijenja sporazume ili aranžmane između stranaka ni sporazume ili aranžmane između Ujedinjene Kraljevine i jedne ili više država članica.
 2. Ovaj Sporazum ne sprečava stranke da sklapaju druge sporazume o dostavljanju ili razmjeni klasificiranih podataka na koje se odnosi ovaj Sporazum, pod uvjetom da ti sporazumi nisu u suprotnosti s obvezama na temelju ovog Sporazuma.
 Članak 17.
 Stranke jedna drugu u pisanom obliku obavješćuju o svim promjenama u svojim zakonima, pravilima i propisima koje bi mogle utjecati na zaštitu klasificiranih podataka iz ovog Sporazuma.
 Članak 18.
 Sve nesuglasice koje se pojave pri tumačenju ili primjeni ovog Sporazuma stranke rješavaju savjetovanjem.
 Članak 19.
 1. Ovaj Sporazum stupa na snagu na dan stupanja na snagu Sporazuma o trgovini i suradnji, pod uvjetom da su se prije tog datuma stranke međusobno obavijestile o tome da su ispunile svoje unutarnje zahtjeve i završile svoje unutarnje postupke za utvrđivanje svojeg pristanka da budu obvezane ovim Sporazumom.
 2. Sporazum se primjenjuje od datuma početka primjene Sporazuma o trgovini i suradnji ili od datuma na koji su se stranke međusobno obavijestile da su ispunile svoje unutarnje zahtjeve i završile svoje unutarnje postupke za stavljanje na raspolaganje klasificiranih podataka na temelju ovog Sporazuma, ovisno o tome što je kasnije. Ako se stranke do datuma prestanka privremene primjene Sporazuma o trgovini i suradnji nisu međusobno obavijestile da su ispunile svoje unutarnje zahtjeve i završile svoje unutarnje postupke kojima utvrđuju svoj pristanak da budu obvezane ovim Sporazumom, ovaj se Sporazum prestaje primjenjivati.
 3. Ovaj se Sporazum može preispitati na zahtjev jedne od stranaka kako bi se razmotrile moguće izmjene.
 4. Sve izmjene ovog Sporazuma provode se isključivo u pisanom obliku i uz uzajamni sporazum stranaka.
 Članak 20.
 1. Na temelju članka 779. Sporazuma o trgovini i suradnji ovaj Sporazum prestaje s prestankom Sporazuma o trgovini i suradnji.
 2. Prestanak ovog Sporazuma ne utječe na obveze koje su već preuzete na temelju ovog Sporazuma. Posebno, svi klasificirani podaci koji su dostavljeni ili razmijenjeni na temelju ovog Sporazuma i dalje se štite u skladu s odredbama ovog Sporazuma.
 Članak 21.
 Ovaj je Sporazum sastavljen u po dva primjerka na bugarskom, češkom, danskom, engleskom, estonskom, finskom, francuskom, grčkom, hrvatskom, irskom, latvijskom, litavskom, mađarskom, malteškom, nizozemskom, njemačkom, poljskom, portugalskom, rumunjskom, slovačkom, slovenskom, španjolskom, švedskom i talijanskom jeziku. Do 30. travnja 2021. sve jezične verzije Sporazuma podliježu postupku konačne pravno-jezične redakture. Neovisno o prethodnoj rečenici, postupak konačne pravno-jezične redakture za englesku verziju Sporazuma dovršava se najkasnije do dana iz članka 19. stavka 1. ako taj dan nastupi prije 30. travnja 2021.
 Jezične verzije koje proizađu iz prethodno navedenog postupka konačne pravno-jezične redakture zamjenjuju ab initio potpisane verzije Sporazuma i utvrđuju se kao vjerodostojne i konačne razmjenom diplomatskih nota između stranaka.
 Съставено в Брюксел и Лондон на тридесети декември две хиляди и двадесета година.
 Hecho en Bruselas y Londres, el treinta de diciembre de dos mil veinte.
 V Bruselu a v Londýně dne třicátého prosince dva tisíce dvacet.
 Udfærdiget i Bruxelles og London, den tredivte december to tusind og tyve.
 Geschehen zu Brüssel und London am dreißigsten Dezember zweitausendzwanzig.
 Kahe tuhande kahekümnenda aasta detsembrikuu kolmekümnendal päeval Brüsselis ja Londonis.
 Έγινε στις Βρυξέλλες και στο Λονδίνο, στις τριάντα Δεκεμβρίου δύο χιλιάδες είκοσι.
 Done at Brussels and London on the thirtieth day of December in the year two thousand and twenty.
 Fait à Bruxelles et à Londres, le trente décembre deux mille vingt..
 Arna dhéanamh sa Bhruiséil agus i Londain, an tríochadú lá de mhí na Nollag an bhliain dhá mhíle fiche.
 Sastavljeno u Bruxellesu i Londonu tridesetog prosinca godine dvije tisuće dvadesete.
 Fatto a Bruxelles e Londra, addì trenta dicembre duemilaventi.
 Briselē un Londonā, divi tūkstoši divdesmitā gada trīsdesmitajā decembrī.
 Priimta du tūkstančiai dvidešimtų metų gruodžio trisdešimtą dieną Briuselyje ir Londone.
 Kelt Brüsszelben és Londonban, a kétezer-huszadik év december havának harmincadik napján.
 Magħmul fi Brussell u Londra, fit-tletin jum ta’ Diċembru fis-sena elfejn u għoxrin.
 Gedaan te Brussel en Londen, dertig december tweeduizend twintig.
 Sporządzono w Brukseli i Londynie dnia trzydziestego grudnia roku dwa tysiące dwudziestego.
 Feito em Bruxelas e em Londres, em trinta de dezembro de dois mil e vinte.
 Întocmit la Bruxelles și la Londra la treizeci decembrie două mii douăzeci.
 V Bruseli a Londýne tridsiateho decembra dvetisícdvadsať.
 V Bruslju in Londonu, tridesetega decembra dva tisoč dvajset.
 Tehty Brysselissä ja Lontoossa kolmantenakymmenentenä päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattakaksikymmentä.
 Som skedde i Bryssel och i London den trettionde december år tjugohundratjugo.


text:
Dr. Juozas Lanauskas
 Sodininkystės daržininkystės institutas
 Tel. (8 37) 55 53 04
 El. paštas juozas.lanauskas@lammc.lt
 1991 m. Lietuvos žemės ūkio akademija (nuo 2011 m. Aleksandro Stulginskio universitetas), Agronomijos fakultetas. Įgytas mokslinio agronomo kvalifikacinis laipsnis.
 1986 m. Jono Jablonskio vidurinė mokykla, Marijampolė (tuometinis Kapsukas)
 1998 m. Biomedicinos mokslų srities, agronomijos krypties daktaro laipsnis. Disertacijos tema „Obelų sodo veisimo tyrimai buvusio sodo vietoje“
 Obelų sodų kaitos klausimai
 Sodo augalų ir uogakrūmių mityba
 Kaulavaisių poskiepiai
 Nuo 2020 m. iki dabar Lietuvos agrarinių ir miškų mokslų centro Sodininkystės ir daržininkystės instituto Sodininkystės technologijų skyriaus vedėjas
 Nuo 2010 m. iki dabar Lietuvos agrarinių ir miškų mokslų centro Sodininkystės ir daržininkystės instituto vyresnysis mokslo darbuotojas
 1998 m. lapkričio 5 d. – 1999 m. gruodžio 31 d. Lietuvos sodininkystės ir daržininkystės instituto mokslo darbuotojas
 1998 m. kovo 2 d. – lapkričio 4 d. Lietuvos sodininkystės ir daržininkystės instituto asistentas
 1993–1998 m. Lietuvos sodininkystės ir daržininkystės instituto doktorantas
 2016 m. tarptautinės konferencijos ,,Sodininkystės ir daržininkystės mokslinės aktualijos ir inovacijos 2016“ organizacinio komiteto narys.
 2006 m. tarptautinės mokslinės konferencijos „Fruit tree rootstocks for temperate zone: biological, ecological and technological aspects“ organizacinio komiteto narys.
 1997 m. tarptautinės mokslinės konferencijos „Šiuolaikinės sodininkystės pasiekimai ir plėtros kryptys“ („Modern orchards: achievements and tendencies“) organizacinio komiteto narys.
 2016 m. sausio 26–27 d. Mokymai „Agrarinės aplinkosaugos ir ūkininkavimo saugomose teritorijose reikalavimų įgyvendinimas“, programos „LEADER“ ir žemdirbių mokymo metodikos centras, Vilnius.
 1995 m. Stažuotė Ullensvang’o tyrimų stotyje (Bioforsk Ullensvang, Lofthus), Norvegija.
 2017 m. „Sodo ir daržo augalų mitybos optimizavimas panaudojant natūralios kilmės biostimuliatorius“, sutartis su Nacionaline mokėjimo agentūra prie ŽŪM.
 2017–2019 m. Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo programos projektas „Senųjų sodo, daržo ir dekoratyvinių augalų auginimas: Paveldo sodų turas“.
 2016–2019 m. Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo programos projektas R004 „Netechnologinių inovacijų diegimo bei inovatyvumo skatinimas vaisių auginimo bei perdirbimo srityse pasirinktose Baltijos jūros regiono šalyse“ (InnoFruit).
 2016 m. „Mokslinis tyrimas dėl žieminių javų, vasarinių pupinių ir miglinių javų, vaisių, daržovių, uogynų, daugiamečių žolių veislių tinkamų auginti ekologinės gamybos ūkiuose Lietuvoje“, sutartis su Nacionaline mokėjimo agentūra prie ŽŪM.
 2015–2016 m. „Naujų braškių veislių tyrimai ir technologinis jų auginimo įvertinimas“, sutartis su Nacionaline mokėjimo agentūra prie ŽŪM.
 2014–2015 m. „Stambiavaisių slyvų veislių ir veislių-poskiepių derinių tyrimai“, sutartis su Nacionaline mokėjimo agentūra prie ŽŪM.
 2012–2013 m. Lietuvos Respublikos ŠMM projektas „Universitetų žinių ir technologijų perdavimo gebėjimų stiprinimas (UNIGEB)“.
 2011–2014 m. LMT nacionalinės mokslo programos „Sveikas ir saugus maistas“ projektas „Auginimo ir laikymo būdų bei technologijų įtaka sodininkystės ir daržininkystės produktų kokybei“.
 2011–2013 m. ŽŪM projektas „Išskirtinės kokybės desertinių obuolių auginimas ir perdirbimas“.
 2010–2012 m. LLII-060 projektas „Sodininkystės technologijų sklaidos centro plėtra“.
 2008–2011 m. ŽŪM projektas „Technologinės inovacijos ekologiniams obelų sodams“.
 2008–2009 m. LR ŽŪM projektas „Ekologinės gamybos ūkiams tinkamiausių obelų veislių nustatymas“.
 2007–2008 m. AB „Achema“ projektas „Kalcio nitrato tirpalo agrocheminiai tyrimai tikslu įvertinti jo agrocheminį efektyvumą“.
 2007 m. LR VMSF projektas „Gentinio dirvos nualinimo poveikis obelų biometriniams rodikliams bei fiziologiniams biocheminiams procesams“.
 2005–2006 m. BALTHORT projektas „Lietuvos ir Latvijos sodininkų bendradarbiavimo skatinimas, siekiant tvarios sodininkystės plėtros“.
 2001 m. AB „Achema“ projektas „Naujų skystų trąšų sodams technologijos sukūrimo agrocheminis pagrindimas“.
 Viškelis J., Uselis N., Liaudanskas M., Lanauskas J., Bielicki P., Univer T., Lepsis J. Kviklys D. 2019. Location effects across northeastern Europe on bioactive compounds in apple fruit. Agricultural and Food Science, 28 (2): 93–100. IF – 1,200
 Lanauskas J., Kviklys D., Liaudanskas M., Janulis V., Uselis N., Viškelis J., Viškelis P. 2017 Lower nitrogen nutrition determines higher phenolic content of organic apples. Horticultural Sciences (Prague), 44 (3): 13–19.
 Kviklys D., Lanauskas J., Uselis N., Viškelis J., Viškelienė A., Buskienė L., Staugaitis G., Mažeika R., Samuolienė G. 2017. Rootstock vigour and leaf colour affect apple tree nutrition. Zemdirbyste-Agriculture: 104 (2): 185–190.
 Kviklys D., Čeidaitė A., Lanauskas J., Uselis N., Samuolienė G. The effect of rootstock on apple tree bearing stability in a cooler climate. Agricultural and food science. 25 (1): 81–88.
 Kviklys D., Liaudanskas M., Janulis V., Viškelis P., Rubinskienė M., Lanauskas J., Uselis N. Rootstock genotype determines phenol content in apple fruits. Plant, Soil and Environment, 60 (5): 234–240.
 Lanauskas J., Kviklys D., Uselis N., Viškelis P., Kviklienė N., Buskienė L. 2014. Rootstock effect on the performance of sweet cherry (Prunus avium) cv. ‘Vytėnų rožinė’. Zemdirbyste-Agriculture, 101 (1): 85–90.
 Kviklys D., Kviklienė N., Bielicki P., Bite A., Lepsis J., Univer T., Univer N., Uselis N., Lanauskas J. 2013. Baltic fruit rootstock studies: evaluation of apple (Malus domestica) new rootstocks. Zemdirbyste-Agriculture, 100 (4): 441–446.
 Lanauskas J., Kviklienė N., Uselis N., Kviklys D., Buskienė L., Mažeika R., Staugaitis G. 2012. The effect of calcium foliar fertilizers on cv. Ligol apples. Plant, Soil and Environment, 58: 459–464.
 Lanauskas J., Uselis N., Kviklys D., Kviklienė N., Buskienė L. 2012. Rootstock Effect on the Performance of Sweet Cherry cv. Lapins. Horticultural Sciences (Prague) 39 (2): 55–60.
 Kviklys D., Kviklienė N., Bite A., Lepsis J., Univer T., Univer N., Uselis N., Lanauskas J., Buskienė L. 2012. Baltic fruit rootstock studies: evaluation of 12 apple rootstocks in North-East Europe. Horticultural Sciences (Prague), 39 (1): 1–7.
 Kviklienė N., Kviklys D., Valiuškaitė A., Viskelis P., Uselis N., Lanauskas J., Buskiene L. 2011. Effect of harvest date on fruit maturity, quality and storability of ‘Lodel’ apples. Journal of Food. Agriculture & Environment, 9 (3&4): 210–213.
 Lanauskas J., Kviklys D., Uselis N., Buskienė L. 2019. Plum Cultivar Evaluation on yrobalan Rootstock in Lithuania. Proceedings of the Latvian Academy of Sciences. Section B. Natural, Exact, and Applied Sciences, 73 (3): 232–237.
 Kviklys D., Čeidaitė A., Lanauskas J., Uselis N., Samuolienė G. 2016. Does the rootstock affect alternate bearing of apple tree? Acta Hort. (ISHS) 1119: 49–52.
 Lanauskas J., Kviklys D., Kviklienė N., Uselis N., Viškelis P., Rubauskis E. 2014. Effect of Soil Managament on Tree Nutrition and Yield in Apple Organic Orchard. Acta Hort. (ISHS) 1058: 175–180.
 Kviklys D., Viškelis P., Rubinskienė M., Kviklienė N., Liaudanskas M., Lanauskas J., Janulis V. 2014. Rootstock Affects Apple Fruit Biochemical Content: Preliminary Results. Acta Hort. (ISHS) 1058: 595–599.
 Buskienė L., Uselis N., Lanauskas J., Kviklys D., Kviklienė N. 2013. Skirtingais terminais naudojamų herbicidų poveikis obelų augumui ir produktyvumui. Sodininkystė ir daržininkystė, 32 (1-2): 15–21.
 Uselis N., Kviklys D., Lanauskas J., Kviklienė N., Buskienė L. 2013. Sodininkystės mokslo raida LAMMC SDI Sodininkystės technologijų skyriuje. Sodininkystė ir daržininkystė, 32 (3-4): 49–68.
 Kviklys D., Lanauskas J., Sakalauskaite J., Kvikliene N., Uselis N. 2011. Investigation of Apple Rootstocks in the Nursery. Acta Hort., 903: 425–429.
 Sasnauskas A., Trajkovski V., Strautina S., Tikhonova O., Šikšnianas T., Rubinskiene M., Viškelis P., Lanauskas J., Valiuškaite A., Rugienius R., Bobinas Č. 2009. Evaluation of blackcurrant cultivars and perspective hybrids in Lithuania. Agronomy Research, 7 (Special Issue I): 737–743.
 Valiuškaite A., Raudonis L., Lanauskas J., Sasnauskas A., Surviliene E. 2009. Disease incidence on different cultivars of apple tree for organic growing. Agronomy Research, 7 (Special Issue I): 536–541.
 Lanauskas J., Valiuškaitė A., Kviklienė N., Sasnauskas A., Uselis N. 2009. Assessment of apple cultivars for organic fruit cultivation. Agronomy Research, 7 (Special Issue I): 363–368.
 Kviklys D., Lanauskas J., Sakalauskaitė J., Kviklienė N., Uselis N. 2008. Soil exhaustion and rootstock effect on the growth of apple planting material. Agronomy research, 6 (2): 511–516.
 Lanauskas J., Kviklys D., Uselis N. 2007. Evaluation of rootstocks for sweet cherry cv. 'Vytenu rozine'. Acta Hort., 732: 335–339.
 Kviklys D., Lanauskas J. 2007. Effect of budding height and rootstocks on the quality of apple planting material. Acta Hort., 732: 141–144.
 Lanauskas J., Uselis N., Valiuškaitė A., Viškelis P. 2006. Effect of foliar and soil applied fertilizers on strawberry healthiness, yield and berry quality. Agronomy Research, 4: 247–250.
 Buskienė L., Uselis N., Lanauskas J. 2006. Possibilities of weed control with herbicide Basta 150 SL in a young apple tree orchard, Agronomy Research, 4: 155–158.
 Valiuškaitė A., Kviklienė N., Kviklys D., Lanauskas J. 2006. Postharvest fruit rots incidence depending on apple maturity, Agronomy Research, 4: 427–431.
 Lanauskas J., Kviklienė N. 2006. Effect of calcium foliar application on some fruit quality characteristics of ‘Sinap Orlovskij’ apple, Agronomy Research, 4 (1): 31–36.
 Buskienė L., Uselis N., Lanauskas J., Kviklys D., Kviklienė N. 2012. Herbicido Klinik Plus (v. m. glyphosate ir 2,4-D) efektyvumas obelų sode. Sodininkystė ir daržininkystė, 31 (1-2): 18–27.
 Lanauskas J., Viškelis P., Uselis N. 2010. Dygliuotųjų šaltalankių (Hippophae rhamnoides L.) derliaus nuėmimas karpant šakas. Sodininkystė ir daržininkystė, 29 (4): 33–41.
 Uselis N., Lanauskas J., Viškelis P. 2010. Vėlyvųjų braškių veislių tyrimas auginant jas profiliuotoje dirvoje. Sodininkystė ir daržininkystė, 29 (4): 15–22.
 Kviklienė N., Kviklys D., Uselis N., Lanauskas J. 2010. ‘Ligol’ obelų užuomazgų retinimas skirtinguose morfogenezės etapuose. Sodininkystė ir daržininkystė, 29 (1): 3–10.
 Buskienė L., Lanauskas J., Viškelis P. 2009. Kalcio trąšų įtaka aviečių derliui ir jo kokybei. Sodininkystė ir daržininkystė, 28 (1): 75–84.
 Kviklienė N., Kviklys D., Uselis N., Lanauskas J. 2009. Obelų ‘Alva’ žiedų ir užuomazgų retinimas rankomis. Sodininkystė ir daržininkystė, 28 (1): 37–42.
 Lanauskas J. 2009. Laikotarpio nuo seno sodo išrovimo iki naujojo įveisimo trukmės įtaka pakartotinai auginamoms obelims. Sodininkystė ir daržininkystė, 28 (2): 21–27.
 Uselis N., Lanauskas J., Valiuškaitė A., Viškelis P. 2009. Braškių veislių tyrimas, auginant jas profiliuotoje dirvoje po Sodininkystė ir daržininkystė, 28 (4): 51-60.
 Kviklienė N., Kviklys D., Lanauskas J., Uselis N. 2008. Skynimo laiko įtaka ‘Alva’ obuolių kokybei vaisiams nokstant ir juos laikant. Sodininkystė ir daržininkystė, 27 (1): 3–8.
 Uselis N., Lanauskas J., Zalatorius V., Duchovskis P., Brazaitytė A., Urbonavičiūtė A. 2008. Dirvos priežiūros būdų įvertinimas auginant desertines braškes lysvėse. Sodininkystė ir daržininkystė, 27 (2): 295–305.
 Lanauskas J., Kviklys D., Sakalauskaitė J. 2008. Pakartotinio obelų sodų veisimo biologiniai ir technologiniai aspektai Lietuvoje. Sodininkystė ir daržininkystė, 27 (3): 135–141.
 Lanauskas J. 2008. Sodų ir uogynų mitybos tyrimai. Sodininkystė ir daržininkystė, 27 (3): 119–125.
 Kviklys D., Lanauskas J. 2008. Sodo augalų poskiepiai Lietuvoje. Sodininkystė ir daržininkystė, 27 (3): 109–118.
 Lanauskas J., Kviklienė N. 2008. Kalcio trąšų įtaka ‘Šampion’ veislės obelų lapų ir vaisių cheminei sudėčiai. Sodininkystė ir daržininkystė, 27 (4): 43–50.
 Kviklienė N., Kviklys D., Uselis N., Lanauskas J. 2008. Cheminio žiedų ir užuomazgų retinimo įtaka ‘Šampion’ veislės obelų vaisių kokybei. Sodininkystė ir daržininkystė, 27 (4): 33–42.
 Lanauskas J., Kviklienė N. 2007. Kalcio trąšų įtaka ‘Sinap orlovskij’ obelų lapų ir vaisių cheminei sudėčiai. Sodininkystė ir daržininkystė, 26 (4): 101–106.
 Sakalauskaitė J., Kviklys D., Lanauskas J., Kviklienė N., Uselis N., Duchovskis P. 2007. Gentinio dirvos nualinimo poveikis fotosintetinių pigmentų kiekiui obelų lapuose. Sodininkystė ir daržininkystė, 26 (4): 70–76.
 Kviklienė N., Kviklys D., Uselis N., Lanauskas J., Buskienė L. 2007. ‘Lodel’ ir ‘Alva’ veislių obuolių kokybės rodiklių dinamika vaisiams nokstant. Sodininkystė ir daržininkystė, 26 (4): 55–62.
 Uselis N., Lanauskas J., Kviklys D. 2007. Productivity and fruit quality of apple tree cv. ‘Alva’ under different orchard constructions. Sodininkystė ir daržininkystė, 26 (4): 30–36.
 Uselis N., Lanauskas J., Kviklys D., Buskienė L., Kviklienė N., Duchovskis P., Brazaitytė A., Viškelis P 2007. Braškių veislių tinkamumas nesezoniniam derliui išauginti iš anksti pavasarį nešildomame šiltnamyje pasodintų „frigo“ daigų. Sodininkystė ir daržininkystė, 26 (2): 26–33.
 Uselis N., Lanauskas J., Duchovskis P., Brazaitytė A., Šabajevienė G. 2007. „Frigo“ daigų kokybės įtaka braškių ‘Elsanta’ biologiniams ūkiniams rodikliams auginant jas nešildomame šiltnamyje. Sodininkystė ir daržininkystė, 26 (1): 63–70.
 Sakalauskaitė J., Šikšnianienė J. , Kviklys D., Urbonavičiūtė A., Samuolienė G., Šabajevienė G., Lanauskas J., Duchovskis P. 2007. Sausros sukelto streso poveikis obelų poskiepių fitohormonų sistemos kitimui. Sodininkystė ir daržininkystė, 26 (1): 35–44.
 Kviklys D., Lanauskas J., Sakalauskaitė J. 2007. Poskiepių ir dirvos nualinimo įtaka ‘Auksio’ veislės obelų sodinukų kokybei. Sodininkystė ir daržininkystė, 26 (1): 29–34.
 Buskienė L., Uselis N., Lanauskas J. 2006. Geležies trąšų įtaka ‘Bogota’ veislės braškių mitybai, išsivystymui ir derliui. Sodininkystė ir daržininkystė, 25 (4): 137–145.
 Lanauskas J., Kviklys D 2006. Stone fruit rootstock research in Lithuania. Sodininkystė ir daržininkystė, 25 (4): 170–178.
 Sakalauskaitė J., Kviklys D., Lanauskas J., Duchovskis P. 2006. Biomass production, dry weight partitioning and leaf area of apple rootstocks under drought strees. Sodininkystė ir daržininkystė, 25 (3): 283–291.
 Lanauskas J. 2006. Effect of rootstock on growth and yield of plum tree cvs. ‘Stanley’ and ‘Kauno Vengrinė’. Sodininkystė ir daržininkystė, 25 (3): 243–249.
 Kviklys D., Uselis N., Bobinas Č. Kviklienė N., Lanauskas J. 2006. Vaisių ir uogų auginimo Lietuvoje koncentracija ir specializacija. Sodininkystė ir daržininkystė, 25 (1): 81–89.
 Uselis N., Lanauskas J., Duchovskis P., Brazaitytė A., Viškelis P., Šabajevienė G. 2006. “Frigo” daigais pasodintų braškių Elsanta auginimo būdai šiltnamyje. Sodininkystė ir daržininkystė, 25 (1): 56–63.
 Lanauskas J. 2005. Trąšų įtaka obelims pakartotinai įveistame sode. Sodininkystė ir daržininkystė, 24 (4): 33–39.
 Lanauskas J., Kviklienė N. 2005. Effect of calcium fertilizer sprays on storage quality of Shampion apples. Sodininkystė ir daržininkystė, 24 (2): 20–28.
 Lanauskas J. 2005. Evaluation of rootstocks for sour cherry cv. ‘Vytenu Zvaigzde’. Fruit growing, 17 (2): 217–220.
 Lanauskas J. 2004. Agrotechninių ir cheminių priemonių įtaka obelims pakartotinai įveistame sode. Sodininkystė ir daržininkystė, 23 (1): 10–19.
 Lanauskas J. 2002. Some aspects of nitrogen influence on apple trees in different nutrition conditions. Sodininkystė ir daržininkystė, 21 (4): 22–32.
 Lanauskas J. 2001. Obelų daigynų ir sodų dirvos gentinis nualinimas. Sodininkystė ir daržininkystė, 20 (4): 3–10.
 Lanauskas J. 2000. Trąšų įtaka jaunoms obelims pakartotinai įveistame sode. Sodininkystė ir daržininkystė, 19 (4): 19–27.
 Švirinas S., Lanauskas J. 2000. Obelų sodo veisimas buvusio sodo vietoje. Sodininkystė ir daržininkystė, 19 (1): 43–52.
 Viskelis P., Bobinaite R., Rubinskiene M., Sasnauskas A., Lanauskas J. 2012. Chemical Composition and Antioxidant Activity of Small Fruits. Skyrius knygoje Horticulture (red. Maldonado A. I. L.). InTech: 172 p.
 ‘Auksio’ veislės desertinių obuolių auginimo technologija“ (Taikant priemonę: Tausojanti aplinką vaisių ir daržovių auginimo sistema“)“ (Sudaryt. N. Uselis), LAMMC SDI – Babtai, 160 p.
 Uselis N., Kviklys D., Lanauskas J. 2013. Vaismedžių formavimo ir genėjimo tyrimo metodika. Knygoje: Mokslinės metodikos inovatyviems žemės ir miškų mokslų tyrimams, Lietuvos agrarinių ir miškų mokslų centras, Kaunas, 158–165.
 Lanauskas J., Uselis N., Kviklys D. 2013. Sodo ir uogyno dirvos bei augalų priežiūros tyrimo metodika. Knygoje: Mokslinės metodikos inovatyviems žemės ir miškų mokslų tyrimams, Lietuvos agrarinių ir miškų mokslų centras, Kaunas, 166–173.
 Kviklys D., Uselis N., Lanauskas J. 2013. Vaismedžių poskiepių tyrimo metodika. Knygoje: Mokslinės metodikos inovatyviems žemės ir miškų mokslų tyrimams, Lietuvos agrarinių ir miškų mokslų centras, Kaunas, 216–223.
 Valiuškaitė A. (sudaryt.), Kviklienė N., Uselis N., Kviklys D., Lanauskas J., Rubauskis E., Skrīvele M. 2011.Obelų apsauga nuo ligų ir kenkėjų. Babtai, 46 p.
 Kviklienė N. (sudaryt.), Kviklys D., Uselis N., Lanauskas J., Buskienė L., Rubauskis E., Kaufmaņe E., Segline D., Skrīvele M. 2011. Obuolių skynimo laikas. Babtai, 27 p.
 2007. (Sudaryt. N. Uselis) Kaunas, Ūkininko patarėjas, 117 p.
 Lietuvos ir Latvijos sodininkystės verslo studija. 2006. (Sudaryt. D. Kviklys) Babtai, 64 p.
 Intensyvios obelų ir kriaušių auginimo technologijos. 2005. (Sudaryt. N. Uselis), LSDI – Babtai, 212 p.
 Uselis N., Valiuškaitė A., Lanauskas J., Kviklys D., Buskienė L. 2014. Išskirtinės kokybės desertinių obuolių auginimas taikant priemonę „Tausojanti aplinką vaisių ir daržovių auginimo sistema“. Naujausios rekomendacijos žemės ir miškų ūkiui. 68.
 Uselis N., Kviklys D., Lanauskas J., Buskienė L. 2014. Veislės ‘Rubin’ obelų augimo ir derėjimo optimizavimas. Naujausios rekomendacijos žemės ir miškų ūkiui. 73.
 Lanauskas J., Uselis N. Bundinienė O. 2013. Mikroelementų trąšų ir trąšų su mikroelementais naudojimas auginant išskirtinės kokybės vaisius bei uogas. Naujausios rekomendacijos žemės ir miškų ūkiui, Lietuvos agrarinių ir miškų mokslų centras, Akademija, Kėdainių r., 32–36.
 Bundinienė O., Kavaliauskaitė D., Zalatorius V., Lanauskas J. 2013. Išskirtinės kokybės šviežių daržovių produkcijos auginimo procesas, siekiant užtikrinti išskirtinės kokybės produktų atitiktį specifikacijos reikalavimams. Naujausios rekomendacijos žemės ir miškų ūkiui, Lietuvos agrarinių ir miškų mokslų centras, Akademija, Kėdainių r., 29–32.
 Uselis N., Lanauskas J., Viškelis P., Valiuškaitė A. 2012. Braškių derėjimo laiko pratęsimas auginant remontantinių veislių braškes. Naujausios rekomendacijos žemės ir miškų ūkiui. Akademija, Kėdainių r., 9–10.
 Lanauskas J., Kviklienė N., Valiuškaitė A., Uselis N. 2012. Obelų veislės ekologiniams sodams. Naujausios rekomendacijos žemės ir miškų ūkiui. Akademija, Kėdainių r., 4–6.
 Uselis N., Lanauskas J., Viškelis P., Valiuškaitė A. 2011. Braškės veislės, kurių derinys užtikrina dviejų mėnesių derėjimo laikotarpį, jas auginant profiliuotame dirvos paviršiuje ir taikant pigiausias uogų derėjimo pratęsimo priemones. Naujausios rekomendacijos žemės ir miškų ūkiui 2011. Akademija, Kėdainių r., 41–43.
 Lanauskas J. 2001. Pakartotinai veisiami sodai. Sodininkystės ir daržininkystės rekomendacijos, Babtai: 21–22.
 Lanauskas J. 2016. Obelų veislės ekologiniams sodams. Mano ūkis, 11: 31–33.
 Lanauskas J., Uselis N., Valiuškaitė A. 2015. Slyvos - ne tik mėgėjams. Mano ūkis, 5: 44–46.
 Valiuškaitė A., Lanauskas J., Uselis N. 2015. Slyvų apsaugos sistema. Mano ūkis, 7: 44–45.
 Lanauskas J. 2015. Lepieji kaulavaisiai: poskiepiai, sodinimas, auginimas. Rasos, 6 (422): 36–37.
 Lanauskas J. 2015. Slyvų veislės: yra iš ko rinktis. Rasos, 7 (423): 28–29.
 Lanauskas J. 2015. Renkamės vyšnias ir trešnes. Rasos, 8 (424): 36–38.
 Uselis N., Valiuškaitė A., Kviklys D., Lanauskas J., Buskienė L. 2014. Išskirtinės kokybės obuolių auginimas. Mano ūkis, 7: 45–49.
 Lanauskas J. 2011. Rugpjūtis su sodininku. Rasos, rugpjūtis: 45.
 Lanauskas J. 2011. Ar auginsime trešnes Lietuvoje? Mano ūkis, 10: 32–34 p.
 Lanauskas J. 2011. Obelų sodų tręšimas. Ūkininko patarėjas, lapkričio 8 d., 131 (2783): 7.
 Lanauskas J. 2010. Obelų sodų tręšimas. Mano ūkis, 10: 36–38.
 Lanauskas J. 2009. Ir ekologiškai auginamas obelis reikia tręšti. Mano ūkis, 12: 42–44.
 Uselis N., Lanauskas J., Valiuškaitė A., Viškelis P., V. Zalatorius. 2008. Kokią braškių veislę rinktis. Mano ūkis, 6: 40–42.
 Uselis N., Kviklys D., Lanauskas J., Buskienė L., Kviklienė N. 2008. Šalčių ir šalnų poveikis sodams ir uogynams. Mano ūkis, 2: 37–41.
 Lanauskas J. 2006. Slyvų auginimas. Mano ūkis, 10: 48–61.
 Lanauskas J., Kviklys D., Kviklienė N., Uselis N., Liepsis J., Bitė A., Liepse L. 2006. Nacionalinės vaisių ir uogų vartojimo tradicijos. Mano ūkis, 6: 42–43.
 Uselis N., Kviklys D., Kviklienė N., Lanauskas J. 2005. Keturiasdešimt tūkstančių hektarų sodų ir uogynų. Mano ūkis, 11: 12–14.
 Lanauskas J., Kviklienė N. 2004. Kalcio trąšos gerina obuolių kokybę. Mano ūkis, 2: 6–7.
 Lanauskas J. 2004. XXI amžiaus sodai. Žemės ūkis, 3: 19–20, 26.
 Lanauskas J. 2003. Šaltalankių veislės. Mano ūkis, 12: 10–12.
 Lanauskas J. 2003. Šaltalankiai gyvena pusę šimtmečio. Mano ūkis, 11: 80.
 Lanauskas J. 2001. Kalcis nuo fiziologinių susirgimų. Mano ūkis, 7: 12–13.
 Lanauskas J. 2001. Patarimai sodinantiems sodą. Mano ūkis, 4: 6–7.
 Lanauskas J. 2000. Naujam sodui – gerai parinkta ir paruošta dirva. Mano ūkis, 10: 4–5.
 Lanauskas J. 1995. Šaltalankis. Mano ūkis, 2: 11.


text:
Budimpešta, glavni grad Mađarske i glavni politički, industrijski, trgovački i prometni centar zemlje. Ima preko 1,7 milijuna stanovnika, što je manje od vrhunca dostignutog sredinom 1980-ih kada je imala 2,07 milijuna. Postala je jedinstveni grad 1873. godine spajanjem Budima i Starog Budima na desnoj obali Dunava s Peštom na lijevoj (istočnoj) obali. Bila je drugim središtem Austro-Ugarskog Carstva koje se raspalo 1918. godine.
 Ovaj jedan od najljepših gradova Europe ima mnoge znamenitosti od kojih su Budimski dvorac, Andraševa avenija, Trg heroja u Budimpešti i Milenijska podzemna željeznica upisani na UNESCO-ov popis mjesta svjetske baštine u Europi.
 Povijest
 Poznata povijest Budimpešte počinje s rimskim gradom pod imenom Aquincum, osnovanim oko 89. godine nove ere, na mjestu starijeg keltskog naselja blizu mjesta gdje je nastala Obuda. Aquincum je od 106. do kraja 4. stoljeća bio glavni grad provincije, donje Panonije. Na mjestu današnje Pešte je bio izgrađen grad Contra Aquincum (ili Trans Aquincum).
 Područje su oko 900. godine osvojili Mađari, koji su oko jednog stoljeća kasnije osnovali kraljevinu Mađarsku. Kada su je 1241. uništili Mongoli Pešta je već bila značajno mjesto, i brzo je ponovno izgrađena, a Budim je 1247. postao sjedište kraljevskog dvora te 1361. glavni grad Mađarske.
 Turci su u 16. stoljeću osvojili veći dio Mađarske i prekinuli rast grada: Peštu su zauzeli s juga 1526. godine, a Budim 15 godina kasnije. Dok je Budim ostao sjedište turskog nadstojnika, Pešta je bila vrlo zapuštena do 1686. kada su je osvojili Habsburški vladari.
 Pešta je od 1723. bila sjedište administrativnog aparata kraljevstva, koji je najbrže rastao u 18. i 19. stoljeću, i potakao izraziti rast grada u 19. stoljeću.
 Spajanje tri distrikta pod jednu administraciju, koje je prvo propisala mađarska revolucionarna vlada 1849. je ubrzo potom, nakon ponovne uspostave habsburške vlasti, poništeno. Konačno je ovu odluku provela autonomna mađarska kraljevska vlada, uspostavljena po Austro-Ugarskoj nagodbi iz 1867. Broj stanovnika "ujedinjene" prijestolnice je porastao u periodu od 1840. do 1900. na 730.000.
 U 20. stoljeću je većina rasta broja stanovnika otpadala na predgrađa, Újpest (Nova Pešta) je više nego udvostručila broj stanovnika između 1890. i 1910, a većina industrije zemlje se koncentrirala u gradu. Ljudski gubici Mađarske tijekom prvog svjetskog rata, i kasniji gubitak više od polovice teritorija kraljevstva (1920.) je zadao samo privremeni udar broju stanovnika, a Budimpešta je postala prijestolnica manje, ali sada suverene države. Do 1930. je uža gradska jezgra imala milijun stanovnika, uz dodatnih 400.000 u predgrađima.
 Oko trećine od 200.000 Židova u Budimpešti je ubijeno u nacističkom genocidu za vrijeme njemačke okupacije u drugom svjetskom ratu. Grad je znatno porušen u sovjetskoj opsadi tijekom zime 1944., a oporavio se tijekom 1950-ih i 1960-ih. Budimpešta je u 1980-ima podijelila sudbinu države kada je broj stanovnika smanjen zbog povećane emigracije i smanjenja nataliteta.
 Znamenitosti
 UNESCO-ova svjetska baština u Budimpešti su: Budimski dvorac s okolicom, obala Dunava, Andraševa avenija (Andrássy út) s Trgom heroja (Hősök tere) i Milenijska podzemna željeznica (najstarija u Europi).
 Zgrada mađarskoga parlamenta izgrađena je u neogotičkom stilu i smatra se jednim od najboljih primjera historicizma. Nekad je bila najveća zgrada parlamenta na svijetu, a danas je još uvijek treća. S Bazilikom sv. Stjepana, najviša je zgrada u Budimpešti, a izgrađena je od kamena bihacita izvađenog u kamenolomima pokraj grada Bihaća u Bosni i Hercegovini. U njoj se nalazi Kruna sv. Stjepana.
 Bazilika sv. Stjepana ima istu visinu kao i parlament (96 m) i u njoj se nalazi mumificirani ostaci prvog mađarskog kralja, Stjepana I. Ona je treća crkva po veličini u Europi.
 Ostaci rimskog grada Aquincuma su pretvoreni u arheološki muzej.
 Crkva kralja Matije Korvina u Budimpešti je iz 14. stoljeća.
 Bivša kraljevska palača je iznutra ukrašena prizorima bitaka Mađara od srednjeg vijeka do 20. stoljeća. U njoj se danas nalaze dva muzeja i Nacionalna knjižnica Szécheny.
 Palača Sándor je pretvorena u ured mađarskog predsjednika.
 Ribarski bastion (Halászbástya) je neogotička terasa s koje se pruža veličanstven pogled na grad.
 Memento park je jedinstven jer se u njemu nalaze samo skulpture iz komunističkog razdoblja mađarske povijesti (1949. – 89.)
 Sinagoga u Budimpešti je najveća u Europi i druga u svijetu
 Liječilište Szécheny u Budimpešti su najveće bolničke toplice u Europi
 Szécheny lančani most
 Muzej likovnih umjetnosti
 Koncertna dvorana Vigadó
 Crkva sv. Elizabete
 Muzej primijenjenih umjetnosti
 New York Café
 Dvorac Vajdahunyad u gradskom parku u kojemu je smkešten Muzej agrikulture.
 Mađarsko narodno kazalište
 Most slobode
 Dvorsko kazalište Budima
 Ulica Váci
 Veliki bulevar
 Budimpeštanski zoološki i botanički vrt
 Galerija
 Administrativna podjela
 Izvorno je Budimpešta bila podijeljena na 10 distrikta ili oblasti (mađ. kerület) po ujedinjenju tri grada 1873. godine. Danas ih ima 23, 6 u Budimu, 16 u Pešti i 1 na Čepeljskom otoku (poznatom po Čepeljskim Hrvatima) koji je između njih:
 hrvatski toponimi su prema: Folia onomastica croatica 14/2005. Živko Mandić: Hrvatska imena naseljenih mjesta u Madžarskoj,
 Stanovništvo
 U gradu živi 1 777 921 stanovnika (prema popisu 2001.).
 Mađari = 1 631 043
 Nijemci = 18 097
 Romi, Cigani, Bajaši = 14 019
 Slovaci = 4 929
 Grci 3 410
 Rumunji = 2 637
 Kinezi 2 289
 Ukrajinci 2 055
 Poljaci 2 044
 Srbi 1 851
 Hrvati 1 525
 Židovi, Hebreji 1 199
 Arapi 1 312
 Bugari 1 207
 Rusini 735
 Armenci 655
 Slovenci 643
 ostali
 Demografska povijest
 Promet
 Zračna luka
 Ferihegy aerodrom ima 3 putnička terminala: Ferihegy 1, Ferihegy 2/A i Ferihegy 2/B. Zračna luka se nalazi istočno od centra grada u XVIII okrugu u Peštsentlorincu (Pestszentlőrinc).
 Putevi
 Budimpešta je najznačajniji mađarski putni terminal; svi glavni autoputevi završavaju u Budimpešti. Ona je također i najznačajniji željeznički terminal.
 Vodeni putevi
 Rijeka Dunav prolazi kroz Budimpeštu na putu prema Crnom moru. Budimpešta je kroz povijest bila važna trgovačka luka.
 Podzemna željeznica
 Prva podzemna željeznica na europskom kontinentu je izgrađena 1894-96. Polazna stanica je s Trga Vörösmartyja. Zadnja stanica je Mexikói út. Linija se sada zove M1 ili žuta linija. Njene stanice (osim onih kasnije izgrađenih) su vraćene u orginalno stanje, zbog povijesnih vožnji. Druge dvije linije, M2 (crvena) i M3 (plava) su izgrađene kasnije i vode u druge dijelove grada.
 Gradovi prijatelji
 Budimpešta je zbratimljena sa sljedećim gradovima:
 Bilješke
 Vanjske poveznice
 Budapest tourism info (en)
 Metro linije, pozdemna željeznica i tramvajska mreža u Budimpešti
 (engleski) Mađarski statistički ured - nacionalni sastav grada Budimpešte 2001.
 Budimpešta
 Glavni gradovi u Europi
 Gradovi u Mađarskoj
 Svjetska baština u Mađarskoj