text:
 Avis juridique important
 |
 22003D0148
 Decision of the EEA Joint Committee No 148/2003 of 7 November 2003 amending Annex II (Technical regulations, standards, testing and certification) to the EEA Agreement
 Official Journal L 041 , 12/02/2004 P. 0035 - 0036
 Decision of the EEA Joint CommitteeNo 148/2003of 7 November 2003amending Annex II (Technical regulations, standards, testing and certification) to the EEA AgreementTHE EEA JOINT COMMITTEE,Having regard to the Agreement on the European Economic Area, as amended by the Protocol adjusting the Agreement on the European Economic Area, hereinafter referred to as "the Agreement", and in particular Article 98 thereof,Whereas:(1) Annex II to the Agreement was amended by Decision of the EEA Joint Committee No 109/2003 of 26 September 2003(1).(2) Commission Directive 2003/31/EC of 11 April 2003 amending Council Directive 91/414/EEC to include 2,4-DB, beta-cyfluthrin, cyfluthrin, iprodione, linuron, maleic hydrazide and pendimethalin as active substances(2) is to be incorporated into the Agreement.(3) Commission Directive 2003/39/EC of 15 May 2003 amending Council Directive 91/414/EEC to include propineb and propyzamide as active substances(3) is to be incorporated into the Agreement,HAS DECIDED AS FOLLOWS:Article 1The following indents are added in point 12a (Council Directive 91/414/EEC) of Chapter XV of Annex II to the Agreement:"- 32003 L 0031: Commission Directive 2003/31/EC of 11 April 2003 (OJ L 101, 23.4.2003, p. 3),- 32003 L 0039: Commission Directive 2003/39/EC of 15 May 2003 (OJ L 124, 20.5.2003, p. 30)."Article 2The texts of Directives 2003/31/EC and 2003/39/EC in the Icelandic and Norwegian languages, to be published in the EEA Supplement to the Official Journal of the European Union, shall be authentic.Article 3This Decision shall enter into force on 8 November 2003, provided that all the notifications under Article 103(1) of the Agreement have been made to the EEA Joint Committee(4).Article 4This Decision shall be published in the EEA section of, and in the EEA Supplement to, the Official Journal of the European Union.Done at Brussels, 7 November 2003.For the EEA Joint CommitteeThe PresidentHSH Prinz Nikolaus von Liechtenstein(1) OJ L 331, 18.12.2003, p. 22.(2) OJ L 101, 23.4.2003, p. 3.(3) OJ L 124, 20.5.2003, p. 30.(4) No constitutional requirements indicated.


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 22.11.2014
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 335/10
 VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1250/2014
 z 21. novembra 2014,
 ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 891/2009, pokiaľ ide o colné kvóty na cukor s pôvodom v Srbsku
 EURÓPSKA KOMISIA,
 so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
 so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a najmä na jeho články 180 a 187,
 keďže:
 (1)
 Dohoda o stabilizácii a pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Srbskou republikou na strane druhej (2) (ďalej len „DSP“) bola schválená Radou a rozhodnutím Komisie 2013/490/EÚ, Euratom (3) a nadobudla platnosť 1. septembra 2013. V článku 26 ods. 4 DSP sa stanovuje bezcolný dovoz do Únie tých výrobkov s pôvodom v Srbsku, ktoré sú uvedené v položkách 1701 a 1702 kombinovanej nomenklatúry, a to v rámci limitu ročnej colnej kvóty 180 000 ton.
 (2)
 Protokol k Dohode o stabilizácii a pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Srbskou republikou na strane druhej na účely zohľadnenia pristúpenia Chorvátskej republiky k Európskej únii (4) (ďalej len „protokol“) bol podpísaný 25. júna 2014. Jeho podpis v mene Európskej únie, Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu a členských štátov bol schválený rozhodnutiami Rady 2014/517/EÚ (5) a 2014/518/Euratom (6).
 (3)
 V článku 2 protokolu sa stanovuje zmena článku 26 ods. 4 DSP s cieľom zvýšiť existujúce colné kvóty na cukor s pôvodom v Srbsku v rámci limitu ročnej colnej kvóty 181 000 ton.
 (4)
 V súlade s článkom 3 rozhodnutia 2014/517/EÚ sa protokol v súlade s jeho článkom 14 predbežne uplatňuje pred ukončením postupov potrebných na jeho uzavretie od prvého dňa druhého mesiaca nasledujúceho po dátume podpisu. Takže zvýšenie existujúcich colných kvót na cukor s pôvodom v Srbsku by malo nadobudnúť účinnosť 1. augusta 2014.
 (5)
 V nariadení Komisie (ES) č. 891/2009 (7) sa stanovuje otvorenie a správa colných kvót v sektore cukru okrem iného aj pre výrobky s pôvodom v Srbsku. Je preto potrebné zmeniť uvedené nariadenie v záujme zohľadnenia protokolu.
 (6)
 V súlade s článkom 11 protokolu platí, že v prvom roku predbežného vykonávania tohto protokolu sa objemy nových colných kvót a zvýšenia objemov existujúcich colných kvót počítajú pomerne zo základných ročných objemov špecifikovaných v protokole, pričom sa zohľadní časť obdobia uplynutá pred 1. augustom 2014. Takže na rok 2014 by malo byť zvýšenie objemu existujúcich kvót na cukor s pôvodom v Srbsku k dispozícii na obdobie od 1. augusta 2014 do 31. decembra 2014.
 (7)
 Berúc do úvahy, že v súlade s článkom 3 ods. 1 nariadenia (ES) č. 891/2009 sa colné kvóty v tomto sektore spravujú za hospodársky rok, musí sa zohľadniť pomerný nárast objemov colných kvót otvorených na hospodársky rok 2013/2014 a objemov, ktoré sa majú poskytnúť na hospodársky rok 2014/2015, a to v súlade s protokolom. Pomerný nárast ročného objemu za mesiace august a september 2014 zodpovedá 167 tonám cukru. Keďže nebude možné využiť toto množstvo do konca hospodárskeho roku 2013/2014, malo by byť k dispozícii na hospodársky rok 2014/2015.
 (8)
 DSP sa podľa jej článku 135 druhého odseku nevzťahuje na Kosovo (8). Nariadenie Rady (ES) č. 2007/2000 (9) sa zrušilo nariadením (ES) č. 1215/2009 (10). Keďže v nariadení (ES) č. 1215/2009 už nie sú stanovené koncesie na dovoz výrobkov položiek 1701 a 1702 kombinovanej nomenklatúry s pôvodom v Kosove do Únie, odkazy na nariadenie (ES) č. 2007/2000 a na Kosovo v nariadení (ES) č. 891/2009 by sa mali vypustiť.
 (9)
 Nariadenie (ES) č. 891/2009 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.
 (10)
 Keďže hospodársky rok 2014/2015 sa začína 1. októbra 2014, zmeny nariadenia (ES) č. 891/2009 by sa mali uplatňovať čo najskôr a toto nariadenie by preto malo nadobudnúť účinnosť bezodkladne.
 (11)
 Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov,
 PRIJALA TOTO NARIADENIE:
 Článok 1
 Nariadenie (ES) č. 891/2009 sa mení takto:
 1.
 V článku 1 sa vypúšťa písmeno b).
 2.
 V článku 1 sa písmeno g) nahrádza takto:
 „g)
 v článku 26 ods. 4 Dohody o stabilizácii a pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Srbskou republikou na strane druhej (11), zmenenej Protokolom k Dohode o stabilizácii a pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Srbskou republikou na strane druhej na účely zohľadnenia pristúpenia Chorvátskej republiky k Európskej únii (12).
 3.
 V článku 2 písm. b) sa vypúšťa výraz „Kosove“ a príslušná poznámka pod čiarou.
 4.
 V prílohe I sa časť II nahrádza textom v prílohe k tomuto nariadeniu.
 Článok 2
 Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.
 Uplatňuje sa počnúc hospodárskym rokom 2014/2015.
 Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
 V Bruseli 21. novembra 2014
 Za Komisiu
 predseda
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 671.
 (2) Ú. v. EÚ L 278, 18.10.2013, s. 16.
 (3) Rozhodnutie Rady a Komisie 2013/490/EÚ, Euratom z 22. júla 2013 o uzavretí Dohody o stabilizácii a pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Srbskou republikou na strane druhej (Ú. v. EÚ L 278, 18.10.2013, s. 14).
 (4) Ú. v. EÚ L 233, 6.8.2014, s. 3.
 (5) Rozhodnutie Rady 2014/517/EÚ zo 14. apríla 2014 o podpise v mene Európskej únie a jej členských štátov a o predbežnom vykonávaní Protokolu k Dohode o stabilizácii a pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Srbskou republikou na strane druhej na účely zohľadnenia pristúpenia Chorvátskej republiky k Európskej únii (Ú. v. EÚ L 233, 6.8.2014, s. 1).
 (6) Rozhodnutie Rady 2014/518/Euratom zo 14. apríla 2014 o schválení uzavretia Protokolu k Dohode o stabilizácii a pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Srbskou republikou na strane druhej na účely zohľadnenia pristúpenia Chorvátskej republiky k Európskej únii Európskou komisiou v mene Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (Ú. v. EÚ L 233, 6.8.2014, s. 20).
 (7) Nariadenie Komisie (ES) č. 891/2009 z 25. septembra 2009, ktorým sa otvárajú colné kvóty Spoločenstva v sektore cukru a zabezpečuje ich správa (Ú. v. EÚ L 254, 26.9.2009, s. 82).
 (8) Týmto označením nie sú dotknuté pozície týkajúce sa štatútu, pričom je v súlade s rezolúciou Bezpečnostnej rady OSN č. 1244/1999 a stanoviskom Medzinárodného súdneho dvora k vyhláseniu nezávislosti Kosova.
 (9) Nariadenie Rady (ES) č. 2007/2000 z 18. septembra 2000, ktorým sa zavádzajú výnimočné obchodné opatrenia pre krajiny a územia zúčastňujúce sa na procese stabilizácie a pristúpenia k Európskej únii alebo sú s týmto procesom spojené a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 2820/98 a rušia sa nariadenia (ES) č. 1763/1999 a (ES) č. 6/2000 (Ú. v. ES L 240, 23.9.2000, s. 1).
 (10) Nariadenie Rady (ES) č. 1215/2009 z 30. novembra 2009, ktorým sa zavádzajú výnimočné obchodné opatrenia pre krajiny a územia zúčastňujúce sa na procese stabilizácie a pristúpenia k Európskej únii (Ú. v. EÚ L 328, 15.12.2009, s. 1).
 (11) Ú. v. EÚ L 278, 18.10.2013, s. 16.
 (12) Ú. v. EÚ L 233, 6.8.2014, s. 3.“
 PRÍLOHA
 Časť II prílohy I k nariadeniu (ES) č. 891/2009 sa nahrádza takto:
 „Časť II: Cukor z Balkánu
 TRETIA KRAJINA alebo colné územia
 Poradové číslo
 Číselný znak KN
 Množstvá (v tonách)
 Sadzba v rámci kvóty (EUR/tona)
 Albánsko
 09.4324
 1701 a 1702
 1 000
 0
 Bosna a Hercegovina
 09.4325
 1701 a 1702
 12 000
 0
 Srbsko
 09.4326
 1701 a 1702
 181 000 (1)
 0
 bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko
 09.4327
 1701 a 1702
 7 000
 0
 (1) Na hospodársky rok 2014/2015 je množstvo 181 167 ton.“


text:
 15.9.2011
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 L 238/28
 ROZPORZĄDZENIE WYKONAWCZE KOMISJI (UE) NR 920/2011
 z dnia 14 września 2011 r.
 ustanawiające standardowe wartości celne w przywozie dla ustalania ceny wejścia niektórych owoców i warzyw
 KOMISJA EUROPEJSKA,
 uwzględniając Traktat o funkcjonowaniu Unii Europejskiej,
 uwzględniając rozporządzenie Rady (WE) nr 1234/2007 z dnia 22 października 2007 r. ustanawiające wspólną organizację rynków rolnych oraz przepisy szczegółowe dotyczące niektórych produktów rolnych („rozporządzenie o jednolitej wspólnej organizacji rynku”) (1),
 uwzględniając rozporządzenie wykonawcze Komisji (UE) nr 543/2011 z dnia 7 czerwca 2011 r. ustanawiające szczegółowe zasady stosowania rozporządzenia Rady (WE) nr 1234/2007 w odniesieniu do sektorów owoców i warzyw oraz przetworzonych owoców i warzyw (2), w szczególności jego art. 136 ust. 1,
 a także mając na uwadze, co następuje:
 Rozporządzenie wykonawcze (UE) nr 543/2011 przewiduje, w zastosowaniu wyników wielostronnych negocjacji handlowych Rundy Urugwajskiej, kryteria do ustalania przez Komisję standardowych wartości celnych dla przywozu z państw trzecich, w odniesieniu do produktów i okresów określonych w części A załącznika XVI do wspomnianego rozporządzenia,
 PRZYJMUJE NINIEJSZE ROZPORZĄDZENIE:
 Artykuł 1
 Standardowe wartości celne w przywozie, o których mowa w art. 136 rozporządzenia wykonawczego (UE) nr 543/2011, są ustalone w załączniku do niniejszego rozporządzenia.
 Artykuł 2
 Niniejsze rozporządzenie wchodzi w życie z dniem 15 września 2011 r.
 Niniejsze rozporządzenie wiąże w całości i jest bezpośrednio stosowane we wszystkich państwach członkowskich.
 Sporządzono w Brukseli dnia 14 września 2011 r.
 W imieniu Komisji, za Przewodniczącego,
 José Manuel SILVA RODRÍGUEZ
 Dyrektor Generalny ds. Rolnictwa i Rozwoju Obszarów Wiejskich
 (1) Dz.U. L 299 z 16.11.2007, s. 1.
 (2) Dz.U. L 157 z 15.6.2011, s. 1.
 ZAŁĄCZNIK
 Standardowe wartości celne w przywozie dla ustalania ceny wejścia niektórych owoców i warzyw
 (EUR/100 kg)
 Kod CN
 Kod krajów trzecich (1)
 Standardowa stawka celna w przywozie
 0707 00 05
 EG
 135,3
 TR
 123,1
 ZZ
 129,2
 0709 90 70
 TR
 121,3
 ZZ
 121,3
 0805 50 10
 AR
 78,2
 CL
 83,5
 MX
 39,8
 TR
 67,0
 UY
 65,3
 ZA
 74,0
 ZZ
 68,0
 0806 10 10
 TR
 102,5
 ZA
 59,8
 ZZ
 81,2
 0808 10 80
 AR
 148,7
 CL
 147,2
 NZ
 111,8
 US
 82,6
 ZA
 90,9
 ZZ
 116,2
 0808 20 50
 AR
 217,1
 CN
 62,5
 TR
 120,2
 ZA
 114,1
 ZZ
 128,5
 0809 30
 TR
 137,7
 ZZ
 137,7
 (1) Nomenklatura krajów ustalona w rozporządzeniu Komisji (WE) nr 1833/2006 (Dz.U. L 354 z 14.12.2006, s. 19). Kod „ZZ” odpowiada „innym pochodzeniom”.


text:
 2021.5.21.
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 180/1
 A TANÁCS (EU) 2021/804 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2021. május 20.)
 a szudáni helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló, 747/2014/EU rendelet 15. cikke (3) bekezdésének végrehajtásáról
 AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel a szudáni helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről, valamint a 131/2004/EK és az 1184/2005/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. július 10-i 747/2014/EU tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 15. cikke (3) bekezdésére,
 tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
 mivel:
 (1)
 A Tanács 2014. július 10-én elfogadta a 747/2014/EU rendeletet.
 (2)
 Az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának (ENSZ BT) az 1591 (2005) sz. ENSZ BT-határozat alapján létrehozott bizottsága 2021. március 5-én jóváhagyta egy személy törlését a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek és szervezetek jegyzékéből.
 (3)
 A 747/2014/EU rendelet I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 A 747/2014/EU rendelet I. melléklete az e rendelet mellékletében foglaltak szerint módosul.
 2. cikk
 Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, 2021. május 20-án.
 a Tanács részéről
 az elnök
 A. SANTOS SILVA
 (1) HL L 203., 2014.7.11., 1. o.
 MELLÉKLET
 A 747/2014/EU rendelet I. mellékletében foglalt jegyzékből törölni kell az alábbi személyre vonatkozó bejegyzést:
 3.
 SHAREIF, Adam.


type: wikipedia

text:
Volga on Euroopa pikim ja suurima vesikonnaga jõgi.
 Volga ülemjooks algab Valdai kõrgustikult. Sealt voolab ta itta läbi Tveri linna. Nižni Novgorodi linnas ühineb ta parempoolse lisajõe Okaga. Kaasani lähedal ühineb ta vasakpoolse lisajõe Kamaga ja pöördub lõunasse. Suubub Kaspia merre. Kanalite kaudu pääs Aasovi, Valgele ja Läänemerele.
 Volga vesikonnas paikneb 11 Venemaa kahekümnest suuremast linnast. Jõel paikneb terve rida hüdroelektrijaamu ning suuri veehoidlaid.
 Volga jõgi läbib 15 Venemaa Föderatsiooni subjekti territooriumit: Tveri oblast, Moskva oblast, Jaroslavli oblast, Kostroma oblast, Ivanovo oblast, Nižni Novgorodi oblast, Tšuvaššia, Mari El, Tatarstan, Uljanovski oblast, Samara oblast, Saratovi oblast, Volgogradi oblast, Astrahani oblast, Kalmõkkia.
 Lisajõed
 Suuremad lisajõed alates lähtest (p=parempoolne, v=vasakpoolne, pikkus, suubumiskoht ja valgla pindala):
 Dubna (p), 167 km, Dubna lähedal Ivankovo veehoidlasse, 5350 km2
 Mologa (v), 456 km, Vesjegonski lähedal Rõbinski veehoidlasse, 29 700 km2
 Šeksna (v), 139 km, Tšerepovetsi lähedal Rõbinski veehoidlasse, 19 000 km2
 Kotorosl (p), 132 km, Jaroslavlis, 6370 km2
 Kostroma (v), 354 km, Kostroma lähedal Gorki veehoidlasse, 16 000 km2
 Unža (v), 426 km, Makarjevi lähedal Gorki veehoidlasse, 27 800 km2
 Oka (p), 1500 km, Nižni Novgorodi lähedal, 245 000 km2
 Sura (v), 841 km, Jadrini lähedal Tšeboksarõ veehoidlasse, 67 500 km2
 Vetluga (v), 889 km, Kozmodemjanski lähedal Tšeboksarõ veehoidlasse, 39 400 km2
 Kama (v), 1 805 km, Tšistopoli lähedal Kuibõševi veehoidlasse, 507 000 km2
 Samara (v), 594 km, Samara lähedal Saratovi veehoidlasse, 46 500 km2
 Bolšoi Irgiz (v), 675 km, Volski lähedal, 24 000 km2
 Volga ääres elavad mitmed rahvad, kes kutsuvad Volgat oma nimega:
 vene Волга
 tatari İdel, Идел
 tšuvaši Атăл (Atăl)
 ersa Рав (Rav)
 mari Юл (Jul)
 saksa Wolga
 Vaata ka
 Dnepr
 kaubatee varjaagide juurest kreeklasteni
 Välislingid
 Venemaa jõed
 Euroopa jõed


type: other

text:
Din position: Hem > Tyresö kommun > Byggnadsnämnden > Sammanträde 2016-05-24
 2 Byggnadsnämndens delårsrapport 1 2016
 4 Vissvass 5:1, Vissvassvägen 15 - Tillbyggnad av garage
 5 Bollmora 2:1, Energivägen 4 - Nybyggnad av återvinningsstation
 6 Kumla 61:5, Vassvägen 3 - Nybyggnad av nätstation
 7 Smeden 2, Radiovägen 31 - På- och tillbyggnad av kontorshus
 Anslagsbevis.pdf (44 kb) Närvarolista.pdf (21 kb)
 Avdelningschef Martin Fahlman informerar om verksamheten och redovisar statistik.
 Klas Modin från Nyréns arkitektkontor presenterar pågående arbete av den kulturhistoriska utredning som håller på att tas fram för den nya översiktsplanen.
 § 28 Statistik - månadsrapport april.pdf (186 kb)
 §29 Byggnadsnämndens delårsrapport 1 2016
 Dnr 2016BNS0280/042
 1. Byggnadsnämnden beslutar godkänna delårsbokslut 1 2016.
 Avdelningschef Martin Fahlman redovisar delårsbokslut 1 (aktbilaga) för byggnadsnämnden. I delårsbokslutet redovisas det ekonomiska resultatet och måluppfyllelse för byggnadsnämndens verksamhet de fyra första månaderna av 2016.
 § 29 Delårsrapport 1 2016.pdf (607 kb)
 §30 Tillfällig vidaredelegation
 2. Den tillfälliga delegationen avser perioden från den 1 juli 2016 till och med den 31 december 2016.
 Byggnadsnämnden beslutade den 29 oktober 2015 § 72 att vidaredelegera rätten att fatta beslut om tillfälliga eller permanenta boendelösningar för flyktingar till byggnadsnämndens ordförande. Vidaredelegationen skulle i första hand gälla fram till och med den 30 juni 2016 och därefter skulle ställning tas till en eventuell förlängning.
 § 30 Tjänsteskrivelse.pdf (70 kb)
 §31 Tillbyggnad av garage
 Dnr 2016BNS0006/231
 Vissvass 5:1, Vissvassvägen 15
 1. Bygglov ges med stöd av 9 kap. 31a § plan- och bygglagen (2010:900).
 - Byggherrens kontrollplan registrerad 15 mars 2016 fastställs.
 Observera att byggnadsverket inte får tas i bruk i de delar som omfattas av startbeskedet förrän byggnadsnämnden har gett ett slutbesked. Observera att när byggnadsverket färdigställts ska begärda handlingar som omfattas av startbeskedet överlämnas till bygglovenheten för utfärdande av slutbesked.
 6. Avgift: Bygglov inklusive startbesked: 2 990 kronor
 Summa avgifter: 3 263 kronor (faktureras)
 Byggnadsverket får inte tas i bruk i de delar som omfattas av startbeskedet förrän byggnadsnämnden har gett ett slutbesked, om nämnden inte beslutat annat.
 Ansökan inkom till bygglovenheten den 4 januari 2016 och avser en tillbyggnad av en komplementbyggnad för garage och förråd. Befintlig komplementbyggnad har en byggnadsarea om ca 208 m2 byggnadsarea.
 Tillbyggnaden avser en byggnadsarea om 52 m2. Fastigheten har en area om
 9 077m2.
 Fastigheten ligger utanför planlagt område. Enligt Tyresö kommuns riktlinjer för Vissvass från 1993 ska de kulturhistoriska värdena särskilt bevakas.
 § 31 Tjänsteskrivelse.pdf (242 kb)
 §32 Nybyggnad av återvinningsstation
 Dnr 2015BNS0747/231
 Bollmora 2:1, Energivägen 4
 1. Bygglov ges med stöd av 9 kap. 31 c § plan- och bygglagen (2010:900).
 3. Startbesked för att påbörja åtgärden ges med stöd av 10 kap 23 §, plan- och bygglagen.
 Med detta startbesked bestämmer byggnadsnämnden att:
 4. Avgift: Bygglov inklusive startbesked: 3 060 kronor
 Summa avgifter: 3 330 kronor (faktureras)
 Innan återvinningsstationen får tas i bruk måste slutbesked ha meddelats enligt 10 kap 4 § PBL.
 Ansökan inkom till bygglovenheten den 6 november 2015 och avser nybyggnad av återvinningsstation. Ärendet avser tre behållare om ca 6 m2 byggnadsarea var som placeras på parkmark.
 § 32 Tjänsteskrivelse.pdf (247 kb)
 §33 Nybyggnad av nätstation
 Dnr 2016BNS0099/231
 Kumla 61:5, Vassvägen 3
 1. Bygglov ges med stöd av 9 kap. 31 c § plan- och bygglagen (2010:900). Åtgärden avviker från detaljplanens bestämmelser då näststationen placeras på mark avsett till allmänt ändamål.
 3. Startbesked för att påbörja åtgärden ges med stöd av 10 kap 23 § plan- och bygglagen (2010:900). Med detta startbesked bestämmer byggnadsnämnden att:
 - Byggherrens förslag till kontrollplan datumstämplad, 2016-02-17, fastställs.
 4. Följande handlingar ska lämnas in till bygglovenheten, inför beslut om slutbesked.
 - Lägeskontroll.
 5. Avgift: Bygglov inklusive startbesked: 5 741 kronor
 Summa avgifter: 8 671 kronor (faktureras)
 Ansökan inkom till bygglovenheten den 6 november 2015 och avser nybyggnad av nätstation om cirka 15 m2 byggnadsarea. Förslaget avviker från detaljplanens bestämmelser då byggnaden placeras på mark avsett till allmänt ändamål. Den befintliga nätstationen avser man behålla för att i denna placera reservelverk för pumpstationen intill.
 § 33 Tjänsteskrivelse.pdf (186 kb)
 §34 På- och tillbyggnad av kontorshus
 Dnr 2015BNS0690
 Smeden 2, Radiovägen 31
 1. Bygglov ges med stöd av 9 kap. 31 b § plan- och bygglagen (2010:900). Förslaget avviker från detaljplanens bestämmelser avseende högsta totalhöjd med 0,3 m vilket orsakas av hisstoppen.
 3. Avgift: Bygglov inklusive startbesked: 46 707 kronor
 Detaljplanavgift: 89 000 kronor
 Summa avgifter: 138 650 kronor (faktureras)
 Innan byggnadsdelen får tas i bruk måste slutbesked ha meddelats enligt 10 kap 4 § plan- och bygglagen.
 Ansökan inkom till bygglovenheten den 13 oktober 2015 och avser på- och tillbyggnad av kontorshus. På- och tillbyggnaden avser en tredje våning på nuvarande byggnad. Bottenvåningen kommer i huvudsak användas till omklädningsrum och de övre två planen blir kontor. Förslaget avviker från detaljplanens bestämmelser avseende högsta totalhöjd med 0,3 m vilket orsakas av hisstoppen. Enligt detaljplanen får fastigheten bebyggas med småindustri.
 § 34 Tjänsteskrivelse.pdf (184 kb)
 Byggnadsnämnden har överlåtit sin beslutanderätt till ordförande och tjänstemän enligt byggnadsnämnden delegationsordning.
 § 35 Delegationsbeslut april.pdf (250 kb)
 § 36 Meddelanden maj.pdf (83 kb)


type: contracts

text:
 Avis juridique important
 |
 22003D0177
 Απόφαση της Μεικτής Επιτροπής του ΕΟΧ αριθ. 177/2003, της 5ης Δεκεμβρίου 2003, για τροποποίηση του παραρτήματος XIII (μεταφορές) της συμφωνίας για τον ΕΟΧ
 Επίσημη Εφημερίδα αριθ. L 088 της 25/03/2004 σ. 0055 - 0056
 Απόφαση της Μεικτής Επιτροπής του ΕΟΧαριθ. 177/2003της 5ης Δεκεμβρίου 2003για τροποποίηση του παραρτήματος XIII (μεταφορές) της συμφωνίας για τον ΕΟΧΗ ΜΕΙΚΤΗ ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΟΥ ΕΟΧ,Έχοντας υπόψη:τη συμφωνία για τον Ευρωπαϊκό Οικονομικό Χώρο, όπως τροποποιήθηκε από το πρωτόκολλο που προσαρμόζει τη συμφωνία για τον Ευρωπαϊκό Οικονομικό Χώρο, που στο εξής αναφέρεται ως "η συμφωνία", και ιδίως το άρθρο 98,Εκτιμώντας τα ακόλουθα:(1) Το παράρτημα XIII της συμφωνίας τροποποιήθηκε από την απόφαση αριθ. 159/2003 της Μεικτής Επιτροπής του ΕΟΧ της 7ης Νοεμβρίου 2003(1).(2) Ότι πρέπει να ενσωματωθεί στη συμφωνία η οδηγία 2002/25/ΕΚ της Επιτροπής της 5ης Μαρτίου 2002, που τροποποιεί την οδηγία 98/18/ΕΚ του Συμβουλίου για τους κανόνες και τα πρότυπα ασφαλείας για τα επιβατηγά πλοία(2),ΑΠΟΦΑΣΙΖΕΙ:Άρθρο 1Στο σημείο 56στ (οδηγία 98/18/ΕΚ του Συμβουλίου) του παραρτήματος XIII της συμφωνίας προστίθεται η ακόλουθη περίπτωση:"- 32002 L 0025: οδηγία 2002/25/ΕΚ της Επιτροπής της 5ης Μαρτίου 2002 (ΕΕ L 98 της 15.4.2002, σ. 1).Για τους σκοπούς της παρούσας συμφωνίας, οι διατάξεις της οδηγίας προσαρμόζονται ως εξής:Με την επιφύλαξη των υποχρεώσεων που περιέχονται σο παράρτημα I, κεφάλαιο II-2, τμήμα Α, σημείο 6 παράγραφος 9, η Νορβηγία μπορεί να διατηρήσει τον κανονισμό που απαιτεί τοποθέτηση σταθερών συστημάτων πυρόσβεσης τοπικής χρήσης σε όλα τα επιβατηγά πλοία ολικής χωρητικότητας άνω των 500 m3, ανεξάρτητα από τον αριθμό των επιβατών που μπορούν να μεταφέρουν."Άρθρο 2Τα κείμενα της οδηγίας 2002/25/ΕΚ στην ισλανδική και στη νορβηγική γλώσσα που πρόκειται να δημοσιευθούν στο συμπλήρωμα για τον ΕΟΧ στην Επίσημης Εφημερίδας της Ευρωπαϊκής Ένωσης, είναι αυθεντικά.Άρθρο 3Η παρούσα απόφαση αρχίζει να ισχύει στις 6 Δεκεμβρίου 2003, υπό την προϋπόθεση ότι έχουν πραγματοποιηθεί προς τη Μεικτή Επιτροπή του ΕΟΧ όλες οι κοινοποιήσεις που προβλέπονται στο άρθρο 103 παράγραφος 1 της συμφωνίας(3).Άρθρο 4Η παρούσα απόφαση δημοσιεύεται στο τμήμα για τον ΕΟΧ και στο συμπλήρωμα για τον ΕΟΧ της Επίσημης Εφημερίδας της Ευρωπαϊκής Ένωσης.Βρυξέλλες, 5 Δεκεμβρίου 2003.Για τη Μεικτή Επιτροπή του ΕΟΧΟ ΠρόεδροςΗ Α.Υ. ο Πρίγκιπας Νικόλαος του Λιχτενστάϊν(1) ΕΕ L 41 της 12.2.2004, σ. 57.(2) ΕΕ L 98 της 15.4.2002, σ. 1.(3) Δεν αναφέρονται συνταγματικές απαιτήσεις.


text:
Az IFBB (International Federation of Bodybuilders) teljes nevén Testépítők Nemzetközi Szövetsége.
 Története
 Az IFBB-t 1946-ban Ben Weider és fivére, Joe Weider, alapította annak érdekében, hogy megtörje az addig uralkodó Amateur Athletic Union (AAU) által képviselt irányt, mely az olimpiai sportágként megjelenő súlyemelés hátterébe szorította a testépítést.
 Az első IFBB versenyt 1949-ben tartották, amelynek győztese Mr. IFBB, Alan Stephan.
 Az IFBB a következő versenyeket jegyzi: Mr. Olympia, World Amateur Bodybuilding Championships és Ms. International.
 A Mr. Olympia évente megrendezésre kerülő nemzetközi testépítő verseny, amelynek megnyerése a professzionális testépítő csúcsaként értékelhető. A versenyt Joe Weider annak érdekében hozta létre 1965-ben, hogy a Mr. Universe bajnokoknak további versenyzési lehetőséget biztosítson. A legtöbbször, nyolcszor, Lee Haney (1984–1991) tudta a címet elnyerni és később Ronnie Colemann is.
 A World Amateur Bodybuilding Championships egy kizárólag férfiak számára nyitott testépítő verseny, amely 1959 óta kerül megrendezésre.
 1980 óta kerül megrendezésre a Ms. Olympia professzionális testépítő verseny, amely kizárólag női versenyzők számára nyitott. 2000 óta egy időben tartják a Mr. Olympiá-val, az "Olympia Weekend" keretében. Ekkor vezették be a súlycsoportonkénti osztást is, 2005 óta azonban ismét nyitott a verseny. Minden idők legjobb versenyzője Iris Kyle, aki tízszer nyerte meg a versenyt.
 1994-2003. között az IFBB Masters Olympia versenyeket is szervezett, amelyet Joe Weider 1994-ben alapított korábbi bajnokok számára. 2003 óta a verseny IFBB Masters Professional World Championships néven folytatódik.
 Viszonya a Nemzetközi Olimpiai Bizottsághoz
 1969-ben az IFBB alapító tagja lett a Nemzetközi Olimpiai Bizottság (NOB) által is elismert IWGA-nak (International World Games Association).
 Az IFBB támogatja a NOB és a WADA (World Anti-Doping Agency) doppingellenes útmutatásait.
 Források
 További információk
 Nemzetközi sportszövetségek


text:
Als Deutsche Goldreserven werden diejenigen Goldreserven bezeichnet, die im Eigentum der Deutschen Bundesbank stehen.
 Allgemeines
 Gemäß BBankG hält und verwaltet die Deutsche Bundesbank die Währungsreserven und mithin den Goldbestand. Dieser umfasste am 31. Dezember 2019 3.366.500 kg Feingold in Goldbarren. Ausgewiesen wurden diese Goldbestände in der Bilanz der Bundesbank mit 146.562 Mio. Euro; 2021 waren es 173,821 Mio. Euro. Daneben besitzt die Bundesbank umfangreiche Währungsreserven.
 Die Goldreserven der Bundesbank sind seit dem Ende der 1960er Jahre die zweitgrößten der Welt. Nur die Vereinigten Staaten haben noch größere Goldreserven.
 Die Bundesbank könnte die Reserven im Zuge einer Währungskrise verpfänden oder verkaufen.
 Bestand und Lagerstellen
 Vom Goldbestand von 3378 Tonnen (Stand: 31. Dezember 2016) lagerten 1236 Tonnen (36,6 %) bei der US-Notenbank Federal Reserve Bank of New York, 432 Tonnen (12,8 %) bei der Bank of England in London und 91 Tonnen (2,7 %) bei der Banque de France in Paris. 1619 Tonnen, ungefähr die Hälfte (47,9 %) des Bestandes, verwahrte die Bundesbank in eigenen Tresoren im Inland.
 Die deutschen Goldreserven hatten Anfang 2013 einen Marktwert von 131,4 Milliarden Euro. 2013 fiel der Goldpreis; im Zuge der Eurokrise und des jahrelang steigenden Goldpreises wuchs das öffentliche Interesse an ihnen.
 Seit 2013 wurden 300 Tonnen Gold aus New York und 374 Tonnen aus Paris nach Frankfurt gebracht, da die Lagerung des Goldes im Ausland seit langem kritisiert wurde.
 Die Bundesbank verkauft jährlich etwa fünf bis sechs Tonnen Gold an das Bundesfinanzministerium zur Prägung von Gedenkmünzen; ansonsten kauft und verkauft die Bundesbank kein Gold.
 Entwicklung
 Gründerzeit und Erster Weltkrieg
 Nach dem Deutsch-Französischen Krieg 1870/71 forderte und erhielt das Deutsche Reich von Frankreich Reparationen in Höhe von fünf Milliarden Französischen Francs. So flossen dem Deutschen Reich große Mengen Gold und Silber in Münzform zu (5-Franc-Stücke enthielten 45 Gramm Feinsilber, 10-Franc-Stücke enthielten 2,9032 Gramm Feingold). Diese waren einer der Auslöser für den Wirtschaftsboom in der Gründerzeit.
 Ein kleiner Teil von 120 Mio. FF wurde als Reichskriegsschatz im Juliusturm der Zitadelle Spandau eingelagert und fiel nach dem Ende des Ersten Weltkrieges zurück an Frankreich.
 Zweiter Weltkrieg
 Kurz nach dem Anschluss Österreichs im März 1938 ließ das NS-Regime die Goldreserve und die Devisenreserven Österreichs, die aufgrund der deflationistischen Wirtschaftspolitik der Regierungen in den 1930er Jahren beachtliche Bestände erreicht hatten, in das devisenarme Deutschland transportieren. So gerieten mehr als 2,7 Milliarden Schilling an Gold und Devisen unter NS-Kontrolle.
 Nach dem Westfeldzug Deutschlands 1940 forderte das deutsche Außenministerium die Übergabe der Goldreserve Belgiens. Französische Beamte übergaben 1941 in Marseille 41 Tonnen dieses belgischen Golds Vertretern der Deutschen Reichsbank. Nach einigen politischen Scheinmanövern gelangte diese Goldreserve am 9. Oktober 1942 offiziell in deutschen Besitz. Die Barren wurden eingeschmolzen und in die Schweiz gebracht.
 Bretton-Woods
 Die heutigen deutschen Goldreserven stammen aus der Zeit des Bretton-Woods-Systems (1944–1973) und der Europäischen Zahlungsunion (1950–1958), als Länder mit Leistungsbilanzdefiziten Staaten mit Leistungsbilanz-Überschüssen Gold überschrieben.
 Von 1945 bis 1950 hatte Deutschland keine Goldreserven. 1948 wurde die Bank deutscher Länder (Vorgängerin der Bundesbank) gegründet. Sie besaß 1951 zum ersten Mal Gold; der Bestand am Jahresende 1951 betrug 24,5 Tonnen. 1968 erreichte die Goldmenge im Eigentum der Bundesbank einen Hochstand; zum Jahresende 1968 betrug sie 4.033,8 Tonnen. Die Bundesbank (bis 1. August 1957 Bank deutscher Länder) erhielt das Gold in New York (Sitz der FED), London (Sitz der Bank of England) und Paris (Sitz der Banque de France) und beließ es angesichts des Kalten Krieges dort.
 Im Jahr 1969 sank der Goldbestand durch den Verkauf von 14 Millionen Unzen Gold an die FED auf 3.625,4 Tonnen. In den Jahren 1970 bis 1973 nahm der Goldbestand leicht zu.
 Nach Bretton-Woods
 Nach dem Zusammenbruch des Bretton-Woods-Systems 1973 blieb dieser Bestand bis 1977 fast unverändert bei etwa 3.658 Tonnen. 1977 ließ die Bundesbank Goldbestände von ihrem Depot bei der Bank of England auf das BIZ-Depot bei der Bank of England übertragen und erhielt im Gegenzug eine Gutschrift auf ihrem Goldkonto bei der BIZ (Bank für Internationalen Zahlungsausgleich) in Basel.
 Nachdem die Bundesbank 1999 6,5 % ihrer physischen Goldreserven an die EZB übertrug (als deutschen Anteil der Währungsreserven) erwog sie im Januar 2004 den Abbau der Reserven um weitere 20 % innerhalb der folgenden fünf Jahre.
 Zu diesem Zeitpunkt betrug die Menge der Reserven 3440 Tonnen,
 ein Jahr darauf 3433 t.
 Die Bundesrepublik Deutschland, zusammen mit anderen europäischen Staaten, verpflichtete sich 2009 im dritten Central Bank Gold Agreement, insgesamt nicht mehr als 400 t Gold pro Jahr über einen 5-jährigen Zeitraum zu veräußern. Im März 2012 betrug der Bestand jedoch immer noch 3396 t.
 Der Marktwert betrug infolge des damals hohen Goldpreises zeitweise 136 Mrd. Euro.
 Ende 2014 nannte die Bundesbank einen Goldbestand von 3.384,2 Tonnen Gold.
 Diskussion um die Lagerung im Ausland
 Seit 1998 unterscheidet die Bundesbank in ihren Bilanzen nicht mehr zwischen (physisch vorhandenem) Gold und Goldforderungen.
 Die Lagerstellen der nationalen Goldreserven befinden sich oft im Ausland. Deshalb ist ein Lagerrisiko in Form des Transferstopprisikos in der Weise vorhanden, dass politische Ereignisse (wie Embargo) oder höhere Gewalt (Bürgerkrieg) die Auslieferung der Goldbarren an den Eigentümer Bundesbank verhindern können. Deshalb haben sich Zentralbanken als Eigentümer der staatlichen Goldreserve seit 2002 bemüht, die Anzahl der ausländischen Lagerstellen zu vermindern und/oder die Goldreserven im eigenen Land zu lagern.
 Bundestagsabgeordnete wie zum Beispiel Martin Hohmann erhielten auf ihre zum Teil wiederholt gestellten Fragen von der Bundesregierung ungenaue Antworten. So sagte Barbara Hendricks, Parlamentarische Staatssekretärin, am 1. Oktober 2002:
 Die defensive Informationspolitik von Bundesbank und Bundesregierung sorge erst dafür, dass wird und Verschwörungstheorien entstehen. In dem Zusammenhang wurde bekannt, dass die Zentralbanken in New York, London und Paris den Wunsch der Bundestagsabgeordneten Philipp Mißfelder (CDU) und Marco Wanderwitz (CDU), die physischen Goldbestände der Bundesbank in Augenschein zu nehmen, ablehnten. Nach Mitteilung der Bundesbank wurden die im Ausland lagernden Goldbestände durch die interne Revision der Bundesbank kontrolliert, allerdings ohne Inventur.
 Im Mai 2012 bildete sich eine Bürgerinitiative mit dem Namen „Holt unser Gold heim!“. Deren Aufruf zur Rückführung der Goldreserven nach Deutschland haben über 13.000 Menschen unterschrieben. Hinter der Aktion steht auch der Bund der Steuerzahler Bayern e. V. und der frühere BDI-Chef Hans-Olaf Henkel.
 Der Bundesrechnungshof ermittelte im Auftrag des Bundestags, ob die Bundesbank ihre ausländischen Goldbestände einer regelmäßigen Inventur unterwirft. Am 22. Oktober 2012 veröffentlichte der Bundesrechnungshof einen Bericht an den Bundestags-Haushaltsausschuss, in dem eine regelmäßige Inventur der im Ausland verwahrten deutschen Goldreserven gefordert wurde, da die Währungsreserven einen hohen Wert erreichten.
 Nach der Rüge des Rechnungshofes erklärte die Bundesbank, 50 Tonnen jährlich aus New York nach Frankfurt holen zu wollen. Die Bestände sollen dort eingeschmolzen, auf ihre Qualität geprüft und in neue Barren gegossen werden. Die in der Bundesbank-Zentrale verwahrten Bestände bestehen dem Bundesrechnungshof-Bericht zufolge aus 82.857 Barren, die überwiegend in verplombten Containern mit je 50 Barren lagern, die in vier separat verschlossenen Tresorboxen lagern, ein Teil davon (6183 Barren) in offenen Regalen in einem separaten Tresor.
 In einer Pressemitteilung vom 16. Januar 2013 teilte das Vorstandsmitglied der Bundesbank Carl-Ludwig Thiele mit, dass bis zum Jahr 2020 insgesamt 19 % der deutschen Goldbestände aus dem Ausland nach Frankfurt, entsprechend 674 Tonnen Gold aus den Vereinigten Staaten und Frankreich, mit einem Gesamtwert von 27 Milliarden Euro, verbracht werden. Das Golddepot in Paris soll ganz aufgelöst werden. In New York verbleiben 37 % statt bisher 45 % des deutschen Goldes. In der Bank of England lagernde Goldreserven im Umfang von 13 % blieben unverändert. Das Pariser Golddepot werde aufgrund der gemeinsamen Währung und weil in Frankfurt Lagerkapazitäten frei seien, aufgelöst. Der Bundesrechnungshof betonte, dass es ihm nie um die Verlagerung des Goldes nach Deutschland ging, sondern um die Erstellung eines klaren Konzeptes, in dem begründet würde, warum und wie viel Gold wo gelagert werde. Die vollständige Rückholung aus Frankreich erfolgt unter anderem, weil in einer Währungskrise in Paris aufgrund der gemeinsamen Währung keine Devisen zu erhalten seien.
 Verlagerung ins Inland
 2013 begann die Bundesbank mit den angekündigten Verlagerungen, oft auch als „Rückholung“ bezeichnet. Da dieses Gold vorher nicht in Deutschland gelagert worden war, ist diese Bezeichnung allerdings sprachlich unzutreffend.
 Die Transporte liefen im Jahr 2013 hauptsächlich mit Gold aus Paris an, was wegen der geringen Entfernung schneller zu organisieren war. Insgesamt wurden knapp 37 Tonnen Gold nach Frankfurt transportiert, davon vorerst nur 5 Tonnen aus New York. Da die veraltete Form der Barren aus New York nicht zu der (dem aktuellen Standard entsprechenden) Barrenform passte, wie sie das Gold aus London und Paris schon hatte, ließ die Bundesbank die Barren aus New York nach der Ankunft in Europa einschmelzen und in neue Formen gießen. Dabei wurde laut Bundesbankpräsident Jens Weidmann der Transport der nummerierten Barren von Bundesbank-Mitarbeitern vom Abtransport bis zum Schmelzbetrieb und der Einlagerung in Frankfurt anhand der Bestandslisten kontrolliert. Einen Grund zur Beanstandung hinsichtlich Gewicht und Feingehalt habe es nicht gegeben. Im Rahmen von Swap-Geschäften hatte die Bundesbank in den 60er-Jahren ebenfalls Gold unter Good-Delivery-Standard akzeptiert und diese auf Kosten der USA umschmelzen lassen.
 Weitgehend unbeachtet war bereits um die Jahrtausendwende Gold im größeren Stil aus London nach Frankfurt verlagert worden. Ca. 929 Tonnen (2000: 661 Tonnen und 2001 ca. 268 Tonnen) wurden aus der Bank of England zur dauerhaften Einlagerung in die Frankfurter Tresore transferiert. Die von der Bundesbank zur Prägung von Gedenkmünzen jährlich verkauften ca. vier bis sechs Tonnen Gold werden seit 2008 ebenfalls aus London geholt.
 Mit der Einlagerung von 91 Tonnen Gold aus Paris in Frankfurt wurde 2017 das Depot in der Banque de France aufgelöst. Damit ist die Verlagerung bereits deutlich eher abgeschlossen als ursprünglich angedacht. Insgesamt kostete die Verlagerung der Goldbarren nach Frankfurt von 2013 bis 2017 über 7 Millionen Euro.
 Aktuelle Lagerstellen
 Im Jahr 2021 lagerten die deutschen Goldreserven wie folgt.
 Zum Vergleich, wo andere Staaten ihre Goldreserven mit welchem Anteil lagern, sind Österreich, die Schweiz, Italien und die USA in der Liste enthalten.
 Weblinks
 Tabelle: Entwicklung und Aufgliederung der Goldbestände der BdL/BBk seit 1950 (nur bis 2014) (PDF; 69 kB)
 Einzelnachweise
 Goldhandel
 Währungspolitik
 Geldpolitik
 Wirtschaft (Deutschland)
 Wirtschaftspolitik
 Deutsche Bundesbank


text:
o hospodárení s majetkom Mesta Bánovce nad Bebravou
 Schválené: 26.2.2013
 Vyhlásené: 27.2.2013
 Účinnosť: 13.3.2013
 Úplné znenie VZN č. 82
 Mesto Bánovce nad Bebravou v súlade s § 6 a § 11, ods. 4, písm. a) a g) zákona č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov a v súlade s § 9, ods. 1 zákona č. 138/1991 Zb. o majetku obcí v znení neskorších predpisov
 Všeobecne záväzné nariadenie Mesta Bánovce nad Bebravou č. 82 o hospodárení s majetkom Mesta Bánovce nad Bebravou.
 1. Mesto Bánovce nad Bebravou (ďalej len „mesto“) je samostatný samosprávny a správny územný celok Slovenskej republiky, je právnickou osobou, ktorá za podmienok stanovených zákonom č. 138/1991 Zb. o majetku obcí v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o majetku obcí) samostatne hospodári s vlastným majetkom a vlastnými príjmami.
 2. Toto všeobecne záväzné nariadenie mesta (ďalej len ,,nariadenie“) upravuje:
 a) práva a povinnosti mesta pri hospodárení a nakladaní s majetkom mesta,
 b) práva a povinnosti správcov spravujúcich majetok mesta, spôsob a podmienky zverenia majetku mesta do správy a jeho odňatie,
 c) spôsob a podmienky nadobúdania majetku do vlastníctva mesta,
 d) spôsob a podmienky prevodu majetku mesta na tretie osoby,
 e) spôsob a podmienky prenechávania majetku mesta do dočasného užívania,
 f) podmienky nakladania s pohľadávkami a záväzkami mesta, cennými papiermi a inými majetkovými právami mesta,
 g) kompetencie mesta a správcov majetku mesta pri schvaľovaní úkonov týkajúcich sa nakladania s majetkom mesta.
 1. Majetok mesta tvoria nehnuteľné veci a hnuteľné veci vrátane finančných prostriedkov, ako aj pohľadávky a iné majetkové práva, ktoré sú vo vlastníctve mesta podľa zákona o majetku obcí alebo ktoré nadobudne mesto do vlastníctva prechodom z majetku Slovenskej republiky na základe zákona o majetku obcí alebo osobitného predpisu (napr. zákon č. 172/2004 Z.z. o prevode vlastníctva nehnuteľného majetku SR na obec), alebo vlastnou činnosťou.
 2. Správcom majetku mesta je rozpočtová alebo príspevková organizácia zriadená mestom, ktorej bol majetok zverený do správy.
 3. Správa majetku mesta je súhrn oprávnení a povinností správcu k tej časti majetku, ktorú mu mesto zverilo do správy alebo ktorú správca nadobudol vlastnou činnosťou.
 4. Zámerom nakladať s vecou sa rozumie úmysel mesta previesť vlastníctvo akejkoľvek nehnuteľnej veci alebo hnuteľnej veci, alebo úmysel mesta dať do dočasného užívania tretej osobe akúkoľvek nehnuteľnú vec alebo hnuteľnú vec, spôsobom schváleným príslušným orgánom mesta. Zámer nakladať s vecou môže byť vplyvom okolností a zistení zmenený, a teda zámer nakladať s vecou nemožno pokladať za schválenie prevodu alebo prenájmu veci vo vzťahu ku konkrétnej tretej osobe a za konkrétnych podmienok v zmysle zákona a tohto nariadenia.
 5. Prevodom vlastníctva majetku mesta sa rozumie najmä uzatvorenie kúpnej zmluvy alebo zámennej zmluvy, ktoré musia mať vždy písomnú formu a zákonom predpísané náležitosti.
 6. Dočasným užívaním majetku mesta sa rozumie najmä uzatvorenie nájomnej zmluvy alebo zmluvy o výpožičke, ktoré musia mať vždy písomnú formu a zákonom predpísané náležitosti.
 7. Dôvod hodný osobitného zreteľa je konkrétny dôvod, pri ktorom by bolo neprimerane tvrdé postupovať podľa § 9a ods. 1 - 7 zákona o majetku obcí alebo by tým vznikli neprimerane vysoké náklady v porovnaní so zostatkovou hodnotou majetku obce, s ktorým sa nakladá.
 8. Prebytočný majetok mesta je majetok, ktorý mesto dočasne alebo trvalo nepotrebuje na plnenie svojich úloh v rámci predmetu činnosti alebo v súvislosti s ním.
 9. Neupotrebiteľný majetok obce je majetok, ktorý pre svoje úplné fyzické a morálne opotrebovanie, poškodenie, zastaranosť alebo nehospodárnosť v prevádzke nemôže slúžiť svojmu účelu. Za neupotrebiteľný majetok sa považujú aj stavby, ktoré nemožno premiestniť, a ktoré je potrebné odstrániť v dôsledku plánovanej výstavby, prestavby rozšírenie objektu alebo rozhodnutia stavebného úradu.
 10. Hodnotou majetku mesta sa rozumie v prípade, ak ide o zámer vec previesť alebo prenajať, všeobecná hodnota majetku stanovená podľa osobitného predpisu (znalecký posudok).
 1. Toto nariadenie sa vzťahuje na mesto, jeho orgány, právnické osoby zriadené a založené mestom a na iné právnické osoby a fyzické osoby, ktoré sú oprávnené v rozsahu stanovenom osobitným právnym predpisom, týmto nariadením alebo zmluvou majetok mesta držať, užívať, brať z neho úžitky a nakladať s ním (ďalej len „organizácie“).
 2. Mesto a organizácie sú povinné hospodáriť s majetkom mesta v prospech rozvoja mesta a jeho občanov a ochrany a tvorby životného prostredia. Sú povinné tento majetok zveľaďovať, chrániť a zhodnocovať. Sú povinné najmä:
 d) viesť majetok v účtovníctve podľa zákon č. 431/2002 Z.z. o účtovníctve v znení noviel.
 Schvaľovanie úkonov orgánmi mesta
 a) spôsob prevodu vlastníctva nehnuteľného majetku mesta; to neplatí, ak je mesto povinné previesť nehnuteľný majetok podľa osobitného predpisu (zák. č. 182/1993 Z.z. o vlastníctve bytov a nebytových priestorov v znení neskorších predpisov),
 b) podmienky obchodnej verejnej súťaže, ak sa má prevod vlastníctva nehnuteľného majetku mesta realizovať na základe obchodnej verejnej súťaže,
 c) prevody vlastníctva nehnuteľného majetku mesta, ak sa realizujú priamym predajom,
 d) prevody vlastníctva hnuteľného majetku mesta nad hodnotu určenú týmto nariadením,
 e) zriadenie vecného bremena na nehnuteľnom majetku vo vlastníctve mesta,
 f) nakladanie s majetkovými právami nad hodnotu určenú týmto nariadením,
 g) vklady majetku mesta do majetku zakladaných alebo existujúcich obchodných spoločností,
 h) koncesné zmluvy na uskutočnenie stavebných prác alebo koncesné zmluvy na poskytnutie služby (ďalej len „koncesná zmluva“),
 i) rozhodnutie o prijatí pôžičky alebo úveru,
 j) zriadenie a zrušenie predkupného práva,
 k) zverenie majetku mesta do správy a odňatie majetku zo správy, okrem hnuteľných vecí, ktorých zostatková hodnota je nižšia ako 3500,- €,
 l) prevod správy nehnuteľného majetku mesta medzi správcami,
 m) trvalé upustenie od vymáhania pohľadávky nad hodnotu určenú týmto nariadením,
 n) zriadenie záložného práva, okrem prípadov ustanovených zák. č. 563/2009 Z.z. Daňový poriadok,
 o) ďalšie úkony ustanovené zákonom o majetku obcí, štatútom mesta, príp. týmto nariadením.
 Primátor mesta Bánovce nad Bebravou (ďalej len ,,primátor“):
 a) schvaľuje zmluvné prevody vlastníctva hnuteľných vecí do hodnoty určenej týmto nariadením,
 b) rozhoduje o dočasnom alebo trvalom upustení od vymáhania pohľadávky nedaňovej povahy,
 c) menuje likvidačnú komisiu v počte sedem členov a rozhoduje o likvidácii neupotrebiteľného majetku,
 d) schvaľuje zverenie hnuteľných vecí, ktorých zostatková hodnota je nižšia ako 3500,- € do správy a ich odňatie zo správy,
 e) schvaľuje prevod správy hnuteľného majetku medzi správcami,
 f) rozhoduje vo všetkých veciach týkajúcich sa hospodárenia a nakladania s majetkom mesta, ktoré nie sú zákonom alebo štatútom mesta, príp. týmto nariadením vyhradené mestskému zastupiteľstvu.
 Nadobúdanie majetku
 1. Mesto môže majetok nadobúdať najmä:
 a) zo zákona,
 b) na základe zmluvy (kúpa, zámena, darovanie),
 c) dedením zo závetu,
 d) vlastnou podnikateľskou činnosťou,
 e) majetkovou účasťou na podnikaní právnických osôb,
 f) vlastnou investičnou činnosťou,
 g) združovaním prostriedkov s inými právnickými a fyzickými osobami,
 h) rozhodnutím orgánov štátnej správy alebo súdov.
 2. Zmluvné nadobúdanie vlastníctva nehnuteľného majetku vždy podlieha schváleniu mestského zastupiteľstva bez ohľadu na jeho obstarávaciu cenu.
 3. Nadobúdanie vlastníctva hnuteľného majetku sa uskutočňuje v súlade so schváleným rozpočtom mesta a pridelenými finančnými prostriedkami.
 Prevod vlastníckeho práva k majetku mesta
 1. Prevody vlastníckych práv k majetku mesta na fyzické a právnické osoby sú vykonávané vždy na základe písomnej zmluvy a sú spravidla odplatné.
 2. Ak zákon o majetku obcí neustanovuje inak, prevody vlastníckeho práva k majetku mesta sa musia vykonať:
 c) priamym predajom najmenej za cenu vo výške všeobecnej hodnoty majetku (Vyhláška Ministerstva spravodlivosti č. 492/2004 Z.z. o stanovení všeobecnej hodnoty majetku), ak všeobecná hodnota majetku nepresiahne 40 000,- €.
 3. Podrobnosti o postupe pri vykonávaní obchodnej verejnej súťaže a priameho predaja schvaľuje mestské zastupiteľstvo. Na prevod majetku mesta dražbou sa vzťahuje zákon č. 527/2002 Z.z. o dobrovoľných dražbách v znení neskorších predpisov.
 4. Minimálnou cenou je pri prevode vlastníckeho práva spravidla cena stanovená podľa Vyhlášky Ministerstva spravodlivosti č. 492/2004 Z.z. o stanovení všeobecnej hodnoty majetku.
 5. Žiadateľ bude vylúčený z procesu prevodu vlastníctva majetku mesta a mesto naňho neprevedie majetok v prípade, že žiadateľ nemá splnené všetky daňové a iné povinnosti voči mestu, organizácii v jeho zriaďovateľskej pôsobnosti alebo právnickej osobe, v ktorej má mesto viac ako 50% majetkovú účasť.
 1. Prevod vlastníctva majetku mesta sa uskutočňuje na základe písomných zmlúv.
 2. Povinne zverejňované zmluvy (§ 5a zákona č. 211/2000 Z.z. o slobodnom prístupe k informáciám a o zmene a doplnení niektorých predpisov) nadobúdajú účinnosť v súlade s § 47 a zákona č. 40/1964 Zb. Občiansky zákonník.
 3. Kúpna zmluva okrem zákonom stanovených náležitostí spravidla obsahuje:
 a) ustanovenia o dobe splatnosti ceny,
 b) spôsoby zániku zmluvy (odstúpenie),
 c) ustanovenia o zmluvných pokutách.
 4. Na základe dohody zmluvných strán môže kúpna zmluva obsahovať aj:
 a) účel, na ktorý bude majetok mesta slúžiť a lehotu, po ktorú má byť tento účel zachovaný,
 b) ustanovenia o predkupnom práve,
 c) ustanovenia o vecnom bremene,
 d) ustanovenia o práve spätnej kúpy.
 5. Náklady na vyhotovenie znaleckého posudku, geometrického plánu a pod. znáša záujemca, s ktorým bude uzatvorená zmluva o prevode majetku mesta. Znalecký posudok vyhotoví znalec, ktorého určí mesto.
 6. Ak sa prevádza spoluvlastnícky podiel, spoluvlastníci majú predkupné právo. Pri predaji spoluvlastníckeho podielu mesto postupuje v zmysle osobitných právnych predpisov a zmluvných dojednaní.
 1. Kupujúci je povinný ku dňu podpísania zmluvy zaplatiť 100% kúpnej ceny.
 2. Ak nadobúdateľ nezaplatí dohodnutú cenu najneskôr v posledný deň dohodnutej doby splatnosti, je mesto oprávnené odstúpiť od zmluvy.
 1. Ak sa predáva nehnuteľný majetok mesta na základe dôvodu hodného osobitného zreteľa, kúpne zmluvy môžu obsahovať dohodu o účele, na ktorý bude majetok mesta slúžiť jeho nadobúdateľovi počas dohodnutej doby.
 2. V prípade, že v kúpnej zmluve bol dohodnutý účel, je kupujúci povinný dodržať účel dohodnutý v zmluve počas dohodnutej doby od nadobudnutia vlastníckeho práva.
 3. Zmeniť dohodnutý účel je možné iba s predchádzajúcim písomným súhlasom mestského zastupiteľstva.
 4. Ak kupujúci zmení dohodnutý účel bez súhlasu mesta je mesto oprávnené od zmluvy odstúpiť a žiadať zaplatenie zmluvnej pokuty dohodnutej v zmluve.
 5. Ak kupujúci zmení dohodnutý účel so súhlasom mesta, je mesto oprávnené žiadať zaplatenie zmluvnej pokuty dohodnutej v zmluve.
 6. V prípade, že kupujúci nadobudol majetok za nižšiu cenu než bola všeobecná hodnota majetku a nedodržal účel, je kupujúci povinný mestu doplatiť aj rozdiel medzi dohodnutou cenou a všeobecnou hodnotou majetku najneskôr do šiestich mesiacov odo dňa zmeny účelu.
 Prevod vlastníckych práv k nehnuteľnému majetku mesta
 1. O zmluvnom prevode nehnuteľného majetku rozhoduje vždy mestské zastupiteľstvo.
 2. Darovanie nehnuteľného majetku je neprípustné, ak osobitný predpis neustanovuje inak.
 3. Podmienky prevodu vlastníckych práv k nehnuteľnému majetku mesta určí mesto.
 4. Uznesenie mestského zastupiteľstva o schválení zmluvného prevodu nehnuteľností musí obsahovať:
 a) identifikáciu nadobúdateľa (nezameniteľným spôsobom),
 b) nezameniteľným spôsobom označený prevádzaný majetok mesta,
 c) spôsob prevodu,
 d) v prípade obchodnej verejnej súťaže jej podmienky,
 e) výšku kúpnej ceny,
 f) ďalšie podmienky odpredaja nehnuteľností (napr. účel, predkupné právo, vecné bremeno).
 1. Ak má byť na prevádzanú nehnuteľnosť zriadené predkupné právo, uznesenie mestského zastupiteľstva obsahuje aj ustanovenie o zriadení predkupného práva na prevádzanú nehnuteľnosť. Uplatnenie predkupného práva podľa predchádzajúcej vety je posudzované osobitne v každom jednotlivom prípade a závisí od charakteru prevádzanej nehnuteľnosti. Predkupné právo bude zakotvené priamo v zmluve o prevode nehnuteľností a zaevidované v katastri nehnuteľností ako zriadenie vecného práva.
 2. V prípade predaja alebo iného scudzenia nehnuteľnej veci kupujúcim, ktorý túto nehnuteľnú vec nadobudol od mesta za nižšiu cenu než je všeobecná hodnota majetku určená podľa osobitného predpisu pred uplynutím dohodnutej doby od jej nadobudnutia, má mesto predkupné právo na kúpu nehnuteľnej veci za cenu, za ktorú kupujúci nadobudol nehnuteľnú vec od mesta; v prípade znehodnotenia sa cena primerane zníži. Predkupné právo je mesto povinné dohodnúť v kúpnej zmluve ako časovo obmedzené vecné právo, pričom dohodnutá doba nesmie byť kratšia ako päť rokov; mesto je povinné súčasne s návrhom na vklad vlastníckeho práva k nehnuteľnosti podať aj návrh na zápis predkupného práva mesta k tejto nehnuteľnosti.
 Ak má byť na prevádzanú nehnuteľnosť zriadené vecné bremeno v prospech mesta ako oprávneného z vecného bremena, napr. v prípade, že na prevádzanej nehnuteľnosti sa nachádza stavba alebo objekt, ktorého zachovanie a prevádzkovanie je v záujme mesta, uznesenie musí tiež obsahovať ustanovenia o zriadení vecného bremena (ako vecného práva, ktoré ukladá budúcemu vlastníkovi niečo uchovať alebo strpieť na prevádzanej nehnuteľnosti). Zriadenie vecného bremena bude zakotvené priamo v zmluve o prevode nehnuteľností a zaevidované v katastri nehnuteľností.
 Prevod vlastníckeho práva k hnuteľnému majetku mesta
 1. Vlastnícke právo k hnuteľnému majetku mesta možno previesť najmä kúpnou zmluvou.
 2. Na prevod vlastníctva mesta k hnuteľným veciam sa primerane vzťahuje čl. 7 a nasl. tohto nariadenia.
 3. Predaj hnuteľného majetku mesta:
 a) ktorého zostatková cena je nižšia ako 3 500,- € vrátane za jeden kus schvaľuje primátor mesta,
 b) ktorého zostatková cena je vyššia ako 3 500,- € za jeden kus schvaľuje mestské zastupiteľstvo.
 Práva a povinnosti pri hospodárení s majetkom mesta
 1. Mesto vykonáva úkony súvisiace s hospodárením s majetkom, a to najmä:
 a) zveruje majetok do správy príspevkovým a rozpočtovým organizáciám zriadeným mestom,
 b) dáva majetok do dočasného užívania,
 c) vkladá majetok do obchodných spoločností,
 d) zakladá zo svojho majetku inú právnickú osobu,
 e) podniká s majetkom vo vlastnom mene,
 f) zakladá majetok pre zriadenie záložného práva.
 2. Majetok, ktorý mesto získalo z majetku Slovenskej republiky podľa zákona o majetku obcí a ktorý ku dňu prechodu majetku na mesto slúžil na vzdelávací proces v oblasti vzdelávania a výchovy a činnosti s nim bezprostredne súvisiace, ďalej na zabezpečenie sociálnej pomoci a zdravotníckej starostlivosti, môže zveriť do správy zriadeným príspevkovým alebo rozpočtovým organizáciám.
 3. Mesto je povinné zachovávať účelové využitie majetku, ktoré nadobudlo z majetku Slovenskej republiky na činnosti v oblasti vzdelávania a výchovy a činnosti s nimi bezprostredne súvisiace, na zabezpečenie sociálnej pomoci a zdravotnej starostlivosti. Na tento majetok nemožno zriadiť záložné právo ani zabezpečovací prevod práva, uskutočniť výkon rozhodnutia a konkurzné konanie podľa osobitných predpisov. Tieto povinnosti sa končia na základe skutočností uvedených v osobitnom predpise.
 Zverenie majetku do správy
 1. Mesto môže zveriť svoj majetok do správy rozpočtovým a príspevkovým organizáciám, ktoré mesto zriadilo podľa osobitného právneho predpisu (ďalej len ,,správca“).
 2. Mestské zastupiteľstvo vždy rozhoduje o zverení nehnuteľného majetku mesta do správy a o zverení hnuteľného majetku mesta do správy rozhoduje, ak je jeho zostatková hodnota vyššia ako 3500,- € vrátane. O zverení hnuteľného majetku do správy, ktorého zostatková hodnota je nižšia ako 3500,- €, rozhoduje primátor.
 3. Zmluva o výkone správy obsahuje najmä:
 a) účel využitia majetku,
 b) čas trvania výkonu správy,
 c) práva a povinnosti zmluvných strán,
 d) určenie povinnosti požiadať o zápis do katastra nehnuteľností,
 e) určenie subjektu povinného dať majetok zverený do správy poistiť,
 f) podmienky odňatia majetku zvereného do správy.
 4. Majetok, ktorý bol zverený do správy správcovi, vedie v účtovnej evidencii tento správca.
 5. Prevod správy majetku mesta medzi správcami sa uskutočňuje zmluvou o prevode správy. Na platnosť zmluvy o prevode správy nehnuteľného majetku sa vyžaduje súhlas mestského zastupiteľstva. Na platnosť zmluvy o prevode správy hnuteľného majetku mesta sa vyžaduje súhlas primátora. Tento odsek sa použije aj na zmluvu o zámene správy majetku mesta.
 6. Na správcov sa primerane vzťahujú ustanovenia zákona o majetku obcí a tohto nariadenia.
 7. Školy a školské zariadenia s právnou subjektivitou, ktorých zriaďovateľom je mesto, sú povinné predložiť návrh zmluvy o nájme školských budov a miestností ako aj priľahlých priestorov školy a školského zariadenia na schválenie primátorovi mesta.
 Podmienky odňatia majetku zvereného do správy
 1. Mestské zastupiteľstvo vždy rozhoduje o odňatí nehnuteľného majetku mesta zo správy a o odňatí hnuteľného majetku mesta zo správy rozhoduje, ak je jeho zostatková hodnota vyššia ako 3 500,- € vrátane. O odňatí hnuteľného majetku zo správy, ktorého zostatková hodnota je nižšia ako 3 500,- €, rozhoduje primátor.
 2. Mesto môže majetok, ktorý zverilo do správy, správcovi odňať najmä ak:
 a) zverený majetok správca nepotrebuje pre plnenie svojich úloh,
 b) správca neplní povinnosti v zmysle osobitných právnych predpisov, uvedené v tomto nariadení, resp. v protokole o zverení majetku do správy alebo zmluve o výkone správy,
 c) ide o majetok pre správcu prebytočný, resp. neupotrebiteľný,
 d) sa zistí, že správca tento majetok využíva nehospodárne a v rozpore so stanoveným účelom,
 e) je to v záujme lepšieho využitia tohto majetku pre mesto,
 f) je možnosť zabezpečiť úlohy mesta prostredníctvom iných fyzických osôb alebo právnických osôb za zjavne výhodnejších podmienok,
 g) je odňatie správy majetku vynútené dodržaním iných právnych predpisov,
 h) v prípade reorganizácie správcu, resp. pri zmene predmetu jeho činnosti.
 Prenechávanie majetku na dočasné užívanie
 1. Mesto môže majetok, ktorý dočasne nepotrebuje na plnenie svojich úloh, prenechať na dočasné užívanie inej právnickej alebo fyzickej osobe, a to odplatne, v osobitných prípadoch bezodplatne.
 2. Majetok mesta je možné dať do nájmu fyzickým alebo právnickým osobám iba formou ustanovenou zákonom o majetku obcí.
 3. Podrobnosti o postupe pri vykonávaní obchodnej verejnej súťaže a priameho prenájmu schvaľuje mestské zastupiteľstvo.
 4. Mesto prenecháva majetok mesta do nájmu najmenej za také nájomné, za aké sa v tom čase a na tom mieste obvykle prenechávajú do nájmu na dohodnutý účel rovnaké alebo porovnateľné nehnuteľnosti.
 5. V prípade, že opakovane (najmenej 3 krát) nedôjde k prejaveniu záujmu o prenájom voľného nebytového priestoru za nájomné podľa odseku 4, môže primátor mesta rozhodnúť o znížení minimálnej ceny nájmu. V prípade obchodnej verejnej súťaže rozhoduje mestské zastupiteľstvo.
 6. V prípade, že zo strany budúceho nájomcu nedôjde k uzatvoreniu zmluvy o nájme do dvoch týždňov od doručenia výzvy zo strany mesta (formou e-mailu, poštou), môže mesto uzatvoriť zmluvu s ďalším záujemcom v poradí, alebo sa považuje prenajímaná vec za opätovne uvoľnenú.
 7. Žiadateľ bude vylúčený z procesu prenechávania majetku do dočasného užívania v prípade, že nemá splnené daňové a iné povinnosti voči mestu, okrem prípadu, ak svoj záväzok dobrovoľne plní (napr. na základe dohody o splátkach) a tieto pohľadávky mesta neboli ešte uplatnené na príslušnom orgáne (súd, exekútor).
 1. Za zmluvy o dočasnom užívaní sa považujú najmä zmluvy o nájme a zmluvy o výpožičke. Nájom upravuje osobitné všeobecne záväzné nariadenie mesta. Zmluva o výpožičke musí obsahovať zákonom stanovené náležitosti a musí mať písomnú formu.
 2. Zmluva o výpožičke sa uzatvára spravidla na dobu neurčitú.
 3. Povinne zverejňované zmluvy (§ 5a zákona č. 211/2000 Z.z. o slobodnom prístupe k informáciám a o zmene a doplnení niektorých predpisov) nadobúdajú účinnosť v súlade s § 47 a zákona č. 40/1964 Zb. Občiansky zákonník.
 4. Na uzatvorenie zmluvy o výpožičke je potrebný súhlas mestského zastupiteľstva v prípade, ak:
 a) sa zmluva uzatvára na dobu určitú na viac ako 5 rokov,
 b) ak je prípad považovaný za dôvod hodný osobitného zreteľa,
 c) zostatková cena vypožičiavanej hnuteľnej veci je vyššia ako 6 000,- €.
 5. Prílohou zmluvy o výpožičke je výpočtový list, ktorý musí obsahovať kalkuláciu ceny služieb spojených s výpožičkou, ak sú predmetom výpožičky nebytové priestory.
 Zriadenie vecného bremena na majetku mesta
 1. O zriadení vecného bremena na nehnuteľnom majetku vo vlastníctve mesta rozhoduje mestské zastupiteľstvo.
 2. Na nehnuteľný majetok mesta (pozemky) sa môže zriadiť vecné bremeno v prípadoch inžinierskych sietí (napr. kanalizácia, plyn, elektrika a pod.), ako aj vecné bremená v prípade prechodu pešo, vozidlom a pod. Vecné bremeno sa zriaďuje spravidla odplatne za jednorazovú odplatu. Bezodplatne sa zriaďuje vecné bremeno v odôvodnených prípadoch na základe rozhodnutia mestského zastupiteľstva.
 3. Výška odplaty sa určuje dohodou, minimálne však za cenu stanovenú znalcom. Znalecký posudok si dá vypracovať oprávnený z vecného bremena.
 4. Po vybudovaní stavby a predložení geometrického plánu bude uzatvorená zmluva o zriadení vecného bremena, ktorú mesto predloží na zápis do katastra nehnuteľností.
 5. Náklady spojené so zriadením vecného bremena bude znášať vždy oprávnený z vecného bremena.
 Podmienky majetkovej účasti mesta v obchodných spoločnostiach
 1. Mesto môže svoj majetok vložiť ako vklad do základného imania obchodnej spoločnosti alebo môže zo svojho majetku založiť právnickú osobu. Na všetky takéto úkony je potrebný súhlas mestského zastupiteľstva.
 2. Súhlas mestského zastupiteľstva je potrebný aj pri každom:
 a) prevode obchodného podielu mesta alebo jeho časti,
 b) určení výšky základného imania, vkladu alebo obchodného podielu, mesta v spoločnosti (peňažného alebo nepeňažného),
 c) zvýšení, resp. znížení základného imania, vkladu alebo obchodného podielu mesta v spoločnosti,
 d) zrušení a zániku majetkovej účasti mesta v spoločnosti,
 e) nakladaní s cennými papiermi.
 3. Pri uskutočňovaní úkonov smerujúcich k majetkovej účasti mesta v spoločnosti alebo k založeniu spoločnosti je potrebné predložiť finančnej komisii pri mestskom zastupiteľstve najmä podnikateľský zámer spoločnosti, predmet činnosti, s ktorým bude spoločnosť podnikať, výšku vkladu mesta do spoločnosti, spôsob jeho splatenia, určenie, či ide o peňažný alebo nepeňažný vklad, ako aj ekonomický rozbor spoločnosti (príjmy, výdaje, zisk, a pod.).
 4. Po vydaní stanoviska finančnej komisie a mestskej rady o majetkovej účasti mesta v spoločnosti alebo o založení spoločnosti, rozhodne o podmienkach majetkovej účasti mesta v spoločnosti alebo založenia spoločnosti mestské zastupiteľstvo, pričom je oprávnené splnomocniť primátora rokovať o podmienkach spoločenskej (zakladateľskej) zmluvy, resp. stanov a k podpísaniu takto dohodnutej zmluvy.
 5. Základnými zásadami účasti mesta v spoločnostiach sú najmä:
 a) zásada efektívneho a účelného využitia vkladu mesta v spoločnosti,
 b) zásada kontroly hospodárenia spoločností, ktoré zabezpečujú verejnoprospešné služby pre obyvateľov mesta,
 c) zásada návratnosti vloženého vkladu,
 d) zásada účelného využitia zisku.
 Obstaranie činnosti v zmysle mandátnych zmlúv
 1. Primátor môže na základe mandátnej zmluvy uzatvorenej podľa § 566 a nasl. zákona č. 513/1991 Zb., Obchodný zákonník, poveriť zariadením určitej obchodnej záležitosti súvisiacej s hospodárením s majetkom mesta tretie osoby, a to uskutočnením právnych úkonov a za odplatu.
 2. V prípade predmetu mandátnej zmluvy súvisiaceho s prevodom nehnuteľného majetku (vrátane uzatvorenia zmlúv o budúcej zmluve) je na uzatvorenie mandátnej zmluvy nevyhnutný predchádzajúci súhlas mestského zastupiteľstva, inak je takáto zmluva neplatná.
 POHĽADÁVKY MESTA
 Nakladanie s nedaňovými pohľadávkami
 1. Mesto je povinné starať sa o to, aby všetky povinnosti dlžníka voči mestu boli včas a riadne splnené, prípadne, aby boli včas uplatnené na príslušnom orgáne a aby boli vykonateľné rozhodnutia včas vykonané.
 2. Primátor môže dlžníkovi povoliť primerané splátky alebo povoliť odklad zaplatenia dlhu dlžníkovi písomne uznaného čo do dôvodu a výšky, prípadne priznaného právoplatným rozhodnutím súdu alebo iného orgánu, ak dlžník nemôže dlh zaplatiť v čase splatnosti. Splátky sa môžu povoliť len ak je súčasne dohodnutá podmienka, že v prípade neuhradenia niektorej splátky sa stáva splatnou celá pohľadávka naraz.
 3. Ak je pohľadávka prechodne nevymožiteľná, môže primátor dočasne upustiť od jej vymáhania maximálne na 12 mesiacov, pričom musí byť zabezpečené, že pri takejto pohľadávke nedôjde k jej premlčaniu, resp. zániku. Len čo odpadnú dôvody dočasného upustenia od vymáhania pohľadávky, je mesto povinné vykonať všetky úkony na jej včasné vymoženie. Toto dočasné upustenie nemožno opakovať.
 4. Primátor môže trvale upustiť od vymáhania pohľadávky nepresahujúcej 35,- € (nepatrná pohľadávka), ak ju dlžník dobrovoľne neuhradil. Proti tomu istému dlžníkovi sa môže od vymáhania pohľadávky upustiť iba raz v kalendárnom roku.
 5. Primátor je oprávnený trvale upustiť od vymáhania pohľadávky, ktorá nepresiahla sumu 350,- € a:
 a) nemožno preukázať, že pohľadávka trvá, alebo nemožno preukázať jej výšku a nie je podklad pre to, aby súd alebo iný príslušný orgán určil výšku podľa úvahy, alebo
 b) dlžník zomrel a pohľadávka nemohla byť uspokojená ani vymáhaním na dedičoch dlžníka alebo dlžník zanikol bez právneho nástupcu a pohľadávka nemohla byť uspokojená v rámci likvidácie dlžníka, alebo
 c) pohľadávka sa premlčala a dlžník odmieta dlh dobrovoľne uhradiť, alebo
 d) zo všetkých okolností prípadu je zrejmé, že ďalšie vymáhanie pohľadávky by nebolo úspešné, alebo by bolo nehospodárne, alebo
 e) ak pohľadávka je nedobytná, pretože dlžník (fyzická osoba) sa zdržuje na neznámom mieste a jeho pobyt nebol zistený ani cez Register obyvateľov SR alebo iným spôsobom.
 6. O trvalom upustení od vymáhania pohľadávky mesta rozhodne primátor formou rozhodnutia, ktoré sa nedoručuje dlžníkovi.
 7. Trvalé upustenie od vymáhania pohľadávky mesta vyššej ako 350,- € v každom jednotlivom prípade podlieha schváleniu mestského zastupiteľstva.
 8. Ak má dlžník voči mestu započítateľnú pohľadávku, je možné dlh takémuto dlžníkovi odpustiť až po vykonaní vzájomného započítania pohľadávok.
 9. Ustanovenia tohto paragrafu sa primerane vzťahujú aj na organizácie zriadené mestom s tým, že právomoc je vyhradená štatutárnemu zástupcovi tejto organizácie.
 Nakladanie s daňovými pohľadávkami
 Nakladanie s daňovými nedoplatkami upravuje zákon č. 563/2009 Z.z. o správe daní (daňový poriadok) v znení neskorších predpisov.
 1. Mesto nakladá s cennými papiermi, ktoré získalo:
 a) majetkovým vstupom do kapitálovej spoločnosti,
 b) predajom a kúpou cenných papierov.
 2. O majetkovom vstupe do kapitálovej spoločnosti rozhoduje mestské zastupiteľstvo.
 3. Schváleniu mestským zastupiteľstvom podlieha vydávanie cenných papierov a nakladanie s nimi v zmysle zák. č. 600/1992 Zb. o cenných papieroch v znení neskorších zmien a doplnkov. Predaj a kúpu cenných papierov schvaľuje mestské zastupiteľstvo a realizuje sa v zmysle zák. č. 566/2001 Z.z. o cenných papieroch a investičných službách (zákon o cenných papieroch); zák. č. 530/1990 Zb. o dlhopisoch; zák. č. 513/1991 Zb. Obchodný zákonník; zák. č. 594/2003 Z.z. o kolektívnom investovaní.
 Prebytočný a neupotrebiteľný majetok mesta
 1. O prebytočnosti nehnuteľného majetku rozhoduje na návrh likvidačnej komisie mestské zastupiteľstvo. O prebytočnosti hnuteľnej veci rozhoduje na návrh likvidačnej komisie primátor mesta, ak je jej zostatková cena nižšia ako 3 500,- €, inak o tom rozhodne mestské zastupiteľstvo.
 2. O neupotrebiteľnosti nehnuteľného majetku rozhoduje na návrh likvidačnej komisie mestské zastupiteľstvo. O neupotrebiteľnosti hnuteľnej veci rozhoduje na návrh likvidačnej komisie primátor, ak je jej zostatková cena nižšia ako 3 500,- €, v opačnom prípade rozhoduje mestské zastupiteľstvo.
 3. Orgán, ktorý rozhodoval o prebytočnosti majetku určí, či bude prebytočný majetok ponúknutý najprv organizáciám, ktoré mesto zriadilo alebo založilo, a ktorým by tento majetok mohol slúžiť na plnenie úloh v rámci predmetu ich činnosti alebo v súvislosti s ním alebo bude ponúknutý priamo na prevod vlastníckeho práva na tretie osoby.
 4. Ak o prebytočný majetok neprejaví záujem žiadna z organizácií, ktorým bol majetok ponúknutý podľa odseku 3, majetok sa ponúkne na užívanie inej právnickej alebo fyzickej osobe alebo na odpredaj spôsobom v mieste obvyklým.
 5. Ak o prebytočný ponúkaný majetok neprejaví záujem žiadna z týchto osôb, rozhodne príslušný orgán, či je tento majetok neupotrebiteľný. Takýto neupotrebiteľný majetok sa zlikviduje.
 6. O spôsobe likvidácie neupotrebiteľného majetku rozhoduje primátor na základe odporúčania likvidačnej komisie, ktorá navrhne bližšie podmienky a postup likvidácie.
 7. O prebytočnom a neupotrebiteľnom majetku vedú operatívnu evidenciu správcovia majetku.
 1. Všetky právne úkony spojené s nakladaním s majetkom mesta musia mať písomnú podobu, inak sú neplatné.
 2. Na rozhodovanie podľa tohto nariadenia sa nevzťahujú ustanovenia zák. č. 71/1967 Zb. o správnom konaní v znení neskorších predpisov.
 3. Podľa doterajších predpisov sa posudzujú práva a záväzky vzniknuté z právnych úkonov pred účinnosťou tohto nariadenia, ako aj žiadosti o odkúpenie zvyškových pozemkov doručené pred účinnosťou tohto nariadenia.
 4. Primátor a mestské zastupiteľstvo sú oprávnení vydať ďalšie smernice mesta, ktoré budú podrobnejšie upravovať hospodárenie s majetkom mesta.
 Toto všeobecne záväzné nariadenie bolo schválené na 15. zasadnutí Mestského zastupiteľstva v Bánovciach nad Bebravou dňa 26.02.2013 uznesením č. 341 pod bodom 1. Účinnosť nadobúda pätnástym dňom od vyvesenia na úradnej tabuli mesta.
 č. 1) schváleného uznesením MsZ č. 400/2013, dňa 25.06.2013, pod bodom 5.
 (243.5 kB)VZN - 82 hospodárenie s majetkom.doc
 38107176


text:
Ez a szakasz a máltai különös hatáskörű bíróságok szervezetéről nyújt tájékoztatást.
 Különös hatáskörű bíróságok
 Alkotmánybíróság (Constitutional Court)
 Ez a bíróság a feltételezett emberi jogi jogsértésekkel, az Alkotmány értelmezésével és a jogszabályok érvénytelenségével kapcsolatos ügyekben benyújtott fellebbezéseket tárgyalja. Elsődleges hatáskörébe körébe tartozik továbbá a Képviselőház tagjaival kapcsolatos kérdések tárgyalása és a képviselőházi tagok választásával kapcsolatban elé terjesztett ügyekben történő határozathozatal.
 A legmagasabb beosztású bíró elnökletével és két további bíró részvételével jár el.
 A polgári bíróság első kollégiuma (The First Hall of the Civil Court)
 Munkaügyi bíróság (Industrial Tribunal)
 Ez a bíróság bírálja el a munkaviszony jogellenes megszüntetésével, valamint a megkülönböztető vagy más módon jogellenes munkahelyi bánásmóddal kapcsolatos ügyeket.
 A bérleti jogviszonyok ügyében eljáró szabályozó testület (Rent Regulation Board)
 A bérleti jogviszonyok ügyében eljáró szabályozó testület a bérleti feltételek megváltoztatásával kapcsolatos ügyeket tárgyalja, ideértve a bérleti díj emelését és a bérlet felmondását is. Hatásköre az 1995. június 1-je előtt kötött bérleti szerződésekből eredő jogvitákra terjed ki.
 Igazságügyi tisztviselő elnökletével jár el.
 A földügyi döntőbizottság (Land Arbitration Board)
 A földügyi döntőbizottság a kisajátított földek besorolásával, a kisajátítás közérdekű céljával és a tulajdonost megillető kártalanítás összegével kapcsolatos ügyeket tárgyalja.
 A földbérlet-szabályozási tanács (Rural Lease Control Board)
 Ez a tanács a földhaszonbérleti ügyekkel és a földhaszonbérleti szerződések felmondása kapcsán a tulajdonosok által támasztott követelésekkel foglalkozik.
 A közigazgatási felülvizsgálati bíróság (Administrative Review Tribunal)
 E bíróság hatáskörébe tartozik a közigazgatási aktusok felülvizsgálata.
 Bíró vagy igazságügyi tisztviselő elnökletével jár el.
 Hagyatéki ügyekben eljáró bíróság (Partition of Inheritances Tribunal)
 Ez a bíróság jár el és dönt az elhunyt személy hagyatékának az örököstársak közötti felosztásával kapcsolatos ügyekben.
 Döntőbíró elnökletével jár el.
 Versenyjogi és fogyasztóvédelmi fellebbviteli bíróság (The Competition and Consumer Appeals Tribunal)
 Ez a bíróság a versenyjogi főigazgató és a fogyasztóvédelmi főigazgató határozatai, utasításai és intézkedései elleni fellebbezéseket tárgyalja és bírálja el. A bíróság határozatai főszabály szerint végleges határozatok, ellenük csak kivételes esetekben lehet fellebbezni. Azonban az ilyen fellebbezések lehetősége is a jogkérdések körére korlátozódik.
 Közjegyzői aktusok felülvizsgálati bírósága (Court of Revision of Notarial Acts)
 E különös hatáskörű bíróság felügyeletet gyakorol valamennyi közjegyző, a közjegyzői levéltár és az állami nyilvántartás felett. Látogatást tehet és ellenőrzést végezhet a közjegyzői levéltárban, az állami nyilvántartásnál és a közjegyzői irodákban, és fegyelmi szankciókat is kiszabhat. Elrendelheti továbbá az állami nyilvántartásban szereplő téves információk helyesbítését.
 Közigazgatási bíróságok (Administrative courts)
 Erre irányuló keresetet bárki indíthat, akit a rá vonatkozó közigazgatási határozat vagy cselekmény hátrányosan érint. Ezt a hatáskört a máltai jogszabályok gyűjteménye 12. fejezetének 469A. cikke biztosítja a bíróságok számára. Mindazonáltal a hatalmi ágak elválasztásának – általában minden demokratikus ország által követett – alapelve értelmében a bírósági felülvizsgálat lehetősége e jogszabályi felhatalmazás hiányában is a bíróságok elidegeníthetetlen hatáskörének tekinthető.
 Ezek az ügyek a rendes bíróságok – nevezetesen a polgári bíróság első kollégiuma – hatáskörébe tartoznak, fellebbezést pedig a fellebbviteli bírósághoz lehet benyújtani.
 A közigazgatási bíráskodásról szóló, 2009. január 1-jén hatályba lépett törvény rendelkezett a közigazgatási felülvizsgálati bíróság létrehozásáról. Ez a független és pártatlan bíróság vizsgálja felül a sérelmet szenvedett felek által elé terjesztett közigazgatási aktusokat, valamint elbírálja az elé terjesztett jogvitákat. Elnöke olyan személy lehet, aki bírói vagy igazságügyi tisztviselői tisztséget tölt vagy töltött be Máltán. A bíróság határozata ellen a fellebbviteli bírósághoz lehet fellebbezni.
 Más különleges hatáskörű bíróságok
 Helyi békebíróságok
 A helyi békebíróságok a máltai bírósági rendszer szerves részét képezik. A bíróságok kiterjesztésének tekinthetők, és olyan büntetendő cselekményekkel foglalkoznak, amelyek – bár csekély súlyúak – jelentősen zavarhatják a polgárokat. A helyi békebíróságokon egy igazságügyi tisztviselői elnököl, akit ugyanúgy kétéves időszakra neveznek ki, és ugyanolyan módon mentenek fel, mint bármely más bírósági bírót. Ez garantálja, hogy meghatározott esetekben – a tisztességes tárgyalás alapelveinek tiszteletben tartása mellett – minden állampolgár hangot adhasson sérelmének. Kilenc helyi békebíróság működik, amelyek több helyi tanácsot fognak össze.
 Igazságügyi, kulturális és a helyi önkormányzatokkal foglalkozó minisztérium
 Bírósági szolgáltatások – Online elérhető ítéletek
 Bírósági szolgáltatások – Bírósági eljárások
 Utolsó frissítés: 18/02/2020


type: caselaw

text:
 2.4.2011
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 C 103/26
 Skarga wniesiona w dniu 9 lutego 2011 r. — Nath Kalsi przeciwko OHIM — American Clothing Associates (RIDGE WOOD)
 (Sprawa T-80/11)
 2011/C 103/45
 Język skargi: niemiecki
 Strony
 Strona skarżąca: Dwarka Nath Kalsi und Ajit Nath Kalsi (Agra, Indie) (przedstawiciel: adwokat J. Schmidt)
 Strona pozwana: Urząd Harmonizacji w ramach Rynku Wewnętrznego (znaki towarowe i wzory)
 Stroną postępowania przed Izbą Odwoławczą była również: American Clothing Associates NV (Evergem, Belgia)
 Żądania strony skarżącej
 —
 stwierdzenie nieważności decyzji Pierwszej Izby Odwoławczej Urzędu Harmonizacji w ramach Rynku Wewnętrznego (znaki towarowe i wzory) z dnia 19 listopada 2010 r. w sprawie R 599/2010-1;
 —
 obciążenie strony pozwanej kosztami postępowania.
 Zarzuty i główne argumenty
 Zgłaszający wspólnotowy znak towarowy: Strona skarżąca
 Zgłoszony wspólnotowy znak towarowy: Graficzny znak towarowy zawierający słowny element „RIDGE WOOD” dla towarów z klas 18, 24 i 25.
 Właściciel znaku lub oznaczenia, na które powołano się w sprzeciwie: American Clothing Associates NV
 Znak lub oznaczenie, na które powołano się w sprzeciwie: Słowny znak towarowy „RIVER WOODS” i graficzne znaki towarowe zawierające element słowny „RIVER WOODS” i „River Woods” dla towarów i usług z klas 18, 25 i 40.
 Decyzja Wydziału Sprzeciwów: Oddalenie sprzeciwu
 Decyzja Izby Odwoławczej: Uwzględnienie odwołania
 Podniesione zarzuty: Naruszenie art. 8 ust. 1 lit. b) rozporządzenia (WE) nr 207/2009 (1), ponieważ w przypadku kolidujących ze sobą znaków towarowych nie istnieje prawdopodobieństwo wprowadzenia w błąd. Naruszenie art. 15 ust. 1 i art. 42 rozporządzenia nr 207/2009 z powodu braku dowodów na okoliczność używania wcześniejszych znaków towarowych, jak również naruszenie art. 8 ust. 5 rozporządzenia nr 207/2009 z uwagi na to, że podnoszone przez American Clothing Associates fakty nie wystarczą do ustalenia renomy w rozumieniu tego przepisu.
 (1) Rozporządzenie Rady z dnia 26 lutego 2009 r. w sprawie wspólnotowego znaku towarowego (Dz.U. L 78, s. 1).


text:
 29.10.2011
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 C 319/6
 Решение на Съда (втори състав) от 15 септември 2011 г. (преюдициално запитване от Rechtbank van eerste aanleg te Leuven — Белгия) — Olivier Halley, Julie Halley, Marie Halley/Belgische Staat
 (Дело C-132/10) (1)
 (Пряко данъчно облагане - Свободно движение на капитали - Член 63 ДФЕС - Данък върху наследството за поименните акции - Давностен срок за оценка на акциите в чуждестранни дружества, по-продължителен от приложимия за местните дружества - Ограничаване - Обосновка)
 2011/C 319/09
 Език на производството: нидерландски
 Запитваща юрисдикция
 Rechtbank van eerste aanleg te Leuven
 Страни в главното производство
 Жалбоподатели: Olivier Halley, Julie Halley, Marie Halley
 Ответник: Belgische Staat
 Предмет
 Преюдициално запитване — Rechtbank van eerste aanleg te Leuven — Тълкуване на членове 26, 49, 63 и 65 ДФЕС — Национално законодателство, което предвижда двугодишен давностен срок за данъка върху наследството, платим за поименните акции, когато ефективният център на управление на дружеството, емитент на акциите, е в съответната държава членка и десетгодишен давностен срок в останалите случаи
 Диспозитив
 Член 63 ДФЕС трябва да се тълкува в смисъл, че не допуска законодателство на държава членка като разглежданото в делото по главното производство, което предвижда, в областта на данъка върху наследството, десетгодишен давностен срок за оценката на поименни акции на дружество, в което починалият е бил акционер и чието място на ефективно управление е установено в друга държава членка, докато същият срок е двегодишен, когато мястото на ефективно управление е разположено в първата държава членка.
 (1) ОВ C 134 от 22.5.2010 г.


jurisdiction: US

text:
 240 Md. 258 (1965)
 213 A.2d 576
 MUREL
 v.
 DIRECTOR OF PATUXENT INSTITUTION
 [App. No. 135, September Term, 1964.]
 Court of Appeals of Maryland.
 Decided October 20, 1965.
 Before PRESCOTT, C.J., and HAMMOND, HORNEY, MARBURY and BARNES, JJ.
 HORNEY, J., delivered the opinion of the Court.
 This is an application for leave to appeal from the order of the Criminal Court of Baltimore dated December 21, 1964, recommitting Albert Delane Murel to Patuxent Institution after a jury had determined that he was still a defective delinquent within the meaning of § 5 of Article 31B of the Code (1964 Cum. Supp.).
 The applicant was convicted of burglary and sentenced on February 5, 1962, to a term of one year in the Maryland State Reformatory dating from December 10, 1961. On April 12, 1962, the applicant was transferred to Patuxent for evaluation at the request of the Department of Correction. On November 30, 1962, the applicant was found to be a defective delinquent by Judge Byrnes sitting without a jury. The application for leave to appeal from the initial determination of defective delinquency was denied by this Court in Murel v. Director, 231 Md. 661, 191 A.2d 445 (1963).
 In the interim between the initial defective delinquent hearing and the redetermination hearing, the applicant filed a petition for a writ of habeas corpus in the United States District Court for the District of Maryland, seeking his release from Patuxent on the grounds, primarily, that the defective delinquent law violates the due process and equal protection clauses of the Fourteenth Amendment to the Constitution of the United States, subjected him to double jeopardy and compelled him to be a witness against himself in violation of the Fifth Amendment. *260 The petition was denied without a hearing and upon appeal to the United States Court of Appeals for the Fourth Circuit, the case was consolidated with a number of other cases generally known as the Consolidated Sas Cases. The decision in those cases is reported in Sas v. Maryland, 334 F.2d 506 (4th Cir.1964).
 In this application for leave to appeal from the order recommitting him to Patuxent, the applicant raised only three contentions: (i) that the finding of the jury was against the weight of the evidence; (ii) that his testimony conclusively showed that he was ready to resume his role in society; and (iii) that the sole witness for the State (Dr. Harold M. Boslow) was allowed to testify as to the conclusions reached by others and not from first hand knowledge. But when he filed his memorandum in support of his application for leave to appeal, the applicant raised a number of questions concerning the constitutionality of the defective delinquent law in general, and a specific issue as to whether he, as one of the inmates of Patuxent, was receiving effectual treatment for his defective delinquency. Although he was aware of the fact that the additional issues he sought to raise were not specifically raised below, the applicant, apparently relying on our decision in Daniels v. Director, 238 Md. 80, 206 A.2d 726 (1965), in which we granted Daniels leave to appeal on the question as to whether his continued detention at Patuxent was a violation of his constitutional rights, nevertheless requests us to reexamine the application of the defective delinquent law as applied to him in the light of the Sas case.
 The Daniels case, having been remanded to the Circuit Court for Prince George's County, is still pending in that court. We are informed by the Attorney General, however, that both parties, and the circuit court, are in agreement that the mandate of this Court in the Daniels case is such as to render the scope of the facts and other matters to be considered therein on the remand as broad as those constitutional issues outlined by the United States Court of Appeals in Sas v. Maryland, supra.
 As to the three original contentions, the record shows that the director of Patuxent (Dr. Boslow) as well as the applicant's own psychiatrist (Dr. Pope) were of the opinion that *261 the applicant was still a defective delinquent. It is well settled that the director of Patuxent may base his testimony in court on the personal reports of members of the staff, Porter v. Director, 232 Md. 639, 193 A.2d 63 (1963); that the conclusions of the staff including the opinion of the director that it would be unsafe to terminate the confinement constitute a sufficient basis to justify a finding that the applicant is still a defective delinquent, Oppel v. Director, 237 Md. 611, 205 A.2d 396 (1964); and that the weight of the evidence in a jury case is not available as a ground for leave to appeal, Silvestri v. Director, 234 Md. 641, 199 A.2d 784 (1963). These contentions therefore are wholly without merit and the application for leave to appeal as to them will be denied.
 As to the subsequent contentions of the applicant to the effect that he is not receiving effectual treatment at Patuxent and that his continued detention therein is a violation of his constitutional rights, leave to appeal will be granted and the case remanded to the lower court to await the final outcome of the Daniels case now pending in the Circuit Court for Prince George's County. As soon as possible thereafter, the Criminal Court of Baltimore shall determine the contentions last above set forth. At that time, the hearing judge, besides making provision for an adequate record of the proceedings, shall make explicit findings of fact and expressly state his conclusions of law.
 Application, as limited in the opinion, granted; and case remanded for further proceedings in accordance herewith.