text:
 Avis juridique important
 |
 21974D1231(01)
 Décision n° 4/74 du Comité mixte du 2 décembre 1974 portant suspension de l'application des dispositions de l'article 23 paragraphe 1 du protocole n° 3 relatif à la définition de la notion de produits originaires et aux méthodes de coopération administrative
 Journal officiel n° L 355 du 31/12/1974 p. 0002
 DÉCISION N 4/74 DU COMITÉ MIXTE du 2 décembre 1974 portant suspension de l'application des dispositions de l'article 23 paragraphe 1 du protocole n 3 relatif à la définition de la notion de produits originaires et aux méthodes de coopération administrativeLE COMITÉ MIXTE,vu l'accord entre la Communauté économique européenne et la république d'Autriche, signé à Bruxelles le 22 juillet 1972,vu le protocole n 3 relatif à la définition de la notion de produits originaires et aux méthodes de coopération administrative, ci-après dénommé protocole n 3, et notamment son article 28,considérant que le texte actuel de l'article 23 paragraphe 1 du protocole n 3 stipule que les produits non originaires mis en oeuvre dans la fabrication de produits originaires ne peuvent faire l'objet de ristourne de droits de douane ou bénéficier d'une exonération de droits de douane sous quelque forme que ce soit, à compter de la date à partir de laquelle le droit applicable aux produits originaires de même espèce a été, dans la Communauté et en Autriche, ramené à 40 % du droit de base;considérant qu'il résulterait de l'application de ces dispositions, qui pour la majorité des produits interviendrait le 1er janvier 1975, des difficultés importantes ainsi qu'une charge accrue des tâches des administrations douanières, dues notamment aux différences de régimes tarifaires applicables aux produits mis en oeuvre;considérant qu'il convient, dès lors, de suspendre pour une année l'application de ces dispositions,DÉCIDE:Article premierL'application des dispositions de l'article 23 paragraphe 1 du protocole n 3 est suspendue jusqu'au 31 décembre 1975.Arielle 2La présente décision entre en vigueur le 1er janvier 1975.Fait à Bruxelles, le 2 décembre 1974.Par le Comité mixteLe présidentR. de KERGORLAY


type: other

text:
Konkurskarantæne pålagt likvidator - Højesterets kendelse
 afsagt onsdag den 24. april 2019
 Sag 89/2018
 (advokat Georg Meyer, beskikket)
 kurator for selskaberne 1-3, advokat Boris Frederiksen
 I tidligere instanser er afsagt kendelse af Sø- og Handelsretten den 11. august 2016 og af Østre Landsrets 16. afdeling den 21. december 2017.
 I påkendelsen har deltaget fem dommere: Marianne Højgaard Pedersen, Henrik Waaben, Michael Rekling, Jan Schans Christensen og Kristian Korfits Nielsen.
 Kærende, A, har nedlagt påstand om afvisning af konkurskarantænesagerne, subsidiært frifindelse og mere subsidiært, at der pålægges konkurskarantæne i en kortere periode end de samlet pålagte 9 år.
 Indkærede, kurator for selskaberne ... under konkurs, ... under konkurs og ... under konkurs, advokat Boris Frederiksen, har påstået stadfæstelse.
 Sø- og Handelsretten traf ved kendelse af 11. august 2016 afgørelse om at pålægge A konkurskarantæne. I kendelsen hedder det:
 ”Selskaberne ... ApS, ... ApS og ... ApS blev den 6. august 2014 taget under konkursbehandling med fristdag den 1. juli 2014, og fristen i konkurslovens § 157, stk. 1, løber således i alle tre sager fra den 1. juli 2013. Det er ubestridt, at A, der var indsat som likvidator i alle tre selskaber fra den 1. juli 2014 og frem til konkursdekretets afsigelse, er omfattet af konkurskarantænereglerne.
 Der er i konkursboet for ... ApS (B-25-15) anmeldt krav for 370.784,73 kr., hvoraf SKATs krav udgør ca. 310.000 kr. I konkursboet efter ... ApS (B-26-15) er der anmeldt krav for 1.322.212,02 kr., hvoraf SKATs krav udgør ca. 1.200.000 kr. Endeligt er der i konkursboet for ... ApS (B-48-15) anmeldt krav for 1.164.362,97 kr., hvoraf SKATs krav udgør ca. 513.000 kr.
 A har siden 2010 drevet forretning med at yde bistand med nedlukning af nødlidende selskaber for et honorar på typisk 40.000 kr. plus moms. I forbindelse hermed har han indsat sig selv som direktør eller likvidator i over 300 selskaber, hvoraf langt størstede-len er gået konkurs, mens han sad i ledelsen/var likvidator. På denne baggrund og også under hensyn til den forretningsmodel, som A arbejder ud fra og markedsfører sig med, finder retten, at A i sit virke som direktør eller likvidator er at betragte som professionel aktør.
 Det må efter As forklaring om sin forretningsmodel og håndtering af de enkelte selskaber have stået A klart, at såvel ... ApS, ... ApS som ... ApS utvivlsomt var insolvente, da han valgte at indtræde som likvidator i disse. Det må ligeledes have stået ham klart, at den tidligere ledelse havde overtrådt sine forpligtelser bl.a. over for SKAT og i henhold til bogføringsloven.
 Når dette sammenholdes med, at A ved sin tiltræden som likvidator ikke opfyldte en likvidators forpligtelser i henhold til selskabsloven, herunder pligten til at få overblik over selskabernes økonomi, kontakte kendte kreditorer, løbende vurdere selskabets økonomiske situation, indgive egen konkursbegæring eller som minimum fratræde som likvidator, når han fik kendskab til selskabernes økonomi, finder retten, at A har udvist groft uforsvarlig forretningsførelse, og at han derfor fremover er uegnet til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed.
 Herefter, og under hensyn til hans handlemåde og omstændighederne i øvrigt, finder retten, at det er rimeligt at pålægge A konkurskarantæne, jf. konkurslovens § 157, stk. 1 og 2.
 Karantæneperioden fastsættes til tre år i henholdsvis B-25-15, B-26-15 og B-48-15, idet der ikke findes at være grundlag for at fravige udgangspunktet herom, jf. konkurslovens § 158, stk. 1.”
 A kærede kendelsen til Østre Landsret, der ved kendelse af 21. december 2017 tiltrådte Sø- og Handelsrettens afgørelse om at pålægge A konkurskarantæne. Det hedder i kendelsen bl.a. følgende:
 ”Afvisningspåstanden
 Det fremgår af indstillingerne til skifteretten, at det er kurator, advokat Boris Frederik-sen, der har vurderet, at der var grundlag for at begære A pålagt konkurskarantæne. Endvidere fremgår det af den kærede kendelse, at kurator har ført sagen for skifteretten, herunder nedlagt påstandene, jf. konkurslovens § 161. Under disse omstændigheder tager landsretten ikke As påstand om afvisning til følge.
 A var registreret likvidator i selskaberne ... ApS, ... ApS og ... ApS i perioden fra den 1. juli 2014 til den 6. august 2014, hvor selskaberne blev taget under konkursbehandling. Betingelsen i konkurslovens § 157, stk. 1, om deltagelse i ledelsen af de tre selskaber senere end 1 år før fristdagen den 1. juli 2014 er dermed opfyldt.
 Det er ubestridt, at der, før A indtrådte som likvidator i de tre selskaber, ikke blev bogført i selskabet ... ApS, nu ... ApS under konkurs, og at bogføringen var helt mangelfuld i ... ApS, nu ... ApS under konkurs, og ... ApS, nu ... ApS under konkurs. Der var i alle tre selskaber gennem en længere periode kontinuerligt og systematisk opbygget en restance til SKAT. I hvert af de tre selskaber henvendte den tidligere ledelse i selskaberne sig til A, da selskaberne var nødlidende og skulle lukkes. Kort tid efter at A var indtrådt som likvidator, medførte selskabernes insolvens, at de blev taget under konkursbehandling, alle på baggrund af en begæring fra SKAT.
 Den tidligere ledelse er i hvert af de tre selskaber efterfølgende pålagt konkurskarantæne.
 Landsretten lægger efter de dokumenterede oplysninger fra ... A/S’ hjemmeside og efter As egen forklaring til grund, at han bistod med så at sige at anonymisere selskabernes baggrund, således at de kunne blive tvangsopløst under et andet navn og adresse, og uden at den tidligere ledelse fremgik af Erhvervsstyrelsens register over selskabets ledelse på lukningstidspunktet. Ifølge aftale skulle A i honorar for sin bistand vedrørende de tre selskaber modtage henholdsvis 40.000 kr., 50.000 kr. og 25.000 kr.; konkret modtog han henholdsvis 40.000 kr., 40.000 kr. og 15.000 kr.
 Efter de foreliggende oplysninger om selskabernes aktiver og passiver og på baggrund af As egen forklaring lægger landsretten til grund, at alle de tre selskaber på tidspunktet for likvidation den 1. juni 2014 var insolvente, og at A, der var eller måtte være vidende herom, alligevel indsatte sig selv som likvidator i selskaberne. Det lægges endvidere til grund, at han som likvidator i de tre selskaber ikke vurderede selskabernes økonomiske situation som krævet i selskabslovens § 219, jf. § 118. Herunder sørgede han heller ikke for at overtage selskabernes bogføringsmateriale, at få fuldmagt til selskabernes konti og at tage kontakt til kapitalselskabernes kreditorer, såsom SKAT. Han foranledigede ikke, at selskaberne indgav egenbegæring om konkurs, skønt der allerede på tidspunktet for beslutningen om likvidation ikke var udsigt til, at likvidationen ville give fuld dækning til kreditorerne, smh. herved selskabslovens § 233, stk. 2, ligesom han ikke fratrådte som likvidator.
 Landsretten finder, at As virke i de tre selskaber under de anførte omstændigheder, hvorunder han ikke varetog en likvidators opgaver, må anses som forretningsførelse under manglende udøvelse af enhver form for ledelsesbeføjelser og som forret-ningsførelse med en organisering af afviklingen, hvis reelle formål var at sløre de konkursramte selskabers baggrund og forhold, hvilket han for hvert af de tre selskaber mod-tog et ikke ubetydeligt honorar for.
 Uanset at A i de tre selskaber alene var likvidator i fem uger, tiltræder landsretten under de anførte omstændigheder, at han, der efter sin egen forklaring i flere hundrede selskaber under lignende fremgangsmåde som i de tre her omfattede selskaber har været indsat som direktør eller likvidator, har udvist groft uforsvarlig forretningsførelse, og at han som følge heraf er uegnet til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed, jf. konkurslovens § 157, stk. 1.
 Det tiltrædes endvidere efter en samlet vurdering af As handlemåde og omstændighederne i øvrigt, at det er rimeligt at pålægge ham konkurskarantæne, jf. konkurslovens § 157, stk. 1.
 Efter sagens oplysninger tiltræder landsretten, at der ikke er grundlag for at fravige ud-gangspunktet om, at konkurskarantæne pålægges for 3 år, jf. konkurslovens § 158, stk. 1, for hvert selskab. Landsretten finder således, at hverken sagsbehandlingstiden eller det forhold, at de tidligere ledelser i to af de omhandlede selskaber alene er pålagt kon-kurskarantæne for et kortere tidsrum end 3 år, fører til en anden vurdering.
 Landsretten stadfæster derfor den kærede kendelse, således at der herved er pålagt A konkurskarantæne i 3 år plus 3 år plus 3 år, i alt 9 år, og således at de tre karantæneperioder skal løbe i forlængelse af hinanden. Herved har landsretten efter det, der som ovenfor nævnt må lægges til grund om As adfærd vedrørende de tre selskaber, fundet, at der heller ikke ud fra en samlet vurdering er grundlag for begrænsning af denne samlede karantæneperiode.
 Det bestemmes samtidig, at den pålagte konkurskarantæne omfattet af sag j.nr. B-2047-16 skal regnes fra landsrettens kendelse, dvs. fra den 21. december 2017. Konkurskarantænen i sag j.nr. B-2058-16 skal regnes fra udløbet af karantænen i sag B-2047-16, og konkurskarantænen i sag j.nr. B-2059-16 skal regnes fra udløbet af konkurskarantænen i sag B-2058-16.
 Landsretten har samtidig med afgørelsen i nærværende sager afsagt kendelse vedrøren-de spørgsmål om konkurskarantæne for A vedrørende fem andre selskaber, jf. landsrettens j.nr. B-1588-17, B-1589-17, B-1590-17, B-1591-17, B-1592-17, B-1503-17, B-1512-17, B-1513-17, B-1514-17 og B-1515-17. Ved den pågældende kendelse har landsretten pålagt A en konkurskarantæne på 3 år vedrørende de fem selskaber.
 Det er i den nævnte kendelse bestemt, at den pålagte konkurskarantæne på 3 år vedrø-rende de fem selskaber skal regnes fra udløbet af karantænen i sag B-2059-16, der ind-går i nærværende sag. Konkurskarantænen vedrørende de fem selskaber skal således regnes fra datoen, der ligger 9 år efter den 21. december 2017. Dog er det samtidig bestemt, at den samlede konkurskarantæne i medfør af konkurslovens § 158, stk. 2, 2. pkt., udløber senest 10 år efter landsrettens afgørelse, det vil sige senest 10 år efter den 21. december 2017.
 I både sagen angående de fem selskaber og i nærværende sag har landsretten efter det, der som ovenfor nævnt må lægges til grund om As adfærd vedrørende hvert af selskaberne, efter en samlet vurdering ikke fundet grundlag for yderligere begrænsning af karantæneperioden, end den, der følger af reglen om en maksimal konkurskarantæne på 10 år i konkurslovens § 158, stk. 2, 2. pkt.”
 A har anført navnlig, at sagerne skal afvises, fordi de er anlagt af konkursboet og ikke af kurator. Søgsmålskompetencen er ved konkurslovens § 157 tillagt kurator. Det forhold, at partsbetegnelsen for landsretten blev ændret til kurator for de tre konkursboer, ændrer ikke ved, at sagerne blev anlagt ved skifteretten af konkursboerne.
 Han har ikke tilsidesat sine forpligtelser som likvidator i de tre selskaber. Han indtrådte som likvidator den 1. juli 2014, dvs. ca. 3 uger før, der blev indgivet konkursbegæringer, og ca. 5 uger før, der blev afsagt konkursdekreter. Han var på sommerferie fra den 3. til den 23. juli 2014 og modtog kort efter sin hjemkomst konkursbegæringerne, som hindrede ham i at iværksætte sin egen vurdering af selskaberne. De forhold, der måtte være at bebrejde ham, udgør ikke groft uforsvarlig forretningsførelse, og han er ikke uegnet til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed. Han har tværtimod handlet forsvarligt ved at lukke ned for aktiviteten i selskaberne for derved at undgå en forringelse af kreditorernes stilling. Hans vederlag har været faktureret til ejerne og er således ikke gået fra kreditorerne. Selskabernes tab var opstået, før han indtrådte som likvidator, og der er ikke forvoldt selskaberne eller kreditorerne yderligere tab i den periode, hvor han var likvidator. Han har ikke haft pligt til at rette op på den tidligere ledelses handlinger og undladelser og kan ikke gøres ansvarlig for deres forsømmelser. Pligten til sikker opbevaring af regnskabs- og bogføringsmateriale indtræder først, når den nye ledelse modtager materialet fra den fratrådte ledelse.
 Den økonomiske aktivitet i selskaberne blev standset i forbindelse med hans tiltræden som likvidator, og der har derfor ikke efterfølgende været nogen posteringer af betydning i selskaberne. Han har ikke medvirket til at bortskaffe regnskabs- og bogføringsmateriale, men har netop bedt den tidligere ledelse om at opbevare materialet på betryggende vis, indtil han eller en kurator anmodede om at få det udleveret. Det er ikke efter forarbejderne til reglerne om konkurskarantæne tilsigtet, at et ledelses- eller ejerskifte i insolvente selskaber før konkursen, svarende til hvad der er sket i den foreliggende sag, skulle kunne begrunde konkurskarantæne.
 Hvis Højesteret måtte finde, at betingelserne for at pålægge konkurskarantæne er opfyldt, skal der kun pålægges en samlet konkurskarantæne, eftersom han var ejer af de tre selskaber, der således indgik i et koncernlignende forhold, jf. konkurslovens § 157, stk. 3. Konkurskarantæ-neperioden bør fastsættes til maksimalt 2 år som følge af den lange sagsbehandlingstid, og under hensyn til at karantæneperioden for den tidligere ledelse i selskaberne ... ApS og ... ApS ligeledes er fastsat til 2 år på grund af lang sagsbehandlingstid. Hertil kommer, at han formelt allerede har udstået knapt et halvt års karantæne (fra afsigelsen af Østre Landsrets kendelse den 21. december 2017 til Procesbevillingsnævnets bevilling af 26. april 2018) og reelt mere end 1 år, da han på grund af de verserende sager ikke har kunnet påtage sig ledelse af selskaber. Denne tid bør fragå i konkurskarantænens endelige udløb.
 Kurator, advokat Boris Frederiksen, har anført navnlig, at der ikke er tvivl om, at det er kura-tor, der har anlagt konkurskarantænesagerne og efterfølgende ført sagerne ved domstolene. Kurator har i alle tre sager indstillet, at der indledes sag om konkurskarantæne mod A for groft uforsvarlig forretningsførelse, og kurators indstilling er afgivet uden nogen påvirkning fra fordringshaverne, skifteretten eller andre. Der er ikke grundlag for at afvise konkurskarantænesagerne af rent formelle grunde.
 A har medvirket til afvikling af nødlidende selskaber på en måde, så de helt grundlæggende lovregler om bogføring, ledelsens pligter og ansvar over for kreditorerne og offentligheden som helhed er blevet tilsidesat. Bogføringsmaterialet er sjældent til stede i de nødlidende selskaber, som han medvirker til at afvikle, og han faciliterer dermed en nedlukning af selskaber, der reelt umuliggør en effektiv konkursbehandling. Han har på denne måde som professionel og mod betaling medvirket i et betydeligt antal sager. Efter det oplyste er A i den anledning for overtrædelse af straffelovens § 302 blevet idømt 8 måneders betinget fængsel og 2 års frakendelse af retten til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed uden at hæfte personligt og ubegrænset for virksomhedens forpligtelser. Der er i denne sag samlet set tale om et særdeles groft tilfælde af uforsvarlig forretningsførelse. Det var åbenbart, at de tre selskaber var insolvente, og A skulle derfor have indgivet egenbegæring om konkurs eller være fratrådt som likvidator. Det kan ikke føre til et andet resultat, at han alene var likvidator i 5 uger i de tre selskaber, og at han heraf var på ferie i 3 uger. A har således forklaret, at han normalt ikke foretager sig noget i perioden, fra han indtræder som likvidator og de første 3 måneder frem. Det er ikke en betingelse for at kunne pålægge konkurskarantæne, at der er lidt et tab i selskaberne i den periode, hvor A har været likvidator. Der skal foretages en konkret vurdering af de samlede omstændigheder, og i den forbindelse må As undladelser og forretningsmodel indgå med betydelig vægt. Han burde ved sin tiltrædelse som likvidator have rettet op på den tidligere ledelses forsømmelser. Han forholdt sig imidlertid passivt og involverede sig ikke i selskabernes forhold. Han har på denne måde bistået den tidligere ledelse med at lægge et slør over selskabernes reelle forhold.
 De tre selskaber kan ikke anses som en koncern, og der skal derfor pålægges konkurskarantæne i 3 år for hvert af selskaberne. Der er hverken efter ordlyden eller forarbejderne til konkurslovens § 157, stk. 3, holdepunkter for at udstrække koncernbegrebet til også at omfatte koncernlignende forhold, og i øvrigt er det ikke dokumenteret, at A har været anpartshaver i de tre selskaber.
 Konkurskarantæneperioden bør fastsættes til 3 år for hvert selskab i overensstemmelse med udgangspunktet i konkurslovens § 158, stk. 1. Henset til omfanget og karakteren af den groft uforsvarlige forretningsførelse foreligger der ikke særlige grunde, der kan medføre, at A pålægges konkurskarantæne i en kortere periode. Det er endvidere primært As egne forhold, som har medført, at skifteretten først kunne træffe afgørelse ca. 2 år efter konkursdekreterne.
 Reglerne om konkurskarantæne er fastsat i konkurslovens afsnit III (§§ 157-169). Afsnittet indeholder bl.a. følgende bestemmelser:
 Stk. 2. Ved afgørelsen skal der lægges vægt på, om det under hensyn til den pågælden-des handlemåde og omstændighederne i øvrigt er rimeligt at pålægge konkurskarantæne.
 Stk. 3. Konkurskarantæne kan ikke pålægges den, der allerede er pålagt konkurskarantæne i anledning af den pågældendes deltagelse i ledelsen af en koncernforbundet virk-somhed. Bestemmelsen i 1. pkt. finder anvendelse, indtil konkurskarantænen udløber.
 Stk. 4. Hvis der, efter at konkurskarantæne er pålagt, meddeles tilladelse til prøvelse i 3. instans, tilladelse til kære efter kærefristens udløb eller tilladelse til ekstraordinær gen-optagelse eller kære, stilles virkningerne af den pålagte konkurskarantæne i bero.”
 De nævnte bestemmelser er indsat i konkursloven ved lov nr. 429 af 1. maj 2013. I forslaget til denne lov er i de specielle bemærkninger til § 158, stk. 1, anført bl.a. (Folketingstidende 2012-13, tillæg A, lovforslag nr. L 131 af 30. januar 2013):
 ”Det foreslås i stk. 1, 1. pkt., at konkurskarantæne som udgangspunkt pålægges for tre år. Hvis særlige grunde taler for det, kan konkurskarantæne dog pålægges for en kortere periode end tre år, jf. 2. pkt.
 Som eksempler på særlige grunde, der efter omstændighederne kan tale for en kortere karantæne, kan nævnes lang sagsbehandlingstid, uden at dette beror på forhold hos den, der begæres pålagt konkurskarantæne, eller at der er tale om et mildere tilfælde af groft uforsvarlig forretningsførelse. Der vil som udgangspunkt være tale om lang sagsbehand-lingstid, hvis afgørelsen om konkurskarantæne først træffes mere end et år efter kon-kursdekretets afsigelse. Hvis karantænen fastsættes til en kortere periode end tre år, bør den normalt fastsættes til to år eller eventuelt i sjældnere tilfælde et år.
 Skifteretten er ved afgørelsen om konkurskarantænens længde ikke bundet af parternes påstande, men det må forventes, at der normalt ikke vil være anledning til at fastsætte konkurskarantænen til en længere periode end påstået af kurator.
 Konkurskarantænen får først virkning fra den endelige afgørelse, jf. herved forslaget til konkurslovens § 164 (om kæres opsættende virkning) og bemærkningerne hertil. Karantænen får således virkning fra udløbet af kærefristen, hvis skifterettens afgørelse om pålæg af konkurskarantæne ikke kæres, og fra landsrettens afgørelse om pålæg af konkurskarantæne, hvis skifterettens afgørelse kæres (hvad enten skifteretten har pålagt konkurskarantæne eller ikke). Hvis en kære til landsretten af skifterettens afgørelse om pålæg af konkurskarantæne afsluttes uden realitetsafgørelse, således at skifterettens afgørelse står ved magt, får karantænen virkning fra sagens afslutning i landsretten (hvorved skifterettens afgørelse bliver endelig).
 Hvis den pågældende på afgørelsestidspunktet allerede er pålagt konkurskarantæne, fo-reslås det dog, at en ny konkurskarantæne først skal regnes fra udløbet af den senest pålagte konkurskarantæne, jf. det foreslåede stk. 2, 1. pkt. Konkurskarantænen udløber dog under alle omstændigheder senest ti år efter den oprindelige afgørelse, jf. det foreslåede stk. 2, 2. pkt.”
 Sagen angår, om betingelserne i konkurslovens § 157, stk. 1, for at pålægge A konkurskarantæne er opfyldt og i hvor lang tid, der i så fald skal pålægges konkurskarantæne, jf. lovens § 157, stk. 3, og § 158. Derudover er der spørgsmål, om konkurskarantænesagerne skal afvises.
 Af de grunde, der er anført af landsretten, tiltræder Højesteret, at konkurskarantænesagerne ikke skal afvises.
 Højesteret tiltræder af de grunde, der er anført af landsretten, at As forretningsførelse som likvidator i selskaberne ... ApS, ... ApS og ... ApS var groft uforsvarlig, hvilket gør ham uegnet til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed. Højesteret tiltræder derfor, at der i medfør af konkurslovens § 157, stk. 1, 1. pkt., jf. stk. 2, er grundlag for at pålægge A konkurskarantæne for hvert af de tre selskaber, medmindre der er tale om koncernforbundet virksomhed, jf. konkurslovens § 157, stk. 3, 1. pkt.
 Højesteret finder, at A ikke har godtgjort, at de tre selskaber var koncernforbundne, og det tiltrædes herefter, at han er pålagt konkurskarantæne for hvert af de tre selskaber. Højesteret bemærker herved, at det forhold, at den samme person ejer kapitalandele i flere selskaber, ikke bevirker, at selskaberne bliver koncernforbundne.
 Efter konkurslovens § 158, stk. 1, pålægges konkurskarantæne som udgangspunkt for 3 år. Hvis særlige grunde taler herfor, kan konkurskarantæne dog pålægges for en kortere periode. Som eksempel på særlige grunde, der efter omstændighederne kan tale for en kortere karan-tæne end 3 år, er i forarbejderne nævnt lang sagsbehandlingstid, uden at dette beror på forhold hos den, der begæres pålagt konkurskarantæne. Det er endvidere anført, at der som udgangs-punkt vil være tale om lang sagsbehandlingstid, hvis afgørelsen om konkurskarantæne først træffes mere end et år efter konkursdekretets afsigelse.
 Uanset at der i den foreliggende sag er gået mere end et år fra konkursdekreternes afsigelse til skifterettens afgørelse, finder Højesteret efter en samlet vurdering af sagens omstændigheder, herunder navnlig karakteren af forholdene, at der ikke er grundlag for at fravige udgangs-punktet i konkurslovens § 158, stk. 1, om konkurskarantæne i 3 år.
 Højesteret stadfæster herefter landsrettens kendelse. Den pålagte konkurskarantæne på 9 år regnes fra Højesterets kendelse. De samlede karantæner, som er pålagt i denne sag og ved Højesterets samtidige kendelse i sag 90/2018, udløber senest efter 10 år.
 Efter resultatet skal A betale sagsomkostninger for Højesteret i medfør af konkurslovens § 165, stk. 1. Sagsomkostningerne skal betales til statskassen og fastsættes til 12.500 kr. til dækning af advokatudgift for Højesteret. A skal endvidere i medfør af konkurslovens § 165, stk. 2, erstatte statskassens udgifter i forbindelse med beskikkelse af advokat for ham. Disse udgifter fastsættes til dækning af advokat for Højesteret til 12.500 kr. A skal således i alt betale 25.000 kr. til statskassen.
 Den pålagte konkurskarantæne på 9 år regnes fra Højesterets kendelse.
 A skal erstatte statskassens udgifter for Højesteret med 25.000 kr.


type: wikipedia

text:
Porta Romana é um dos portais das muralhas medievais de Siena. Ele está localizado na Via Cassia em Siena, região da Toscana, Itália. O portão sai perto da Basílica de San Clemente e leva ao sul da cidade até a Via Enea Silvio Piccolomini.
 História
 O portão foi construído em 1327-1328 por Agnolo di Ventura e Agostino di Giovanni, e tem uma linha do telhado com ameias e machicolados no portão frontal. O portão é complexo, com dois portais separados, separados por um pequeno pátio interno, com o portão interno mais alto que o externo. Os grandes arcos são revestidos de mármore travertino. O pátio é rodeado por flechas. Era provável que as portas do portão pudessem ser abertas sequencialmente. O portal externo tem um baixo-relevo redondo com o cristograma católico romano IHS dentro de um símbolo do sol (San Bernardino Christogram).
 Em 1417, Taddeo di Bartolo foi contratado para pintar o ícone da Madonna no portal interno, dedicado à proteção da cidade. A pintura foi retocada por Sassetta e mais tarde por Sano di Pietro, que a completou em 1466. A pintura representava uma Glória dos Anjos nos arcos inferiores e uma Coroação da Virgem no arco central. Devido ao estado de degradação, o afresco remanescente foi transferido em 1978 para a Basílica de San Francesco, Siena.
 Portões


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 Svarbus teisinis pranešimas
 |
 52007PC0570
 Pasiūlymas Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Reglamentų (EB) Nr. 2015/2006 ir (EB) Nr. 41/2007 nuostatos dėl tam tikrų žuvų išteklių žvejybos galimybių ir susijusių sąlygų /* KOM/2007/0570 galutinis */
 [pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 5.10.2007KOM(2007) 570 galutinisPasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamentų (EB) Nr. 2015/2006 ir (EB) Nr. 41/2007 nuostatos dėl tam tikrų žuvų išteklių žvejybos galimybių ir susijusių sąlygų(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASTarybos reglamentu (EB) Nr. 2015/2006 [1] Bendrijos žvejybos laivams nustatomos tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių žvejybos galimybės 2007 ir 2008 metais.Žvejybos Šiaurės Rytų Atlante komisija (NEAFC) 2007 m. birželio mėn. neeiliniame posėdyje nusprendė islandinių pjūklapilvių beriksų žvejybos NEAFC reguliuojamame rajone draudimo rekomendacijas taikyti ir antrąjį 2007 m. pusmetį. Šios rekomendacijos turėtų būti perkeltos į Bendrijos teisę.Tarybos reglamentu (EB) Nr. 41/2007 nustatomos 2007 m. Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose reikalaujama nustatyti žvejybos apribojimus, taikomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių bendrosios žvejybos galimybės ir susijusios sąlygos[2].Po 2007 m. kovo 28 d. Bendrijos ir Islandijos konsultacijų buvo pasiektas susitarimas dėl kvotų Islandijos laivams, kurias iki 2007 m. balandžio 30 d. jie gali naudoti iš Bendrijos kvotos, kuri jai buvo skirta pagal susitarimą su Danijos Vyriausybe bei Grenlandijos vietine vyriausybe, ir dėl liepos – gruodžio mėnesiams skiriamų kvotų Bendrijos laivams, žvejojantiems paprastuosius jūrinius ešerius Islandijos išskirtinėje ekonominėje zonoje. Šis susitarimas turėtų būti perkeltas į Bendrijos teisę.Kelių rūšių BLSK atveju turi būti paaiškintos žvejybai tam tikrose zonose taikomos priegaudos sąlygos siekiant užtikrinti tinkamą 1966 m. gruodžio 19 d. Norvegijos, Danijos ir Švedijos susitarimo dėl abipusės galimybės žvejoti Skagerako ir Kategato sąsiauriuose taikymą. Todėl reglamentą reikia iš dalies pakeisti.Žvejybos Šiaurės Rytų Atlante komisija (NEAFC) 2007 m. birželio mėn. neeiliniame posėdyje priėmė rekomendacijas dėl paprastųjų jūrinių ešerių išsaugojimo ir valdymo priemonių NEAFC reguliuojamame rajone 2007 m. ICES I ir II zonų tarptautiniuose vandenyse. Šios rekomendacijos turėtų būti perkeltos į Bendrijos teisę.Po Bendrijos ir Farerų salų rašytinių konsultacijų buvo pasiektas susitarimas dėl galimybės žvejoti atlantines silkes ICES I ir II zonų EB ir tarptautiniuose vandenyse. Šis susitarimas turėtų būti perkeltas į Bendrijos teisę.Turėtų būti paaiškintos kitu laivu pakeistiems arba žvejybos veiklai nebenaudojamiems laivams taikomos papildomų dienų skyrimo atsižvelgiant į visam laikui nutraukiamą žvejybos veiklą sąlygos, nes nuoroda į tam tikrus laivus, kuriems taikomi žvejybos pastangų apribojimai, neteisinga.Pranešimų apie žvejybos pastangas atveju turėtų būti paaiškinta Reglamento (EB) Nr. 41/2007 IIA, IIB ir IIC priedų nuo pranešimo reikalavimų nukrypti leidžianti nuostata, taikoma laivo stebėjimo sistemas turintiems laivams.Tarybos reglamento (EB) Nr. 41/2007 IIB priedo pavadinimas turėtų būti pataisytas, kad būtų užtikrintas derėjimas su šio priedo taikymo sritimi.Nurodytas pasyviųjų žvejybos įrankių ilgis turėtų būti pakeistas iš 2,5 kilometro į 5 jūrmyles siekiant užtikrinti, kad nebūtų pakenkta tinklų naudojimo saugumui, atsižvelgiant į galiojančias pasyviųjų žvejybos įrankių ženklinimo ir identifikavimo taisykles, nustatytas 2005 m. kovo 1 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 356/2005, nustatančiame išsamias pasyviųjų žvejybos įrankių ir sijinių tralų ženklinimo ir identifikavimo taisykles[3], ir į tam tikras specialias žiauninių tinklaičių naudojimo taisykles.Siekiant įtraukti aplinkos apsaugos reikalavimus į bendrąją žuvininkystės politiką reikia priimti žvejybos veiklos poveikį jūrų ekosistemoms mažinančias priemones. Pagal naujausią mokslinę informaciją, ypač Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (ICES) ataskaitas, prie Vakarų ir Pietvakarių Airijos krantų buvo aptiktos ir žemėlapiuose pažymėtos labai pažeidžiamos giluminės buveinės. Tose buveinėse gyvena svarbios ir labai įvarios biologinės bendrijos, todėl manoma, kad apsauga reikalinga pirmiausia šioms buveinėms. Visų pirma jos apibrėžiamos kaip Bendrijos svarbos buveinės 1992 m. gegužės 21 d. Direktyvoje 92/43/EB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos. Atstatyti aktyviaisiais ir pasyviaisiais žvejybos įrankiais padarytą žalą šioms buveinėms yra neįmanoma arba labai sunku, ir tai trunka labai ilgai. Todėl reikėtų uždrausti bet kokią žvejybą tuose rajonuose. Todėl, kol bus įdiegtos nuolatinės apsaugos priemonės, tikslinga uždrausti bet kokią žvejybą atitinkamuose rajonuose.Šiuo pasiūlymu ketinama padaryti būtinus Reglamento (EB) Nr. 2015/2006 ir Reglamento (EB) Nr. 41/2007 pakeitimus.Tarybos prašoma šį pasiūlymą priimti kuo greičiau, kad žvejai galėtų planuoti veiklą šiam žvejybos sezonui.PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamentų (EB) Nr. 2015/2006 ir (EB) Nr. 41/2007 nuostatos dėl tam tikrų žuvų išteklių žvejybos galimybių ir susijusių sąlygųEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal bendrąją žuvininkystės politiką[4], ypač į jo 20 straipsnį,atsižvelgdama į 2004 m. vasario 26 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 423/2004, nustatantį menkių išteklių atkūrimo priemones[5], ypač į jo 8 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[6],kadangi:(1) Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2015/2006[7] Bendrijos žvejybos laivams nustatomos tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių žvejybos galimybės 2007 ir 2008 metais.(2) Žvejybos Šiaurės Rytų Atlante komisija (NEAFC) 2007 m. birželio mėn. neeiliniame posėdyje nusprendė islandinių pjūklapilvių beriksų žvejybos NEAFC reguliuojamame rajone draudimo rekomendacijas taikyti ir antrąjį 2007 m. pusmetį . Šios rekomendacijos turėtų būti perkeltos į Bendrijos teisę.(3) Tarybos reglamentu (EB) Nr. 41/2007[8] nustatomos 2007 m. Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose reikalaujama nustatyti žvejybos apribojimus, taikomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių bendrosios žvejybos galimybės ir susijusios sąlygos.(4) Po 2007 m. kovo 28 d. Bendrijos ir Islandijos konsultacijų buvo pasiektas susitarimas dėl kvotų Islandijos laivams, kurias iki 2007 m. balandžio 30 d. jie gali naudoti iš Bendrijos kvotos, kuri jai buvo skirta pagal susitarimą su Danijos Vyriausybe bei Grenlandijos vietine vyriausybe, ir dėl liepos–gruodžio mėnesiams skiriamų kvotų Bendrijos laivams, žvejojantiems paprastuosius jūrinius ešerius Islandijos išskirtinėje ekonominėje zonoje. Šis susitarimas turėtų būti perkeltas į Bendrijos teisę.(5) Kelių rūšių BLSK atveju turi būti paaiškintos žvejybai tam tikrose zonose taikomos priegaudos sąlygos siekiant užtikrinti tinkamą 1966 m. gruodžio 19 d. Norvegijos, Danijos ir Švedijos susitarimo dėl abipusės galimybės žvejoti Skagerako ir Kategato sąsiauriuose taikymą. Todėl reglamentą reikia iš dalies pakeisti.(6) Po Bendrijos ir Farerų salų rašytinių konsultacijų buvo pasiektas susitarimas dėl galimybės žvejoti atlantines silkes ICES I ir II zonų EB ir tarptautiniuose vandenyse. Šis susitarimas turėtų būti perkeltas į Bendrijos teisę.(7) Žvejybos Šiaurės Rytų Atlante komisija (NEAFC) 2007 m. birželio mėn. neeiliniame posėdyje priėmė rekomendacijas dėl paprastųjų jūrinių ešerių išsaugojimo ir valdymo priemonių NEAFC reguliuojamame rajone 2007 m. ICES I ir II zonų tarptautiniuose vandenyse. Šios rekomendacijos turėtų būti perkeltos į Bendrijos teisę.(8) Turėtų būti paaiškintos kitu laivu pakeistiems arba žvejybos veiklai nebenaudojamiems laivams taikomos papildomų dienų skyrimo atsižvelgiant į visam laikui nutraukiamą žvejybos veiklą sąlygos, nes nuoroda į tam tikrus laivus, kuriems taikomi žvejybos pastangų apribojimai, neteisinga.(9) Pranešimų apie žvejybos pastangas atveju turėtų būti paaiškinta Reglamento (EB) Nr. 41/2007 IIA, IIB ir IIC priedų nuo pranešimo reikalavimų nukrypti leidžianti nuostata, taikoma laivo stebėjimo sistemas turintiems laivams.(10) Tarybos reglamento (EB) Nr. 41/2007 IIB priedo pavadinimas turėtų būti pataisytas, kad būtų užtikrintas derėjimas su šio priedo taikymo sritimi.(11) Nustatytas pasyviųjų žvejybos įrankių ilgis turėtų būti pakeistas iš 2,5 kilometro į 5 jūrmyles siekiant užtikrinti, kad nebūtų pakenkta tinklų naudojimo saugumui, atsižvelgiant į galiojančias pasyviųjų žvejybos įrankių ženklinimo ir identifikavimo taisykles, nustatytas 2005 m. kovo 1 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 356/2005, nustatančiame išsamias pasyviųjų žvejybos įrankių ir sijinių tralų ženklinimo ir identifikavimo taisykles[9], ir į tam tikras specialias žiauninių tinklaičių naudojimo taisykles.(12) Siekiant įtraukti aplinkos apsaugos reikalavimus į bendrąją žuvininkystės politiką reikia priimti žvejybos veiklos poveikį jūrų ekosistemoms mažinančias priemones. Pagal naujausią mokslinę informaciją, ypač Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (ICES) ataskaitas, prie Vakarų ir Pietvakarių Airijos krantų buvo aptiktos ir žemėlapiuose pažymėtos labai pažeidžiamos giluminės buveinės. Tose buveinėse gyvena svarbios ir labai įvairios biologinės bendrijos, todėl manoma, kad apsauga reikalinga pirmiausia šioms buveinėms. Visų pirma jos apibrėžiamos kaip Bendrijos svarbos buveinės 1992 m. gegužės 21 d. Direktyvoje 92/43/EB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos[10]. Atstatyti aktyviaisiais ir pasyviaisiais žvejybos įrankiais padarytą žalą šioms buveinėms yra neįmanoma arba labai sunku, ir tai trunka labai ilgai. Todėl reikėtų uždrausti bet kokią žvejybą tuose rajonuose. Todėl, kol bus įdiegtos nuolatinės apsaugos priemonės, tikslinga uždrausti bet kokią žvejybą atitinkamuose rajonuose.(13) Todėl Reglamentus (EB) Nr. 2015/2006 ir (EB) Nr. 41/2007 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnis Reglamento (EB) Nr. 2015/2006 pakeitimaiReglamento (EB) Nr. 2015/2006 priedo 2 dalis iš dalies keičiama pagal šio reglamento I priedą.2 straipsnis Reglamento (EB) Nr. 41/2007 pakeitimaiReglamentas (EB) Nr. 41/2007 iš dalies keičiamas taip:(1) 10 straipsnis pakeičiamas taip:„10 straipsnisNaudojimosi galimybės apribojimai1. Bendrijos laivams neleidžiama žvejoti Skagerako sąsiauryje per 12 jūrmylių nuo Norvegijos bazinės linijos. Tačiau su Danijos arba Švedijos vėliava plaukiojantiems laivams leidžiama žvejoti ne arčiau kaip per keturias jūrmyles nuo Norvegijos bazinės linijos.2. Islandijos jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse Bendrijos laivams leidžiama žvejoti rajone, kuris apibrėžiamas toliau nurodytas koordinates nuosekliai jungiančiomis tiesiomis linijomis:Pietvakarių rajonas1. 63°12' šiaurės platumos ir 23°05' vakarų ilgumos per 62°00' šiaurės platumos ir 26°00' vakarų ilgumos,2. 62°58' šiaurės platumos ir 22°25' vakarų ilgumos,3. 63°06' šiaurės platumos ir 21°30' vakarų ilgumos,4. 63°03' šiaurės platumos ir 21°00' vakarų ilgumos, nuo čia iki 180°00' pietų platumos;Pietryčių rajonas1. 63°14' šiaurės platumos ir 10°40' vakarų ilgumos,2. 63°14' šiaurės platumos ir 11°23' vakarų ilgumos,3. 63°35' šiaurės platumos ir 12°21' vakarų ilgumos,4. 64°00' šiaurės platumos ir 12°30' vakarų ilgumos,5. 63°53' šiaurės platumos ir 13°30' vakarų ilgumos,6. 63°36' šiaurės platumos ir 14°30' vakarų ilgumos,7. 63°10’ šiaurės platumos ir 17°00’ vakarų ilgumos, nuo čia iki 180°00’ pietų platumos.“(2) Reglamento (EB) Nr. 41/2007 IA, IB, IIA, IIB, IIC ir III priedai iš dalies keičiami pagal šio reglamento II priedą.3 straipsnis ĮsigaliojimasŠis reglamentas įsigalioja trečią dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkas I PRIEDASReglamento (EB) Nr. 2015/2006 priedo 2 dalis iš dalies keičiama taip:(1) Įrašas, skirtas islandiniams pjūklapilviams beriksams ICES VI zonoje (Bendrijos vandenys ir trečiųjų šalių suverenitetui arba jurisdikcijai nepriklausantys vandenys), pakeičiamas taip:„Žuvų rūšys: | Islandiniai pjūklapilviai beriksai | Zona: | VI (Bendrijos vandenys) |Hoplostethus atlanticus |Metai | 2007 | 2008 |Ispanija | 5 | 3 |Prancūzija | 30 | 15 |Airija | 5 | 3 |Jungtinė Karalystė | 5 | 3 |EB | 45 | 22“ |(2) Įrašas, skirtas islandiniams pjūklapilviams beriksams ICES VII zonoje (Bendrijos vandenys ir trečiųjų šalių suverenitetui arba jurisdikcijai nepriklausantys vandenys), pakeičiamas taip:„Žuvų rūšys: | Islandiniai pjūklapilviai beriksai | Zona: | VII (Bendrijos vandenys) |Hoplostethus atlanticus |Metai | 2007 | 2008 |Ispanija | 1 | 1 | (1) Tik priegauda. Pagal šią kvotą specializuota žvejyba neleidžiama. |Prancūzija | 131 | 64 |Airija | 39 | 19 |Jungtinė Karalystė | 1 | 1 |Kita (1) | 1 | 1 |EB | 174 | 86“ |(3) Įrašas, skirtas islandiniams pjūklapilviams beriksams ICES I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XI, XII ir XIV zonų Bendrijos vandenyse ir trečiųjų šalių suverenitetui arba jurisdikcijai nepriklausančiuose vandenyse, pakeičiamas taip:„Žuvų rūšys: | Islandiniai pjūklapilviai beriksai | Zona: | I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XI, XII ir XIV zonų Bendrijos vandenys |Hoplostethus atlanticus |Metai | 2007 | 2008 |Ispanija | 4 | 2 |Prancūzija | 21 | 10 |Airija | 5 | 3 |Portugalija | 6 | 3 |Jungtinė Karalystė | 4 | 2 |EB | 40 | 20“ |II PRIEDASReglamento (EB) Nr. 41/2007 priedai iš dalies keičiami taip:(1) IA priede:a) Įrašas, skirtas paprastųjų molvų rūšiai ICES IIIa zonoje ir ICES IIIb, IIIc ir IIId zonų EB vandenyse, pakeičiamas taip:„Žuvų rūšys: | Paprastoji molva Molva molva | Zona: | IIIa; IIIb, IIIc ir IIId zonų EB vandenys LIN/03. |Belgija | 8 | (1) | Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįstas BLSK. Taikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. Taikoma Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalis. |Danija | 62 |Vokietija | 8 | (1) |Švedija | 24 |Jungtinė Karalystė | 8 |EB | 109 |(1) Kvotą galima sužvejoti tik ICES IIIa, IIIb, IIIc ir IIId zonų EB vandenyse.“ |b) Įrašas, skirtas norveginių omarų rūšiai ICES IIIa zonoje ir ICES IIIb, IIIc ir IIId zonų EB vandenyse, pakeičiamas taip:„Žuvų rūšys: | Norveginiai omarai Nephrops norvegicus | Zona: | IIIa; IIIb, IIIc ir IIId zonų EB vandenys NEP/3A/BCD |Danija | 3 800 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. Taikoma Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalis. |Vokietija | 11 | (1) |Švedija | 1 359 |EB | 5 170 |BLSK | 5 170 |(1) Kvotą galima sužvejoti tik ICES IIIa, IIIb, IIIc ir IIId zonų EB vandenyse.“ |c) Įrašas, skirtas europinių jūrų liežuvių rūšiai ICES IIIa zonoje ir ICES IIIb, IIIc ir IIId zonų EB vandenyse, pakeičiamas taip:„Žuvų rūšys: | Europinis jūrų liežuvis Solea solea | Zona: | IIIa; IIIb, IIIc ir IIId zonų EB vandenys SOL/3A/BCD |Danija | 755 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. Taikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis. Taikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis. Taikoma Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalis. |Vokietija | 44 | (1) |Nyderlandai | 73 | (1) |Švedija | 28 |EB | 900 |BLSK | 900 |(1) Kvotą galima sužvejoti tik ICES IIIa, IIIb, IIIc ir IIId zonų EB vandenyse.“ |d) Įrašas, skirtas paprastųjų dygliaryklių rūšiai ICES IIIa zonoje, ICES I, V, VI, VII, VIII, XII ir XIV zonų EB ir tarptautiniuose vandenyse, pakeičiamas taip:„ŽUVų RūšYS: | PAPRASTASIS DYGLIARYKLIS SQUALUS ACANTHIAS | ZONA: | IIIA; I, V, VI, VII, VIII, XII IR XIV ZONų EB IR TARPTAUTINIAI VANDENYS DGS/135X14 |EB | 2 828 | (1) (2) | MOKSLINėMIS REKOMENDACIJOMIS NEPAGRįSTAS BLSK. Taikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. Taikoma Reglamento (EB) NR. 847/96 5 STRAIPSNIO 2 DALIS. |BLSK | 2 828 | (1) |(1) PRIEGAUDOS KVOTA. ŠIOS RūšYS NEGALI SUDARYTI DAUGIAU KAIP 5% LAIVE LAIKOMų SUžVEJOTų žUVų KIEKIO GYVOJO SVORIO. (2) Tik Danija ir Švedija gali žvejoti ICES IIIa zonos Norvegijos vandenyse.“ |e) Įrašas, skirtas norveginių menkučių rūšiai ICES IIIa zonoje ir ICES IIa ir IV zonų EB vandenyse, pakeičiamas taip:„Žuvų rūšys: | Norveginė menkutė Trisopterus esmarki | Zona: | IIIa; IIa ir IV zonų EB vandenys NOP/2A3A4. |Danija | 0 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. Taikoma Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalis. |Vokietija | 0 | (1) |Nyderlandai | 0 | (1) |EB | 0 |Norvegija | 1 000 | (2)(3) |BLSK | Netaikytina |(1) Kvotą galima sužvejoti tik ICES IIa, IIIa ir IV zonų EB vandenyse. (2) Šią kvotą galima sužvejoti tik ICES VIa zonoje į šiaurę nuo 56°30‘ šiaurės platumos. (3) Tik kaip priegauda.“ |(2) IB priede:a) Įrašas, skirtas atlantinių silkių ištekliams ICES I ir II zonų EB ir tarptautiniuose vandenyse, pakeičiamas taip:„Žuvų rūšys: | Atlantinė silkė | Zona: | I ir II zonų EB ir tarptautiniai vandenys |Clupea harengus | HER/1/2. |Belgija | 30 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. |Danija | 28 550 | Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. |Vokietija | 5 000 | Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. |Ispanija | 94 | Taikoma Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalis. |Prancūzija | 1 232 |Airija | 7 391 |Nyderlandai | 10 217 |Lenkija | 1 445 |Portugalija | 94 |Suomija | 442 |Švedija | 10 580 |Jungtinė Karalystė | 18 253 |EB | 83 328 |Norvegija | 74 995 | (1) |Farerų salos | 10 834 | (1) |BLSK | 1 280 000 |__________ |(1) Pagal šią kvotą sugauti kiekiai turi būti išskaičiuoti iš BLSK Norvegijos ir Farerų salų dalies (patekimo kvota). Šią kvotą galima sužvejoti tik EB vandenyse į šiaurę nuo 62° šiaurės platumos. |Specialios sąlygos: |Laikantis pirmiau minėtų kvotų, ne didesnius nei nurodytieji toliau kiekius galima sužvejoti šiose zonose: |Norvegijos vandenys į šiaurę nuo 62° šiaurės platumos ir žvejybos zona aplink Jano Majeno salą (HER/*2AJMN) |Belgija | 30 | (2) |Danija | 28 550 | (2) |Vokietija | 5 000 | (2) |Ispanija | 94 | (2) |Prancūzija | 1 232 | (2) |Airija | 7 391 | (2) |Nyderlandai | 10 217 | (2) |Lenkija | 1 445 | (2) |Portugalija | 94 | (2) |Suomija | 442 | (2) |Švedija | 10 580 | (2) |Jungtinė Karalystė | 18 253 | (2) |(2) Kai visų valstybių narių sugautas bendras kiekis sudaro 74 995 tonas, daugiau žvejoti neleidžiama. |II ir Vb zonų Farerų salų vandenys į šiaurę nuo 62° šiaurės platumos (HER/*25B-F) |Belgija | 3 |Danija | 3 712 |Vokietija | 650 |Ispanija | 12 |Prancūzija | 159 |Airija | 960 |Nyderlandai | 1 329 |Lenkija | 187 |Portugalija | 12 |Suomija | 56 |Švedija | 1 374 |Jungtinė Karalystė | 2 374“ |b) Įrašas, skirtas paprastųjų stintenių rūšiai ICES V ir XIV zonų Grenlandijos vandenyse, pakeičiamas taip:„Žuvų rūšys: | Paprastoji stintenė | Zona: | V ir XIV zonų Grenlandijos vandenys |Mallotus villosus | CAP/514GRN |Visos valstybės narės | 0 |EB | 28 490 | (1) (2) |BLSK | Netaikytina |(1) Iš kurių 28 490 tonų skiriama Islandijai. (2) Turi būti sužvejota iki 2007 m. balandžio 30 d.“ |c) Įrašas, skirtas paprastųjų jūrinių ešerių rūšiai ICES I ir II zonų tarptautiniuose vandenyse, įterpiamas po įrašo, skirto paprastiesiems jūriniams ešeriams I ir II zonų Norvegijos vandenyse:„ŽUVų RūšYS: | PAPRASTIEJI JūRINIAI EšERIAI SEBASTES SPP. | ZONA: | ICES I IR II ZONų TARPTAUTINIAI VANDENYS RED/1/2INT |EB | NETAIKYTINA | (1) | REGLAMENTO (EB) NR. 847/96 3 STRAIPSNIS NETAIKOMAS. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. Taikoma Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalis. |BLSK | 15 500 | (2) |(1) ŽVEJYBOS VEIKLA LEIDžIAMA TIK TIEMS LAIVAMS, KURIE ANKSčIAU DALYVAVO PAPRASTųJų JūRINIų EšERIų žVEJYBOJE NEAFC REGULIUOJAMAME RAJONE. (2) Galima žvejoti nuo 2007 m. rugsėjo 1 d. iki lapkričio 15 d. Į BLSK įtraukta visa priegauda.“ |d) Įrašas, skirtas paprastųjų jūrinių ešerių rūšiai ICES Va zonos Islandijos vandenyse, pakeičiamas taip:„Žuvų rūšys: | Paprastieji jūriniai ešeriai | Zona | Va zonos Islandijos vandenys |Sebastes spp. | RED/05A-IS |Belgija | 100 | (1)(2) |Vokietija | 1 690 | (1)(2) |Prancūzija | 50 | (1)(2) |Jungtinė Karalystė | 1 160 | (1)(2) |EB | 3 000 | (1)(2) |BLSK | Netaikytina |__________ |(1) Įskaitant neišvengiamą priegaudą (menkei ši nuostata netaikoma). |(2) Turi būti sužvejota nuo liepos iki gruodžio mėn.“ |(3) IIA priede:a) 10.1 punktas pakeičiamas taip:"10.1. Atsižvelgdama į po 2002 m. sausio 1 d. visam laikui nutrauktą žvejybos veiklą, Komisija valstybėms narėms gali skirti papildomų dienų, kuriomis laivas, jei jis turi bet kurį iš 4.1 punkte nurodytų žvejybos įrankių, gali būti rajone. Žvejybos veiklai nebenaudojamų laivų, kurie žvejojo atitinkamu žvejybos įrankiu atitinkamame rajone, 2001 m. žvejybos pastangos, išmatuotos kilovatų dienomis, padalijamos iš visų tokį įrankį naudojusių laivų 2001 m. pastangų. Tokiu atveju papildomas dienų skaičius apskaičiuojamas padauginant taip gautą santykį iš pradžioje skirto dienų skaičiaus. Jeigu apskaičiavus gaunama ne visa diena, ji apvalinama iki artimiausios visos dienos. Šis punktas netaikomas tuo atveju, kai laivas pakeičiamas kitu laivu pagal 5.1 punktą arba kai panaikinimu jau pasinaudota ankstesniais metais siekiant gauti papildomų dienų jūroje.“b) 22 punktas pakeičiamas taip:„ 22. Pranešimai apie žvejybos pastangasNukrypstant nuo 2004 m. vasario 26 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 423/2004, nustatančio menkių išteklių atkūrimo priemones[11], 9 straipsnio, laivams, turintiems laivo stebėjimo sistemas pagal Reglamento (EB) Nr. 2244/2003 5 ir 6 straipsnius, netaikomi Tarybos reglamento (EB) Nr. 2847/93 19c straipsnyje nustatyti pranešimo reikalavimai.“(3) IIB priede:a) Pavadinimas pakeičiamas taip:„LAIVŲ ŽVEJYBOS PASTANGOS ATSIŽVELGIANT Į TAM TIKRŲ EUROPINĖS PAPRASTOSIOS JŪRINĖS LYDEKOS PIETINIŲ IŠTEKLIŲ IR NORVEGINIO OMARO IŠTEKLIŲ ATKŪRIMĄ ICES VIIIc IR IXa ZONOSE, IŠSKYRUS KADISO ĮLANKĄ“b) 9.1 punktas pakeičiamas taip:„9.1. Komisija pagal Reglamento (EB) Nr. 2792/1999 7 straipsnį arba atsižvelgdama į kitas valstybių narių tinkamai pagrįstas aplinkybes, jeigu nuo 2004 m. sausio 1 d. žvejybos veikla nutraukiama visam laikui, valstybėms narėms gali skirti papildomų dienų, kuriomis laivas, turėdamas bet kurį iš 3 punkte nurodytoms grupėms priklausančių žvejybos įrankių, gali būti rajone. Gali būti atsižvelgiama ir į laivus, dėl kurių gali būti pateikti įrodymai, kad jie galutinai nutraukė veiklą rajone. Žvejybos veiklai nebenaudojamų laivų, kurie naudojo atitinkamą žvejybos įrankį atitinkamame rajone, 2003 m. žvejybos pastangos, išmatuotos kilovatų dienomis, padalijamos iš visų tokį įrankį tais pačiais metais naudojusių laivų žvejybos pastangų. Tokiu atveju papildomas dienų skaičius apskaičiuojamas padauginant taip gautą santykį iš pradžioje skirto dienų skaičiaus. Jeigu apskaičiavus gaunama ne visa diena, ji apvalinama iki artimiausios visos dienos. Šis punktas netaikomas tuo atveju, kai laivas pakeičiamas kitu laivu pagal 4.1 punktą arba kai panaikinimu jau pasinaudota ankstesniais metais siekiant gauti papildomų dienų jūroje.“c) 17 punktas pakeičiamas taip:„ 17. Pranešimai apie žvejybos pastangasReglamento (EEB) Nr. 2847/93 19b, 19c, 19d, 19e ir 19k straipsniai taikomi laivams, turintiems šio priedo 3 punkte apibrėžtų grupių žvejybos įrankių ir vykdantiems veiklą šio priedo 1 punkte apibrėžtame rajone. Laivams, turintiems laivo stebėjimo sistemos pagal Reglamento (EB) Nr. 2244/2003 5 ir 6 straipsnius, netaikomi Tarybos reglamento (EB) Nr. 2847/93 19c straipsnyje nustatyti pranešimo reikalavimai.“(4) IIC priede:a) 9.1 punktas pakeičiamas taip:„9.1. Komisija pagal Reglamento (EB) Nr. 2792/1999 7 straipsnį arba atsižvelgdama į kitas valstybių narių tinkamai pagrįstas aplinkybes, jeigu nuo 2004 m. sausio 1 d. žvejybos veikla nutraukiama visam laikui, valstybėms narėms gali skirti papildomų dienų, kuriomis laivas, turėdamas bet kurį iš 3 punkte nurodytoms grupėms priklausančių žvejybos įrankių, gali būti rajone. Gali būti atsižvelgiama ir į laivus, dėl kurių gali būti pateikti įrodymai, kad jie gautinai nutraukė veiklą rajone. Žvejybos veiklai nebenaudojamų laivų, kurie naudojo atitinkamą žvejybos įrankį atitinkamame rajone, 2003 m. žvejybos pastangos, išmatuotos kilovatų dienomis, padalijamos iš visų tokį įrankį tais pačiais metais naudojusių laivų žvejybos pastangų. Tokiu atveju papildomas dienų skaičius apskaičiuojamas padauginant taip gautą santykį iš pradžioje skirto dienų skaičiaus. Jeigu apskaičiavus gaunama ne visa diena, ji apvalinama iki artimiausios visos dienos. Šis punktas netaikomas tuo atveju, kai laivas pakeičiamas pagal 4.1 punktą arba kai panaikinimu jau pasinaudota ankstesniais metais siekiant gauti papildomų dienų jūroje.“b) 16 punktas pakeičiamas taip:„16 . Pranešimai apie žvejybos pastangasReglamento (EEB) Nr. 2847/93 19b, 19c, 19d, 19e ir 19k straipsniai taikomi laivams, turintiems šio priedo 3 punkte apibrėžtoms grupėms priklausančių žvejybos įrankių ir vykdantiems veiklą šio priedo 1 punkte apibrėžtame rajone. Laivams, turintiems laivo stebėjimo sistemos pagal Reglamento (EB) Nr. 2244/2003 5 ir 6 straipsnius, netaikomi Tarybos reglamento (EB) Nr. 2847/93 19c straipsnyje nustatyti pranešimo reikalavimai.“(5) III priede:a) 9.4 punkto a papunktis pakeičiamas taip:„a) Žiauninius tinklus, kurių tinklinio audinio akies dydis yra 120 mm arba didesnis ir mažesnis nei 150 mm, su sąlyga, kad jie naudojami tose vietose, kur gylis, kaip pažymėta jūrlapyje, yra ne didesnis kaip 600 m, kad jų tinklinio audinio plotis yra ne didesnis nei 100 akių, o lyno, prie kurio tvirtinamas tinklinis audeklas, ilgio ir tinklinio audeklo ilgio santykis ne mažesnis nei 0,5, ir kurie turi plūdes arba kitas plūdrumo priemones. Kiekvieno tinklo ilgis yra ne didesnis kaip 5 jūrmylės, o bendras vienu metu naudojamų visų tinklų ilgis neviršija 25 km vienam laivui. Žvejybos operacija trunka ne ilgiau kaip 24 valandas; arba“b) 13 punktas pakeičiamas taip:„ 13. Laikinos priemonės pažeidžiamoms giliavandenių rūšių žuvų buveinėms apsaugoti13.1. Draudžiama žvejoti dugniniais tralais ir pasyviaisiais įrankiais, įskaitant inkarinius žiauninius tinklaičius ir ilgąsias ūdas, rajonuose, kurių ribos nustatomos loksodromomis paeiliui sujungiant toliau išvardytus taškus (pastarųjų padėtis nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą):Hecate povandeniniai kalnagūbriai:– 52° 21,2866' šiaurės platumos, 31° 09,2688' vakarų ilgumos– 52° 20,8167' šiaurės platumos, 30° 51,5258' vakarų ilgumos– 52° 12,0777' šiaurės platumos, 30° 54,3824' vakarų ilgumos– 52° 12,4144' šiaurės platumos, 31° 14,8168' vakarų ilgumos– 52° 21,2866' šiaurės platumos, 31° 09,2688' vakarų ilgumosFaraday povandeniniai kalnagūbriai:– 50° 01,7968' šiaurės platumos, 29° 37,8077' vakarų ilgumos– 49° 59,1490' šiaurės platumos, 29° 29,4580' vakarų ilgumos– 49° 52,6429' šiaurės platumos, 29° 30,2820' vakarų ilgumos– 49° 44,3831' šiaurės platumos, 29° 02,8711' vakarų ilgumos– 49° 44,4186' šiaurės platumos, 28° 52,4340' vakarų ilgumos– 49° 36,4557' šiaurės platumos, 28° 39,4703' vakarų ilgumos– 49° 29,9701' šiaurės platumos, 28° 45,0183' vakarų ilgumos– 49° 49,4197' šiaurės platumos, 29° 42,0923' vakarų ilgumos– 50° 01,7968' šiaurės platumos, 29° 37,8077' vakarų ilgumosReykjanes Ridge dalis:– 55° 04,5327' šiaurės platumos, 36° 49,0135' vakarų ilgumos– 55° 05,4804' šiaurės platumos, 35° 58,9784' vakarų ilgumos– 54° 58,9914' šiaurės platumos, 34° 41,3634' vakarų ilgumos– 54° 41,1841' šiaurės platumos, 34° 00,0514' vakarų ilgumos– 54° 00,0' šiaurės platumos, 34° 00,0' vakarų ilgumos– 53° 54,6406' šiaurės platumos, 34° 49,9842' vakarų ilgumos– 53° 58,9668' šiaurės platumos, 36° 39,1260' vakarų ilgumos– 55° 04,5327' šiaurės platumos, 36° 49,0135' vakarų ilgumosAltair povandeniniai kalnagūbriai:– 44° 50,4953' šiaurės platumos, 34° 26,9128' vakarų ilgumos– 44° 47,2611' šiaurės platumos, 33° 48,5158' vakarų ilgumos– 44° 31,2006' šiaurės platumos, 33° 50,1636' vakarų ilgumos– 44° 38,0481' šiaurės platumos, 34° 11,9715' vakarų ilgumos– 44° 38,9470' šiaurės platumos, 34° 27,6819' vakarų ilgumos– 44° 50,4953' šiaurės platumos, 34° 26,9128' vakarų ilgumosAntialtair povandeniniai kalnagūbriai:– 43° 43,1307' šiaurės platumos, 22° 44,1174' vakarų ilgumos– 43° 39,5557' šiaurės platumos, 22° 19,2335' vakarų ilgumos– 43° 31,2802' šiaurės platumos, 22° 08,7964' vakarų ilgumos– 43° 27,7335' šiaurės platumos, 22° 14,6192' vakarų ilgumos– 43° 30,9616' šiaurės platumos, 22° 32,0325' vakarų ilgumos– 43° 40,6286' šiaurės platumos, 22° 47,0288' vakarų ilgumos– 43° 43,1307' šiaurės platumos, 22° 44,1174' vakarų ilgumos13.2. Draudžiama žvejoti dugniniais tralais ir pasyviaisiais įrankiais, įskaitant inkarinius žiauninius tinklaičius ir ilgąsias ūdas, rajonuose, kurių ribos nustatomos loksodromomis paeiliui sujungiant toliau išvardytus taškus (pastarųjų padėtis nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą):Belgica Mound Province :- 51°49' šiaurės platumos, 11°86' vakarų ilgumos- 51°54' šiaurės platumos, 11°69' vakarų ilgumos- 51°26' šiaurės platumos, 11°55' vakarų ilgumos- 51°23' šiaurės platumos, 11°74' vakarų ilgumosHovland Mound Province :- 52°27' šiaurės platumos, 13°21' vakarų ilgumos- 52°40' šiaurės platumos, 12°97' vakarų ilgumos- 52°28' šiaurės platumos, 12°90' vakarų ilgumos- 52°28' šiaurės platumos, 12°49' vakarų ilgumos- 52°07' šiaurės platumos, 12°49' vakarų ilgumos- 52°07' šiaurės platumos, 12°88' vakarų ilgumos- 52°15' šiaurės platumos, 12°94' vakarų ilgumos- 52°15' šiaurės platumos, 13°18' vakarų ilgumosPorkupino seklumos šiaurės vakarų dalis:I rajonas- 53°51' šiaurės platumos, 14°54' vakarų ilgumos- 53°59' šiaurės platumos, 14°46' vakarų ilgumos- 53°68' šiaurės platumos, 14°26' vakarų ilgumos- 51°57' šiaurės platumos, 14°19' vakarų ilgumos- 53°53' šiaurės platumos, 14°24' vakarų ilgumos- 53°40' šiaurės platumos, 14°48' vakarų ilgumos II rajonas - 53°72' šiaurės platumos, 14°18' vakarų ilgumos- 53°86' šiaurės platumos, 11°89' vakarų ilgumos- 53°76' šiaurės platumos, 13°83' vakarų ilgumos- 53°61' šiaurės platumos, 14°12' vakarų ilgumosPorkupino seklumos pietvakarių dalis:- 51°91' šiaurės platumos, 15°12' vakarų ilgumos- 51°91' šiaurės platumos, 14°92' vakarų ilgumos - 51°70' šiaurės platumos, 14°92' vakarų ilgumos- 51°70' šiaurės platumos, 15°17' vakarų ilgumos- 51°82' šiaurės platumos, 15°10' vakarų ilgumos.“[1] OL L 384, 2006 12 29, p. 28.[2] OL L 15, 2007 1 15, p. 1.[3] OL L 56, 2005 3 2, p. 8. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1805/2005.[4] OL L 358, 2002 12 31, p. 59.[5] OL L 70, 2004 3 9, p. 8.[6] OL C, p.[7] OL L 384, 2006 12 29, p. 28. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 754/2007 (OL L 172, 2007 6 30, p. 26).[8] OJ L 15, 2007 1 20, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 754/2007.[9] OL L 56, 2005 3 2, p. 8. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1805/2005.[10] OL L 206, 1992 7 22, p. 7.[11] OL L 70, 2004 3 9, p. 8.


text:
N° C 82/64 Diario Oficial de las Comunidades Europeas 3. 4. 89
 Propuesta de
 REGLAMENTO (CEE) N° ... DEL CONSEJO
 de...
 por el que se modifica el Reglamento (CEE) n° 1035/77, por el que se establecen medidas
 especiales dirigidas a favorecer la comercialización de los productos transformados a base de
 limones
 (89/C 82/47)
 EL CONSEJO DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, es preciso derogar esas condiciones especiales y modificar
 en consecuencia el citado Reglamento,
 Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Económica
 Europea y, en particular, su artículo 43, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
 Vista la propuesta de la Comisión,
 Artículo 1
 Visto el dictamen del Parlamento Europeo,
 El Reglamento (CEE) n° 1035/77 quedará modificado
 como sigue:
 Visto el dictamen del Comité Económico y Social,
 1. Se suprimirá el apartado 2 del artículo 2.
 Considerando que el Reglamento (CEE) n° 1035/77 del
 Consejo ( ! ), cuya última modificación la constituye el 2. El apartado 3 del artículo 2 se sustituirá por el texto
 Reglamento (CEE) n° 1393/86 (2), establece un régimen de siguiente:
 ayuda para los productos transformados a base de limones
 recolectados en la Comunidad, basado en contratos que «3. La compensación financiera por los productos de
 vinculan a productores y transformadores comunitarios; origen comunitario se pagará a instancias de los
 interesados una vez que los transformadores hayan
 demostrado que las cantidades correspondientes a una
 Considerando que dicho régimen está limitado a los
 campaña determinada se han obtenido a partir de
 productos que sufren la competencia de productos
 limones por los que se hayan suscrito los contratos antes
 similares importados de terceros países; que, por este
 citados y por los que se haya pagado un precio por lo
 motivo, en el caso de Italia, cuya producción supone una
 menos equivalente al precio mínimo.»
 parte considerable de la transformación comunitaria de
 limones, el régimen de ayuda está sujeto a condiciones
 especiales que limitan la concesión de la compensación
 financiera debido al régimen restrictivo que se aplica en Artículo 2
 dicho Estado miembro a las importaciones procedentes de
 terceros países; que, tras la apertura del mercado italiano, El presente Reglamento entrará en vigor el tercer día
 siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de las
 Comunidades Europeas.
 (!) DO n° L 125 de 19. 5. 1977, p. 3.
 (2) DO n° L 119 de 8. 5. 1986, p. 53. Será aplicable a partir del 1 de diciembre de 1988.
 El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada
 Estado miembro.
 Hecho en
 Por el Consejo


type: contracts

text:
 GA
 Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh
 C 202/278
 PRÓTACAL (Uimh. 11)
 MAIDIR LE hAIRTEAGAL 42 DEN CHONRADH AR AN AONTAS EORPACH
 TÁ NA hARDPHÁIRTITHE CONARTHACHA,
 AG COIMEÁD I gCUIMHNE DÓIBH an gá chun forálacha an dara fomhír d'Airteagal 42(2) den Chonradh ar an Aontas Eorpach a chur chun feidhme go hiomlán,
 AG COIMEÁD I gCUIMHNE DÓIBH nach ndéanfaidh beartas an Aontais i gcomhréir le hAirteagal 42 dochar do cháilíocht shonrach beartais slándála agus cosanta Ballstát áirithe, agus go n-urramóidh sé na hoibleagáidí a chineann ó Chonradh an Atlantaigh Thuaidh i gcás Ballstáit áirithe a mheasann go bhfuil a gcomhchosaint bainte amach acu in ECAT, agus go mbeidh sé ag luí leis an gcomhbheartas slándála agus cosanta arna bhunú sa chreat sin,
 TAR ÉIS COMHAONTÚ ar na forálacha seo a leanas, a chuirfear i gceangal leis an gConradh ar an Aontas Eorpach agus leis an gConradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh:
 Tarraingeoidh an tAontas Eorpach suas, i dteannta le hAontas Iarthar na hEorpa, socruithe maidir le comhar feabhsaithe eatarthu.