type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 23.11.2013
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 C 344/54
 Arrest van het Gerecht van 8 oktober 2013 — Raad/AY
 (Zaak T-167/12 P) (1)
 (Hogere voorziening - Openbare dienst - Ambtenaren - Bevordering - Bevorderingsronde 2010 - Vergelijking van verdiensten - Bij- en nascholing - Geslaagd voor examens van programma om ambtenaren van functiegroep AST op te leiden voor certificeringsprocedure met het oog op toegang tot functiegroep AD - Verkeerde opvatting van bewijsmateriaal)
 2013/C 344/96
 Procestaal: Frans
 Partijen
 Rekwirant: Raad van de Europese Unie (vertegenwoordigers: M. Bauer en A. Jensen, gemachtigden)
 Andere partij in de procedure: AY (Bousval, België) (vertegenwoordiger: É. Boigelot, advocaat)
 Voorwerp
 Hogere voorziening tegen het arrest van het Gerecht voor ambtenarenzaken van de Europese Unie (Eerste kamer) van 8 februari 2012, AY/Raad (F-23/11, nog niet gepubliceerd in de Jurisprudentie), en strekkende tot gedeeltelijke vernietiging van dat arrest
 Dictum
 1)
 Het arrest van het Gerecht voor ambtenarenzaken van de Europese Unie (Eerste kamer) van 8 februari 2012, AY/Raad (F-23/11), wordt vernietigd, voor zover het Gerecht voor ambtenarenzaken daarbij nietig heeft verklaard het besluit waarbij de Raad van de Europese Unie heeft geweigerd om AY in het kader van de bevorderingsronde 2010 naar de rang AST 9 te bevorderen en voor zover de Raad daarbij wordt verwezen in alle kosten (punten 1 en 4 van het dictum van dat arrest).
 2)
 De zaak wordt terugverwezen naar het Gerecht voor ambtenarenzaken.
 3)
 De beslissing omtrent de kosten wordt aangehouden.
 (1) PB C 180 van 27.7.2012.


type: other

text:
V4 resultat lördag 10 november 2018 Kalmar
 1 6. Höwings Venus (Ulrika A Eriksson) 4.4 76 kr 10
 2 10. Admirer (Conrad Lugauer) 3.7 131 kr 2
 3 5. Forza Rapida (Hans Crebas) 4.5 231 kr
 4 1. Ingo (Christoffer Eriksson) 1.2 240 kr 3
 Utdelning för V4 på Kalmar lördag 10 november 2018
 4 rätt 644 240 kr
 Loppkommentarer för V4 på Kalmar lördag 10 november 2018
 Skrivet 2018-11-10 20:55:02
 V4-1 vanns av Ulrika A Eriksson med hästen 6 Höwings Venus på tiden 15.3. På andra plats kom hästen 12 Olivia Cheri på tiden 15.7, följd av 7 Lovely Jons på tiden 16.0 som slutade på tredje plats.
 V4-2 vanns av Conrad Lugauer med hästen 10 Admirer på tiden 13.8. På andra plats kom hästen 1 Adde S.H. på tiden 13.8, följd av 3 Zohar Font* på tiden 14.2 som slutade på tredje plats.
 Skrivet 2018-11-10 21:15:01
 V4-3 vanns av Hans Crebas med hästen 5 Forza Rapida på tiden 14.1. På andra plats kom hästen 2 Hantorps Calvados på tiden 14.2, följd av 10 Draft One på tiden 14.3 som slutade på tredje plats.
 Skrivet 2018-11-10 21:35:02
 V4-4 vanns av Christoffer Eriksson med hästen 1 Ingo på tiden 15.6. På andra plats kom hästen 8 Niras Bumblebee på tiden 15.6, följd av 9 Do it Joker på tiden 15.8 som slutade på tredje plats.
 Ranking för V4 på Kalmar lördag 10 november 2018
 Här får du dagens ATG V4 tips lördag 10 november 2018 på Kalmar travbana. Vårt V4 tips är i form av en ABCD-ranking av loppens hästar. Du kan välja att se alla hästar med startnummer i en enkel startlista, eller även hästarnas namn samt kuskar i en utökad startlista. Så fort ett lopp är klart, så rapporterar vi om vilken häst som vann, vilket då ger dig dagens ATG V4 resultat lördag 10 november 2018.
 Här får du dagens ATG V4 tips lördag 10 november 2018 på Kalmar travbana. Läs mer..Vårt V4 tips är i form av en ABCD-ranking av loppens hästar. Du kan välja att se alla hästar med startnummer i en enkel startlista, eller även hästarnas namn samt kuskar i en utökad startlista. Så fort ett lopp är klart, så rapporterar vi om vilken häst som vann, vilket då ger dig dagens ATG V4 resultat lördag 10 november 2018.
 V4-1 (A: > 19 B: > 14 C: > 8 D: <= 8 # medel: 11) 2140 meter autostart
 V4-3 (A: > 22 B: > 17 C: > 11 D: <= 11 # medel: 14) 1640 meter autostart
 V4-4 (A: > 20 B: > 15 C: > 9 D: <= 9 # medel: 12) 2140 meter autostart
 1 SHANNON BOXX s6
 Catrin Fajersson Senaste 5: Han Ja J 180710-4 8/2640 0 16.0ag
 Denna lopptypL: ingen hittad 15.8 4% 2140 m
 2 SPARKLING CLA.. s6
 Henriette Larsen Senaste 5: Stj Mi Vi 181022-2 14/2140 3 15.0
 Denna lopptypL: ingen hittad 4.6 21% 2140 m
 3 SANNA HALL s9
 Marielle Svensson Senaste 5: Knu An Ax 181012-1 11/2160 0 15.3
 Denna lopptypL: Knu An Hd 181028-1 6/2140 1 16.4a 36.4 4% 2140 m
 4 NOWHERES AVENUE s5
 Lee Nimåker Senaste 5: Eri Ch J 170627-8 3/2140 3 14.7a
 Denna lopptypL: ingen hittad 53 1% 2140 m
 5 BELUGA WEST s4
 Henna Halme Senaste 5: Zac An Kr 181005-6 9/2640 3 15.2a
 Denna lopptypL: Zac An J 180822-12 11/2140 0 13.9a 2.1 28% 2140 m
 6 HÖWINGS VENUS s5
 Ulrika A Eriksson Senaste 5: Söd St Å 180906-3 8/2140 3 13.6a
 Denna lopptypL: Hel Si Å 181003-4 6/2140 4 14.1a 4.5 22% 2140 m
 7 LOVELY JONS s6
 Gabriella Eriksson Senaste 5: Wim Jo Vi 181011-4 9/1620 5 13.5a
 Denna lopptypL: Pet Ro Kr 180824-6 10/2140 3 15.4a 64.7 1% 2140 m
 8 ESMERALDA JONS s5
 Erica Gertsson Senaste 5: Jon Th Ti 180730-2 1/1609 4 12.8a
 Denna lopptypL: ingen hittad 78.6 1% 2140 m
 9 EUROPA SISU s4
 Sofie Ericsson Senaste 5: Söd St Kr 181005-6 10/2640 4 15.2a
 Denna lopptypL: Zac To Kr 180914-7 3/2140 7 15.4a 17 7% 2140 m
 10 ROSA PARKS s7
 Matilda Engström Senaste 5: Unt Jo J 180817-5 3/1640 4 12.0a
 Denna lopptypL: Kon Jo J 180902-8 4/2140 0 13.2a 0% 2140 m
 11 MHONA'S SISTER s6
 Alexandra Wisén Senaste 5: Cre Ha Kr 181026-6 8/1640 4 13.8a
 Denna lopptypL: Cre Ha Kr 181013-7 7/2140 5 14.5a 48.1 2% 2140 m
 12 OLIVIA CHERI s5
 Tanja Huisman Senaste 5: Eri Ch Kr 181102-6 7/2140 2 14.7a
 Denna lopptypL: Eri Ch Kr 181102-6 7/2140 2 14.7a 8.9 10% 2140 m
 1 ADDE S.H. v3
 Sören Boel Senaste 5: Boe Sö Kr 181013-4 2/2140 1 13.9a
 Denna lopptypL: Boe Sö Kr 181013-4 2/2140 1 13.9a 4.3 21% 2140 m
 2 NEON HAGH h3
 Fredrik Persson Senaste 5: Per Fr Ti 180819-6 3/1609 2 12.4a
 Denna lopptypL: Per Fr J 180902-6 6/2140 5 14.3a 0% 2140 m
 3 ZOHAR FONT* h3
 Christoffer Eriksson Senaste 5: Unt Jo J 181016-4 8/2160 5 15.6
 Denna lopptypL: Eri Ki Ax 181030-2 2/2140 1 16.1a 2.2 26% 2140 m
 4 MAICON v3
 Catrin Fajersson Senaste 5: Eri Ki Kr 181026-5 6/2160 5 17.7
 Denna lopptypL: ingen hittad 82.9 1% 2140 m
 5 GUMBALL IN h3
 Joakim Granlund Senaste 5: Kih Ör Hd 180705-1 4/2140 3 15.1
 Denna lopptypL: Unt Jo J 180902-6 2/2140 3 14.2a 36.8 4% 2140 m
 6 DELICIOUS ICE v3
 Ales Pavsic Senaste 5: Unt Jo Hd 180903-7 8/2140 1 16.1
 Denna lopptypL: Unt Jo Hd 181022-4 10/2140 4 16.0a 69.9 2% 2140 m
 7 SANDSJÖNS ENZO h3
 Joakim Lövgren Senaste 5: Löv Jo J 180902-12 6/2160 2 14.5
 Denna lopptypL: Gra Be Kr 181013-4 1/2140 4 14.5a 8.9 10% 2140 m
 8 AQUAMARIN v3
 Joel Uhrberg Senaste 5: Uhr Th J 180901-3 7/2140 1 14.3
 Denna lopptypL: ingen hittad 20.1 3% 2140 m
 9 STARO MARY LOU s3
 Stefan Söderkvist Senaste 5: Söd St J 181031-3 4/2140 3 15.0a
 Denna lopptypL: Söd St J 181031-3 4/2140 3 15.0a 28.7 4% 2140 m
 10 ADMIRER h3
 Conrad Lugauer Senaste 5: Eli Ma Å 180906-8 5/2640 2 14.7a
 Denna lopptypL: Lug Co Kr 181013-4 9/2140 2 14.2a 3.8 23% 2140 m
 11 MISS PASTIS s3
 Matilda Engström Senaste 5: Unt Jo J 181031-7 1/2140 0 14.6a
 Denna lopptypL: Unt Jo J 181031-7 1/2140 0 14.6a 106.1 1% 2140 m
 12 MELLBY GUARD v3
 Peter Zadel Senaste 5: Unt Pe S 180918-9 12/2640 0 14.9a
 Denna lopptypL: Zad Pe S 180821-6 7/2140 5 14.5a 31 4% 2140 m
 1 HESSEL B.RAPIDA v4
 Thomas Jonsson Senaste 5: Jon Th Vi 180830-1 5/2140 0 16.2g
 Denna lopptypL: ingen hittad 16 13% 1640 m
 2 HANTORPS CALV.. v9
 Oscar Ginman Senaste 5: Gin Os Kr 180216-9 4/1640 2 13.8a
 Denna lopptypL: ingen hittad 35.8 3% 1640 m
 3 SPEEDY PATRICIA s5
 Roger Pettersson Senaste 5: Pet Ro Vg 180923-3 10/2140 5 15.4a
 Denna lopptypL: ingen hittad 47 2% 1640 m
 4 BUTTERFLY CEN.. s8
 Stefan Söderkvist Senaste 5: Zac To Kr 180914-3 8/2140 2 16.2a
 Denna lopptypL: ingen hittad 32.3 7% 1640 m
 5 FORZA RAPIDA v6
 Hans Crebas Senaste 5: Cre Ha Ti 180730-4 3/1609 0 12.6a
 Denna lopptypL: ingen hittad 4.5 18% 1640 m
 6 MILLE D'ATOUT s7
 Micael Stjernström Senaste 5: Eri Ga Kr 181005-9 12/2180 8 16.7
 Denna lopptypL: ingen hittad 40.4 1% 1640 m
 7 RAGGA LOSS v8
 Lars Högström Senaste 5: Hög La Kr 180914-3 11/2140 1 15.8a
 Denna lopptypL: Hög La Kr 181013-8 12/1640 0 15.0a 45.9 1% 1640 m
 8 ROTHSCHILD v3
 Joakim Lövgren Senaste 5: Löv Jo J 180717-5 9/1609 5 12.2a
 Denna lopptypL: ingen hittad 3.5 15% 1640 m
 9 US WISE AS v5
 Christoffer Eriksson Senaste 5: Sam Ol Ti 180819-6 8/1609 1 12.0a
 Denna lopptypL: Sam Ol J 180901-2 1/1640 2 13.0a 2.9 24% 1640 m
 10 DRAFT ONE h5
 Kent Knutsson Senaste 5: Knu Ke L 180615-7 1/2140 1 15.4g
 Denna lopptypL: ingen hittad 5.6 14% 1640 m
 11 SILPINGE IGOR v6
 Fredrik Persson Senaste 5: ingen hittad
 Denna lopptypL: ingen hittad 84.2 1% 1640 m
 12 CREAM BALLOON v6
 Tommy Zackrisson Senaste 5: Zac An Kr 181026-7 13/2160 8 17.0
 Denna lopptypL: Cre Ha Kr 181013-8 9/1640 6 14.8a 63 2% 1640 m
 1 INGO v3
 Christoffer Eriksson Senaste 5: Eri Ch J 181016-6 3/2140 4 14.1
 Denna lopptypL: Eri Ch S 180929-3 3/2140 4 13.8a 1.2 68% 2140 m
 2 OSBORN KLIPP v4
 Hans Crebas Senaste 5: Cre Ha Vg 180923-7 8/2140 7 15.7a
 Denna lopptypL: Cre Ha Vg 180923-7 8/2140 7 15.7a 14.3 7% 2140 m
 3 TAJTANIUM P.C. s5
 Lee Nimåker Senaste 5: Nim Le J 180919-3 4/2160 4 15.5
 Denna lopptypL: Nim Le Å 181101-9 9/2140 4 16.2a 0% 2140 m
 4 ALEA IACTA EST s4
 Henriette Larsen Senaste 5: Eri Ki Kr 180323-8 9/2160 5 17.0g
 Denna lopptypL: ingen hittad 70.8 1% 2140 m
 Roger Pettersson Senaste 5: Pet Ro Ax 180917-4 10/2140 2 15.3a
 Denna lopptypL: Pet Ro Ax 180917-4 10/2140 2 15.3a 20.2 3% 2140 m
 6 VÄSTERBO CALV.. v3
 Tommy Zackrisson Senaste 5: Zac An Kr 181102-4 5/1640 0 14.9a
 Denna lopptypL: Zac An Hd 181022-4 3/2140 6 16.3a 51.2 3% 2140 m
 7 COLOR HIM FAT.. v4
 Martijn de Haan Senaste 5: Uhr Th Hd 180514-8 8/2140 0 14.5a
 Denna lopptypL: Uhr Th J 181023-8 1/2140 4 16.6a 44 2% 2140 m
 8 NIRAS BUMBLEBEE v4
 Oscar Ginman Senaste 5: Adi Er Å 180829-5 6/1640 0 13.4a
 Denna lopptypL: Axe Mi Kr 180809-6 6/2140 2 16.0a 23.5 2% 2140 m
 9 DO IT JOKER v7
 Peter Zadel Senaste 5: Knu An Kr 181102-4 2/1640 7 14.4ag
 Denna lopptypL: Zad Pe Kr 181013-9 10/2140 6 16.1a 47.5 6% 2140 m
 10 SLIMFIT h3
 Stefan Söderkvist Senaste 5: Sam Ol J 180901-12 3/2140 6 15.3a
 Denna lopptypL: Sam Ol J 180901-12 3/2140 6 15.3a 16.9 5% 2140 m
 11 GIGANT COGER v3
 Fredrik Persson Senaste 5: Swe Ro Vg 180715-3 6/2140 4 17.3
 Denna lopptypL: Per Fr Kr 181013-4 6/2140 8 17.4ag 16.7 3% 2140 m
 12 G.K.IDAHO v7
 Kjell Gustafsson Senaste 5: Gus Kj Kr 181013-5 4/2160 3 17.2
 Denna lopptypL: Gus Kj Kr 180914-9 8/2140 5 17.7a 17.2 1% 2140 m
 Startlista, ranking och resultat till V64 Umeå
 Propulsion redo för Prix d’Amerique
 Topphästen har lattjat igång
 Prix de Cornulier - en fransk familjehistoria
 Miljonhäst död (2019-01-19 12:21)
 Hästar förgiftade av bäckvatten (2019-01-18 17:13)
 Inför V75 Solvalla: Ett utropstecken hos Liljendahl (2019-01-18 15:08)
 Vincennes 2019-01-19


type: wikipedia

text:
Vickers (angleško Vickers Gun) je mitraljez, ki so jo izdelovali od leta 1912 v angleškem istoimenskem orožarskem podjetju po katerem je dobila ime. Za časa prve svetovne vojne je bila standardna oborožitev angleških težkomitraljeških enot in je bila zaradi zanesljivosti zelo cenjeno orožje. Strojnica je zahtevala posadko šestih mož: strelec ali operater, podajalec traku z naboji in štirje za nošnjo dodatnega streliva.
 Sam mitraljez je tehtal 11 - 13 kg, trinožnik 19 - 23 kg, poleg tega je imel 7,5 pint (4,62 l) hladilne vode. Zaboj z 250 kosov nabojev je bil težak 10 kg. Naboje je bilo treba ročno vstavljati v pasove iz blaga.
 Zaradi svoje zanesljivosti pri delovanju in solidne izdelave je bil zelo priljubljen pri vojakih.
 Ta mitraljez je potem, ko so ga leta 1916 opremili s sinhronizatorjem streljanja, postal standardna oborožitev britanskih in francoskih letal.
 Uporabniki
 : V kalibru 7,65×53 belgijski
 : V kalibru 6,5×52 Carcano
 : V kalibru .303 britanski
 : Najprej so nizozemske strojnice uporabljale naboj 6,5×53 R Mannlicher, nato pa so jih predelali na naboj 7,92×57 R.
 : V kalibru 7×57 Mauser.
 : V kalibru 8×52 R tajski
 : V kalibru .303 britanski
 Slovenski partizani
 Viri
 Mitraljezi


text:
 24.12.2005
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 C 330/25
 Žaloba podaná 24. októbra 2005 – Komisia/Reagecon Diagnostics
 (Vec T-391/05)
 (2005/C 330/60)
 Jazyk konania: angličtina
 Účastníci konania
 Žalobkyňa: Komisia Európskych spoločenstiev (v zastúpení: L. Flynn, splnomocnený zástupca)
 Žalovaný: Reagecon Diagnostics Ltd
 Návrhy žalobkyne
 —
 Zaviazať žalovaného, aby Komisii nahradil:
 —
 a)
 sumu 169 658,65 eur (stošesťdesiatdeväťtisícšesťstopäťdesiatosem eur a šesťdesiatpäť centov) zodpovedajúcu sume 161 953,99 eur ako dlžnej sume a 7 704,66 eur ako úrokom z omeškania od 21. októbra 2005 pri sadzbe 5,53 %;
 —
 b)
 sumu 24 53714 eur za deň ako úroku pri sadzbe 5,53 % od 16. novembra 2005 až do úplného splatenia dlhu;
 —
 zaviazať žalovaného na náhradu trov konania.
 Žalobné dôvody a hlavné tvrdenia
 Európske spoločenstvá zatupované Európskou komisiou uzavreli so žalovaným zmluvu č. MAS3-CT-1998-0177 v rámci špeciálneho programu pre výskum a technologický vývoj vrátane názorného predvedenia v oblasti oceánológie a technológie známeho ako „program MAST III“ (1). Zmluva sa týkala realizácie projektu súčinného výskumu s názvom „Vývoj a testovanie systému monitoringu a kontroly celkovej hladiny dusíka v morskej vode prostredníctvom nových selektívnych iónových elektród“, ktorý mal trvať 24 mesiacov od 1. decembra 1998.
 V zmysle zmluvy sa mala Komisia finančne podieľať na dotknutom projekte a 1. decembra 1998 bola žalovanému vyplatená záloha vo výške 268 000 ECU. Dňa 6. septembra 2000 bola uskutočnená ďalšia predbežná platba. Celkovo teda Komisia zaplatila 402 417 eur.
 Komisia podrobila 24. a 25. septembra zmluvu auditu. Záverom auditu bolo, že príspevok Komisie v tom čase presiahol 50 % nákladov na projekt. Odhalil tiež, že výkaz nákladov predložený iným účastníkom na projekte bol v rozpore s pravidlami podpísaný žalovaným.
 Žalovaný predložil 25. januára 2002 dodatočné výkazy nákladov pre obdobie od 1. decembra 1999 do 30. novembra 2000.
 Komisia vykonala dve nezávislé technické kontroly projektu a korešpondovala so žalovaným o zisteniach auditu a oboch uvedených kontrol, ako aj o otázkach, ktoré vyvolali. Následne Komisia vystavila žalovanému ťarchopis a žiadala vrátenie sumy 161 953,99 eur zodpovedajúcej rozdielu medzi celkovou sumou 240 463,01 prijatou Komisiou a celkovou sumou, ktorú Komisia vyplatila žalovanému.
 Komisia sa touto žalobou domáha vrátenia uvedenej sumy spolu s úrokmi v súlade s írskym právom, ktoré sa na túto zmluvu uplatňuje.
 (1) Rozhodnutie Rady č. 94/804/ES z 23. novembra 1994, Ú. v. ES L 334 s. 59.


type: legislation

text:
 |
 52011PC0118
 [pic] | EUROPOS KOMISIJA |Briuselis, 2011.3.10KOM(2011) 118 galutinis2011/0051 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASkuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 562/2006, nustatantis taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Bendrijos kodeksą (Šengeno sienų kodeksas), ir Konvencija dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimoAIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. PASIŪLYMO APLINKYBĖSPasiūlymo pagrindas ir tikslaiĮ šį pasiūlymą įtraukta keletas 2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 562/2006, nustatančio taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Bendrijos kodeksą (Šengeno sienų kodeksas), dalinių pakeitimų. Jie suformuluoti įgijus kelerių pirmų jo taikymo metų patirtį. Į pasiūlymą taip pat įtraukta keletas labai susijusių Konvencijos dėl 1985 m. birželio 14 d. Šengeno susitarimo įgyvendinimo pakeitimų.Bendrosios aplinkybės2006 m. spalio 13 d. įsigaliojo 2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 562/2006, nustatantis taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Bendrijos kodeksą (Šengeno sienų kodeksas).Per ketverius jo praktinio taikymo metus išaiškėjo poreikis padaryti keletą nedidelių techninių dalinių pakeitimų. Pagrindiniai šių dalinių pakeitimų šaltiniai:- valstybių narių ir Komisijos praktinė Šengeno sienų kodekso taikymo patirtis, įskaitant Šengeno vertinimo rezultatus ir valstybių narių pateiktus pranešimus ir prašymus;- 2009 m. rugsėjo mėn. Komisijos ataskaita dėl trečiųjų šalių piliečių kelionės dokumentų antspaudavimo nuostatų veikimo, atsižvelgiant į Šengeno sienų kodekso 10 ir 11 straipsnius (COM(2009) 489);- 2010 m. spalio 13 d. Komisijos ataskaita dėl Šengeno sienų kodekso III antraštinės dalies (Vidaus sienos) taikymo (COM(2010) 554);- nuoseklumo siekis, susijęs su kitais neseniai priimtais teisės aktais, ypač Vizų kodeksu (2009 m. liepos 13 d. Reglamentas (EB) Nr. 810/2009) ir Grąžinimo direktyva (2008 m. gruodžio 16 d. Direktyva 2008/115/EB).Į šį pasiūlymą įtraukti daliniai pakeitimai, kurie teikia daugiau aiškumo ir sumažina galimybes skirtingai aiškinti galiojantį tekstą, ir daliniai pakeitimai, kuriais sprendžiamos praktinės problemos, iškilusios per pirmuosius kelerius Šengeno sienų kodekso galiojimo metus. Be to, juo nustatomas aiškus teisinis reglamentavimas, taikomas dvišaliams susitarimams, susijusiems su bendrais patikrinimais kertant sieną sausumos keliais.Dėl naujų politikos iniciatyvų, pvz., ES atvykimo ir išvykimo sistemos ir ES registruotų keliautojų programos, bus pateikti konkretūs pasiūlymai, kurie bus aptarti atskirai.Galiojančios nuostatos2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 562/2006, nustatantis taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Bendrijos kodeksą (Šengeno sienų kodeksas), ir Konvencija dėl 1985 m. birželio 14 d. Šengeno susitarimo įgyvendinimo.2. KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS2010 m. kovo 16 d. vykusiame Imigracijos ir prieglobsčio grupės posėdyje surengtas valstybių narių ekspertų keitimasis nuomonėmis dėl siūlomų pakeitimų.2010 m. gegužės 7 d. specialiajame valstybių narių ekspertų posėdyje buvo išsamiai aptarti siūlomi daliniai pakeitimai. Valstybių narių ekspertai iš esmės palaikė siūlomus pakeitimus ir mintį teikti techninius dalinius pakeitimus, kuriais siekiama nustatyti keletą praktinių ir techninių Šengeno sienų kodekso (toliau – ŠSK) patobulinimų. Keli ekspertai pabrėžė, kad skubiai reikia pragmatiškai spręsti kai kuriuos šiame pasiūlyme iškeltus klausimus ir pareiškė tikintys, kad dalinius pakeitimus bus įmanoma priimti greitai.3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAISantraukaPagrindiniai daliniai pakeitimai yra susiję su šiais klausimais:- Aiškiai apibrėžtas metodas, kaip skaičiuoti „buvimą ne ilgiau kaip tris mėnesius per šešių mėnesių laikotarpį“ (5 straipsnis); laikantis 2006 m. spalio 3 d. priimto ETT sprendimo Bot , C-241/05 (2006 m. Rink. p. I-09627), ir priėmus atitinkamą analogišką Vizų kodekso 2 straipsnio 2 dalies a punkto nuostatą, šiuo klausimu reikia pateikti aiškias ir patikimas Šengeno sienų kodekso taikymui būtinas teisines gaires.- Pateikti išaiškinimus dėl reikalavimų, taikomų vizų neturinčių asmenų kelionės dokumento galiojimo laikotarpiui, (5 straipsnis) reaguojant į praktinį poreikį ir siekiant suderinti tekstą su Vizų kodekso 12 straipsniu.- Galimybė sukurti atskiras juostas keliautojams, kuriems taikomas bevizis režimas (9 straipsnis), kad būtų sudarytos lankstesnės sąlygos, o pasienio kontrolė vyktų greičiau ir atitiktų praktinius poreikius.- Patobulintas sienos apsaugos pareigūnų mokymas, siekiant atpažinti kritines situacijas, kuriose atsiduria itin pažeidžiami nelydimi nepilnamečiai ir prekybos žmonėmis aukos (15 straipsnis); poreikis skirti ypatingą dėmesį mokymui, kaip atpažinti tokias situacijas, neseniai patvirtintas 2010 m. gegužės 6 d. Komisijos veiksmų plane dėl nelydimų nepilnamečių (2010–2014 m.), COM(2010) 213 galutinis.- Galimybė nustatyti leidžiančias nukrypti nuostatas, susijusias su gelbėjimo tarnybų, policijos ir ugniagesių komandų narių atvykimu ir išvykimu nepaprastosios padėties atvejais (19 straipsnis).- Aiškus bendrų sienos perėjimo punktų teisinis pagrindas (VI priedas): kad valstybės narės ir kaimyninės trečiosios šalys galėtų sudaryti dvišalius susitarimus dėl bendradarbiavimo vykdant sienų kontrolę bendruose sienų perėjimo punktuose, reikia iš dalies pakeisti Šengeno sienų kodekso VI priedą, kad būtų nustatytas aiškus leidimas sudarinėti dvišalius susitarimus, susijusius su bendrais patikrinimais kertant sieną sausumos keliais, ir būtų nustatyti tam tikrų svarbių klausimų, pvz., tarptautinės apsaugos prašančių asmenų padėties, teisiniai pagrindai.Teisinis pagrindasSutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 77 straipsnio 1 dalis ir 77 straipsnio 2 dalis.Šiuo pasiūlymu iš dalies keičiamas 2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 562/2006, nustatantis taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Bendrijos kodeksą (Šengeno sienų kodeksas), kuris buvo pagrįstas atitinkamomis Europos bendrijos steigimo sutarties nuostatomis, tai yra 62 straipsnio 1 dalimi ir 2 dalies a punktu. Juo taip pat iš dalies keičiami Konvencijos dėl 1985 m. birželio 14 d. Šengeno susitarimo įgyvendinimo 21 ir 22 straipsniai, kurie (kaip nustatyta Sprendimu 1999/436/EB) buvo grindžiami EB sutarties 62 straipsnio 3 dalimi, ir šios Konvencijos 136 straipsnį, kuris buvo grindžiamas EB sutarties 62 straipsnio 2 dalimi.Subsidiarumo principasPagal 77 straipsnio 1 dalies a ir b punktus Sąjunga turi teisę kurti politiką siekdama „užtikrinti, kad nebūtų jokios asmenų, neatsižvelgiant į jų pilietybę, kontrolės jiems kertant vidaus sienas“ ir „užtikrinti asmenų kontrolę ir veiksmingą išorės sienų kirtimo priežiūrą“.Šiuo pasiūlymu neviršijamos tomis nuostatomis nustatytos ribos. Šio pasiūlymo tikslas – toliau plėtoti ir techniškai tobulinti Šengeno sienų kodeksu nustatytas priemones, susijusias su patikrinimais, kurie taikomi išorės sienas kertantiems asmenims, ir su vidaus sienas kertančių asmenų kontrolės nebuvimu. Valstybės narės vienos negali šių tikslų deramai pasiekti, nes galiojantį Sąjungos teisės aktą (Šengeno sienų kodeksą) gali pakeisti tik Sąjunga.Proporcingumo principasEuropos Sąjungos sutarties 5 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad ES veiksmų turinys ir forma neturi neviršyti to, kas būtina siekiant Sutarčių tikslų. Šiam veiksmui pasirinkta forma turi būti sudarytos tokios sąlygos, kad pasiūlymas pasiektų tikslą ir būtų kuo veiksmingiau įgyvendinamas.2006 m. Šengeno sienų kodeksas turėjo būti nustatytas reglamentu, kad būtų vienodai taikomas visose valstybėse narėse, taikančiose Šengeno acquis . Siūloma iniciatyva – Šengeno sienų kodekso dalinis pakeitimas – yra jau galiojančio reglamento dalinis pakeitimas, kurį galima padaryti tik reglamentu. Turinio klausimu šia iniciatyva siūlomi tik galiojančio reglamento patobulinimai, pagrįsti į jį įtrauktomis politikos gairėmis. Todėl pasiūlymas atitinka proporcingumo principą.Pasirinkta priemonėPasiūlyta priemonė – reglamentas.4. POVEIKIS BIUDŽETUISiūlomu keitimu Europos Sąjungos biudžetui poveikio nedaroma.5. PAPILDOMA INFORMACIJAPoveikis įvairiems prie Sutarčių pridėtiems protokolams ir su trečiosiomis šalimis sudarytiems asociacijos susitarimamsŠio pasiūlymo teisinis pagrindas – Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo trečiosios dalies V antraštinė dalis, todėl taikoma „kintamos geometrijos“ sistema, nustatyta protokoluose dėl Jungtinės Karalystės, Airijos ir Danijos pozicijos ir Šengeno protokole. Šiuo pasiūlymu plėtojamas Šengeno acquis . Reikia atsižvelgti į pasekmes įvairiems protokolams dėl Danijos, Airijos ir Jungtinės Karalystės, Islandijos ir Norvegijos, Šveicarijos ir Lichtenšteino. Šių valstybių padėtis išsamiai aprašyta šio pasiūlymo 7–12 konstatuojamose dalyse.Glausta siūlomų pakeitimų apžvalga- 1 straipsnis. Šengeno sienų kodekso daliniai pakeitimaiHorizontalieji pakeitimai- Visame tekste siūloma padaryti pakeitimus, susijusius su Lisabonos sutarties įsigaliojimu („ES“ vietoj „EB“, „Europos Sąjunga“ vietoj „Europos bendrija“, atnaujintos nuorodos į Sutarties nuostatas).2 straipsnis. Apibrėžimai- 1 punktas. Dalinis pakeitimas, kurį reikia padaryti dėl 4 ir 4a punktų siūlomų pakeitimų.- 4 punktas. Išaiškinimas, kuriuo pabrėžiama, kad 2 straipsnio 4 punktas susijęs su susisiekimu keltais tik tarp valstybių narių .- 4a punktas. Naująja apibrėžtimi vidaus krovinių vežėjams bus sudarytos tokios su vidaus sienų kirtimo kontrolės nebuvimu susijusios sąlygos, kokiomis naudojasi vidaus keltų susisiekimo paslaugas teikiančios įmonės.- 15 punktas. Kitaip suformuluota leidimo gyventi apibrėžtis. Siekiant išvengti nesusipratimų, išaiškinama, kad vizos (tiek ilgalaikės, tiek trumpalaikės) negali būti laikomos leidimu gyventi, apibrėžtu 15 punkto b papunktyje. Pasenusi nuoroda į „pakartotinį atvykimą“ išbraukta. Be to, išaiškinta, kad nacionaliniai leidimai tokiais leidimais laikomi tada, kai apie juos pranešama ir paskelbiama pagal 34 straipsnį.4 straipsnis. Išorės sienų kirtimasSiekiant pagerinti teksto bendrą struktūrą ir aiškumą, išbraukiamos dabartinės a ir b punktų išsamios leidžiančios nukrypti nuostatos. Siekiant išsaugoti išbrauktų nuostatų esmę, iš dalies pakeičiami 18 ir 19 straipsniai, kad būtų nustatytos nuostatos, kuriomis bendrai leidžiama nukrypti nuo 4 straipsnio, skirtos skirtingoms sienų rūšims ir asmenų kategorijoms, kartu su galiojančiomis VI priedo 3.2.5.–9. punktų (pramoginiai laivai ir pakrančių žvejyba) ir VII priedo 3.1. punkto (jūrininkai) formuluotėmis. Nuorodos į „nereguliarų sienos kirtimą“ 2 dalyje paskirtis – aiškiai atskirti išimtis, kurios leidžiamos pagal šią nuostatą, nuo vietinių eismo per sieną režimų, pagal kuriuos leidžiamas „reguliarus sienos kirtimas“ (kuriam taikomas Reglamento (EB) Nr. 1931/2006 35 straipsnis). Be to, 2 dalimi aiškiai leidžiama šioje srityje sudarinėti dvišalius susitarimus su kaimyninėmis trečiosiomis šalimis.5 straipsnis. Trečiųjų šalių piliečių atvykimo sąlygos- 1 dalis. Buvimo trukmė : po 2006 m. spalio 3 d. priimto ETT sprendimo Bot , C-241/05 (2006 m. Rink. p. I-09627), ir priėmus atitinkamą analogišką Vizų kodekso 2 straipsnio 2 dalies a punkto nuostatą, teikiamos aiškios teisinės gairės, kaip pagal Šengeno sienų kodeksą turi būti skaičiuojamas „trijų mėnesių per šešis mėnesius laikotarpis“, o formuluotė suderinta su Vizų kodeksu. Galiojantys kelionės dokumentai : reaguojant į praktinį poreikį, tekstas suderintas su Vizų kodekso 12 straipsniu, įskaitant sienos apsaugos pareigūnams suteikiamą galimybę daryti išimtis pagrįstais skubos atvejais.- 4 dalis. Išbrauktas pasenęs ir klaidinantis terminas „pakartotinio atvykimo viza“. Nuoroda į Reglamentą (EB) Nr. 415/2003 5 straipsnio 4 dalies b punkte pakeista į nuorodą į naująjį Vizų kodeksą. Kadangi Vizų kodekso 46 straipsnyje ir XII priede reikalaujama rinkti kiekvienos vietos, kurioje valstybės narės išduoda vizas, statistinius duomenis vizų klausimais (ši apibrėžtis apima sienos perėjimo punktus, kuriuose išduodamos vizos), 5 straipsnio 4 dalies b punkto antra pastraipa nebereikalinga ir turėtų būti pakeista atitinkamomis Vizų kodekso nuostatomis.7 straipsnis. Asmenų patikrinimas kertant sienas- 5 dalis. Galiojančios pareigos teikti informaciją raštu patikslinimas.- Nauja 8 dalis. Kadangi išimtinėmis aplinkybėmis, išvardytomis 4 straipsnio 2 dalyje (ypatingi poreikiai ir nepaprastosios padėties atvejai), praktikoje taip pat gali prireikti tam tikrų, nuo 7 straipsnio leidžiančių nukrypti nuostatų, tai yra aiškiai leidžiama.9 straipsnis. Atskiros juostos ir informaciniai ženklai- 2 dalis. Galimybė sukurti atskiras juostas keliautojams, kuriems taikomas bevizis režimas (9 straipsnis), leistų sudaryti lankstesnes sąlygas, o pasienio kontrolė vyktų greičiau ir atitiktų praktinius poreikius.10 straipsnis. Trečiųjų šalių piliečių kelionės dokumentų antspaudavimas- 2 dalis. Ištaisyta kalbos klaida tekste anglų kalba.- 3 dalis. Tarptautinio susisiekimo traukinių brigadų padėtis prilyginama pilotų ar jūrininkų veiklai, kadangi šie traukiniai vyksta pagal nustatytą tvarkaraštį. 2009 m. rugsėjo mėn. „Antspaudavimo ataskaitoje“ (COM(2009) 489 galutinis) Komisija jau paskelbė, kad nustatys antspaudavimo išimtį šios kategorijos asmenims.11 straipsnis. Buvimo trukmės sąlygų neatitikimo prezumpcija- 3 dalis. Techninio pobūdžio pritaikymas, susijęs su naujo teisės akto priėmimu (Grąžinimo direktyva 2008/115/EB).- Nauja 4 dalis. Techninio pobūdžio pritaikymas, kuriuo siekiama panaikinti dabartinio teksto spragą (išvykimo įrodymas, jeigu nėra išvykimo spaudo).12 straipsnis. Sienų stebėjimas- Pakeitimai, susiję su Komisijos įgaliojimais priimti deleguotuosius teisės aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį.13 straipsnis. Atsisakymas leisti atvykti- 5 dalis. Techninio pobūdžio pritaikymas, susijęs su naujo teisės akto priėmimu (Migracijos statistikos reglamentas Nr. 862/2007).15 straipsnis. Kontrolės įgyvendinimas- 1 dalis. Aiškiai paminėta sienos apsaugos pareigūnams FRONTEX parengta bendroji pagrindinė mokymo programa. 2010 m. gegužės 6 d. Komisijos veiksmų plane dėl nelydimų nepilnamečių (COM(2010) 213 galutinis) neseniai pabrėžtas poreikis skirti ypatingą dėmesį mokymui, kaip atpažinti kritines situacijas, kuriose atsiduria itin pažeidžiami asmenys.18 straipsnis. Specialios taisyklės, skirtos įvairioms sienos rūšims ir įvairioms transporto priemonėms, naudojamoms kertant išorės sienas- Paskutinis sakinys. Papildant 4 straipsnio 2 dalies dalinį pakeitimą, nustatomas sistemiškai nuoseklus pagrindas visoms VI priede įvardytoms sienų rūšims ir visoms transporto priemonėms numatyti nuostatas, kuriomis leidžiama nukrypti nuo 4 straipsnio.19 straipsnis. Specialios tam tikrų kategorijų asmenų patikrinimo taisyklės- Naujas 1 dalies g punktas. Siekiant sudaryti galimybes taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas, susijusias su gelbėjimo tarnybų, policijos ir ugniagesių komandų darbuotojų atvykimu ir išvykimu nepaprastosios padėties atveju, reikia aiškaus teisinio reglamentavimo (naują kategoriją įtraukti į 19 straipsnį ir atitinkamas VII priedo nuostatas, kuriais taip pat būtų numatyta galimybę sudaryti dvišalius susitarimus šiuo klausimu.- Naujas 1 dalies h punktas. VII priedo 8 punkte nustatyta specialioji išimtis jūroje esančiuose įrenginiuose dirbantiems darbuotojams (pvz., naftos gręžinių platformų arba jūroje įrengtų vėjo turbinų įrenginių darbuotojams) – nustatytos taisyklės, panašios į pakrančių žvejybai taikomas taisykles (VI priedas, 3.2.8 ir 9 punktai).- 1 dalies antras sakinys. Papildant 4 straipsnio 2 dalies dalinį pakeitimą, nustatomas sistemiškai nuoseklus pagrindas visoms VII priede įvardytoms asmenų kategorijoms numatyti nuostatas, kuriomis leidžiama nukrypti nuo 4 straipsnio.21 straipsnis. Patikrinimas teritorijoje- D punktas. Daug valstybių narių neįgyvendina Konvencijos dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo 22 straipsnio (vienoje valstybėje narėje teisėtai gyvenančių trečiųjų šalių piliečių pareiga registruotis atvykus į kitas valstybes nares). Pripažįstama, kad praktiškai yra sunku patikrinti, ar laikomasi šios bendros pareigos registruotis, ir nėra įtikinamų ekonominės naudos argumentų, kad ši taisyklė labai padeda identifikuoti neteisėtai šalyje gyvenančius imigrantus. Todėl neseniai paskelbtoje Komisijos ataskaitoje dėl Bendrijos kodekso (Šengeno sienų kodeksas) III antraštinės dalies (Vidaus sienos) taikymo (COM(2010) 554) pasiūlyta panaikinti Konvencijos dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo 22 straipsnį ir atitinkamą nuorodą į jį Šengeno sienų kodekso 21 straipsnio d punkte. Siūlomas pakeitimas neturi poveikio valstybių narių teisei atlikti kovos su neteisėta imigracija tikslinius patikrinimus savo teritorijoje, kiek tai suderinama su 21 straipsnio a–c punktuose nuostatomis.32 straipsnis. Priedų daliniai pakeitimai- Pakeitimai, susiję su Komisijos įgaliojimais priimti deleguotuosius teisės aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį.33 straipsnis. Įgaliojimų delegavimas- Įgaliojimai priimti aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį aiškiai deleguoti Komisijai. Šiuo pasiūlymu laikomasi standartinių formuluočių, pasiūlytų Europos Parlamento, Tarybos ir Europos Komisijos bendro sutarimo dokumento projekte, kuriame nustatytas institucijų darbo metodas susijęs su 290 straipsnio įgyvendinimu. Šios formuluotės dar gali būti pakeistos, siekiant atsižvelgti į tebevykstančių tarpinstitucinių derybų rezultatus.34 straipsnis. Pranešimai- 1 dalis. Išaiškinimas, susijęs su 2 straipsnio 15 punkto daliniais pakeitimais. Dėl teisinio poveikio, kurį pagal Šengeno sienų kodeksą turi leidimo gyventi šalyje kortelės, išduotos pagal Direktyvą 2004/38/EB, reikia nurodyti, kad tai yra būtent šios rūšies leidimai.37 straipsnis. Informacija, kurią turi pateikti valstybės narės- Pareigos pranešti suderinimas: valstybės narės privalės aiškiai informuoti Komisiją apie visus dvišalius susitarimus, kuriuos Šengeno sienų kodeksu leidžiama sudaryti.III priedas- Pritaikymas, kurį reikia padaryti dėl 9 straipsnio 2 dalies dalinio pakeitimo, sudarant sąlygas įrengti atskiras juostas keliautojams, kuriems taikomas bevizis režimas.IV priedas- 3 dalis. Techninis pritaikymas. Dėl standartinio kelionės dokumento (126 x 88 mm), vizos įklijos (105 x 74 mm) ir atvykimo arba išvykimo spaudo (43 x 30 mm) dydžių techniškai neįmanoma laikytis taisyklės, kad spaudas turi būti dedamas tame pačiame puslapyje, kuriame yra vizos įklija, nes tai gali trukdyti įskaityti vizos įrašus.VI priedas- Naujas 1.1.4 punktas. Siekiant sukurti sąlygas sudaryti valstybių narių ir kaimyninių trečiųjų šalių dvišalius susitarimus dėl bendradarbiavimo vykdant sienų kontrolę bendruose sienų perėjimo punktuose, reikia aiškaus teisinio pagrindo, kuris būtų taikomas tam tikriems svarbiems klausimams, pvz., tarptautinės apsaugos prašančių asmenų padėčiai. Siūlomu daliniu pakeitimu valstybėms narėms sukuriamos sąlygos sudaryti dvišalius susitarimus (leidimas, kaip nustatyta SESV 2 straipsnio 1 dalis), bet jos neįpareigojamos tą daryti.- 1.2.1. ir 1.2.2. punktai. Siekiant užtikrinti nuoseklumą, dvišalių susitarimų, susijusių su bendrais patikrinimais kertant sieną geležinkeliais, sudarymo taisyklės suderintos su teisiniu pagrindu, pasiūlytu 1.1.4. punkte kelių eismui. Pasiūlius 37 straipsnio pakeitimą, 1.2.1. punkto paskutinis sakinys tampa nebereikalingas ir turėtų būti išbrauktas. Užtikrinant praktinius poreikius, nustatoma daugiau lanksčių nuostatų dėl vietų, kuriose gali būti vykdomi patikrinimai.- 3.1.1.–3.10.5. punktai. Techniniai pritaikymai, kuriais terminai suderinami su formuluotėmis, vartojamomis FAL konvencijoje (Tarptautinės jūrų organizacijos konvencija dėl tarptautinės jūrų laivybos sąlygų palengvinimo) ir Direktyvoje 2010/65/ES dėl pranešimo formalumų, taikomų į valstybių narių uostus įplaukiantiems ir (arba) iš jų išplaukiantiems laivams[1], įskaitant sudaromą galimybę elektroniškai pateikti įgulos ir keleivių sąrašus; įtraukta nuoroda į informaciją, kurios reikalaujama pagal FAL konvencijos sąrašus, kaip nustatyta Direktyvoje 2002/6/EB; galimybė pateikti sąrašus pasienio postui per uosto administraciją; sąrašų perdavimo galutiniai terminai; konkretesnės gairės dėl sąrašų administracinių patikrinimų; ir išaiškinimas dėl reikalavimo tikrinti iš laivo neišlipančius asmenis.- 3.2.1. punktas. Pritaikymai, kuriuos reikia padaryti dėl 3.1. punkto pakeitimų.- 3.2.2. punktas. Pritaikymai, atitinkantys pakeitimus, pasiūlytus 3.1.4. punkte.- 3.2.4. punktas. Siekiant išvengti 3.1.2. punkto (su pakeitimais) dubliavimo, 3.2.4. punktas turėtų būti išbrauktas.- 3.2.9. punktas. Pareiga pranešti apie pakeitimus jau nustatyta 3.1.2. punkte ir jos nereikėtų kartoti 3.2.9. punkte.- Naujas 3.2.10. punkto i) papunktis. Tiksliai apibrėžtas reikalavimas pateikti įgulos ir keleivių sąrašus susisiekimo keltais atveju, atsižvelgiant į Jūrų transporto saugos direktyvos 98/41/EB nuostatas.- Naujas 3.2.11. punktas. Patikslinamas trečiosios šalies keltams, kurie valstybių narių teritorijoje sustoja daugiau nei vieną kartą, taikomas režimas, laikantis galiojančios analogiškos nuostatos dėl oro sienų logikos ir formuluotės (2.1.2. punkto b papunkčio iii) raidė).VII priedas- 3.1. punktas. Ištaisyta redagavimo klaida. Dauguma valstybių narių ratifikavo Konvenciją dėl jūreivių nacionalinių asmens pažymėjimų Nr. C 108, ir tik trys valstybės narės ratifikavo Konvenciją dėl jūrininkų nacionalinių asmens pažymėjimų Nr. C 185 (LT, HU, FR). Todėl turėtų būti paminėtos abi konvencijos. Redakcinio pobūdžio patobulinimas („išlipimas į krantą“ uoste reiškia ne tik atvykimą, bet ir galimybę grįžti į laivą (išvykti) buvimui krante pasibaigus).- 3.1. ir 3.2. punktų paskutiniai sakiniai išbraukti. 3 punkte kalbama tik apie nuostatas, kuriomis leidžiama nukrypti nuo 4 ir 7 straipsnių, o ne apie nuostatas, kuriomis leidžiama nukrypti nuo 5 straipsnio. Todėl šis tekstas klaidina ir jį būtina išbraukti.- 6.4. ir 6.5. punktai. Dabar turi būti nustatytas nacionalinių kontaktinių centrų, teikiančių konsultacijas nepilnamečių klausimais, sąrašas (dabar jis rengiamas savanoriškai, vadovaujantis Šengeno vadovo 3.7. skyriumi ir 37 priedu) ir pareiga juo naudotis.- Naujas 7 punktas. Žr. pirmesnę pastabą dėl 19 straipsnio 1 dalies g punkto.- Naujas 8 punktas. Žr. pirmesnę pastabą dėl 19 straipsnio 1 dalies h punkto.VIII priedas- Pritaikymas, kurį reikia padaryti dėl 11 straipsnio pakeitimo.2 straipsnis. Konvencijos dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo daliniai pakeitimai.- 21 straipsnio 3 dalies panaikinimas. Kadangi Šengeno sienų kodekso 34 straipsniu nustatyta pareiga pranešti, ši nuostata tapo nebereikalinga ir turi būti panaikinta.- 22 straipsnio panaikinimas. Žr. pirmesnes pastabas dėl ŠSK 21 straipsnio d punkto.- 136 straipsnio panaikinimas. Patikrinimų kertant sienas taisyklės suderintos su ES teise. Tai daro poveikį valstybių narių teisei sudarinėti šios srities sutartis. Valstybių narių ir trečiųjų šalių dvišalių susitarimų dėl patikrinimų kertant sienas sudarymas nenustačius ŠSK konkretaus leidimo sudarinėti tokius susitarimus darytų poveikį ES teisei, kaip apibrėžta SESV 3 straipsnio 2 dalyje ir 2 straipsnio 1 dalyje. Konvencijos dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo 136 straipsnis neatitinka šio principo. Todėl jis turi būti panaikintas.2011/0051 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASkuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 562/2006, nustatantis taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Bendrijos kodeksą (Šengeno sienų kodeksas), ir Konvencija dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimoEUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 77 straipsnio 1 ir 2 dalis,atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,perdavus įstatymo galią turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams,laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,kadangi:(1) Sąjungos politikos išorės sienų srityje tikslas – bendras valdymas, kuriuo būtų užtikrinamas vienodas ir aukštas kontrolės bei stebėjimo lygis ir kuris yra būtinas laisvo asmenų judėjimo Europos Sąjungoje aspektas ir pagrindinė laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės sudedamoji dalis. Todėl turi būti nustatytos bendros išorės sienų kontrolės standartų ir procedūrų taisyklės.(2) 2006 m. spalio 13 d. įsigaliojo 2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 562/2006, nustatantis taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Bendrijos kodeksą (Šengeno sienų kodeksas)[2].(3) Per ketverius jo praktinio taikymo metus išaiškėjo poreikis padaryti keletą nedidelių techninių dalinių pakeitimų remiantis valstybių narių ir Komisijos praktine Šengeno sienų kodekso taikymo patirtimi, įskaitant Šengeno vertinimo rezultatus ir valstybių narių pateiktus pranešimus ir prašymus.(4) Į 2009 m. Komisijos ataskaitą dėl trečiųjų šalių piliečių kelionės dokumentų antspaudavimo nuostatų veikimo, atsižvelgiant į Šengeno sienų kodekso 10 ir 11 straipsnius (COM(2009) 489), ir 2010 m. spalio 13 d. Komisijos ataskaitą dėl Šengeno sienų kodekso III antraštinės dalies (Vidaus sienos) taikymo (COM(2010) 554) įtraukta konkrečių pasiūlymų dėl Šengeno sienų kodekso techninių dalinių pakeitimų.(5) Dėl neseniai priimtų teisės aktų, ypač 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 810/2009, nustatančio Bendrijos vizų kodeksą (Vizų kodeksas)[3] ir 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/115/EB dėl bendrų nelegaliai esančių trečiųjų šalių piliečių grąžinimo standartų ir tvarkos valstybėse narėse[4] reikia tam tikrų Šengeno sienų kodekso dalinių pakeitimų.(6) Siekiant suderinti nuostatas dėl Šengeno erdvės sienų su Sutartimi dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), Komisijai turi būti deleguoti įgaliojimai priimti teisės aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį, kiek tai susiję su papildomų stebėjimo priemonių pagal 12 straipsnio 5 dalį priėmimu ir priedų dalinių pakeitimų pagal 32 straipsnį priėmimu. Itin svarbu, kad Komisija paruošiamojo darbo metu rengtu tinkamas konsultacijas, įskaitant konsultacijas ekspertų lygmeniu. Komisija, ruošdama ir rengdama deleguotuosius teisės aktus, turėtų užtikrinti, kad tuo pačiu metu Europos Parlamentui ir Tarybai laiku ir tinkamai būtų perduodami atitinkami dokumentai.(7) Kadangi šio Reglamento tikslą – padaryti galiojančių Šengeno sienų kodekso taisyklių techninius dalinius pakeitimus – galima pasiekti tik Sąjungos lygiu, Europos Sąjunga gali priimti priemones laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo. Pagal tame straipsnyje taip pat nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti.(8) Kalbant apie Islandiją ir Norvegiją, šiuo reglamentu plėtojamas Šengeno acquis , kaip apibrėžta Europos Sąjungos Tarybos, Islandijos Respublikos ir Norvegijos Karalystės sudarytame susitarime dėl pastarųjų asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis [5], kurios priklauso Tarybos sprendimo 1999/437/EB dėl tam tikrų priemonių taikant tą susitarimą[6] 1 straipsnio A punkte nurodytai sričiai.(9) Kalbant apie Šveicariją, šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis , kurios priklauso Tarybos sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio A punkte nurodytai sričiai, minėtą sprendimą taikant kartu su Tarybos sprendimo 2008/146/EB dėl susitarimo sudarymo Europos Sąjungos vardu[7] 3 straipsniu.(10) Kalbant apie Lichtenšteiną, šiuo reglamentu plėtojamas Šengeno acquis , kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės pasirašytame protokole dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis , kurios priklauso 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio A punkte nurodytai sričiai, minėtą sprendimą taikant kartu su Tarybos sprendimo 2008/261/EB[8] 3 straipsniu.(11) Pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas. Kadangi šis reglamentas grindžiamas Šengeno acquis , remdamasi to protokolo 4 straipsniu, Danija, Tarybai nusprendus dėl šio reglamento, per šešis mėnesius turi nuspręsti, ar jį įtrauks į savo nacionalinę teisę.(12) Šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Jungtinė Karalystė nedalyvauja pagal 2000 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimą 2000/365/EB dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas[9]. Todėl Jungtinė Karalystė nedalyvauja priimant šį reglamentą, jis nėra jai privalomas ar taikomas.(13) Šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Airija nedalyvauja pagal 2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimą 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas[10]. Todėl Airija nedalyvauja priimant šį reglamentą, jis nėra jai privalomas ar taikomas.PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisŠengeno sienų kodekso dalinis pakeitimasReglamentas (EB) Nr. 562/2006 iš dalies keičiamas taip:(1) 2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:1. 1 punkto c papunktis pakeičiamas taip:„c) valstybių narių jūrų, upių ir ežerų uostai reguliariam vidaus susisiekimui keltais ir vidaus krovinių vežimo susisiekimui;“;2. 4 punkte žodžiai „reguliarus susisiekimas keltais“ pakeičiami žodžiais „reguliarus vidaus susisiekimas keltais“;3. įterpiamas 4a punktas:„4a. „vidaus krovinių vežimo susisiekimas – krovinių vežimo susisiekimas tarp dviejų arba daugiau uostų, esančių valstybių narių teritorijoje, neįplaukiant į jokius uostus, esančius už valstybių narių teritorijos ribų;“;4. 5 punkte žodžių junginys „asmenys, kurie naudojasi Bendrijos laisvo judėjimo teise“ pakeičiamas junginiu „asmenys, kurie naudojasi laisvo judėjimo teise pagal Sąjungos teisę“;5. 5 punkto a papunktyje žodžių junginys „17 straipsnio 1 dalyje“ pakeičiamas junginiu „20 straipsnio 1 dalyje“;6. 5 punkto b papunktyje žodis „Bendrijos“ pakeičiamas žodžiu „Sąjungos“;7. 6 punkte žodžių junginys „17 straipsnio 1 dalyje“ pakeičiamas junginiu „20 straipsnio 1 dalyje“;8. 15 punktas pakeičiamas taip:„„leidimas gyventi“:a) visi leidimai gyventi, išduoti valstybių narių laikantis vienodos formos, nustatytos 2002 m. birželio 13 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1030/2002, nustatančiu vienodą leidimų apsigyventi trečiųjų šalių piliečiams formą, ir leidimų gyventi šalyje kortelės, išduotos laikantis Direktyvos 2004/38/EB;b) visi kiti dokumentai, išduoti valstybių narių trečiųjų šalių piliečiams, kuriais leidžiama būti jų teritorijoje, apie kuriuos pranešta ir kurie yra paskelbti, kaip nustatyta 34 straipsniu, išskyrus:i) laikinus leidimus, išduotus nagrinėjant pirmąjį prašymą dėl leidimo gyventi, kaip nurodyta a papunktyje, arba prieglobsčio prašymą, irii) valstybių narių išduotas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1683/95* nustatytos vienodos formos vizas____________________OL L 105, 2006 4 13, p. 1–“;(2) 3 straipsnio a punktas pakeičiamas taip:„a) asmenų, kurie naudojasi laisvo judėjimo teise pagal Sąjungos teisę, teisių;“(3) 4 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:„2. Nukrypstant nuo šio straipsnio 1 dalies nuostatų, pareigos kirsti išorės sienas tik sienos perėjimo punktuose nustatytomis jų darbo valandomis išimtys gali būti leidžiamos:9. asmenims arba asmenų grupėms kilus ypatingai būtinybei nereguliariai kirsti išorės sienas ne sienų perėjimo punktuose arba ne nustatytomis jų darbo valandomis, jei jie turi leidimus, kurių reikalaujama pagal nacionalinę teisę, ir tai neprieštarauja valstybių narių viešosios tvarkos ir vidaus saugumo interesams. Dvišaliuose susitarimuose valstybės narės gali nustatyti konkrečią tvarką;10. asmenims ar asmenų grupėms nenumatytais nepaprastosios padėties atvejais.“(4) 5 straipsnis iš dalies keičiamas taip:11. 1 dalies įžanginė formuluotė ir a punktas pakeičiami taip:„Numatomam buvimui valstybių narių teritorijoje, kurio bendra trukmė neviršija trijų mėnesių per bet kurį šešių mėnesių laikotarpį nuo pirmo atvykimo į valstybių narių teritoriją dienos, trečiųjų šalių piliečių atvykimo sąlygos yra tokios:a) jie turi galiojantį kelionės dokumentą ar dokumentą, leidžiantį jiems kirsti sieną ir atitinkantį šiuos kriterijus:i) galioja bent tris mėnesius po numatomo išvykimo iš valstybių narių teritorijos dienos. Pagrįstu skubos atveju šio reikalavimo galima netaikyti.ii) turi būti išduotas per pastaruosius dešimt metų.“12. 4 dalis iš dalies pakeičiama taip:i) a) punktas pakeičiamas taip:„a) trečiųjų šalių piliečiams, kurie atitinka ne visas 1 dalyje numatytas sąlygas, bet turi vienos iš valstybių narių išduotą leidimą gyventi ar ilgalaikę vizą, leidžiama vykti per kitų valstybių narių teritorijas tranzitu, kad jie galėtų pasiekti leidimą gyventi ar ilgalaikę vizą išdavusios valstybės narės teritoriją, jeigu jų pavardės nėra įtrauktos į valstybės narės, kurios išorės sienas jie ketina kirsti, nacionalinį neįsileistinų asmenų sąrašą, ir tame sąraše nenurodoma neleisti jiems atvykti ar vykti tranzitu;“ii) b punkto pirma ir antra pastraipos pakeičiamos taip:„trečiųjų šalių piliečiams, kurie atitinka 1 dalyje, išskyrus b punktą, nurodytas sąlygas ir kurie atvyksta prie sienos, gali būti leidžiama atvykti į valstybių narių teritoriją, jeigu prie sienos jiems išduodama viza pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 810/2009* 35 ir 36 straipsnius.Valstybės narės renka statistinius duomenis apie pasienyje išduotas vizas, laikydamosi Reglamento (EB) Nr. 810/2009 46 straipsnio ir XII priedo.____________________OL L 243, 2009 9 15, p. 1.“(5) 7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:13. 2 dalies antroje pastraipoje žodžių junginys „asmenys, kurie naudojasi Bendrijos laisvo judėjimo teise“ pakeičiamas junginiu „asmenys, kurie naudojasi laisvo judėjimo teise pagal Sąjungos teisę“.14. 2 dalies trečioje pastraipoje žodžių junginys „asmenų, kurie naudojasi Bendrijos laisvo judėjimo teise“ pakeičiamas junginiu „asmenų, kurie naudojasi laisvo judėjimo teise pagal Sąjungos teisę“.15. 2 dalies ketvirtoje pastraipoje žodžių junginys „asmenų, kurie naudojasi Bendrijos laisvo judėjimo teise“ pakeičiamas junginiu „asmenų, kurie naudojasi laisvo judėjimo teise pagal Sąjungos teisę“.16. 5 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:„Trečiųjų šalių piliečiams, kurių atžvilgiu atliekamas nuodugnus antros linijos patikrinimas, teikiama rašytinė informacija apie tokio patikrinimo tikslą ir tvarką.“17. 6 dalyje žodis „Bendrijos“ išbraukiamas, o po žodžio „judėjimas“ įterpiamas junginys „pagal Sąjungos teisę“;18. įterpiama 8 dalis:„8. Jeigu taikomi 4 straipsnio 2 dalies a arba b punktai, valstybės narės taip pat gali numatyti nuostatas, kuriomis leidžiama nukrypti nuo šiame straipsnyje nustatytų taisyklių.“(6) 9 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:„2. a) Asmenys, kurie pagal Sąjungos teisę naudojasi laisvo judėjimo teise, turi teisę naudotis juostomis, pažymėtomis III priedo A dalyje nurodytu ženklu („ES, EEE, CH“). Jie taip pat gali naudotis juostomis, pažymėtomis III priedo B1 dalyje nurodytu ženklu („bevizis režimas“) ir B2 dalyje nurodytu ženklu („visi pasai“).Trečiųjų šalių piliečiai, kurie neprivalo turėti vizos kirsdami valstybių narių išorės sienas, kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. 539/2001, ir trečiųjų šalių piliečiai, turintys galiojantį leidimą gyventi arba ilgalaikę vizą, gali naudotis juostomis, pažymėtomis šio reglamento III priedo B1 dalyje nurodytu ženklu („bevizis režimas“). Jie taip pat gali naudotis juostomis, pažymėtomis šio reglamento III priedo B2 dalyje nurodytu ženklu („visi pasai“).b) Visi kiti asmenys naudojasi juostomis, pažymėtomis III priedo B2 dalyje nurodytu ženklu.Užrašai ant ženklų, nurodyti pirmos pastraipos a ir b punktuose, gali būti užrašyti tokia kalba arba kalbomis, kurias kiekviena valstybė narė laiko tinkamomis.Valstybės narės gali, bet neprivalo įrengti atskiras juostas, pažymėtų III priedo B1 dalyje nurodytu ženklu („bevizis režimas“). Vadovaudamosi praktiniais poreikiais jos nusprendžia, ar įrenginės tokias juostas ir kuriuose sienų perėjimo punktuose tą darys.“(7) 10 straipsnis iš dalies keičiamas taip:19. 2 dalis pakeičiama taip:„2. Trečiųjų šalių piliečių, kurie yra Sąjungos piliečių šeimos nariai ir kuriems taikoma Direktyva 2004/38/EB, bet kurie nepateikia toje direktyvoje nurodytos leidimo gyventi šalyje kortelės, kelionės dokumentai antspauduojami jiems atvykstant ir išvykstant.Trečiųjų šalių piliečių, kurie yra trečiųjų šalių piliečių, besinaudojančių laisvo judėjimo teise pagal Sąjungos teisę, šeimos nariai, bet kurie nepateikia toje Direktyvoje 2004/38/EB nurodytos leidimo gyventi šalyje kortelės, kelionės dokumentai antspauduojami jiems atvykstant ir išvykstant. “b) 3 dalyje įterpiami f ir g punktai:„f) tarptautinio susisiekimo keleivinių ir krovininių traukinių brigadų kelionės dokumentai;g) trečiųjų šalių piliečių, kurie pateikia Direktyvoje 2004/38/EB nustatytą leidimo gyventi šalyje kortelę, kelionės dokumentai.“(8) 11 straipsnis iš dalies keičiamas taip:3 dalis pakeičiama taip:„Jeigu 1 dalyje nurodyta prielaida nepaneigiama, trečiosios šalies pilietis gali būti grąžintas pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/115/EB*.Įtraukiama nauja 4 dalis:„Jeigu išvykimo antspaudo nėra, 1 ir 2 dalių atitinkamos nuostatos taikomos mutatis mutandis .“____________________* OL L 348, 2008 12 24, p. 98.“(9) 12 straipsnio 5 dalis pakeičiama taip:„5. Komisija įgaliojama priimti deleguotuosius teisės aktus pagal 33 straipsnį dėl papildomų stebėjimo priemonių.“;(10) 13 straipsnio 5 dalis pakeičiama taip:„5. Valstybės narės renka statistinius duomenis apie asmenų, kuriems nebuvo leista atvykti, skaičių, atsisakymo leisti atvykti pagrindus, asmenų, kuriems nebuvo leista atvykti, pilietybę ir sienos (sausumos, oro ar jūrų), per kurią jiems nebuvo leista atvykti, rūšį ir pateikti juos laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 862/2007*.“____________________( OL L 199, 2007 7 31, p. 23.(11) 15 straipsnio 1 dalies trečia pastraipa pakeičiama taip:„Valstybės narės užtikrina, kad sienos apsaugos pareigūnai yra tinkamos specializacijos tinkamai parengti specialistai, atsižvelgdamos į Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2007/2004 įsteigtos Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros sienos apsaugos pareigūnams nustatytą ir parengtą bendrąją pagrindinę mokymo programą. Į mokymo programą įtraukti specialieji mokymai, kaip atpažinti kritines situacijas, kuriose atsiduria itin pažeidžiami nelydimi nepilnamečiai ir prekybos žmonėmis aukos. Valstybės narės skatina sienos apsaugos pareigūnus mokytis kalbų, ypač tų, kurios būtinos jų užduotims atlikti.“(12) 18 straipsnio antroje pastraipoje po žodžio „nuo“ įterpiama nuoroda „4,“.(13) 19 straipsnio 1 dalis iš dalies pakeičiama taip:a) pirmoje pastraipoje įterpiami g ir h punktai:„g) gelbėjimo tarnybų, policijos ir ugniagesių komandų darbuotojus;h) jūroje esančiuose įrenginiuose dirbančius darbuotojus.“b) antroje pastraipoje po žodžio „nuo“ įterpiama nuoroda „4,“.(14) 21 straipsnyje išbraukiamas d punktas.(15) 32 straipsnis pakeičiamas taip:„32 straipsnisPriedų daliniai pakeitimaiKomisija įgaliojama priimti deleguotuosius teisės aktus pagal 33 straipsnį dėl III, IV ir VIII priedų dalinių pakeitimų.“;(16) 33 straipsnis pakeičiamas taip:„33 straipsnisĮgaliojimų delegavimas1. Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus, jeigu įvykdomos šiame straipsnyje nustatytos sąlygos.2. Įgaliojimai deleguojami, kaip nurodyta 12 straipsnio 5 dalyje ir 32 straipsnyje, neribotam laikotarpiui nuo 2011.X.X. (šio reglamento įsigaliojimo data).3. Europos Parlamentas ir Taryba gali bet kada atšaukti 12 straipsnio 5 ir 32 dalyse nurodytų įgaliojimų delegavimą. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų delegavimas. Jis įsigalioja kitą dieną po sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba kitą sprendime nurodytą dieną. Jis neturi poveikio jau galiojančių deleguotųjų teisės aktų galiojimui.4. Priėmusi deleguotąjį teisės aktą, Komisija iškart tuo pat metu apie jį praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.5. Pagal 12 straipsnio 5 dalį ir 32 straipsnį priimtas deleguotasis teisės aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius po to teisės akto perdavimo Europos Parlamentui ir Tarybai nei Europos Parlamentas, nei Taryba neišreiškė prieštaravimų, arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba pranešė Komisijai, kad jie neprieštaraus. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis gali būti pratęstas dviem mėnesiais.“(17) 34 straipsnio 1 dalies a punktas pakeičiamas taip:„a) leidimų gyventi sąrašą, atskirdamos leidimus, kuriems taikomas 2 straipsnio 15 dalies a punktas, ir leidimus, kuriems taikomas 2 straipsnio 15 punkto b papunktis, ir prideda leidimų, kuriems taikomas 2 straipsnio 15 dalies b punktas, pavyzdį. Turi būti aiškiai nurodoma, kad pagal Direktyvą 2004/38/EB išduotos leidimo gyventi šalyje kortelės yra leidimo gyventi rūšis.“(18) 37 straipsnio pirmas sakinys pakeičiamas taip:„Valstybės narės praneša Komisijai apie nacionalines nuostatas, susijusias su 21 straipsnio c punktu, 4 straipsnio 3 dalyje nurodytas sankcijas ir dvišalius susitarimus, kuriuos galima sudaryti pagal šį reglamentą.“(19) III, IV, VI, VII ir VIII priedai iš dalies keičiami taip, kaip nurodyta šio reglamento priede.2 straipsnisKonvencijos dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo dalinis pakeitimasKonvencija dėl 1985 m. birželio 14 d. Šengeno susitarimo įgyvendinimo iš dalies pakeičiama taip:(1) 21 straipsnio 3 dalis išbraukiama;(2) 22 straipsnis išbraukiamas;(3) 136 straipsnis išbraukiamas.3 straipsnisĮsigaliojimasŠis reglamentas įsigalioja [...] dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas pagal Sutartis privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse.Priimta [...]Europos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas PirmininkasPRIEDASIII, IV, VI, VII ir VIII priedai iš dalies keičiami taip:(1) III priedas iš dalies keičiamas taip:(a) B dalis pakeičiama taip:„B1 DALIS. „Bevizis režimas“;[pic]B2 DALIS. „Visi pasai“.“[pic] „(b) C dalyje tarp ženklų „ES, EEE, CH“ ir „VISI PASAI“ įterpiami šie ženklai.[pic][pic][pic](2) IV priedo 3 punkto pirma pastraipa pakeičiama taip:„Atvykstant ir išvykstant trečiųjų šalių piliečiams, kuriems taikomas reikalavimas turėti vizą, antspauduojamas puslapis, esantis priešais puslapį, kuriame yra įklijuota viza.“(3) VI priedo 1 punktas iš dalies pakeičiamas taip:a) įterpiamas 1.1.4. punktas:„ 1.1.4. Bendri sienos perėjimo punktai1.1.4.1. Valstybės narės gali sudaryti su kaimyninėmis trečiosiomis šalimis dvišalius susitarimus dėl bendrų sienos perėjimo punktų, kuriuose vienos šalies sienos apsaugos pareigūnai, laikydamiesi savo šalies teisės aktų, tikrina atvykimą ir (arba) išvykimą kitos šalies teritorijoje, steigimo. Bendri sienos perėjimo punktai gali būti valstybės narės teritorijoje arba trečiosios šalies teritorijoje.1.1.4.2. Bendri sienos perėjimo punktai valstybės narės teritorijoje. Į dvišalius susitarimus, kuriais valstybės narės teritorijoje steigiami bendri sienos perėjimo punktai, įtraukiamas leidimas trečiosios šalies sienos apsaugos pareigūnams vykdyti savo užduotis valstybėje narėje, laikantis šių principų:20. Tarptautinė apsauga . Trečiosios šalies piliečiui, prašančiam tarptautinės apsaugos valstybės narės teritorijoje, sudaromos sąlygos pasinaudoti atitinkamomis valstybės narės procedūromis net jeigu trečiosios šalies pilietis išvykdamas bendrame sienos perėjimo punkte dar nebuvo patikrintas trečiosios šalies sienos apsaugos pareigūnų, kurie yra bendrame sienos perėjimo punkte.21. Asmens suėmimas arba turto areštas . Jeigu trečiosios šalies sienos apsaugos pareigūnams tampa žinomi faktai, pateisinantys asmens suėmimą, apsaugos asmeniui skyrimą arba turto areštą, jie- informuoja valstybės narės valdžios institucijas apie šiuos faktus, o valstybės narės valdžios institucijos užtikrina tinkamus vėlesnius veiksmus pagal nacionalinę, ES ir tarptautinę teisę, neatsižvelgdamos į atitinkamo asmens pilietybę- arba veikia pagal savo nacionalinę teisę. Tačiau šiuo atveju atitinkamam asmeniui privalo būti suteikta galimybė kreiptis į valstybių narių teismus ir pasinaudoti teisių gynimo priemonėmis, kuriomis būtų užtikrinta tinkama teisinė apsauga srityse, kurias reglamentuoja Sąjungos teisė, kad būtų užtikrinta teisinė apsauga, kuria asmenys gali naudotis pagal Sąjungos teisės normas, ir besąlygiškas tų normų laikymasis.22. Į ES teritoriją atvykstantys asmenys, kurie naudojasi laisvo judėjimo teise pagal Sąjungos teisę . Trečiosios šalies sienos apsaugos pareigūnai nekliudo patekti į ES teritoriją asmenims, kurie naudojasi laisvo judėjimo teise pagal Sąjungos teisę. Jeigu yra priežasčių, pateisinančių draudimą išvykti iš atitinkamos trečiosios šalies, trečiosios šalies sienos apsaugos pareigūnai informuoja valstybės narės valdžios institucijas apie šias priežastis, o valstybės narės valdžios institucijos užtikrina tinkamus vėlesnius veiksmus pagal nacionalinės, ES ir tarptautinės teisės aktus.1.1.4.3. Bendri sienos perėjimo punktai trečiosios šalies teritorijoje . Į dvišalius susitarimus, kuriais trečiosios šalies teritorijoje steigiami bendri sienos perėjimo punktai, įtraukiamas leidimas valstybės narės sienos apsaugos pareigūnams vykdyti savo užduotis trečiojoje šalyje, laikantis Šengeno sienų kodekso ir šių principų:23. Tarptautinė apsauga . Trečiosios šalies piliečiui, kuris po trečiosios šalies sienos apsaugos pareigūnų atliktos išvykimo kontrolės prašo valstybės narės sienos apsaugos pareigūnų, esančių trečiojoje šalyje, tarptautinės apsaugos, leidžiama patekti į atitinkamos valstybės narės teritoriją, kad būtų galima pradėti atitinkamas procedūras. Trečiosios šalies valdžios institucijos sutinka su atitinkamo asmens perkėlimu į valstybės narės teritoriją.24. Asmens suėmimas arba turto areštas . Jeigu valstybės narės sienos apsaugos pareigūnams tampa žinomi faktai, pateisinantys asmens suėmimą, apsaugos asmeniui skyrimą arba turto areštą, jie veikia laikydamiesi savo nacionalinių ir taikytinų Sąjungos teisės aktų. Trečiosios šalies valdžios institucijos turi sutikti su atitinkamo asmens arba objekto perkėlimu į valstybės narės teritoriją.25. Trečiosios šalies piliečiai, atvykstantys į savo pilietybės valstybę. Valstybės narės sienos apsaugos pareigūnai nekliudo atitinkamos trečiosios šalies piliečiams patekti į savo pilietybės šalį. Jeigu yra priežasčių, pateisinančių draudimą išvykti iš valstybės narės pagal valstybės narės teisę, valstybės narės sienos apsaugos pareigūnai informuoja trečiosios šalies valdžios institucijas apie šias priežastis, o trečiosios šalies valdžios institucijos užtikrina tinkamus vėlesnius veiksmus pagal nacionalinės ir tarptautinės teisės aktus.1.1.4.4. Prieš sudarydama ar iš dalies keisdama bet kokį dvišalį susitarimą dėl bendrų sienos perėjimo punktų su kaimynine trečiąja šalimi, atitinkama valstybė narė konsultuojasi su Komisija dėl susitarimo suderinamumo su šiuo reglamentu.Jei Komisija mano, kad susitarimas yra nesuderinamas su šiuo reglamentu, ji apie tai praneša atitinkamai valstybei narei. Valstybė narė imasi visų tinkamų priemonių, kad susitarimas per priimtiną laikotarpį būtų pakeistas taip, kad nustatyti neatitikimai būtų pašalinti.“b) 1.2.1. ir 1.2.2. punktai pakeičiami taip:„1.2.1. Tikrinami traukinių keleiviai ir geležinkelio darbuotojai išorės sienas kertančiuose traukiniuose, įskaitant prekinius ar tuščius traukinius. Valstybės narės gali sudaryti dvišalius susitarimus dėl tokių patikrinimų atlikimo būdų pagal 1.1.4. punkte nustatytus principus. Tokie patikrinimai gali vykti vienu iš šių būdų:- pirmoje atvykimo arba paskutinėje išvykimo stotyje valstybės narės teritorijoje,- traukinyje tranzito metu tarp paskutinės išvykimo stoties trečiojoje šalyje ir pirmos atvykimo stoties valstybės narės teritorijoje arba atvirkščiai,- paskutinėje išvykimo arba pirmoje atvykimo stotyje trečiosios šalies teritorijoje.1.2.2. Be to, siekiant palengvinti greitųjų keleivinių traukinių eismo srautus, valstybės narės, per kurias driekiasi tokių traukinių iš trečiųjų šalių maršrutas, taip pat gali nuspręsti bendru sutarimu su atitinkamomis trečiosiomis šalimis, pagal 1.1.4. punkte nustatytus principus, vykdyti asmenų patikrinimus traukiniuose iš trečiųjų šalių vienu iš šių būdu:- trečiosios šalies stotyse, kur asmenys įlipa į traukinį,- valstybių narių teritorijose esančiose stotyse, kur asmenys išlipa,traukinyje, važiuojančiame tranzitu tarp trečiosios šalies teritorijoje esančių stočių ir valstybių narių teritorijose esančių stočių, su sąlyga, kad asmenys lieka traukinyje.“(4) VI priedo 3 punktas iš dalies pakeičiamas taip:(a) 3.1.1. punkto antras sakinys pakeičiamas taip:„Valstybės narės gali sudaryti dvišalius susitarimus, pagal kuriuos patikrinimus taip pat galima atlikti trečiosios šalies teritorijoje laivui plaukiant arba laivui atvykus arba išvykus pagal principus, nustatytus 1.1.4. punkte.(b) 3.1.2., 3.1.3., 3.1.4. ir 3.1.5. punktai pakeičiami taip:„3.1.2. Kapitonas arba kitas asmuo, kurį tinkamai įgaliojo laivo valdytojas, (abiem atvejais toliau – kapitonas) sudaro įgulos ir visų kitų keleivių sąrašą, į kurį įtraukia informaciją, kurios reikalaujama Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) konvencijos dėl tarptautinės jūrų laivybos sąlygų palengvinimo (FAL) 5 formoje (įgulos sąrašas) ir 6 formoje (keleivių sąrašas), ir, jei taikoma, vizų arba leidimų gyventi numerius ne vėliau kaip- dvidešimt keturias valandas prieš atvykimą į uostą, arba- jeigu reisas trunka trumpiau nei dvidešimt keturias valandas, ne vėliau kaip prieš pat laivui išplaukiant iš ankstesniojo uosto, arba- jei paskirties uostas nežinomas arba pasikeičia reiso metu – iškart, kai gaunama informacija.Kapitonas pateikia sąrašą (-us) tos valstybės narės paskirtai atitinkamai kompetentingai institucijai (sienos apsaugos pareigūnams, uosto administracijai arba kitai institucijai, kuri nedelsdama perduoda jį (-uos) sienos apsaugos pareigūnams.3.1.3. Kapitonui įteikiamas gavimo patvirtinimas, kuris paprašytas jį pateikia laivui stovint uoste.3.1.4. Laivo kapitonas nedelsdamas praneša kompetentingoms institucijoms apie bet kokius įgulos sudėties ir keleivių skaičiaus pasikeitimus.Be to, kapitonas kompetentingoms institucijoms skubiai per 3.1.2. punkte nurodytą laikotarpį praneša apie bilieto neturinčių keleivių buvimą laive. Tačiau atsakomybė už bilieto neturinčius keleivius tenka kapitonui.Nukrypstant nuo 4 ir 7 straipsnių, sistemiški liekančių laive asmenų patikrinimai kertant sieną nevykdomi. Vis dėlto sienos apsaugos pareigūnai fiziškai tikrina laivą ir asmeniškai tikrina laive liekančius asmenis atsižvelgdami į pavojų, susijusių su vidaus saugumu ir neteisėta imigracija, įvertinimą.3.1.5. Kapitonas tinkamu laiku ir pagal atitinkamame uoste galiojančias taisykles kompetentingai institucijai praneša apie laivo išvykimą.“(c) 3.2.1. punktas pakeičiamas taip:„3.2.1. Kruizinio laivo kapitonas per 3.1.2. punkte nustatytą laikotarpį atitinkamai kompetentingai institucijai siunčia kruizo maršrutą ir programą.“(d) 3.2.2. punkto antra pastraipa pakeičiama taip:„Vis dėlto, atsižvelgiant į pavojų, susijusių su vidaus saugumu ir neteisėta imigracija, įvertinimą, tokių laivų įgula ir keleiviai tikrinami.“(e) 3.2.3. punkto a ir b papunkčių nuoroda „3.2.4. punkte“ pakeičiama nuoroda „3.1.2. punkte“;(f) 3.2.3. punkto e papunkčio antra pastraipa pakeičiama taip:„Vis dėlto, atsižvelgiant į pavojų, susijusių su vidaus saugumu ir neteisėta imigracija, įvertinimą, tokių laivų įgula ir keleiviai tikrinami.“(g) 3.2.4. punktas išbraukiamas;(h) 3.2.9. punkto antroji pastraipa išbraukiama;(i) 3.2.10. punktas papildomas i) papunkčiu:„i) 3.1.2. punktas (pareiga pateikti keleivių ir įgulos sąrašus) netaikomas. Jeigu laive esančių asmenų sąrašas turi būti parengtas pagal Tarybos direktyvą 98/41/EB*, kapitonas šio sąrašo kopiją siunčia atvykimo uosto, esančio valstybių narių teritorijoje, kompetentingai institucijai ne vėliau kaip trisdešimt minučių po laivo išvykimo iš trečiosios šalies uosto.____________________* OL L 188, 1998 7 2, p. 35.“(j) įrašomas 3.2.11. punktas:„3.2.11. Jeigu į keltą, vykstantį iš trečiosios šalies ir sustojantį valstybių narių teritorijoje daugiau nei vieną kartą, keleiviai įsilaipina tik likusiai kelionės daliai šioje teritorijoje, keleivių patikrinimas, jiems išvykstant, turi vykti išvykimo uoste, o patikrinimas jiems atvykstant – atvykimo uoste.Keleiviai, kurie šių tarpinių sustojimų metu jau yra kelte ir nėra įlipę į jį valstybių narių teritorijoje, tikrinami atvykimo uoste.“(5) VII priedo 3 dalis iš dalies keičiama taip:(a) 3.1. ir 3.2. punktai pakeičiami taip:„Nukrypstant nuo 4 ir 7 straipsnių, valstybės narės gali leisti jūrininkams, turintiems jūrininkų asmens pažymėjimus, išduotus pagal Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvenciją dėl jūreivių nacionalinių asmens pažymėjimų Nr. 108 (1958) ir Konvenciją dėl jūrininkų nacionalinių asmens pažymėjimų Nr. 185 (2003), 1965 m. balandžio 9 d. Londono konvenciją ir atitinkamą nacionalinę teisę, atvykti į valstybių narių teritoriją ir išvykti iš jos išlipant į krantą, kad būtų uosto, į kurį atplaukia jų laivai, arba gretimų savivaldybių teritorijoje neprisistatydami sienos perėjimo punkte, jeigu jie įtraukti į laivo, kuriame dirba, įgulos sąrašą, kuris buvo iš anksto pateiktas patikrinti kompetentingoms institucijoms.Tačiau atsižvelgiant į pavojų, susijusių su vidaus saugumu ir neteisėta imigracija, įvertinimą, prieš jūrininkams išlipant į krantą juos pagal 7 straipsnį tikrina sienos apsaugos pareigūnai.“(6) VII priedo 6 punktas papildomas 6.4 ir 6.5 punktais:„6.4. Valstybės narės paskiria nacionalinius kontaktinius centrus, teikiančius konsultacijas nepilnamečių klausimais, ir praneša apie juos Komisijai. Komisija šių nacionalinių kontaktinių centrų sąrašą pateikia valstybėms narėms.6.5. Jeigu yra abejonių dėl 6.1., 6.2. ir 6.3. punktuose įvardytų aplinkybių, sienos apsaugos pareigūnai naudojasi nacionalinių kontaktinių centrų, teikiančių konsultacijas nepilnamečių klausimais, sąrašu.“(7) VII priedas papildomas 7 ir 8 punktais:„7. Gelbėjimo tarnybos, policija ir ugniagesių komandosGelbėjimo tarnybų, policijos ir ugniagesių komandų, veikiančių esant nepaprastajai padėčiai, atvykimo ir išvykimo tvarka nustatoma nacionalinės teisės aktais ir, kai taikoma, dvišaliais susitarimais. Šia tvarka gali būti nustatyta nuostatų, kuriomis leidžiama nukrypti nuo 4, 5 ir 7 straipsnių.8. Jūroje esančiuose įrenginiuose dirbantys darbuotojaiNukrypstant nuo 4 ir 7 straipsnių, jūroje dirbantys darbuotojai (dirbantys naftos gręžinių platformose arba jūroje įrengtų vėjo turbinų įrenginiuose), reguliariai grįžtantys jūra arba oru į valstybių narių teritoriją nepabuvę trečiosios šalies teritorijoje, sistemiškai netikrinami.Vis dėlto, nustatant, kaip dažnai reikia tikrinti, atsižvelgiama į nelegalios imigracijos pavojų vertinimą, ypač tais atvejais, kai prie pat jūroje esančios darbo vietos eina trečiosios šalies kranto linija.“(8) VIII priedo standartinėje formoje žodžių junginys „atvykimo spaudo“ pakeičiamas junginiu „atvykimo arba išvykimo spaudo“, o žodis „atvyko“ pakeičiamas žodžių junginiu „atvyko arba išvyko“.[1] 2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/65/EB dėl pranešimo formalumų, taikomų į valstybių narių uostus įplaukiantiems ir (arba) iš jų išplaukiantiems laivams, kuria panaikinama Direktyva 2002/6/EB, OL L 283, 2010 10 29, p. 1.[2] OL L 105, 2006 4 13, p. 1.[3] OL L 243, 2009 9 15, p. 1.[4] OL L 348, 2008 12 24, p. 98.[5] OL L 176, 1999 7 10, p. 36.[6] OL L 176, 1999 7 10, p. 31.[7] OL L 53, 2008 2 27, p. 1.[8] OL L 83, 2008 3 26, p. 5.[9] OL L 131, 2000 6 1, p. 43.[10] OL L 64, 2002 3 7, p. 20.


type: contracts

text:
 Avis juridique important
 |
 21999D0171
 Decisão do Comité Misto do EEE n.° 171/1999, de 26 de Novembro de 1999, que altera o anexo XIII (transportes) do Acordo EEE
 Jornal Oficial no L 061 de 01/03/2001 p. 0030 - 0030
 Decisão do Comité Misto do EEEn.o 171/1999de 26 de Novembro de 1999que altera o anexo XIII (transportes) do Acordo EEEO COMITÉ MISTO DO EEE,Tendo em conta o Acordo sobre o Espaço Económico Europeu, alterado pelo protocolo que adapta o Acordo sobre o Espaço Económico Europeu, a seguir designado "o acordo", e, nomeadamente, o seu artigo 98.o,Considerando o seguinte:(1) O anexo XIII do acordo foi alterado pela Decisão n.o 25/97 do Comité Misto do EEE, de 30 de Abril de 1997(1).(2) A Decisão 1999/569/CE da Comissão, de 28 de Julho de 1999, relativa aos parâmetros fundamentais do subsistema de controlo-comando e sinalização do sistema ferroviário transeuropeu de grande velocidade(2), deve ser incorporada no acordo,DECIDE:Artigo 1.oNo anexo XIII do acordo, a seguir ao ponto 37a (Directiva 96/48/CE do Conselho) é aditado o seguinte ponto:"37b. 399 D 0569: Decisão 1999/569/CE da Comissão, de 28 de Julho de 1999, relativa aos parâmetros fundamentais do subsistema de controlo-comando e sinalização do sistema ferroviário transeuropeu de grande velocidade (JO L 216 de 14.8.1999, p. 23), tal como rectificado pelo JO L 236 de 7.9.1999, p. 38.".Artigo 2.oFazem fé os textos da Decisão 1999/569/CE, redigidos nas línguas islandesa e norueguesa, que acompanham as respectivas versões linguísticas da presente decisão.Artigo 3.oA presente decisão entra em vigor em 27 de Novembro de 1999, desde que tenham sido efectuadas ao Comité Misto do EEE todas as notificações previstas no n.o 1 do artigo 103.o do acordo.Artigo 4.oA presente decisão será publicada na secção EEE e no suplemento EEE do Jornal Oficial das Comunidades Europeias.Feito em Bruxelas, em 26 de Novembro de 1999.Pelo Comité Misto do EEEO PresidenteN. v. Liechtenstein(1) JO L 242 de 4.9.1997, p. 74.(2) JO L 216 de 14.8.1999, p. 23, tal como rectificado pelo JO L 236 de 7.9.1999, p. 38.


text:
 28.4.2007
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 C 95/28
 A T-217/03. és T-245/03. sz., FNCBV és társai kontra Bizottság egyesített ügyekben az Elsőfokú Bíróság által 2006. december 13-án hozott ítélet ellen a Fédération nationale des syndicats d'exploitants agricoles (FNSEA), a Fédération nationale bovine (FNB), a Fédération nationale des producteurs de lait (FNPL), és a Jeunes agriculteurs (JA) által 2007. február 27-én benyújtott fellebbezés
 (C-110/07. P. sz. ügy)
 (2007/C 95/51)
 Az eljárás nyelve: francia
 Felek
 Fellebbezők: a Fédération nationale des syndicats d'exploitants agricoles (FNSEA), a Fédération nationale bovine (FNB), a Fédération nationale des producteurs de lait (FNPL), és a Jeunes agriculteurs (JA) (képviselők: V. Ledoux és B. Néouze ügyvédek)
 A többi fél az eljárásban: a Fédération nationale de la coopération bétail et viande (FNCBV), az Európai Közösségek Bizottsága és a Francia Köztársaság
 A fellebbezők kérelmei
 A fellebbezők kérik, hogy a Bíróság:
 —
 helyezze hatályon kívül az Elsőfokú Bíróság 2006. december 13-i ítéletét;
 —
 állapítsa meg, hogy a fellebbező szövetségekkel szemben nincs helye bírság kiszabásának;
 —
 másodlagosan csökkentse a bírságok összegét;
 —
 kötelezze az Európai Közösségek Bizottságát az Elsőfokú Bíróság előtt indított ideiglenes intézkedés iránti, illetve a főeljárással, továbbá a Bíróság előtti eljárással kapcsolatos költségek viselésére.
 Jogalapok és fontosabb érvek
 A fellebbezők fellebbezésük alátámasztására négy jogalapra hivatkoznak. Az első jogalapjukkal a fellebbezők arra hivatkoznak, hogy az Elsőfokú Bíróság elferdítette az értékelésére bocsátott bizonyítékokat azzal, hogy nem vette figyelembe a 2001. október 24-i megállapodás 2001. november 30-át követő meg nem hosszabbítását bizonyító két lényeges okiratot. Második jogalapjukban azt állítják, hogy az Elsőfokú Bíróság figyelmen kívül hagyta a közösségi jogot és a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlatát azzal, hogy úgy ítélte meg, hogy a Bizottság nem sértette meg a védelemhez való jogot azzal, hogy a kifogásközlésben nem tüntette fel, hogy a bírságok összegét a fellebbező szövetségek tagjainak összesített forgalmát figyelembe véve fogja kiszámítani. Harmadik jogalapjukban a 17/62 rendelet 17. cikke (2) bekezdésének megsértésére hivatkoznak, mivel az Elsőfokú Bíróság annak megállapításához, hogy a fellebbező szövetségekkel szemben kiszabott bírságok nem lépik túl a forgalomnak a fenti cikkben meghatározott 10 %-os felső határát, e szövetségek tagjainak összesített forgalmát vette figyelembe, anélkül, hogy az ítélkezési gyakorlat által e tekintetben felállított pontos és objektív feltételek teljesültek volna. Végül negyedik jogalapjukban a fellebbezők a „ne bis idem”, valamint az arányosság elvének megsértésére hivatkoznak, mivel az Elsőfokú Bíróság a szövetségek mindegyikére külön-külön szabott ki bírságot, és e bírságok tekintetében a közös tagok összesített forgalmát vette figyelembe. A felek szerint a jelen ügyben egyetlen egy szövetséggel szemben kellett volna a fellebbező szövetségek közös tagjainak összesített pénzügyi lehetőségeit figyelembe vevő szankciót kiszabni.


text:
20.3.2004 PT Jornal Oficial da União Europeia C 71/21
 ACÓRDÃO DO TRIBUNAL DE PRIMEIRA INSTÂNCIA ACÓRDÃO DO TRIBUNAL DE PRIMEIRA INSTÂNCIA
 de 11 de Dezembro de 2003 de 11 de Dezembro de 2003
 no processo T-65/99: Strintzis Lines Shipping SA contra no processo T-66/99: Minoan Lines SA contra Comissão
 Comissão das Comunidades Europeias (1) das Comunidades Europeias (1)
 («Concorrência — Regulamento (CEE) n.o 4056/86 — («Concorrência — Regulamento (CEE) n.o 4056/86 —
 Verificação nas instalações de uma sociedade distinta da Verificações nas instalações de uma sociedade distinta da
 destinatária da decisão de verificação — Artigo 85.o, n.o 1, do destinatária da decisão de verificação — Artigo 85.o, n.o 1, do
 Tratado CE (actual artigo 81.o, n.o 1, CE) — Regulamentação Tratado CE (actual artigo 81.o, n.o 1, CE) — Regulamentação
 estatal sobre transporte marítimo e prática das autoridades estatal sobre transporte marítimo e prática das autoridades
 públicas — Aplicabilidade do artigo 85.o do Tratado — públicas — Aplicabilidade do artigo 85.o do Tratado —
 Imputação da conduta infraccional — Coima — Aplicação Imputabilidade da conduta infraccional — Coima — Apli-
 das orientações para o cálculo das coimas») cação das orientações para o cálculo das coimas»)
 (2004/C 71/36) (2004/C 71/37)
 (Língua do processo: grego) (Língua do processo: grego)
 No processo T-65/99, Strintzis Lines Shipping SA, com sede
 no Pireu (Grécia), representada por K. Adamantopoulos, No processo T-66/99, Minoan Lines SA, com sede em
 V. Akritidis e A. Papakrivopoulos, advogados, com domicílio Heráclion (Grécia), representada por I. Soufleros, advogado,
 escolhido no Luxemburgo, contra Comissão das Comunidades com domicílio escolhido no Luxemburgo, contra Comissão
 Europeias (agentes: R. Lyal, D. Triantafyllou e G. Athanassiou), das Comunidades Europeias (agentes: R. Lyal, D. Triantafyllou
 que tem por objecto um pedido de anulação da Decisão 1999/ e A. Oikonomou), que tem por objecto um pedido de anulação
 /271/CE da Comissão, de 9 de Dezembro de 1998, relativa a da Decisão 1999/271/CE da Comissão, de 9 de Dezembro de
 um processo de aplicação do artigo 85.o do Tratado CE 1998, relativa a um processo de aplicação do artigo 85.o do
 (IV/34.466 — Ferries gregos) (JO 1999, L 109, p. 24), o Tratado CE (IV/34.466 — Ferries gregos) (JO 1999, L 109,
 Tribunal de Primeira Instância (Quinta Secção), composto por: p. 24), o Tribunal de Primeira Instância (Quinta Secção),
 J. D. Cooke, presidente, R. García Valdecasas e P. Lindh, juízes, composto por: J. D. Cooke, presidente, R. García Valdecasas e
 secretário: J. Plingers, administrador, proferiu em 11 de P. Lindh, juízes, secretário: J. Plingers, administrador, proferiu
 Dezembro de 2003 um acórdão cuja parte decisória é a em 11 de Dezembro de 2003 um acórdão cuja parte decisória
 seguinte: é a seguinte:
 1) É negado provimento ao recurso. 1) É negado provimento ao recurso.
 2) A recorrente suportará as suas próprias despesas e as da 2) A recorrente suportará as suas próprias despesas e as da
 Comissão. Comissão.
 (1) JO C 136, de 15.5.1999. (1) JO C 136, de 15.5.1999.


text:
 20.10.2014
 HR
 Službeni list Europske unije
 C 372/21
 Tužba podnesena 11. kolovoza 2014. – Cham i Bena Properties protiv Vijeća
 (Predmet T-597/14)
 2014/C 372/26
 Jezik postupka: francuski
 Stranke
 Tužitelji: Cham Holding Co. SA i Bena Properties Co. SA (Damask, Sirija) (zastupnici: E. Ruchat i C. Cornet d’Elzius, odvjetnici)
 Tuženik: Vijeće Europske unije
 Tužbeni zahtjev
 Tužitelji od Općeg suda zahtijevaju da:
 —
 utvrdi tužbu tužiteljâ dopuštenom i osnovanom;
 —
 posljedično, naloži Europskoj uniji snošenje naknade štete u visini 43.000.000 EUR koju su tužitelji pretrpjeli u vezi s obustavom projekta „Yasmeen Rotana”;
 —
 naloži imenovanje vještaka radi utvrđivanja potpune štete koju su pretrpjeli tužitelji;
 —
 naloži Vijeću Europske Unije snošenje troškova postupka.
 Tužbeni razlozi i glavni argumenti
 U prilog svoje tužbe tužitelji ističu tri tužbena razloga koji su u bitnome identični ili slični tužbenim razlozima navedenima u okviru predmeta T-432/11, Makhlouf/Conseil.


text:
Parīzes Dievmātes katedrāle () ir katedrāle Parīzē, Francijā. Ievērojams agrīnās gotiskās arhitektūras paraugs. Romas katoļu baznīcas Parīzes arhibīskapijas galvenā baznīca un Parīzes arhibīskapa sēdeklis.
 Parīzes Dievmātes katedrāli sāka celt 1163. gadā karaļa Luija VII valdīšanas laikā. To pabeidza vairāk kā pēc divsimt gadiem — 1345. gadā, bet arī turpmāk celtne tika papildināta ar jaunām detaļām un greznojumiem.
 Fasāžu mākslinieciskajā izveidē liela loma ir skulpturālajam dekoram — statujām, ciļņiem, kas redzami ne vien frīzveida joslā, bet arī portālu timpanonos un starp portāliem. Plastiskajos rotājumos izmantotas ne vien cilvēka auguma formas, bet arī augu un ģeometriskais ornaments un fantastisku būtņu atveidi. Piemēram, ūdens notekas veidotas kā rīkles atpletuši pūķi, uz balustrādes tup akmens himēras.
 Parīzes Dievmātes katedrālē esot 8000 sēdvietu un 20 000 stāvvietu. Šis Parīzes lielākais dievnams vispilnīgāk atbilst viduslaiku priekšstatam par pasaules modeli.
 Parīzes Dievmātes katedrāle aprakstīta franču rakstnieka Viktora Igo (Victor Hugo) 1831. gadā izdotā romānā Notre dame de Paris. Tā zināma arī no latviešu komponista Zigmara Liepiņa operas "Parīzes Dievmātes katedrāle".
 2019. gada 15. aprīlī katedrālē izcēlās ugunsgrēks, kurā tā ievērojami cieta.
 Atsauces
 Ārējās saites
 Parīze
 Gotiskā arhitektūra
 Romas katoļu baznīcas Francijā
 Katedrāles
 UNESCO Pasaules mantojuma vietas Francijā


text:
 Avis juridique important
 |
 31975D0437
 75/437/CEE: Décision du Conseil, du 3 mars 1975, portant conclusion de la convention pour la prévention de la pollution marine d'origine tellurique
 Journal officiel n° L 194 du 25/07/1975 p. 0005 - 0005 édition spéciale finnoise: chapitre 15 tome 1 p. 0227 édition spéciale suédoise: chapitre 15 tome 1 p. 0227 édition spéciale espagnole: chapitre 15 tome 1 p. 0098 édition spéciale portugaise: chapitre 15 tome 1 p. 0098
 DÉCISION DU CONSEIL du 3 mars 1975 portant conclusion de la convention pour la prévention de la pollution marine d'origine tellurique (75/437/CEE) LE CONSEIL DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté économique européenne, et notamment son article 235, vu la proposition de la Commission, vu l'avis de l'Assemblée (1), considérant que la déclaration du Conseil des Communautés européennes et des représentants des gouvernements des États membres, réunis au sein du Conseil, du 22 novembre 1973, concernant un programme d'action des Communautés européennes en matière d'environnement (2), met l'accent sur l'importance que revêt pour la Communauté la lutte contre la pollution des mers en général et prévoit entre autres des actions de la Communauté en vue de lutter contre la pollution des mers d'origine tellurique; considérant que la convention pour la prévention de la pollution marine d'origine tellurique du 21 février 1974 prévoit également l'élaboration et la mise en oeuvre de «programmes» visant soit à éliminer, soit à réduire le même type de pollution dans l'Atlantique du Nord-Est; considérant que la conclusion par la Communauté de cette convention apparaît nécessaire à la réalisation, dans le fonctionnement du marché commun, d'un des objets de la Communauté dans les domaines de la protection du milieu et de la qualité de la vie et que les pouvoirs d'action requis à cet effet n'ont pas été prévus par le traité; considérant qu'il convient de désigner le représentant de la Communauté au sein de la Commission instituée par la convention, DÉCIDE: Article premier La convention pour la prévention de la pollution marine d'origine tellurique est conclue au nom de la Communauté économique européenne. Le texte de la convention est annexé à la présente décision. Article 2 Le président du Conseil est autorisé à désigner les personnes habilitées à signer la convention et à leur conférer les pouvoirs nécessaires à l'effet d'engager la Communauté. Article 3 La Communauté est représentée par la Commission au sein de la Commission instituée par l'article 15 de la convention. La Commission y expose la position de la Communauté, conformément aux directives que le Conseil peut lui donner. Fait à Bruxelles, le 3 mars 1975. Par le Conseil Le président J. KEATING (1)JO no C 127 du 18.10.1974, p. 32. (2)JO no C 112 du 20.12.1973, p. 1.


text:
Οι Γερμανικές ή Τευτονικές γλώσσες είναι ένας κλάδος στενά συγγενικών Ινδοευρωπαϊκών γλωσσών. Λέγεται πως προέκυψαν στην Ευρώπη από μια υποθετική κοινή Πρωτο-Γερμανική γλώσσα, η οποία εμφανίστηκε στην Ευρώπη προς τα μέσα της πρώτης χιλιετίας π.Χ., στην Προ-ρωμαϊκή Εποχή του σιδήρου. Οι πιο διαδεδομένες από αυτές είναι τα Αγγλικά και τα Γερμανικά, που απαριθμούν περίπου 300 εκατομμύρια και 100 εκατομμύρια φυσικούς ομιλητές αντίστοιχα. Οι κύριες υποομάδες των Γερμανικών γλωσσών είναι οι Ανατολικές Γερμανικές, που αποτελούνται από εξαφανισμένες/νεκρές πλέον γλώσσες, οι Δυτικές Γερμανικές, και οι Βόρειες Γερμανικές, οι τελευταίες είναι γνωστές και ως Σκανδιναβικές.
 Κύριες Ομάδες
 Οι Γερμανικές γλώσσες διακρίνονται σε τρεις υποομάδες, που περιλαμβάνουν και υποκλάδους:
 Ανατολικές γερμανικές γλώσσες, που περιλαμβάνουν πλέον νεκρές γλώσσες όπως τα Γοτθικά και τα Βανδαλικά.
 Δυτικές γερμανικές γλώσσες, που είναι η μεγαλύτερη οικογένεια και περιλαμβάνει τις σύγχρονες και πιο διαδεδομένες Γερμανικές γλώσσες, ανάμεσά τους τα Αγγλικά, τα Γερμανικά και τα Ολλανδικά, αλλά και άλλες γλώσσες όπως τα Γίντις, τα σκωτικά αγγλικά και τις γερμανικές και ολλανδικές διαλέκτους.
 Βόρειες γερμανικές γλώσσες, που περιλαμβάνουν τα Νορβηγικά, τα Δανικά, και τις υπόλοιπες γερμανικές γλώσσες που ομιλούνται στη Βόρεια Ευρώπη.
 Λίστα κλάδων των Γερμανικών γλωσσών
 Όλες οι ζωντανές Γερμανικές γλώσσες ανήκουν είτε στις Δυτικές είτε στις Σκανδιναβικές. Οι Δυτικές Γερμανικές γλώσσες χωρίζονται σε πολλά περαιτέρω παρακλάδια, μεταξύ άλλων στον Αγγλο-Φριζικό κλάδο, που περιλαμβάνει την Αγγλική γλώσσα και τις διαλέκτους της, ενώ οι ηπειρωτικές Δυτικές Γερμανικές γλώσσες περιέχουν τα σύγχρονα Γερμανικά και τα Ολλανδικά.
 Ανατολικές γερμανικές γλώσσες †
 Γοτθική †
 Κριμαϊκή Γοτθική †
 Βανδαλική †
 Βουργουνδική †
 Δυτικές γερμανικές γλώσσες
 Υψηλές Γερμανικές γλώσσες (Περιλαμβάνει την σύγχρονη Γερμανική και λοιπές Γερμανικές διαλέκτους.
 Κεντρικές Γερμανικές
 Ανατολικές Κεντρικές Γερμανικές
 Δυτικές Κεντρικές Γερμανικές
 Λουξεμβουργιανή
 Πενσυλβανική Γερμανική
 Άνω Γερμανικές γλώσσες
 Άνω Φραγκονική
 Αλεμαννική
 Αυστρο-Βαυαρικές γλώσσες
 Φερσενταλική
 Κιμβρική
 Τυρολική
 Γίντις
 Κάτω Φραγκονικές γλώσσες
 Ολλανδικά και λοιπές Ολλανδικές διάλεκτοι
 Αφρικάανς
 Κάτω Γερμανικές
 Δυτικές Κάτω Γερμανικές
 Ανατολικές Κάτω Γερμανικές
 Χαμηλή Γερμανική (ή Κάτω Σαξωνική)
 Αγγλοφριζικές γλώσσες
 Φριζικές γλώσσες (περιλαμβάνουν την Δυτική,την Ανατολική και τη Βόρεια, που ομιλούνται από παλιά στην Ολλανδία, στην Κάτω Σαξωνία και στο Σλέσβιχ-Χόλσταϊναντίστοιχα.
 Αγγλικές γλώσσες, που περιλαμβάνουν τα Αγγλικά και τη Σκωτς.
 Βόρειες γερμανικές γλώσσες (ή Σκανδιναβικές), που διαιρούνται περαιτέρω σε:
 Δυτικές Σκανδιναβικές
 Νορβηγική
 Ισλανδική
 Φεροϊκή
 Νορνική †
 Ανατολικές Σκανδιναβικές
 Δανική
 Σουηδική
 Γκουτνική (υπό εξαφάνιση)
 Ιστορία
 Όλες οι Γερμανικές γλώσσες θεωρείται ότι προέρχονται από ένα υποθετικό πρωτο-γερμανικό γλωσσικό σχήμα με την επίδραση της μετατόπισης συμφώνων των νόμων του Γκριμ και του Βέρνερ. Αυτή η επίδραση ήταν έντονη μάλλον κατά τη διάρκεια της προ-ρωμαϊκής εποχής του σιδήρου στη βόρεια Ευρώπη από περίπου το 500 π.Χ.. Άλλοι ερευνητές υποστηρίζουν τον πρώιμο διαχωρισμό των γερμανικών γλωσσών από τις ινδοευρωπαϊκές και προτείνουν μία κοινή ιστορική πορεία όλων των αρχικών ομιλητών της πρωτο-γερμανικής διαλέκτου σε όλη τη διάρκεια της εποχής του χαλκού στη βόρεια Ευρώπη.
 Από τις αρχές του γλωσσικού εντοπισμού τους, όλες οι γερμανικές γλώσσες και διάλεκτοι διακρίνονται σε τρεις ομάδες με γεωγραφικό προσδιορισμό: οι δυτικές, οι ανατολικές και οι βόρειες γερμανικές γλώσσες. Οι σαφείς σχέσεις μεταξύ τους δεν έχουν καθοριστεί με ακρίβεια αλλά προέρχονται από ρουνικές επιγραφές και ευρήματα από τις περιόδους των μαζικών μεταναστεύσεων. Συνεπώς, ορισμένες τοπικές διάλεκτοι και γλωσσικές ομάδες είναι δύσκολο να καθοριστούν επακριβώς ως προς την κατηγορία που ανήκουν. Για παράδειγμα, το γλωσσικό ιδίωμα της Λομβαρδίας κατά τον 6ο αιώνα, ίσως είναι μία ποικιλία βόρειας ή ανατολικής (πριν την ομογενοποίηση με τη δυτική) γερμανικής γλώσσας, κατά την περίοδο εποικισμού των περιοχών του ποταμού Έλβα από τους Λομβαρδούς. Οι ομάδες των δυτικών γλωσσών προέρχονται κατά βάση από τον πολιτισμό Γιάστορφ, ενώ οι ανατολικές ως ποικιλία των διαλέκτων Γκότλαντ του 1ου αιώνα. Οι βόρειες έχουν χώρο καταγωγής τη νότια Σουηδία. Το πρώτο γνωστό αυτοσυναφές κείμενο σε γερμανική γλώσσα είναι η γοτθική μετάφραση της Καινής Διαθήκης από τον Ουλφιλάς τον 4ο αιώνα. Αντίστοιχα, γραπτές μαρτυρίες δυτικών γερμανικών γλωσσών αποτελούν η παλαιά υψηλή γερμανική γλώσσα με λέξεις και φράσεις του 6ου αιώνα και συγκροτημένα κείμενα του 9ου αιώνα, καθώς και η παλαιά αγγλική γλώσσα με κείμενα του 10ου αιώνα. Οι βόρειες γερμανικές γλώσσες έχουν μόνο γραπτές μαρτυρίες από ρουνικές επιγραφές, ως πρωτο-νορβηγικά, μέχρι την εξέλιξή τους στην παλαιά νορβηγική γλώσσα γύρω στα 800 μ.Χ. Εκτενέστερες ρουνικές επιγραφές του 8ου και 9ου αιώνα, καθώς και κείμενα στην λατινική αλφάβητο του 12ου αιώνα, μαρτυρούν την εξέλιξη των γερμανικών γλωσσών. Παράλληλα, έχουν εντοπιστεί και πρώιμα έργα της σκαλδικής ποίησης ως και του 9ου αιώνα.
 Γύρω στον 10ο αιώνα, οι διάφορες παραλλαγές των γερμανικών γλωσσών είχαν αναπτύξει σημαντικές διαφορές, ώστε η αλληλοκατανόηση και συνάφεια μεταξύ τους να είναι δύσκολη. Το γλωσσολογικό αποτύπωμα των Βίκινγκ στον Αγγλοσαξονικό πολιτισμό έχει επιδράσει στην αγγλική γλώσσα και επίσης θεωρείται ότι συνέβαλε στον μετασχηματισμό της γραμματικής της παλαιάς αγγλικής στα μεσαιωνικά αγγλικά του 12ου αιώνα.
 Οι ανατολικές γερμανικές γλώσσες περιθωριοποιήθηκαν σταδιακά μετά τις μαζικές μεταναστεύσεις. Οι Βουργουνδοί, οι Γότθοι και οι Βάνδαλοι αφομοιώθηκαν από τους αντίστοιχους γειτονικούς πληθυσμούς τους μέχρι και τον 7ο αιώνα, αφήνοντας μόνο τη γλωσσική ομάδα των γοτθικών της Κριμαίας ανεξάρτητη γλωσσικά μέχρι και τον 18ο αιώνα.
 Στις αρχές του Μεσαίωνα, οι δυτικές γερμανικές γλώσσες διαχωρίστηκαν τόσο από την απομονωμένη εξέλιξη των μεσαιωνικών αγγλικών, όσο και από τη μετατόπιση συμφώνων των υψηλών γερμανικών στην ηπειρωτική Ευρώπη. Αυτό είχε ως αποτέλεσμα τη δημιουργία των υψηλών γερμανικών ιδιωμάτων, παράλληλα με τα κάτω σαξονικά ιδιώματα, και τις ενδιάμεσες παραλλαγές της κεντρικής γερμανικής περιοχής. Με το τέλος του Μεσαίωνα, οι παραλλαγές είχαν σημαντικές διαφορές μεταξύ τους, διαμορφώνοντας τη γλωσσική ομάδα των υψηλών αλαμανικών στο νότο και την αντίστοιχη κάτω σαξονική διάλεκτο στο βορρά. Αν και οι δύο ομάδες θεωρούνται ότι ανήκουν στη γερμανική γλώσσα, δεν είχαν αμοιβαία γλωσσική συνάφεια. Οι νοτιότερες παραλλαγές ολοκλήρωσαν την μετατόπιση συμφώνων, ενώ οι βόρειες δεν επηρεάστηκαν καθόλου.
 Παράλληλα, οι βόρειες γερμανικές γλώσσες παρέμειναν περισσότερο ομοιογενείς, λόγω της γεωγραφικής απομόνωσης της χερσονήσου της Δανίας και της Σκανδιναβίας, διατηρώντας την μεταξύ τους συνάφεια μέχρι και σήμερα.
 Σύγχρονη γεωγραφική διασπορά
 Αναλυτικά, οι γερμανικές γλώσσες με τις χώρες και περιοχές ομιλίας και χρήσης τους, παρουσιάζονται στη συνέχεια:
 Αγγλικά: Ηνωμένο Βασίλειο (Αγγλία, Ουαλία, Σκοτία, Βόρεια Ιρλανδία, Γιβραλτάρ, Βρετανικές υπερπόντιες κτήσεις, Περιοχές του βρετανικού στέμματος), ΗΠΑ, Καναδάς, Γουιάνα, Νότια Αφρική (ως μία από τις επίσημες γλώσσες), Ναμίμπια (ως μία από τις επίσημες γλώσσες), Αυστραλία, Νέα Ζηλανδία, Ινδία (ως μία από τις επίσημες γλώσσες), Πακιστάν (ως μία από τις επίσημες γλώσσες), επίσης πολύ γνωστή ξένη γλώσσα σε πολλές δεκάδες χώρες.
 Γερμανικά - Γερμανία, Αυστρία, Ελβετία (γερμανόφωνα καντόνια), Βέλγιο (γερμανόφωνη μειονότητα)
 Λουξεμβουργιανά - Λουξεμβούργο (μερικές φορές θεωρείται Γερμανική διάλεκτος)
 Δανικά - Δανία, Γροιλανδία, Νήσοι Φερόε
 Νορβηγικά - Νορβηγία
 Ολλανδικά - Ολλανδία, Βέλγιο (περιοχή της Φλάνδρας, αυτόνομη περιοχή των Βρυξελών), Σουρινάμ, Ολλανδικές Αντίλλες
 Σουηδικά - Σουηδία, Φινλανδία (Νήσοι Ώλαντ, περιοχές της ηπειρωτικής Φινλανδίας)
 Ισλανδικά - Ισλανδία
 Αφρικάανς (ως παρακλάδι των ολλανδικών που προέκυψαν από την έλλειψη επαρκούς επαφής των Ολλανδών αποικιστών από την Ολλανδία) - Νότια Αφρική (ως μία από τις επίσημες γλώσσες), Ναμίμπια (ως μία από τις επίσημες γλώσσες)
 Βιβλιογραφία
 Richard Bethge, Konjugation des Urgermanischen, in Ferdinand Dieter, Laut- und Formenlehre der altgermanischen Dialekte, Leipzig 1900, 361.
 Fausto Cercignani, Indo-European ē in Germanic, in Zeitschrift für vergleichende Sprachforschung, 86/1, 1972, 104–110.
 Wayne Harbert, The Germanic Languages, Cambridge 2007, ISBN 978-0-521-01511-0.
 Claus Jürgen Hutterer, Die germanischen Sprachen. Ihre Geschichte in Grundzügen, Wiesbaden 2008, ISBN 978-3-928127-57-8.
 Ekkehard König und Johan van der Auwera (Hrsg.), The Germanic Languages, London / New York 1994, ISBN 0-415-05768-X.
 Orrin W. Robinson, Old English and Its Closest Relatives. A Survey of the Earliest Germanic Languages, Stanford (Calif) 1992, ISBN 0-8047-1454-1.
 Stefan Schumacher, 'Langvokalische Perfekta' in indogermanischen Einzelsprachen und ihr grundsprachlicher Hintergrund, in Gerhard Meiser und Olav Hackstein, Sprachkontakt und Sprachwandel, Wiesbaden 2005, 603f.
 Δείτε επίσης
 Γλωσσική οικογένεια
 Ινδοευρωπαϊκές γλώσσες
 Αρχαία σκανδιναβική γλώσσα