text:
Jordanija (arab. الأردن Al-ʾUrdunn), oficialiai Jordanijos Hašimitų Karalystė (arab. المملكة الأردنية الهاشمية Al-Mamlakah al-’Urdunniyyah Al-Hāshimiyyah) – valstybė Artimuosiuose Rytuose. Ribojasi su Sirija šiaurėje, Iraku šiaurės rytuose, Saudo Arabija rytuose ir pietuose, Izraeliu ir Vakarų Krantu vakaruose.
 Istorija
 Svarbiausia Jordanijos teritorija, kur koncentruojasi beveik visi gyventojai, apima tik siaurą kalnuotą vakarinį ruožą. Šis ruožas yra pietrytinė Istorinės Sirijos (Levanto) dalis, neretai dar vadinama Užjordane (Transjordanija).
 Senovės Jordanija
 Vakarinė Jordanija, pasižyminti tinkamomis žemdirbystei žemėmis, buvo vienas pasaulio Neolito civilizacijos židinių, kuri čia kilo jau IX tūkst. pr. m. e. Bronzos amžiaus, (IV–II tūkst. pr. m. e.) laikais, kaip ir kitose Istorinės Sirijos teritorijose, Jordane nesusikūrė didelės imperijos, tačiau susiformavo aukšto lygio miesto kultūra. Svarbiausios gyvenvietės ėmė jungtis į prekybinius kelius. Užjordanė tapo svarbiu regionu, kuriuo ėjęs kelias jungė šiaurės Siriją su Raudonąja jūra ir iš kurio prasidėjo karavanų keliai į Arabiją. Vėliau šis kelias buvo žinomas kaip Karalių kelias.
 II tūkst. pr. m. e. politiškai ir kultūriškai Jordano teritorija buvo stipriai veikiama Egipto (iš pradžių Vidurinės, vėliau – Naujosios karalysčių).
 XII a. pr. m. e. Egiptui nusilpus nuo jūros tautų antpuolių, Sirijoje susidarė vakuumas, kurio metu atsirado prielaidos susiformuoti vietos valstybingumui. Tuo metu Užjordanėje susiformavo trys karalystės: Amonas, Moabas ir Edomas. Suklestėjo prekybiniai miestai Rabat Amonas, Dhibanas, Buseira. Karalystės buvo labai svarbios tarpininkės prekyboje su Jemenu.
 Nuo VIII a. pr. m. e. karalystės neteko valstybingumo, ir nuo tada čia viešpatavo Asirijos imperija, vėliau – Naujoji Babilono karalystė, dar vėliau – Achemenidų imperija ir Makedonijos imperija. Po Aleksandro Makedoniečio užkariavimų Jordanijos teritoriją valdė Seleukidų imperija. Helenizmo įtakoje visame regione paplito graikų kultūra, miestai pervardinti graikiškais pavadinimais arba įkurti nauji. Tarp jų svarbiausi buvo Filadelfija, Gerasa, Pela, Um Kaisas ir kt. Dalis miestų šiaurinėje Jordanijoje susivienijo į Dekapolį. Silpstant Seleukidų politinei centralizacijai, II a. pr. m. e. pietinėje Užjordanėje susiformavo Nabatėjų karalystė su sotine Petra, kuri kontroliavo pelningus kelius su Arabija.
 64 m. pr. m. e. Romos imperija inkorporavo Dekapolį į savo imperiją, o Nabatėja išlaikė nepriklausomybę. Tik 106 m. ji savanoriškai įsijungė į Romos imperiją ir tapo Arabijos provincija. Ši egzistavo iki 390 m., kol perėjo Bizantijos imperijai.
 Islamiškoji Jordanija
 Po Sirijos įjungimo į Kalifatą VII a., pirmą kartą panaudotas arabiškas Jordanijos vardas: al-Urdun. Jordanija buvo administruojama kaip vienas iš penkių Sirijos (aš-Šam) provincijos (džundų). Tuo metu vietos populiacija stipriai arabizuota ir islamizuota.
 Po Abasidų kalifato subyrėjimo, Jordanijos teritoriją valdė svetimšalės dinastijos iš Egipto (Tulunidai (868–905), Ikšididai (935–969), Fatimidai (969–1171), Ajubidai (1169–1250), Mameliukai (1250–1517)), Mesopotamijos (Seldžiukai) ar Sirijos (Hamdanidai ir Zengidai (1127–1222)), tačiau savo valstybingumo šalis neturėjo. Osmanų imperijoje (1516–1918) Jordanija priklausė Damasko vilajetui.
 Yrant Osmanų imperijai, po I pasaulinio karo (1919 m.) Jordanija atiteko Britų imperijai, kaip Britų Palestinos mandato rytinė dalis. 1923 m. jo sudėtyje sukūrus Užjordanės emyratą, Jordanas ėmė formuotis kaip atskiras politinis vienetas, nusistovėjo jo sienos. Iš karto po II pasaulinio karo, 1946 m., perbraižant politinį žemėlapį, Jordanijai suteikta nepriklausomybė, ir tais pačiais metais ji pervardinta Jordanijos Hašemitų karalyste (buvęs emyras pradėjo tituluotis karaliumi).
 Nuo pat nepriklausomybės Jordanijos istorija yra formuojama jos santykių su vakariniu kaimynu Izraeliu. 1949 m. ji aneksavo iš Izraelio Vakarų krantą, o 1967 m. jį Izraelis atsiėmė. Pašonėje vykstantis karas lėmė masines palestiniečių migracijas į Jordaniją. Kintanti šalies etninė sudėtis nulėmė etninius konfliktus tarp migrantų ir vietinių arabų. Sunkėjanti vidaus padėtis skatino suvaržyti iš pradžių suteiktas laisves ir teises: per didžiąją dalį Šaltojo karo šalis gyveno komendanto valandos režimu.
 Pasibaigus Šaltajam karui, 1994 m. Jordanija sudarė taiką su Izraeliu, pradėta šalies ekonomikos, politikos, visuomenės liberalizacija. Šalis turi vieną laisviausių rinkos ekonomikų Artimuosiuose Rytuose.
 Politinė sistema
 Jordanija yra konstitucinė monarchija, kurioje veikia daugiapartinė sistema. Valdžios struktūra paremta 1952 m. sausio 8 d. priimta šalies Konstitucija.
 Šalies vadovas – karalius, jo pozicija paveldima. Karalius skiria ministrą pirmininką, pasirašo arba vetuoja visus įstatymus, patvirtina konstitucijos pataisas, turi galią paleisti parlamentą, atleisti teisėjus. Jis taip pat yra vyriausias šalies ginkluotų pajėgų vadas, gali skelbti karą. Dabartinis karalius – Abdullah II (nuo 1999 metų), karaliaus Huseino, valdžiusio 1953–1999 metais, sūnus.
 Vykdomoji valdžia sutelkta karaliaus ir ministrų kabineto, kuriam vadovauja ministras pirmininkas, rankose. Ministras pirmininkas skiriamas karaliaus nefiksuoto ilgio laikotarpiui ir yra atsakingas už ministrų kabineto formavimą bei vadovavimą jam.
 Įstatymų leidžiamoji valdžia priklauso dviejų rūmų parlamentui: 60 vietų Senatui ir 120 vietų Deputatų rūmams. Senato narius skiria karalius iš žinomų šalies žmonių, ne jaunesnių kaip 40 metų, ketverių metų kadencijai. Deputatų rūmų narius renka Jordanijos piliečiai visuotiniuose rinkimuose ketverių metų kadencijai. Šie rūmai turi teisę priimti, papildyti arba atmesti Senato pateikiamus įstatymus. Senatas su Deputatų rūmais dviejų trečiųjų balsų dauguma taip pat gali atmesti karaliaus veto.
 Daugiapartinė sistema šalyje įsigaliojo 1992 metais, priėmus Politinių partijų įstatymą ir panaikinus ilgą laiką galiojusį partijų veiklos draudimą. Nepaisant to, partijų įtaka maža, dauguma Deputatų rūmų narių yra nepriklausomi kandidatai.
 Pagal Demokratijos indeksą 2011 m. Jordanija buvo įvertinta kaip turinti autoritarinį režimą ir užėmė 118 vietą tarp 167 valstybių.
 Jordanija priklauso Arabų lygai, FAO, TVF, Islamo bendradarbiavimo organizacijai, JTO, UNESCO, PSO, PPO ir kitoms tarptautinėms organizacijoms.
 Administracinis suskirstymas
 Jordanija administraciškai padalinta į 12 muchafazų. Šios grupuojamos į 3 neoficialius regionus: šiaurės, vidurio ir pietų. Muchafazos padalintos į 52 nahijas.
 Geografija
 Jordanijoje trys ryškios geografinės zonos: vakaruose – Jordano slėnis, rytuose – dykumos, o tarp jų – plokščiakalnių ir aukštumų sritis. Jordanijoje labai trūksta vandens, be to, šalis neturi naftos ir mineralų telkinių, išskyrus fosfatus, kurie (kartu su kalio druska) yra pagrindinės šalies eksporto prekės.
 Jordano slėnis driekiasi šalies vakaruose. Jordano upė teka Gauro tektonine įduba į pietus. Jos ilgis – 252 km. Upės vanduo naudojamas gyventojų reikmėms tenkinti. Jordanas įteka į Negyvąją jūrą.
 Klimatas
 Vyrauja subtropinis klimatas, būdingi ryškūs temperatūrų pokyčiai. Šiltas ir sausas periodas tęsiasi nuo balandžio iki spalio. Vidutinė temperatūra +26° C. Rugpjūtį temperatūra gali pakilti iki 49° C karščio. Sausis – šalčiausias mėnuo, vidutinė temperatūra – apie 7° C šilumos. Žiemą gali iškristi sniegas. Lietūs būdingi šiauriniams ir centriniams rajonams (lapkričio – vasario mėn.), tuo tarpu Akabos regionas saulės lepinamas ištisus metus.
 Vakarų Jordanijos klimatas Viduržemio tipo: karštos sausos vasaros, vėsios drėgnos žiemos ir du trumpi pereinamieji metų laikai. Kituose trijuose ketvirtadaliuose šalies teritorijos vyrauja dykumų klimatas: čia per metus neiškrenta nė 250 mm kritulių.
 Ekonomika
 Mažiau nei 5 % valstybės žemių yra dirbama, o mažų ūkių indėlis yra mažas todėl, kad neproduktyviai įdirbama žemė ir žemės nėra pakankamai drėkinamos. Pagrindiniai žemės ūkio produktai yra kviečiai, miežiai, lęšiai, pomidorai, baklažanai, citrusiniai vaisiai, vynuogės. Dauguma Jordanijos gyventojų išlaiko save augindami avis, ožkas, galvijus.
 Šalies gamintojai apdirba žemės ūkio produktus, gamina alkoholinius gėrimus, drabužius, statybos medžiagas. Beveik pusė šalies gamybos susitelkę Amane. Gan dideliais kiekiais gaminami fosfatai, trąšos, kalio karbonatas. Šalyje yra nedidelė naftos perdirbimo įmonė.
 Jordanija daugiau importuoja, nei eksportuoja. Importuojama žaliavinė nafta, įvairūs įrengimai, transporto įranga, maisto produktai. Eksportuojamos trąšos, kalio karbonatas, fosfatai, žemės ūkio produktai. Pagrindiniai šalies mainų partneriai yra Europos Sąjungos šalys, Irakas, Indija, Saudo Arabija, JAV, Japonija.
 Demografija
 Paskutinis visuotinis gyventojų surašymas Jordanijoje buvo vykdytas 2004 m. ir išleistas tų pačių metų spalio mėnesį.
 Pagal tų metų surašymą Jordanijoje gyveno 5 100 981 žmonių.
 Į surašymą nebuvo įtraukti kiti 190 000 gyventojų, kurie yra imigrantai iš kitų šalių.
 Metinis populiacijos prieaugis buvo 2,5 %, palyginimui – pagal praeito surašymo duomenis, kuris buvo vykdytas 1994 m., prieaugis tuo metu buvo 3,3 %.
 Vyrai sudarė 51,5 % (2 628 717) visų šalies gyventojų, o moterys – 48,5 % (2 472 264).
 Jordanai sudarė 93 % (4 750 463) visos populiacijos, o ne Jordanijos piliečiai – 7 % (349 933).
 Manoma, kad dauguma formų neužpildžiusių valstybėje gyvenančių žmonių buvo imigrantai iš šalia esančių šalių. Jordanijoje 2004 m. buvo 946 tūkstančiai namų ūkių, t. y. 5,3 gyventojo vienam namų ūkiui (prieš dešimtį metų vykdytam surašyme vienam namų ūkiui teko šeši žmonės).
 Kitas visuotinis gyventojų surašymas Jordanijoje vyks 2014 m.
 Imigrantų skaičius Jordanijoje sudaro bene didžiausią procentą nuo visų šalies gyventojų visame pasaulyje.
 Pagal 2005 m. Jungtinių Tautų ataskaitą, daugiau nė 40 % šalyje gyvenančių žmonių yra gimę svetur, o šiuo rodikliu Jordanija pralenkia netgi Jungtines Amerikos Valstijas.
 Daugiausiai Jordanijoje gyvenančių arabų yra iš jordanai, palestiniečiai ir irakiečiai.
 Be to, gana didelių imigrantų bendruomenių šalyje yra ir iš Egipto bei Sirijos, o pastaruoju metu ir Libijos.
 Jordanijoje taip pat yra 15 000 libaniečių, emigravusių iš savo tėvynės dėl karo su Izraeliu 2006 m.
 Šalyje yra gana didelis ne arabų tautų gyventojų skaičius, kuris svyruoja tarp 2 % ir 5 %, dauguma jų – čerkesai, čečėnai, armėnai, turkmėnai, čigonai.
 Šių tautų atstovai lengvai integravosi į šalies kultūrą bei kartu išlaikė ir savo tautinę tapatybę.
 Jordanijoje taip pat yra santykinai daug amerikiečių ir europiečių, kurie daugiausia susitelkę šalies sostinėje Amane, kadangi čia yra daug įvairių tarptautinių organizacijų būstinių bei diplomatinių atstovybių.
 Nuo karo Irake pradžios, šalyje laikinai ar pastoviai yra apsistoję daug krikščionių (asirų), kurių skaičius gali siekti netgi iki 500 000.
 2004–2007 m. gyventojų skaičius šalyje išaugo dėl masinės pabėgėlių iš Irako migracijos.
 2007 m. Jordanijoje gyveno 700 000–1 000 000 irakiečių.
 Gyventojų skaičius valstybėje nuo 5 100 000 (2004 m.) išaugo iki 6 300 000 (2009 m.).
 Remiantis Jungtinių Tautų duomenimis, 2008 m. Jordanija tapo namais beveik 2 mln. pabėgėlių iš Palestinos, dauguma jų tapo Jordanijos piliečiais.
 338 000 pabėgėlių buvo apgyvendinti JT stovyklose.
 Manoma, kad migrantai Jordanijoje sudaro 20–30 % visos darbo jėgos.
 Darbininkų-migrantų skaičius, įskaitant ir vietinius gyventojus, siekia milijoną.
 Pusę jų sudaro egiptiečiai, likusieji yra iš Pakistano, Vietnamo, Nepalo, Sirijos, Indijos.
 Jordanijoje yra viena didžiausių vietinių migrantų-darbininkų populiacijų pasaulyje.
 Vietinių darbininkų skaičius siekia 300 000, dauguma jų iš Šri Lankos, Filipinų ir Indonezijos.
 Šalyje gyvena tūkstančiai užsieniečių moterų, dirbančių naktiniuose klubuose ir baruose, dauguma jų iš Šiaurės Afrikos ir Rytų Europos.
 Kalba
 Oficiali kalba Jordanijoje yra arabų. Anglų kalba, nors ir neturi oficialaus statuso, tačiau yra gana plačiai vartojama visoje šalyje ir yra de facto kalba prekybos, bankininkystės srityse bei kartu su arabų kalba ir švietimo sektoriuje. Valstybėje yra naudojamas specifinis arabų kalbos dialektas. Arabų ir anglų kalbų mokymasis yra privalomas visose valstybinėse ir daugelyje privačių mokyklų, o prancūzų kalbos mokymasis yra pasirenkamas ir ne toks populiarus. Radijo programos Jordanijoje yra pasiekiamas anglų, arabų ir prancūzų kalbomis. Armėnų kalba, taip pat ir keletas Kaukazo kalbų (čečėnų, čerkesų) vartojamos tam tikrų bendruomenių šalyje. Yra ir keletas mokyklų, kuriose dėstoma šiomis kalbomis.
 Religija
 Vyraujanti religija Jordanijoje yra islamas. Tai yra oficiali šalies religija ir ją išpažįsta 92 % visų šalies gyventojų, kurių daugumą sudaro sunitai. Religinės pamokos apie krikščionybę ir islamą mokiniams yra siūlomos, tačiau nėra privalomos ir neįeina į stojamų egzaminų į aukštąsias mokyklas sudėtį. Nors Jordanijos vyriausybė ir skatina tikėjimo laisvę šalyje, tačiau nepakankamai, kad apsaugotų visas religines mažumas. Misionieriai ir gyventojai, atsisakę islamo ir priėmę kitą religiją, nėra toleruojami ir dažnai susiduria su sunkumais šalyje, patirdami visuomenės bei valdžios diskriminaciją ir nepripažinimą.
 Pagal analitinio instituto „Legatum“ 2010 m. paskelbtą gerovės indeksą, tik mažiau nė pusė jordaniečių reguliariai lanko religines apeigas (apie 40 %), kas reiškia, kad Jordanija patenka tarp vidutiniškai religingų valstybių. Šis rodiklis yra vienas mažiausių arabų šalyse bei visame Islamo pasaulyje.
 Jordanijoje taip pat yra ir krikščionybę išpažįstančių žmonių bendruomenė, kuri sudaro maždaug 6 % visų pastovių šalies gyventojų. Krikščionims taip pat yra skiriamas atitinkamas vietų skaičius valstybės parlamente. 1950 m. apie 30 % šalies gyventojų buvo krikščionys. Musulmonų skaičius Jordanijoje vėliau išaugo ir persvėrė krikščionių dėl smarkios Palestinos bei Irako gyventojų imigracijos ir palyginus didesnio islamą išpažįstančių bendruomenių gimstamumo rodiklio. Dauguma Jordanijos krikščionių priklauso Jeruzalės Graikijos stačiatikių bažnyčiai. Prie Jordano upės yra krikščionių laikoma viena švenčiausių vietų – Jėzaus Kristaus krikšto vieta Al Maghtasas.
 Be krikščionių ir musulmonų Jordanijoje yra sutinkama ir kitų religijų šalininkų, pavyzdžiui, drūzų, bahajų. Drūzai daugiausiai gyvena šalies rytinė dalyje, Azrako mieste, bei netoli sienos su Sirija esančioje Zarkoje. Pagrindinė bahajų bendruomenė susitelkusi keliose vietovėse netoli Jordano slėnio.
 Kultūra
 Virtuvė
 Jordanijos virtuvei būdinga patiekalų gausa ir įvairūs patiekalų ruošimo būdai. Populiarūs tiek mėsos, ypač avienos ir ėrienos, tiek žuvies patiekalai, kurių ruošime svarbų vaidmenį atlieka rytietiški prieskoniai. Daržovių tarpe dominuoja pomidorai, kopūstai, bulvės, pupelės, baklažanai, salotos, aguročiai, kalafijorai, populiarūs ryžiai, tačiau vienu svarbiausių ingridientų Jordanijos virtuvėje išlieka lęšiai. Kone su visais patiekalais valgoma arabiška duona. Pietūs pradedami nuo gausių užkandžių, o baigiami saldumynais bei vaisiais.
 Mansaf – nacionalinis Jordanijos patiekalas: žolelėmis pagardinta ir jogurte iškepta aviena, patiekiama su ryžiais.
 Mahshi – mėsa ir ryžiais įdarytos daržovės (aguročiai, baklažanai, paprikos, pomidorai ir kt.).
 Musahan – alyvuogių aliejuje keptas viščiukas su svogūnų padažu.
 Makliuba – daržovių ir žuvies arba mėsos troškinys su ryžiais.
 Šiškebab – smulkiai pjaustyta aviena ar veršiena, kepama su pomidorais ir svogūnais ant žarijų.
 Kabsa – daržovių, mėsos ir ryžių troškinys.
 Yakhneh – mėsos, svogūnėlių ir įvairių daržovių troškinys.
 Sambusak – kepta vištiena, pagardinta svogūnais ir kedrų riešutais.
 Baklawa – sluoksniuoti pyragaičiai su medumi ir migdolais.
 Maamoul – skanėstas su rožių vandenyje virtomis datulėmis ir riešutais.
 Mutabal - baklažanų užtepėlė su svogūnais, tahini pasta, jogurtu, citrinų sultimis, aliejumi, česnaku.
 Populiarus keptas ėriukas, įdarytas ryžiais, svogūnais, riešutais ir razinomis.
 Kavos gėrimas Jordanijoje turi savas tradicijas: kava verdama labai stipri, patiekiama mažyčiuose puodeliuose, neretai paskaninama kardamonu. Populiari ir saldžioji arbata, paskaninta mėtos lapeliu, kurios gėrimo tradicijos atkeliavo iš beduinų.
 Anyžių degtinė „Arak“ geriama skiesta vandeniu arba atšaldyta.
 Šaltiniai
 Kita informacija
 Jordanijos ryšiai
 Jordanijos transportas
 Jordanijos karinės pajėgos
 Jordanijos tarptautiniai santykiai
 Jordanijos šventės
 Nuorodos
 Bendros nuorodos:
 Lietuvos užsienio reikalų ministerijos Rekomendacija vykstantiems į Jordaniją
 Žemėlapiai:
 Jordanijos fizinis žemėlapis
 Jordanijos administracinis-politinis žemėlapis
 Jordanijos pagrindinių kelių žemėlapis
 Jordanija per google žemėlapį
 Laikas ir orai:
 Jordanijos laikas
 Jordanijos orai
 Valstybės


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 EUROOPAN KOMISSIO
 Bryssel 11.2.2021
 COM(2021) 68 final
 2021/0036(NLE)
 Ehdotus
 NEUVOSTON PÄÄTÖS
 Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa käytävissä neuvotteluissa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta vuoden 2021 suurimpien sallittujen saaliiden ja eräiden syvänmeren kantojen vuosien 2021 ja 2022 suurimpien sallittujen saaliiden vahvistamiseen
 PERUSTELUT
 1.Ehdotuksen kohde
 Tämä ehdotus koskee päätöstä, jolla vahvistetaan Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa käytävissä neuvotteluissa unionin puolesta otettava kanta vuoden 2021 suurimpien sallittujen saaliiden (TACit) ja eräiden syvänmeren kantojen vuosien 2021 ja 2022 suurimpien sallittujen saaliiden vahvistamiseen.
 2.Ehdotuksen tausta
 Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välinen kauppa- ja yhteistyösopimus, jäljempänä ’kauppa- ja yhteistyösopimus’
 1
 , tuli voimaan väliaikaisesti 1. tammikuuta 2021
 2
 .
 Unioni ja Yhdistynyt kuningaskunta, jäljempänä ’osapuolet’, sopivat tekevänsä yhteistyötä varmistaakseen, että niiden vesillä harjoitettava yhteisiin kalakantoihin kohdistuva kalastustoiminta on ympäristön kannalta kestävää pitkällä aikavälillä ja edistää taloudellisten ja sosiaalisten etujen saavuttamista, kunnioittaen kaikilta osin osapuolten harjoittamia itsenäisten rantavaltioiden oikeuksia ja velvollisuuksia.
 Osapuolten yhteisenä tavoitteena on hyödyntää yhteisiä kalakantoja sellaisilla tasoilla, että pyydettävien lajien kannat palautetaan kestävän enimmäistuoton takaavaa biomassatasoa suuremmiksi ja ylläpidetään tällä tasolla.
 Kauppa- ja yhteistyösopimuksen FISH.6 artiklan mukaan osapuolet käyvät neuvotteluja sopiakseen seuraavan vuoden TACeista.
 Sen vuoksi komissio aloittaa unionin puolesta neuvottelut Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa yhteisen kantojen kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2021 ja eräiden syvänmeren kantojen kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuosiksi 2021–2022.
 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1380/2013
 3
 edellytetään, että unioni varmistaa kalastus- ja vesiviljelytoimien olevan ekologisesti kestäviä pitkällä aikavälillä sekä niiden hoitamisen tavalla, joka on sopusoinnussa taloudellisten, sosiaalisten ja työllisyyteen liittyvien etujen saavuttamista ja elintarvikkeiden saatavuuden parantamista koskevien tavoitteiden kanssa. Siinä edellytetään myös, että unioni soveltaa kalastuksenhoitoon ennalta varautuvaa lähestymistapaa ja pyrkii varmistamaan, että meren elollisia luonnonvaroja hyödynnetään siten, että pyydettävien lajien kannat palautetaan kestävän enimmäistuoton mahdollistavia tasoja suuremmiksi ja pidetään näillä tasoilla.
 Lisäksi siinä säädetään, että unioni toteuttaa parhaiden käytettävissä olevien tieteellisten lausuntojen perusteella säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä, tukee tieteellisen tiedon ja tieteellisten lausuntojen tuottamista, lopettaa asteittain saaliiden poisheittämisen ja tukee kalastusmenetelmiä, jotka lisäävät kalastuksen valikoivuutta ja joilla vältetään ja vähennetään tahattomia saaliita mahdollisimman paljon ja joita käytettäessä kalastuksesta meriekosysteemiin ja kalavaroihin kohdistuvat vaikutukset jäävät pieniksi.
 Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 28 artiklassa säädetään vielä nimenomaisesti, että unioni soveltaa edellä mainittuja tavoitteita ja periaatteita ulkoisia kalastussuhteitaan harjoittaessaan. Mainitun asetuksen 33 artiklan mukaan unioni pyrkii kaikin tavoin saamaan aikaan yhteisiä järjestelyjä yhteisten kantojen kalastusta varten, jotta kestävä hoito olisi mahdollista.
 Neuvostolle 7. tammikuuta 2021 toimitetussa komission epävirallisessa asiakirjassa (asiakirja 5031/21) ja neuvostolle 14. tammikuuta 2021 toimitetussa tarkistetussa epävirallisessa asiakirjassa (asiakirja 5031/1/21 REV 1), jossa annetaan menettelyä koskevia lisäselvityksiä, esitetyn lähestymistavan perusteella ja ottaen huomioon neuvoston 26. tammikuuta 2021 antamassaan asiakirjassa 5543/21 esittämät ohjeet, on aiheellista määrittää Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa käytävissä neuvotteluissa unionin puolesta otettava kanta TACien vahvistamiseen yhteisille kannoille vuodeksi 2021 ja eräille syvänmeren kannoille vuosiksi 2021–2022.
 Neuvoston säännöllinen ja täysipainoinen osallistuminen kautta koko neuvottelumenettelyn varmistetaan neuvoston ja komission välisellä laajalla koordinoinnilla ja yhteistyöllä menettelyn kussakin vaiheessa. Komissio pyrkii yhteistyössä neuvoston kanssa saamaan hyväksynnän unionin kannalle asianmukaisella tasolla, myös ohjeistusta ennen Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa käytävien neuvottelujen päättymistä. Komission yksiköt keskustelevat kalastustyöryhmän kanssa hyvissä ajoin ennen kutakin neuvottelukierrosta, muun muassa seuraavan kierroksen etenemistavasta, ja raportoivat sille kunkin neuvottelukierroksen jälkeen. Jäsenvaltioiden edustajat kutsutaan osallistumaan EU:n valtuuskunnan jäseninä. Paikalla tapahtuvasta koordinoinnista huolehditaan.
 3.Unionin puolesta otettava kanta
 Unionin puolesta Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa käytäviä neuvotteluja varten pidettävissä kokouksissa otettava kanta TACien vahvistamiseen yhteisille kannoille vuodeksi 2021 ja eräille syvänmeren kannoille vuosiksi 2021 ja 2022.
 4.Oikeusperusta
 4.1.Menettelyllinen oikeusperusta
 4.1.1.Periaatteet
 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.
 On aiheellista määrittää unionin puolesta otettava kanta kalastusmahdollisuuksia koskeviin, osapuolten välillä sovittaviin järjestelyihin TACien täytäntöön panemiseksi EU:n oikeudellisen kehyksen puitteissa.
 4.1.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa
 EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan välistä kauppa- ja yhteistyösopimusta sovelletaan väliaikaisesti 1. päivästä tammikuuta 2021, kunnes se ratifioidaan ja tulee voimaan. Kauppa- ja yhteistyösopimuksen mukaisesti unionin on neuvoteltava Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa meren elollisten luonnonvarojen ja erityisesti yhteisten kalakantojen yhteisestä hoidosta vuonna 2021. Tämä velvoite on YK:n merioikeusyleissopimuksen (UNCLOS) 63 artiklan mukainen.
 Unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välillä on määrä käydä neuvotteluja, koska osapuolten on kauppa- ja yhteistyösopimuksen FISH.6 artiklan 2 kohdan, FISH.6 artiklan 4 kohdan a–d alakohdan ja FISH.6 artiklan 6 kohdan mukaisesti pyrittävä sopimaan järjestelyistä, jotka koskevat kalastusmahdollisuuksia ja niihin erottamattomasti liittyviä edellytyksiä kalenterivuonna 2021 ja tiettyjen syvänmeren kantojen osalta vuosina 2021–2022 ja joita sovelletaan 1. tammikuuta 2021 alkaen.
 Vaikka unioni on määrittänyt kalastusmahdollisuudet 1. päivästä tammikuuta 2021 alkaen siten, kuin neuvosto on ne vahvistanut
 4
 , niistä olisi sovittava Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa kauppa- ja yhteistyösopimuksen FISH.6 artiklan mukaisesti.
 Suunnitelluilla säädöksillä ei täydennetä eikä muuteta kauppa- ja yhteistyösopimuksen institutionaalisia rakenteita. Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.
 4.2.Aineellinen oikeusperusta
 4.2.1.Periaatteet
 SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos mainitulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.
 4.2.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa
 Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tarkoitus ja sisältö liittyvät kalastusmahdollisuuksien vahvistamiseen.
 Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 43 artiklan 3 kohta. Asetus (EU) N:o 1380/2013 on oikeusperusta, jossa määritellään periaatteet otettavaksi huomioon tässä kannassa.
 4.3.Päätelmä
 Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 43 artiklan 3 kohta yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.
 2021/0036 (NLE)
 Ehdotus
 NEUVOSTON PÄÄTÖS
 Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa käytävissä neuvotteluissa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta vuoden 2021 suurimpien sallittujen saaliiden ja eräiden syvänmeren kantojen vuosien 2021 ja 2022 suurimpien sallittujen saaliiden vahvistamiseen
 EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
 ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan 3 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,
 ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
 sekä katsoo seuraavaa:
 (1)Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välinen kauppa- ja yhteistyösopimus, jäljempänä ’kauppa- ja yhteistyösopimus’
 5
 , allekirjoitettiin unionin puolesta 30 päivänä joulukuuta annetulla neuvoston päätöksellä 2020 (EU) 2020/2252
 6
 annetun valtuutuksen nojalla. Kauppa- ja yhteistyösopimusta sovelletaan väliaikaisesti 1 päivästä tammikuuta 2021.
 (2)Unioni ja Yhdistynyt kuningaskunta sopivat kauppa- ja yhteistyösopimuksen FISH.2 artiklan mukaisesti tekevänsä yhteistyötä varmistaakseen, että niiden vesillä harjoitettava yhteisiin kalakantoihin kohdistuva kalastustoiminta on ympäristön kannalta kestävää pitkällä aikavälillä ja edistää taloudellisten ja sosiaalisten etujen saavuttamista, kunnioittaen kaikilta osin osapuolten harjoittamia itsenäisten rantavaltioiden oikeuksia ja velvollisuuksia. Osapuolten yhteisenä tavoitteena on hyödyntää yhteisiä kalakantoja sellaisilla tasoilla, että pyydettävien lajien kannat palautetaan kestävän enimmäistuoton takaavaa biomassatasoa suuremmiksi ja ylläpidetään tällä tasolla.
 (3)Kauppa- ja yhteistyösopimuksen mukaisesti unionin on neuvoteltava Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa meren elollisten luonnonvarojen ja erityisesti yhteisten kalakantojen yhteisestä hoidosta.
 (4)Kauppa- ja yhteistyösopimuksen FISH.6 artiklan mukaan unioni ja Yhdistynyt kuningaskunta käyvät neuvotteluja sopiakseen suurimmista sallituista saaliista, jäljempänä ’TACit’, yhteisten kalakantojen osalta vuodeksi 2021 ja eräiden syvänmeren kantojen osalta vuosiksi 2021 ja 2022.
 (5)Komissio käy kalastukseen liittyvät vuosittaiset neuvottelut niiden unionin kantojen pohjalta, jotka neuvosto vahvistaa perussopimuksen asiaa koskevien määräysten mukaisesti.
 (6)Komissio aloittaa sen vuoksi Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa neuvottelut kyseisten kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta. Neuvoston säännöllinen ja täysipainoinen osallistuminen tähän menettelyyn varmistetaan neuvoston ja komission välisellä laajalla koordinoinnilla ja yhteistyöllä.
 (7)Euroopan parlamentille olisi tiedotettava viipymättä ja kattavasti menettelyn kaikista vaiheista, kuten SEUT-sopimuksen 218 artiklan 10 kohdassa määrätään, jotta se voi käyttää täysimääräisesti oikeuksiaan perussopimusten mukaisesti.
 (8)Neuvottelu- ja raportointivaatimusten olisi oltava yhteensopivia komission ulkoisen edustuksen valtuuksien kanssa, ja niillä olisi varmistettava neuvottelujen nopea ja oikea-aikainen lopputulos. Vahvistetussa työskentelymenetelmässä olisi myös kunnioitettava komission aloiteoikeutta.
 (9)Neuvoston tehtävänä on vahvistaa Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa käytävissä neuvotteluissa unionin puolesta otettava kanta, joka koskee TACien vahvistamista yhteisille kannoille vuodeksi 2021 ja eräiden syvänmeren kannoille vuosiksi 2021–2022.
 (10)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013
 7
 2 artiklan 1 kohdassa edellytetään, että unioni varmistaa kalastus- ja vesiviljelytoimien olevan ekologisesti kestäviä pitkällä aikavälillä sekä niiden hoitamisen tavalla, joka on sopusoinnussa taloudellisten, sosiaalisten ja työllisyyteen liittyvien etujen saavuttamista ja elintarvikkeiden saatavuuden parantamista koskevien tavoitteiden kanssa.
 (11)Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 2 artiklan 2 kohdassa edellytetään myös, että unioni soveltaa kalastuksenhoitoon ennalta varautuvaa lähestymistapaa ja pyrkii varmistamaan, että meren elollisia luonnonvaroja hyödynnetään siten, että pyydettävien lajien kannat palautetaan kestävän enimmäistuoton mahdollistavia tasoja suuremmiksi ja pidetään näillä tasoilla. Lisäsi olisi varmistettava, että kalastuksenhoito on sopusoinnussa meristrategiapuitedirektiivin mukaisen ympäristön hyvän tilan saavuttamista koskevan tavoitteen kanssa (2 artiklan 5 kohdan j alakohta). Mainitun asetuksen 2 artiklan 5 kohdassa säädetään myös, että unioni tukee tieteellisen tiedon ja tieteellisten lausuntojen tuottamista, lopettaa asteittain saaliiden poisheittämisen ja tukee kalastusmenetelmiä, jotka lisäävät kalastuksen valikoivuutta ja joilla vältetään ja vähennetään tahattomia saaliita mahdollisimman paljon ja joita käytettäessä kalastuksesta meriekosysteemiin ja kalavaroihin kohdistuvat vaikutukset jäävät pieniksi. Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 3 artiklan ensimmäisen kohdan c alakohdassa säädetään, että unioni toteuttaa hoito- ja säilyttämistoimenpiteitä parhaiden käytettävissä olevien tieteellisten lausuntojen perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 28 artiklassa säädetään vielä nimenomaisesti, että unioni soveltaa näitä tavoitteita ja periaatteita ulkoisia kalastussuhteitaan harjoittaessaan, ja mainitun asetuksen 33 artiklassa säädetään unionin ja kolmansien maiden yhteisesti tärkeiden kantojen hoidon periaatteista ja tavoitteista sekä kalastusmahdollisuuksien vaihtamista tai kantojen yhteistä hoitoa koskevista sopimuksista.
 (12)Unioni on vahvistanut 1 päivästä tammikuuta 2021 sovellettavat kalastusmahdollisuudet
 8
 kauppa- ja yhteistyösopimuksen FISH 7 artiklan mukaisesti, mutta niistä olisi vielä sovittava Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa.
 (13)On aiheellista vahvistaa neuvottelujen aikana unionin puolesta otettava kanta, koska neuvottelujen tulos olisi saatettava osaksi unionin oikeutta,
 ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
 1 artikla
 Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa käytävissä neuvotteluissa unionin puolesta otettava kanta yhteisten kalakantojen kalastusmahdollisuuksien vahvistamiseen vuodeksi 2021 ja eräiden syvänmeren kantojen kalastusmahdollisuuksien vahvistamiseen vuosiksi 2021–2022 esitetään liitteissä I ja II.
 2 artikla
 Tämä päätös on osoitettu komissiolle.
 Tehty Brysselissä
 Neuvoston puolesta
 Puheenjohtaja
 (1)
 EUVL L 444, 31.12.2020, s. 14–1462.
 (2)
 Neuvoston päätös (EU) 2020/2252, annettu 29 päivänä joulukuuta 2020, Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välisen kauppa- ja yhteistyösopimuksen sekä turvallisuusluokiteltujen tietojen vaihtoon ja suojaamiseen sovellettavia turvallisuusmenettelyjä koskevan Euroopan unionin sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välisen sopimuksen allekirjoittamisesta unionin puolesta ja niiden väliaikaisesta soveltamisesta (EUVL L 444, 31.12.2020, s. 2–10).
 (3)
 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1380/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, yhteisestä kalastuspolitiikasta, neuvoston asetusten (EY) N:o 1954/2003 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 2371/2002 ja (EY) N:o 639/2004 ja neuvoston päätöksen 2004/585/EY kumoamisesta (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 22).
 (4)
 Neuvoston asetus (EU) 2021/92, annettu 28 päivänä tammikuuta 2021, unionin vesillä ja unionin kalastusaluksiin tietyillä unionin ulkopuolisilla vesillä sovellettavien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2021(EUVL L 31, 29.1.2021, s. 31–192).
 (5)
 EUVL L 444, 31.12.2020, s. 14–1462.
 (6)
 Neuvoston päätös (EU) 2020/2252, annettu 29 päivänä joulukuuta 2020, Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välisen kauppa- ja yhteistyösopimuksen sekä turvallisuusluokiteltujen tietojen vaihtoon ja suojaamiseen sovellettavia turvallisuusmenettelyjä koskevan Euroopan unionin sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välisen sopimuksen allekirjoittamisesta unionin puolesta ja niiden väliaikaisesta soveltamisesta (EUVL L 444, 31.12.2020, s. 2–10).
 (7)
 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1380/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, yhteisestä kalastuspolitiikasta, neuvoston asetusten (EY) N:o 1954/2003 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 2371/2002 ja (EY) N:o 639/2004 ja neuvoston päätöksen 2004/585/EY kumoamisesta (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 22).
 (8)
 Neuvoston asetus (EU) 2021/92, annettu 28 päivänä tammikuuta 2021, unionin vesillä ja unionin kalastusaluksiin tietyillä unionin ulkopuolisilla vesillä sovellettavien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2021 (EUVL L 31, 29.1.2021, s. 31–192).
 ---documentbreak---
 EUROOPAN KOMISSIO
 Bryssel 11.2.2021
 COM(2021) 68 final
 LIITTEET
 asiakirjaan
 Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI
 Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa käytävissä neuvotteluissa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta vuoden 2021 suurimpien sallittujen saaliiden ja eräiden syvänmeren kantojen vuosien 2021 ja 2022 suurimpien sallittujen saaliiden vahvistamiseen
 LIITE 1
 Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa käytävissä neuvotteluissa unionin puolesta otettava kanta, joka koskee suurimpien sallittujen saaliiden (TACit) vahvistamista yhteisille kalakannoille vuodeksi 2021 ja eräille syvänmeren kalakannoille vuosiksi 2021–2022.
 1.Periaatteet
 Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa käytävien neuvottelujen puitteissa unioni pyrkii
 (a)varmistamaan, että sovitut TACit ovat kansainvälisen oikeuden ja erityisesti vuonna 1982 tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen ja hajallaan olevien kalakantojen ja laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämisestä ja hoidosta vuonna 1995 tehdyn YK:n sopimuksen määräysten mukaisia;
 (b)varmistamaan unionin kansainvälisten sitoumusten noudattamisen;
 (c)yhtenäisyyteen ja synergiaan unionin kahdenvälisissä kalastussuhteissaan kolmansien maiden kanssa harjoittaman politiikan kanssa ja yhdenmukaisuuteen muun politiikkaansa kanssa, erityisesti ulkosuhteiden, työllisyyden, ympäristön, kaupan, kehityksen sekä tutkimuksen ja innovoinnin aloilla;
 (d)siihen, että suurimmat sallitut saaliit määritetään yhteisesti linjassa yhteisen kalastuspolitiikan keskeisten suojelutavoitteiden, kestävän enimmäistuoton (MSY) mahdollistavan tason ja sovellettavien monivuotisten suunnitelmien kanssa;
 (e)noudattamaan yhteisen kalastuspolitiikan ulkoista ulottuvuutta koskevasta komission tiedonannosta 19 päivänä maaliskuuta 2012 annettuja neuvoston päätelmiä
 1
 ;
 (f)varmistamaan yhdenmukaisuuden suhteessa komission tiedonantoon Kohti kestävämpää kalastusta EU:ssa: tilannekatsaus ja suuntaviivat vuodeksi 2021 (COM/2020/ 248 final)
 2
 ;
 (g)varmistamaan tasapuoliset toimintaedellytykset unionin laivastolle samojen periaatteiden ja vaatimusten perusteella kuin sovelletaan unionin lainsäädännön nojalla, sekä edistämään näiden periaatteiden ja vaatimusten yhdenmukaista täytäntöönpanoa;
 (h)vahvistamaan vuoden 2021 kalastusmahdollisuuksia koskevien vuotuisten neuvottelujen aikataulut.
 2.Suuntaviivat
 Unioni pyrkii tarvittaessa pääsemään Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa sopimukseen kalastusmahdollisuuksista (TACit ja niihin olennaisesti liittyvät toimenpiteet) vuodeksi 2021 ja eräiden syvänmeren kantojen kalastusmahdollisuuksista vuosiksi 2021 ja 2022 seuraavassa esitetyn lähestymistavan mukaisesti.
 Unioni harkitsee tarvittaessa erityisen lähestymistavan soveltamista yksittäisissä tapauksissa tai kysymyksissä pyrkien kuitenkin samaan aikaan saavuttamaan tuloksia, jotka edistävät yleisenä tavoitteena olevaa kalastuksen ja meren elollisten luonnonvarojen kestävää hoitoa yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) tavoitteiden mukaisesti. Näin toimiessaan komissio tekee tiivistä yhteistyötä neuvoston kanssa neuvoteltaessa sellaisen lähestymistavan kehittämisestä, jolla edistetään YKP:n tavoitteita ja varmistetaan kestävä kalastus YKP:n kolmen ulottuvuuden kannalta (ympäristöön liittyvä, taloudellinen ja yhteiskunnallinen) seuraavien periaatteiden mukaisesti:
 (a)pyritään vahvistamaan TACit parhaiden käytettävissä olevien tieteellisten lausuntojen perusteella, jotta varmistetaan kestävää enimmäistuottoa vastaavan tason saavuttaminen tai sen säilyttäminen, ja jos tällaista lausuntoa ei ole saatavilla, noudatetaan kalastuksenhoidon ennalta varautuvaa lähestymistapaa;
 ·Englannin kanaalin länsiosan silliä, Skotlannin länsipuolisen alueen punakampelaa ja merianturaa sekä läntisten vesialueiden seitiä koskevista TACeista ei ole saatu kansainvälisen merentutkimusneuvoston (ICES) tieteellistä lausuntoa. Sen vuoksi ja koska liikakalastuksen riskiä ei ole ilmennyt, unionin olisi pyrittävä siihen, että TACit säilytetään vuoden 2020 tasoisina.
 ·Pikkupääkampelan ja mustaeväkampelan, piikkikampelan ja silokampelan, tuulenkalan ja keisarihummerin (nephrops) TACien osalta ICESin lausunnon kattaman alueen ja kalastuksenhoitoalueen välillä on epäsuhta. Joissakin tapauksissa TAC kattaa useamman kuin yhden lajin, kun taas joskus lausunnot koskevat vain yhtä lajia ja sen eri kantoja yhden TACin sisällä. Tällaisten TACien osalta unionin olisi tarkasteltava parhaita käytettävissä olevia lausuntoja yhtenä kokonaisuutena edellisvuosien tapaan, myös silloin, kun lausunto sisältää sekä kestävää enimmäistuottoa (MSY) koskevan että varovaisuusperiaatteen mukaisen arvion.
 (b)pyritään määrittämään TACien tasot YKP:n kestävän enimmäistuoton tavoitteen ja sovellettavien monivuotisten suunnitelmien mukaisesti niiden 27 TACin osalta, joista on saatavilla MSY-arviointi ja FMSY-lausunto;
 ·Jos monivuotiset suunnitelmat mahdollistavat ICESin määrittelemien FMSY-arvon vaihteluvälien soveltamisen, unionin olisi pyrittävä hyödyntämään tätä mahdollisuutta, edellyttäen että monivuotisissa suunnitelmissa vahvistetut edellytykset täyttyvät, ja määrittämään optimaalinen taso lausunnossa esitetyt määrälliset ja laadulliset tekijät huomioon ottaen.
 ·Unionin olisi myös otettava huomioon se, että sekakalastuksessa on vaikeaa kalastaa kaikkia kantoja samanaikaisesti kestävän enimmäistuoton tasolla, erityisesti silloin, kun pullonkaulalaji-ilmiön (kiintiön tyrehtyminen) välttäminen on erittäin vaikeaa. Tämä koskee seuraavia TACeja:
 ·Kelttienmeren turska (nollakiintiötä koskeva lausunto). Tämän kannan arvioidaan olevan lisääntymisen turvaavan raja-arvon alapuolella, eikä kalastaminen FMSY-tasoilla eikä edes nollasaalis vuonna 2021 edistäisi riittävästi kannan palauttamista raja-arvon yläpuolelle vuonna 2022. Unionin olisi pyrittävä ottamaan käyttöön sivusaalis-TAC ja vahvistamaan se tasoille, joilla vältetään muiden lajien kiintiön tyrehtyminen mutta otetaan kuitenkin huomioon kyseisen haavoittuvan kannan lisäsuojelun tarve. Kelttienmeren valkoturska on niin ikään raja-arvon alapuolella, mutta kalastaminen FMSY-arvon vaihteluvälin alemmilla tasoilla tuo kannan takaisin vähimmäistason yläpuolelle. Koska näihin kahteen kantaan kohdistuva kalastuspaine on pidettävä alhaisena, koljan TAC olisi pyrittävä vahvistamaan kestävään enimmäistuottoon liittyvän kalastuskuolevuuden alemmille tasoille, mahdollisesti säilyttämällä vuoden 2020 TAC.
 ·Unioni pyrkii liittämään TACeihin alueellistamisen yhteydessä laadittuja korjaavia toimenpiteitä, jotka jäsenvaltiot ovat esittäneet yhteisinä suosituksina täytäntöönpantaviksi vuonna 2021.
 ·Molempien sillikantojen, joista on annettu nollasaalista koskeva lausunto (7 ghk – MSY-lausunto ja 5b6b6aN – varovaisuusperiaatteen mukainen lausunto), kalastus on viime vuosina pidetty alhaisella tasolla, ja pyynti on rajoitettu tieteellisen lisäarvioinnin mukaisiin tasoihin. Unionin olisi pyrittävä jatkamaan tätä lähestymistapaa soveltamalla tieteellisiin tai tutkimustarkoituksiin harjoitettavaa kalastusta koskevia TACeja aiempia vuosia vastaavilla tasoilla.
 (c)pyritään pääsemään sopimukseen noudattaen ennalta varautuvaa lähestymistapaa, joka vastaa ICESin 43:sta TACista (joista on laadittu varovaisuusperiaatteen mukainen lausunto) antamaa yleistä lausuntoa;
 ·Varovaisuusperiaatteen mukainen lausunto annetaan pääasiassa (monivuotisten suunnitelmien alaisista) sivusaaliskannoista. On myös joitakin (monivuotisten suunnitelmien alaisia) kohdekantoja, joista ICES ei ole pystynyt esittämään kestävää enimmäistuottoa koskevaa arviointia. Myös näistä TACeista olisi sovittava varovaisuusperiaatteen mukaisen lausunnon perusteella.
 ·Joistakin TACeista on annettu useamman vuoden kattava varovaisuusperiaatteen mukainen lausunto (esim. karjukalat, Pohjanmeren molva ja läntisten vesialueiden molva). Näissä tapauksissa unionin olisi pyrittävä pitämään TACit vakaina kyseisinä vuosina. Koska näiden TACien käyttöaste on kyseisissä kalastuksissa hyvin vähäistä, unioni voisi sopia alhaisesta tasosta (ICES:n lausuntoa alemmasta) kolmelle keilan TACille (Pohjanmeri, alueet 5/6/7 ja alueet 1/2/14).
 ·Skotlannin läntisten merialueiden turska (nollasaalista koskeva lausunto). Kyseisen kannan tila vastaa Kelttienmeren kannan tilaa. Sivusaalis-TAC on tässä yhteydessä perusteltu, jotta vältetään kiintiöiden (erityisesti koljan) tyrehtyminen. Jotta kyseisen kannan kalastuspaine voitaisiin pitää alhaisena, Skotlannin läntisten merialueiden koljan TACista (kestävää enimmäistuottoa koskeva lausunto) olisi sovittava Kelttienmeren koljaa koskevan lähestymistavan mukaisesti ja pyrittävä asettamaan se kestävän enimmäistuoton mukaisen kalastuskuolevaisuuden (FMSY) vaihteluvälin alaosaan, mahdollisesti säilyttämällä nykyinen TAC.
 (d)pyritään yhdenmukaisuuteen unionin erityisen lähestymistavan kanssa erityisesti piikkihain, kultakuoreen ja ankeriaan osalta;
 (e)pyritään vahvistamaan ja pitämään voimassa kiellettyjen lajien luettelo, joka on laadittu ajan myötä tieteellisten lausuntojen, erityisesti syvänmeren haita koskevan yleisen pyyntikiellon, perusteella;
 (f)pyritään sopimaan Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa menetelmästä hyväksyttyjen TACien mukauttamiseksi ja mukautusten soveltamiseksi poikkeusten soveltamisen jälkeen (de minimis -poikkeukset ja eloonjäämisasteeseen perustuvat vapautukset kaikkien saaliiden purkamisvelvoitteeseen). Unionin olisi pyrittävä saavuttamaan mahdollisimman suuri lähentymistaso tällaisten poikkeusten osalta;
 (g)pyritään pääsemään sopimuksen pohjoisen meribassin säilyttämistä varten kehitetyn lähestymistavan jatkamisesta ja erityisesti vuoden 2021 kalastusmahdollisuuksia koskevaan asetukseen sisältyvien toimenpiteiden täytäntöönpanosta sen varmistamiseksi, että yleinen kalastuspaine pysyy ICESin tieteellisten lausuntojen mukaisena;
 (h)pyritään sopimaan muista, TACeihin toiminnallisesti liittyvistä toimenpiteistä kalastusmahdollisuuksia koskevan asetuksen mukaisesti ja sen sallimissa puitteissa, ja erityisesti säilyttämään erityisedellytykset, jotka esitetään TAC-taulukoiden alaviitteissä, sekä alueiden väliset joustomahdollisuudet vuosiksi 2020 ja 2021 vahvistettujen kalastusmahdollisuuksien mukaisesti;
 (i)pyritään sopimaan vuosittaisista joustomahdollisuuksista YKP-asetuksen ja erityisesti sen 15 artiklan 9 kohdan mukaisesti;
 (j)ryhdytään alustaviin keskusteluihin, jotta voitaisiin varmistaa riittävä mahdollisuus kiintiöiden ulkopuolisten lajien kalastustoiminnan jatkamiseen kestävällä tavalla, tämän kuitenkaan rajoittamatta kantaa, jonka EU:n ottaa erityiskalastuskomiteassa, jolla on sopimuksen nojalla toimivalta hyväksyä tällaisia toimenpiteitä;
 (k)ryhdytään alustaviin keskusteluihin EU:n ja Norjan välisten kiintiöiden siirtojen kaltaisista kiintiöiden siirroista ja mahdollisuuksista vaihtaa kiintiöitä vuoden aikana;
 (l)puolletaan toimenpiteitä, joilla kehitetään ja edistetään välineiden (teknologia, tietojenvaihtojärjestelmät, rekisterit jne.) käyttöä, jotta voidaan tukea ja helpottaa sopimuksen täytäntöönpanoa, ja varmistetaan, että kyseiset välineet ovat yhteensopivia unionissa vastaavia tarkoituksia varten kehitettyjen välineiden kanssa;
 (m)puolletaan toimenpiteitä, joilla pyritään lisäämään avoimuutta, vuoropuhelua ja yhteistyötä asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa sopimuksen täytäntöönpanoon liittyvissä asioissa.
 LIITE 2
 Vuotuisten TAC-neuvottelujen yhteydessä pidettävissä sopimuspuolten kokouksissa otettavan unionin kannan tarkentaminen
 Samalla kun unioni harkitsee erityisesti yksittäisiä kantoja koskevaa lähestymistapaa, kalastusmahdollisuuksiin toiminnallisesti liittyviä toimenpiteitä tai erityistä lähestymistapaa edellyttäviä hoitotoimenpiteitä, se pyrkii saamaan aikaan tuloksia, jotka edistävät yleisenä tavoitteena olevaa kalastuksen ja meren elollisten luonnonvarojen kestävää hoitoa YKP:n tavoitteiden mukaisesti ja joilla varmistetaan kestävä kalastus YKP:n kolmen ulottuvuuden kannalta (ympäristöön liittyvä, taloudellinen ja yhteiskunnallinen). Näin toimiessaan komissio tekee tiivistä yhteistyötä neuvoston kanssa neuvottelujen aikana ja tiedottaa asiasta Euroopan parlamentille SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 ja 10 kohdan mukaisesti.
 Neuvoston säännöllinen ja täysipainoinen osallistuminen koko neuvottelumenettelyyn varmistetaan neuvoston ja komission välisellä laajalla koordinoinnilla ja yhteistyöllä tämän menettelyn aikana. Tähän sisältyvät paikalla pidettävät koordinointikokoukset, esittelyt, tilannekatsaukset ja keskustelut, kansallisten valtuuskuntien täysipainoinen osallistuminen neuvotteluihin, myös osana EU:n valtuuskuntaa, sekä tarvittaessa tekniset kokoukset. Neuvottelujen aikana komissio ottaa huomioon kansallisten valtuuskuntien tämän koordinointimenettelyn yhteydessä ilmaiseman kannan.
 Neuvottelu- ja raportointivaatimus ei saa menettelyllisesti rajoittaa komission ulkoiseen edustukseen liittyviä oikeuksia, ja on myös varmistettava, ettei se vaikuta kielteisesti neuvottelujen tuloksiin. Edellä mainituissa yhteistyövaatimuksissa on kunnioitettava komission aloiteoikeutta.
 Neuvottelujen aikana unionin puolesta esitettävässä kannassa otetaan huomioon viimeisimmät tieteelliset ja muut olennaiset tiedot liitteessä I esitettyjen periaatteiden ja suuntaviivojen mukaisesti. Tämä olisi otettava asianmukaisesti huomioon kirjallisessa pöytäkirjassa, johon kirjataan osapuolten kauppa- ja yhteistyösopimuksen FISH 6 artiklan mukaisesti käymien neuvottelujen tuloksena käyttöön ottamat järjestelyt.
 Tätä varten ja näiden tietojen perusteella komissio esittää neuvostolle riittävän ajoissa ennen pöytäkirjan allekirjoittamista unionin kannan ehdotettua tarkennusta koskevat yksityiskohdat neuvottelujen tulosten vahvistamista varten.
 Jos sopimuksen osapuolten kokouksissa, mukaan lukien paikalla pidettävät kokoukset, ei päästä yksimielisyyteen kannan tarkentamisesta siltä osin, kuin kyseessä ovat lopulliset TACit tai muut kalastusmahdollisuuksiin toiminnallisesti liittyvät toimenpiteet, asia saatetaan neuvoston tai sen valmisteluelinten käsiteltäväksi, jotta liitteessä I määritellyssä unionin kannassa voitaisiin ottaa huomioon uudet seikat.
 (1)
 7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.
 (2)
 Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle Kohti kestävämpää kalastusta EU:ssa: tilannekatsaus ja suuntaviivat vuodeksi 2021, 16.6.2020, COM(2020) 248 final.


type: caselaw

text:
 23.7.2005
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 C 182/24
 Návrh na začatie prejudiciálneho konania podaný uznesením Centrale Raad van Beroep z 22. apríla 2005, ktorý súvisí s konaním: K. Tas-Hagen a R.A. Tas proti Raadskamer WUBO van Pensioen- en Uitkeringsraad
 (Vec C-192/05)
 (2005/C 182/44)
 Jazyk konania: holandčina
 Centrale Raad van Beroep podal uznesením z 22. apríla 2005 na Súdny dvor Európskych spoločenstiev návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý súvisí s konaním: K. Tas-Hagen a R.A. Tas proti Raadskamer WUBO van Pensioen- en Uitkeringsraad a bol doručený kancelárii Súdneho dvora 29. apríla 2005.
 Centrale Raad van Beroep žiada Súdny dvor, aby rozhodol o nasledujúcej otázke:
 Bráni právo Spoločenstva, najmä článok 18 ES vnútroštátnej právnej úprave, podľa ktorej je za okolností, aké sú dané v konaní vo veci samej, schválenie plnenia pre civilné vojnové obete zamietnuté iba z toho dôvodu, že postihnutý, ktorý je štátny príslušník dotknutého členského štátu, nemal v čase podania žiadosti bydlisko na území tohto členského štátu, ale na území iného členského štátu?


type: contracts

text:
 Важна правна забележка
 |
 21996D0523(05)
 Официален вестник n° L 124 , 23/05/1996 стр. 0017 - 0018 специално чешко издание глава 11 том 01 стр. 320 - 321 специално испанско издание глава 11 том 01 стр. 320 - 321 специално унгарско издание глава 11 том 01 стр. 320 - 321 специално литвийско издание глава 11 том 01 стр. 320 - 321 LV.ES глава 11 том 01 стр. 320 - 321 MT.ES глава 11 том 01 стр. 320 - 321 PL.ES глава 11 том 01 стр. 320 - 321 SK.ES глава 11 том 01 стр. 320 - 321 специално словенско издание глава 11 том 01 стр. 320 - 321
 Решение на Съвместния комитет на ЕИПNo 15/96от 4 март 1996 годиназа изменение на приложение II (Технически разпоредби, стандарти, изпитвания и сертифициране) към Споразумението за ЕИПСЪВМЕСТНИЯТ КОМИТЕТ НА ЕИП,като взе предвид Споразумението за Европейско икономическо пространство, променено с Протокола за промяна на Споразумението, оттук нататък наричано "Споразумението", и по-специално член 98 от него,като има предвид, че приложение II към Споразумението е изменено c Решение No 46/95 на Съвместния комитет на ЕИП [1];като има предвид, че Директива 95/35/EО на Комисията от 14 юли 1995 г. за изменение на Директива 91/414/EИО на Съвета относно пускането на пазара на продукти за растителна защита [2] трябва да се включи в Споразумението;като има предвид, че Директива 95/36/EО на Комисията от 14 юли 1995 г. за изменение на Директива 91/414/EИО на Съвета относно пускането на пазара на продукти за растителна защита [3] трябва да се включи в Споразумението,РЕШИ:Член 1Следните тирета се добавят в точка 12.A (Директива 91/414/EИО на Съвета) от глава XV на приложение II към Споразумението:- "— 395 L 0035: Директива 95/35/EО на Комисията от 14 юли 1995 г. (ОВ L 172, 22.7.1995 г., стр. 6),- — 395 L 0036: Директива 95/36/EО на Комисията от 14 юли 1995 г. (ОВ L 172, 22.7.1995 г., стр. 8)."Член 2Текстовете на Директиви 95/35/EО и 95/36/EО на Комисията на исландски и норвежки език, приложени към съответните езикови версии на настоящото решение, са автентични.Член 3Настоящото решение влиза в сила на 1 април 1996 г., при условие че всички нотификации съгласно член 103, параграф 1 от Споразумението са представени пред Съвместния комитет на ЕИП.Член 4Настоящото решение се публикува в раздела за ЕИП и в допълнението за ЕИП в Официален вестник на Европейските общности.Съставено в Брюксел на 4 март 1996 година.За Съвместния комитет на ЕИППредседателP. Benavides[1] Все още непубликувано в Официален вестник.[2] ОВ L 172, 22.7.1995 г., стр. 6.[3] ОВ L 172, 22.7.1995 г., стр. 8.--------------------------------------------------