text:
Soomaa turismipiirkonna kataloog 2016
 PowerPoint - Kujundamine by home 4057 views
 Soomaa turismipiirkonna ja Rohelise Jõemaa koostööpiirkonna kataloog 2016.
 1. SOOMA A • JÕEMA A 2016
 2. SISUKORD Miks tulla? 1 Viis aastaaega 3 Retkejuhid ja rajaleidjad 5 Seiklused soodes, jõgedel, järvedel 6 Sehkendused maal ja õhus 10 Head tavad looduses liikujale 12 Matkarajad ja rahvuspargi külastuskeskus 14 Öömajad 16 Saun ja seljapesu 20 Peo- ja seminariruumid 24 Muuseumid ja käsitöö 28 Kõrtsid ja kohvikud 31 Tegijatel külas 35 Turisimiinfo- ja külastuskeskused 37 Soomaa ja Jõemaa 56
 3. MIKS TULLA SOOMAALE JA JÕEMAALE? Avastad Soomaa rahvuspargi looduse - peaaegu puutumatud ja lõputuna näivad raba- massiivid, mis kujunenud kümnete tuhandete aastate kestel. Rabade vaikus, värske õhk ja omaette olemine on midagi imelist ja kosutavat. Laudteede ja rippsildade rohkus lihtsustab ligipääsu. Raba ilu pääsevad imetlema ka ratastoolides ja lapsevankritega inimesed. Omaette kogemus on paadiga metsas või luhal sõita. Just seda elamust on võimalik kogeda Soomaa viiendal aastaajal ehk suurvee ajal. Jõemaa jõgedel kohtab ühepuulootsikuid, mida ei leia kusagilt mujalt. Haabja ehk ühepuu- lootsiku valmistamise kultuur on Soomaal säilinud, tõsise huvi korral saab kohalike juhen- damisel ka omale haabja meisterdada. Jõemaa oma eriilmeliste jõgedega on parim piirkond veematkamiseks. Huvitav väljakutse on traditsiooniline Türi-Tori kiirlaskumine. Külastamist väärib Kesk-Devoni aegne liivakivipaljand nimega Tori Põrgu, rahvasuus nime- tatud ka maailma keskpunktiks. Kõigest salapärasest aitavad aru saada kogenud retkejuhid. C. R. Jakobsoni Talumuuseumis Kurgjal teeb külastaja õnnelikuks pai koduloomadele, talu- toidu maitsmine, C. R. Jakobsoni kodutalu hoonete ja ajaloo uudistamine. 800 aastat tagasi oli Sakala kant Lehola linnuse ja Lembituga üks tähtsamaid eestlaste kant- se. Eesti rahvusriigi hälli lähistel on sündinud, elanud ja ajanud Eesti asju papa J. V. Jannsen, L. Koidula, Joosep Kapp, C. R. Jakobson, M. Saar, M. Lüdig jne. Siin on sündinud, elanud mitmed kultuuritegelased: A. Pulst, V. Reiman, H. Kapp, A. Kapp, V. Kapp jt. Huvilised leiavad ise nende jäljed üles. Mitmel pool on eksponeeritud meie kultuurilugu läbi aegade. Rännates Soomaal tutvud ka olevikuga – erinevate inimeste ja elustiilidega. Jõemaal pakutakse erinevaid puhkamise ja ajaveetmise võimalusi. Pakkuda on väga lai valik teenuseid. Laud kaetakse kohaliku toiduga kasvõi rabas. Tule ja ole koos meiega!
 4. VIIS AASTAAEGA Soomaa külade elanikud tavatsevad öelda, et meil on viis aastaaega: kevad, suvi, sügis, talv ja suurvesi, kusjuures viimane võib eelmistega suvaliselt kattuda ja ühte kuuluda. Üleujutus võib Soomaad tabada ükskõik mis ajal aastas või isegi mitu korda aastas, kui vaid jagub piisavalt lumesulamis- või vihmavett. Aasta suurim üleujutus tuleb tavaliselt märt- sis-aprillis, eelduseks on talvel maha sadanud küllaldane lumekogus ja selle säilimine suu- rema sula alguseni. Võimsamate uputuste korral on Soomaa üleujutusala ulatus võrreldav Võrtsjärve pindalaga. Ilmselt on regulaarsed üleujutused põhjuseks, miks just Soomaal on progressijõudude kiuste vastu pidanud ühest haavapuutüvest tahutud lootsik ehk haabjas. Haabjaga käidi kevadiste ja sügiseste üleujutuste ajal poes, koolis ja isegi õue pealt riidast puid toomas. Sellesama ürgse veesõiduki põhjas viidi surnuid viimsele teekonnale. Kevad, suvi, sügis, talv ... ja suurvesi 3
 5. Hobest tundas pääst ja tutust, narri igäst juhtunt jutust 4
 6. RETKEJUHID JA RAJALEIDJAD Retkejuhid tunnevad loodust ning hoolitsevad turvalise seikluse eest. Nad oskavad kulgeda kohalikel maastikel ning teha retkest uudse kogemuse läbi põnevate looduspiltide ja koha- juttude. Retkejuht teab palju, räägib palju, aga oskab ka kuulata, sest retkeline on teadmis- himuline ja loov ning tihti märkab seda, mis tundub retkejuhile liiga igapäevasena. AITA PUUST +372 5455 1408 aitapuust@gmail.com AIVAR RUUKEL +372 5061 896 aivar.ruukel@gmail.com ALGIS MARTSOO +372 5147 572 algis.martsoo@gmail.com ANNA KASAK +372 5650 9716 info@riverrose.eu ANNE BORKVEL +372 5373 5637 annebor@hot.ee ARGO LINNAMÄE +372 5650 0550 info@seiklevabaks.ee ASSO KOMMER +372 5576 746 asso.kommer@mail.ee AVE MÜREL-LUSIK +372 5341 1368 avemurel@gmail.com DAGMAR HODER +372 5353 6961 dagmar.hoder@gmail.com EDU KUILL +372 5599 2990 edukuill@gmail.com INDREK BACHMAN +372 5697 8300 info@samliku.com INDREK HEIN +372 5228 156 LEA TOOM +372 5668 8727 leatoom@gmail.com MARIELL JÜSSI +372 5662 9515 marielljyssi@gmail.com MERIKE BACHMAN +372 5197 7993 info@samliku.com RAIT PARTS +372 5346 7391 rait@mardu.ee RENE VALNER +372 5694 2920 kavalpagan@gmail.com TARMO LAIDNA +372 5226 909 tarmo.laidna@gmail.com TIINA KIRSIMÄE +372 5094 955 kirsimaetiina@gmail.com URVE KOLK +372 5140 024 urve.kolk@mail.ee
 7. Ei kuer enne ujuma hakka, kui vesi perse puutub SEIKLUSED SOODES, JÕGEDEL, JÄRVEDEL Uute kogemustega rikastame oma igapäevaelu. Seigelda jõgedel, nautida rabade loodust, avastada soo teadmatust, olla lapselikult avatud järvede ilule – seda kõike on võimalik teostada Soomaal. 6
 8. AVO HANSBERG - MATKAD SOOMAA LOODUSES Kanuu- ja rabamatkad Riisa küla, Tori vald, Pärnumaa +372 5051 113 ooresoo@ooresoo.ee ooresoo.ee HIIEKIVI TURISMITALU Kanuu-, räätsa-, paadi-, rattamatkad Suurejõe küla, Vändra vald, Pärnumaa +372 5179 458 info@hiiekivi.ee hiiekivi.ee JUNSI PUHKEKESKUS Kanuu-, raba-, räätsamatkad, aardemäng, seiklusmängud, paintball, vibulaskmine Laane küla, Kõpu vald, Viljandimaa +372 5295 270 junsi@junsi.ee junsi.ee JÕESUU JÕEMATKAD Kanuu- ja rabamatkad Jõesuu küla, Tori vald, Pärnumaa +372 5569 6970 info@joematkad.ee joematkad.ee
 9. KARUSKOSE TALU Süsta- ja talvematkad, kanuu rent Sandra küla, Suure Jaani vald, Viljandimaa +372 5694 2920 / +372 5662 9515 info@karuskose.com karuskose.com KÄÄRA PUHKETALU Kanuumatkad Vihtra Küla, Vändra vald, Pärnumaa +372 5086 784 ragnarlines@gmail.com kaarapuhketalu.ee LIVONIA MATKAD Kanuumatkad ka Läti jõgedel Urve 5, Kilingi-Nõmme, Pärnu maakond +372 5669 1318 info@livoniamatkad.ee livoniamatkad.ee LOODUSMATKAD.EE Kanuu- ja rabamatkad, matkalaager Kullimaa küla, Vändra vald, Pärnumaa +372 5251 113 matkad@loodusmatkad.ee loodusmatkad.ee NÕMME PUHKEBAAS Kanuumatkad Samliku küla, Vändra vald, Pärnumaa +372 5121 818 info@nommebaas.ee nommebaas.ee PÜSTKOJAMATKAD Kanuu- ja rabamatkad, püstkojad, kanuude rent Kootsi küla, Suure-Jaani vald, Viljandimaa +372 5530 643 pystkojamatkad@gmail.com pystkojamatkad.ee SAMLIKU MATKAMAJA Kanuumatkad ja kanuuparvematkad, jalgsimatkad metsas ja rabas Samliku küla, Vändra vald, Pärnumaa +372 5697 8300 info@samliku.com samliku.com
 10. SOOMAA.COM / VIIS AASTAAEGA OÜ Kanuude rent, kanuu-, haabja, räätsa-, suusa-, tõukekelgumatkad Kõrtsi-Tõramaa, Kõpu vald, Viljandimaa +372 5061 896 / +372 5147 572 info@soomaa.com soomaa.com SEIKLE VABAKS MATKAD Räätsamatkad, kajakimatkad Pärnu linn, Pärnumaa +372 5650 0550 info@seiklevabaks.ee seiklevabaks.ee SOOMAA KANUUMATKA JA SAUNAKESKUS Kanuumatkad, paadilaenutus Rätsepa küla, Tori vald, Pärnumaa +372 5148 751 / +372 5348 4025 veelaager@gmail.com veelaager.com TORI MATKAKESKUS Kanuumatkad, vibulaskmine Tori alevik, Tori vald, Pärnumaa +372 5114 253 silver@tori.ee tori.ee VANAÕUE PUHKEKESKUS Kanuumatkad, forellipüük Vihi küla, Suurje-Jaani vald, Viljandimaa +372 5212 148 info@vanaoue.ee vanaoue.ee VARDJA TALU KANUUMATKAD Kanuumatkad ja toitlustamine Kanaküla, Saarde vald, Pärnumaa +372 5029 570 vardjatalu@gmail.com web.zone.ee/vardjatalu 9
 11. Kellel sõnad, sellel ka teod SEHKENDUSED MAAL JA ÕHUS Tead, mis tunne on olla Robin Hood? Või mis meeled valdavad, kui rakendit veavad kelgukoerad? Või kuis pea töötab, kui jalad on vastu taevast ... ? 10
 12. SOOMAA.COM / VIIS AASTAAEGA OÜ Suusa-, tõukekelgumatkad, jääl kalapüük Kõrtsi-Tõramaa, Kõpu vald, Viljandimaa +372 5061 896 / +372 5147 572 info@soomaa.com soomaa.com SOOMAA KANUUMATKA JA SAUNAKESKUS Vibulaskmine, lasketiir Rätsepa küla, Tori vald, Pärnumaa +372 5148 751 / +372 5348 4025 veelaager@gmail.com veelaager.com SUURETAMME RATSATALU Ratsutamine, vankrisõidud, ratsatreeningud Kobra küla, Vändra vald, Pärnumaa +372 5661 3566 mailaku@hot.ee SOOMAA PUHKEKESKUS Lasketiir, forellipüük Tipu küla, Kõpu vald, Viljandimaa +372 505 5573 ilmar.lind@mail.ee teesoo.ee TIPU LOODUSKOOL Matkakelkude ja räätsade rent Tipu küla, Kõpu vald, Viljandimaa +372 5353 6961 info@tipulooduskool.ee tipulooduskool.ee TORI MATKAKESKUS Vibulaskmine Tori alevik, Tori vald, Pärnumaa +372 5114 253 silver@tori.ee tori.ee VANAÕUE PUHKEKESKUS Forellipüük Vihi küla, Suurje-Jaani vald, Viljandimaa +372 5212 148 info@vanaoue.ee vanaoue.ee HEIMTALI HOBUSEKASVANDUS Ratsutamine, vankrisõit +372 5022 501 / +372 5680 7040 peep.puna@mail.ee hobusekasvandus.ee JUNSI PUHKEKESKUS Aardemäng, seiklusmängud, paintball, vibulaskmine Laane küla, Kõpu vald, Viljandimaa +372 5295 270 junsi@junsi.ee junsi.ee KOERARAKENDIGA SÕIT Võlli küla, Tori vald, Pärnu maakond +372 5107 544 / +372 5155 911 venna17@hot.ee sleddogs.ee LAANE TALLID Ratsutamine, vankri-, saani- ja kalessisõt +372 5190 9877 / +372 5286 284 laanetallid@hot.ee laanetallid.ee MÄDARA KÜLAPLATS Suusarajad, matkarajad, vabaõhuürituste läbiviimine Mädara küla, Vändra vald, Pärnumaa SAMLIKU MATKAMAJA Jalgsimatkad metsas ja rabas Samliku küla, Vändra vald, Pärnumaa +372 5697 8300 info@samliku.com samliku.com SEIKLE VABAKS MATKAD Jalgsimatkad, gps-mängud, seiklusmängud Pärnu linn, Pärnumaa +372 5650 0550 info@seiklevabaks.ee seiklevabaks.ee
 13. HEAD TAVAD LOODUSES LIIKUJALE Jõudes Soomaale seisad silmitsi puutumatu loodusega. Pea meeles, et rahvuspark on koduks lindudele, loomadele ja inimestele ning sina oled külaline, selle sõna kõige paremas tähenduses. 12
 14. Inimtegevus on Soomaa rahvuspargis reguleeritud kaitse-eeskirja, looduskaitseseaduse ja kaitsekorral- duskavaga. Ära mine liikumispiiranguga aladele. Infot nende paik- nemise kohta saad Soomaa teabepunktist Kõrtsi-Tõra- maalt telefonil 435 7164 ja 526 1924. Pea meeles, et rahvuspargis võib mootorsõidukiga liikuda ainult sõiduteedel. Jõgedel ja üleujutusalal on samuti igasuguse (vee)mootorsõiduki- ga liikumine keelatud. Kasuta lemmikloomaga loodusmaastikel või matkaradadel liiku- miseks alati jalutusrihma. Sõites kruusateel võta jalakäijat, jalgratturit või teist autot silmates hoog maha, et säästa teisi matkalisi tolmust ja kivirahest. Viienda aastaaja korral uuri enne külastust infot teeolude kohta Soo- maa teabepunktist või Maanteeameti kodulehelt. Liigu ja tee laager selleks ettenähtud kohtades jälgi jätmata Tule tegemine, laagrisse jäämine ja telkimine on lubatud ainult selleks tähis- tatud ja ettevalmistatud kohas. Ära suitseta rabas ega metsas, vaid ainult ettevalmistatud ja tähistatud lõkkekohal. Metsapõlengust teata telefonile 112. Korista enda järelt prügi ja hoia korda. Matkal tekkinud prügi võta endaga lahkudes kaasa. Kohates veematkal veelinde poegadega, võtke hoog maha ja andke neile aega varjumiseks ja koondumiseks. Niitudel ja rabas liikudes tasub olla ettevaatlik, seal võid kohata meie looduse ainukest mürkmadu rästikut – mine temast ohutus kauguses mööda. Turvaline on kanda matkasaa- paid ja pikki pükse. Rästikuhammustus ei ole tervele inimesele eluohtlik. Õnnetuse korral helista hädaabitelefonil 112. Sattudes metsloomaga seotud autoõnnetus- se teavitage sellest Keskkonnainspektsiooni tel: 1313. NB!
 15. RAHVUSPARGI KÜLASTUSKESKUS Soomaa rahvuspargi looduskeskus asub Kõrtsi-Tõramaal. +372 526 1247 soomaa.looduskeskus@rmk.ee Lahtiolekuajad: 16.09-14.04 E-R 10.00-16.00 15.04-15.09 E-R 09.00-17.00 Soomaa rahvuspargiga tutvumiseks on erinevatele maastikutüüpidele rajatud hulk matkaradu. KOPRARADA ÕPPERADA (1,8 km) Soomaa rahvuspargi looduskeskuse kõrvalt algav laudrada on osaliselt läbitav ratastooliga ja ka lapsevankriga. MEIEKOSE ÕPPERADA (5,6 km) Matkarada tutvustab Tõramaa jõe suudmeala luhti. INGATSI ÕPPERADA (4,3 km) Laudrada viib läbi lodumetsa kõrgele rabarinnakule ja laugaste vahele. RIISA ÕPPERADA (4,8 km) Laudrada rabas, mis on osaliselt läbitav ratastooliga ja ka lapsevankriga. LEMMJÕE KEELEMETSA ÕPPERADA (5,8 km) Matkarada lammimets, mis üleujutuse perioodil on jõgede poolt üleujutatud. Matkarajad KUURANIIDU ÕPPERADA (1 km) Laudrada viib teid läbi vana kõdusoometsa. HÜPASSAARE ÕPPERADA (4,4 km) Laudrada Kuresoo rabas. Õpperaja lõpus paikneb Mart Saare majamuuseum. ÖÖRDI ÕPPERADA (2,4 km) Öördi raba on Soomaa rahvuspargi rabadest ainuke, kus raba servas on säilinud jäänukjärv kunagisest suurest jääjärvest. 14
 16. Hommikune külaline läheb ruttu ära, õhtune jääb öömajale 16
 17. AASA PUHKEMAJA Majutus (14 kohta) Kärsu, Saarde vald, Pärnumaa +372 5561 5508 info@aasapuhkemajad.eu aasapuhkemajad.eu ENERGIA TALU Majutus (25 kohta) Vihi küla, Suure-Jaani vald, Viljandimaa +372 5106 193 / +372 5185 151 info@energiatalu.ee energiatalu.ee HIIEKIVI TURISMITALU Majutus (20 kohta) ja kämpingud (17 kohta) Suurejõe, Vändra vald, Pärnumaa +372 5179 458 info@hiiekivi.ee hiiekivi.ee JUNSI PUHKEKESKUS Majutus Laane küla, Kõpu vald, Viljandimaa +372 5295 270 junsi@junsi.ee junsi.ee JÕEROOSI PUHKEBAAS Majutus (31 koha) Tohera küla, Tori vald, Pärnumaa +372 5292 707 info@joeroosi.ee joeroosi.ee ÖÖMAJAD Öömaja ei ole ainult voodi, tekk ja padi ... see on elamus ja nauding peale pikka rännakute päeva, seminaril koosistumist või lustilist tegevust. Alati on võimalus leida omale sobivaim paik öö mööda saatmiseks ja hommikupala nautimiseks. KAISMA SUURJÄRVE PUHKEALA Majutus (30 kohta) karavaniplatsid ja telkimine Kaisma küla, Vändra vald, Pärnumaa +372 5623 7964 birjo@puhkeala.ee puhkeala.ee KARUSKOSE TALU Majutus (14 kohta) Sandra küla, Suure Jaani vald, Viljandimaa +372 5694 2920 / +372 5662 9515 info@karuskose.com karuskose.com KILINGI VILLA KÜLALISTEMAJA Majutus (24 kohta) Pärnu mnt. 47, Kilingi-Nõmme, Pärnumaa +372 5050 897 info@kilingivilla.ee www.kilingivilla.ee KLAARA-MANNI PUHKE- JA SEMINARIKESKUS Majutus (40 kohta) Randivälja küla, Tori vald, Pärnumaa +372 5645 7745 / +372 5803 2913 info@klaaramanni.ee klaaramanni.ee KÕPU KÕRTSITALU Majutus (19 kohta) Kõpu alevik, Kõpu vald, Viljandimaa +372 5111 099 tonu@kopu.ee lete.ee
 18. KÄÄRA PUHKETALU Majutus Vihtra Küla, Vändra vald, Pärnumaa +372 5086 784 ragnarlines@gmail.com kaarapuhketalu.ee LINNAMEHE KÜLALISTEMAJA Majutus (30 kohta) Kuiaru küla, Tori vald, Pärnumaa +372 5178 379 / +372 5010 694 info@linnamehe.ee linnamehe.ee LIVONIA MATKAMAJA Majutus (7 kohta) Urve 5, Kilingi-Nõmme, Pärnu maakond +372 5669 1318 info@livoniamatkad.ee www.livoniamatkad.ee LOOPRE VESKI PUHKEKÜLA Kämpingumajad (16 kohta) Loopre-Veski, Loopre küla, Kõo vald, Viljandi maakond +372 5359 6037 info@looprepuhkekula.ee www.looprepuhkekula.ee NÕMME PUHKEBAAS Majutuskohti 40 + 20 nn. madratsikohta Samliku küla, Vändra vald, Pärnumaa +372 5121 818 info@nommebaas.ee nommebaas.ee PAIKUSE SPORDIKESKUS Majutus (30 kohta) Paikuse alev, Paikuse vald, Pärnumaa +372 4453 392 / +372 5557 8651 info@paikusespordikeskus.ee paikusespordikeskus.ee PARGI HOSTEL Majutus (11 kohta) Vändra alev, Vändra vald, Pärnumaa +372 5676 3660 hostelpargi@hot.ee PÕNKA PUHKETALU Majutus (25 kohta) Rätsepa küla, Tori vald, Pärnumaa +372 5131 363 info@ponkaland.com www.ponkaland.com REIMANI PUHKEKESKUS Majutus (15 kohta) Vanaveski küla, Kõpu vald, Pärnumaa +372 5288 823 helina@reimani.eu reimani.eu REIU PUHKEKESKUS Majutus (43 kohta) Silla küla, Paikuse vald, Pärnumaa +372 4455 206 / +372 5302 5085 info@reiupuhkekeskus.ee reiupuhkekeskus.ee RIISA RANTSO Majutus (26 kohta) Riisa küla, Tori vald, Pärnumaa +372 5669 4270 riisarantso@riisarantso.ee riisarantso.ee KÕVERI PUHKEKESKUS Majutus 30 kohta, karavaniplatsid ja telkimine Kõveri küla, Surju vald, Pärnumaa +372 5689 2858 info@koveri.ee www.koveri.ee VILLA RIVERROSE Majutus (24 kohta) Jõesuu küla, Tori vald, Pärnumaa +372 5650 9715 info@riverrose.eu riverrose.eu SOOMAA KANUUMATKA JA SAUNAKESKUS Majutus (6 kohta) ja kämpingud (30 kohta) Rätsepa küla, Tori vald, Pärnumaa +372 5148 751 / +372 5348 4025 veelaager@gmail.com veelaager.com
 19. SUURE-JAANI KOHVIK JA KÜLALISTEMAJA Majutus (16 + 3 kohta) Suure-Jaani linn, Suure-Jaani vald, Viljandimaa +372 5305 8600 info@sjk.ee sjk.ee SUUREJÕE PEO- JA PUHKEKESKUS Majutus (talvel 26, suvel 30 kohta) Suurejõe küla, Vändra vald, Pärnumaa +372 5626 2626 info@suurejoe.ee www.suurejoe.ee SÜRGAVERE SPORDIHOONE HOSTEL Majutus (28 kohta) Sürgavere küla, Suure-Jaani vald, Viljandimaa +372 4375 343 / +372 5264 054 sport.syrgavere@suure-jaani.ee SOOMAA PUHKEKESKUS Kämpingumajad (24 kohta) Tipu küla, Kõpu vald, Viljandimaa +372 5055 573 ilmar.lind@mail.ee www.teesoo.ee TUKA TALU Majutus (talvel 5, suvel 11 kohta) Muti küla, Tori vald, Pärnumaa +372 5341 1368 avemurel@gmail.com tukatalu.blogspot.com VANA POSTIMAJA Majutus (11 kohta) Suure-Jaani linn, Suure-Jaani vald, Viljandimaa +372 5223 028 vanapostimaja@hot.ee hot.ee/vanapostimaja VANAÕUE PUHKEKESKUS Majutus (40 kohta) ja kämpingud (60 kohta) Vihi küla, Suurje-Jaani vald, Viljandimaa +372 5212 148 info@vanaoue.ee www.vanaoue.ee VÕIDULA MÕIS Telkimine Võidula küla, Vändra vald, Pärnumaa +372 5089 116 voidulamois@gmail.com voidula.vandravald.ee 19
 20. Küla saunad köötakse kordamööda SAUN JA SELJAPESU Saunas käik on ammustest aegadest olnud ihu ja hinge kosutav tegevus, teadus ja kunst. Oska sauna nautida! Kiida saunaleili ja austa sauna kütjat! 20
 21. ENERGIA TALU Saunad, mullivann ja spaa-hoolitused Vihi küla, Suure-Jaani vald, Viljandimaa +372 5106 193 / +372 5185 151 info@energiatalu.ee energiatalu.ee JUNSI PUHKEKESKUS Saun ja kümblustünn Laane küla, Kõpu vald, Viljandimaa +372 5295 270 junsi@junsi.ee junsi.ee JÕEROOSI PUHKEBAAS Saun Tohera küla, Tori vald, Pärnumaa +372 5292 707 info@joeroosi.ee joeroosi.ee JÕESUU JÕEMATKAD Saun Jõesuu küla, Tori vald, Pärnumaa +372 5569 6970 info@joematkad.ee joematkad.ee KAISMA SUURJÄRVE PUHKEALA Saun Kaisma küla, Vändra vald, Pärnumaa +372 5623 7964 birjo@puhkeala.ee puhkeala.ee KARUSKOSE TALU Suitsusaun Sandra küla, Suure Jaani vald, Viljandimaa +372 5694 2920 / +372 5662 9515 info@karuskose.com karuskose.com KLAARA-MANNI PUHKE- JA SEMINARIKESKUS Saunad Randivälja küla, Tori vald, Pärnumaa +372 5645 7745 / +372 5803 2913 info@klaaramanni.ee klaaramanni.ee KÕPU KÕRTSITALU Saun Kõpu alevik, Kõpu vald, Viljandimaa +372 5111 099 tonu@kopu.ee lete.ee
 22. KÄÄRA PUHKETALU Saun Vihtra Küla, Vändra vald, Pärnumaa +372 5086 784 ragnarlines@gmail.com kaarapuhketalu.ee LINNAMEHE KÜLALISTEMAJA Saunad Kuiaru küla, Tori vald, Pärnumaa +372 5178 379 / +372 5010 694 info@linnamehe.ee linnamehe.ee LOODUSMATKAD.EE Skaudisaun matkalaagris Kullimaa küla, Vändra vald, Pärnumaa +372 5251 113 matkad@loodusmatkad.ee loodusmatkad.ee NÕMME PUHKEBAAS Saunad, ujuvsaun, kümblustünn Samliku küla, Vändra vald, Pärnumaa +372 5121 818 info@nommebaas.ee nommebaas.ee PARGI HOSTEL Saun ja bassein Vändra alev, Vändra vald, Pärnumaa +372 5676 3660 hostelpargi@hot.ee PEEBU PARVSAUN Parvsaun, soome saun, venesaun, kümblustünn Uue-Toosi talu, Väljaküla, Saarde vald, Pärnumaa +372 5184 821 peep.paimre@gmail.com www.peebuparvsaun.ee PÕNKA PUHKETALU Saun Rätsepa küla, Tori vald, Pärnumaa +372 5131 363 info@ponkaland.com www.ponkaland.com PÜSTKOJAMATKAD Koobassaun Kootsi küla, Suure-Jaani vald, Viljandimaa +372 5530 643 pystkojamatkad@gmail.com pystkojamatkad.ee REIMANI PUHKEKESKUS Saunad ja kümblustünn Vanaveski küla, Kõpu vald, Pärnumaa +372 5288 823 helina@reimani.eu reimani.eu RIISA RANTSO Soome saun, venesaun, kümblustünn Riisa küla, Tori vald, Pärnumaa +372 5669 4270 riisarantso@riisarantso.ee riisarantso.ee KÕVERI PUHKEKESKUS Saunad ja kümblustünn Kõveri küla, Surju vald, Pärnumaa +372 5689 2858 info@koveri.ee www.koveri.ee VILLA RIVERROSE Saun Jõesuu küla, Tori vald, Pärnumaa +372 5650 9715 info@riverrose.eu riverrose.eu SOOMAA KANUUMATKA JA SAUNAKESKUS Saun ja kümblustünn Rätsepa küla, Tori vald, Pärnumaa +372 5148 751 / +372 5348 4025 veelaager@gmail.com veelaager.com SUURE-JAANI KOHVIK JA KÜLALISTEMAJA Saun Suure-Jaani linn, Suure-Jaani vald, Viljandimaa +372 5305 8600 info@sjk.ee sjk.ee
 23. SUUREJÕE PEO- JA PUHKEKESKUS Saun ja kümblustünn Suurejõe küla, Vändra vald, Pärnumaa +372 5626 2626 info@suurejoe.ee www.suurejoe.ee SOOMAA PUHKEKESKUS Saun Tipu küla, Kõpu vald, Viljandimaa +372 5055 573 ilmar.lind@mail.ee www.teesoo.ee TORI MATKAKESKUS Parvsaun Tori alevik, Tori vald, Pärnumaa +372 5114 253 silver@tori.ee tori.ee TUKA TALU Saun Muti küla, Tori vald, Pärnumaa +372 5341 1368 avemurel@gmail.com tukatalu.blogspot.com.ee VANA POSTIMAJA Saun Suure-Jaani linn, Suure-Jaani vald, Viljandimaa +372 5223 028 vanapostimaja@hot.ee hot.ee/vanapostimaja VANAÕUE PUHKEKESKUS Saunad Vihi küla, Suurje-Jaani vald, Viljandimaa +372 5212 148 info@vanaoue.ee www.vanaoue.ee Hüva leili! 23
 24. Pidulised taevas, söögitegijad põrgus SEMINARI- JA PEORUUMID Tarkust omandada ja infot vahetada on võimalik nii koosoleku, seminari kui konverentsi vormis. Olge julge küsima! Erinevad ruumid erinevateks sündmusteks (sünnipäevad, pulmad, erinevad tähtpäevad) – küsimus vaid millal ja kuidas. Teie soovidega arvestatakse ja teie koosviibimised tehakse eriliseks ja huvitavaks! 24
 25. CARL ROBERT JAKOBSONI TALUMUUSEUM Seminaride korraldamine, haridusprogrammid taluelust Kurgja küla, Vändra vald, Pärnumaa +372 5860 0025 info@kurgja.ee kurgja.ee ENERGIA TALU Seminariruumid, koolitusprogrammid ravimtaimedest Vihi küla, Suure-Jaani vald, Pärnumaa +372 5510 6193 / +372 5518 5151 info@energiatalu.ee energiatalu.ee JÕEROOSI PUHKEBAAS Seminariruumid Tohera küla, Tori vald, Pärnumaa +372 5529 2707 info@joeroosi.ee joeroosi.ee KAISMA SUURJÄRVE PUHKEALA Seminariruumid Kaisma küla, Vändra vald, Pärnumaa +372 5562 37964 birjo@puhkeala.ee puhkeala.ee KILINGI VILLA KÜLALISTEMAJA Seminariruumid Pärnu mnt. 47, Kilingi-Nõmme, Pärnumaa +372 5050 897 info@kilingivilla.ee kilingivilla.ee KLAARA-MANNI PUHKE- JA SEMINARIKESKUS Seminarid, peoruumid, mängujuhid Randivälja küla, Tori vald, Pärnumaa +372 5564 57745 / +372 5580 32913 info@klaaramanni.ee klaaramanni.ee KÕPU KÕRTSITALU Peo- ja seminariruumid Kõpu alevik, Kõpu vald, Viljandimaa +372 5511 1099 tonu@kopu.ee lete.ee LINNAMEHE KÜLALISTEMAJA Seminariruumid Kuiaru küla, Tori vald, Pärnumaa +372 5517 8379 / +372 5501 0694 info@linnamehe.ee linnamehe.ee
 26. LOOPRE VESKI PUHKEKÜLA Peoruumid ja kokkutulekud Loopre-Veski, Loopre küla, Kõo vald, Viljandi maakond +372 5359 6037 info@looprepuhkekula.ee www.looprepuhkekula.ee LÄHKMA KÜLAMAJA Seminariruum Lähkma küla, Surju vald, Pärnumaa +372 5167 650 kadri_aija@hotmail.com lahkma-saunametsa.weebly.com NÕMME PUHKEBAAS Seminariruumid Samliku küla, Vändra vald, Pärnumaa +372 5121 818 info@nommebaas.ee nommebaas.ee OLUSTVERE LOSSI KOHVIK Peo-, seminari- ja konverentsiruumid Olustvere, Suure-Jaani vald, Viljandimaa +372 5509 1318 loss@olustveremois.ee olustveremois.ee PÕNKA PUHKETALU Seminariruumid Rätsepa küla, Tori vald, Pärnumaa +372 5131 363 info@ponkaland.com www.ponkaland.com RIISA RANTSO Seminariruum Riisa küla, Tori vald, Pärnumaa +372 5566 94270 riisarantso@riisarantso.ee riisarantso.ee SAMLIKU MATKAMAJA Seminariruum Samliku küla, Vändra vald, Pärnumaa +372 5697 8300 info@samliku.com samliku.com SELJAMETSA MUUSEUM Seminariruumid Seljametsa küla, Paikuse vald, Pärnumaa +372 5647 5221 muuseum@paikuse.ee paikuse.ee/seljametsa-muuseum 26
 27. SOOMAA LOODUSKESKUS Loodushariduslikud õppeprogrammid, ruumide rent Tipu küla, Kõpu vald, Viljandimaa +372 5261 247 soomaa.looduskeskus@rmk.ee loodusegakoos.ee SUUREJÕE PEO- JA PUHKEKESKUS Seminariruum Suurejõe küla, Vändra vald, Pärnumaa +372 5626 2626 info@suurejoe.ee www.suurejoe.ee VILLA RIVERROSE Seminariruumid Jõesuu küla, Tori vald, Pärnumaa +372 5650 9715 info@riverrose.eu riverrose.eu SOOMAA PUHKEKESKUS Seminariruum Tipu küla, Kõpu vald, Viljandimaa +372 5055 573 ilmar.lind@mail.ee www.teesoo.ee TIPU LOODUSKOOL Loodushariduslikud õppeprogrammid, looduslaagrid, ruumide rent Tipu küla, Kõpu vald, Viljandimaa +372 5353 6961 info@tipulooduskool.ee tipulooduskool.ee TORI RAHVAMAJA Seminariruumid Tori alevik, Tori vald, Pärnumaa +372 5335 9496 rahvamaja@torivald.ee torivald.ee/rahvamaja TTÜ SÄRGHAUA ÕPPEKESKUS Seminariruumid, maavarade ekspositsioon, kiviõpikoda, keskkonnahariduse õppeprogrammid Kurgja küla, Vändra vald, Pärnumaa +372 5884 6443 sarghaua@ttu.ee sarghaua.info VANA POSTIMAJA Seminariruumid Suure-Jaani linn, Suure-Jaani vald, Viljandimaa +372 5223 028 vanapostimaja@hot.ee hot.ee/vanapostimaja VANAÕUE PUHKEKESKUS Seminariruumid Vihi küla, Suurje-Jaani vald, Viljandimaa +372 5212 148 info@vanaoue.ee www.vanaoue.ee VÕIDULA MÕIS Seminariruumid Võidula küla, Vändra vald, Pärnumaa +372 5089 116 voidulamois@gmail.com voidula.vandravald.ee
 28. Kullal küllalt hoidjaid, varandusel vaatajaid 28 MUUSEUMID JA KÄSITÖÖ Muuseum ei ole ainult vanade asjade panipaik. Ta räägib loo kohast, kus oled ning neist, kes siin olid ja on. Käsitöömeistrid on alati au sees olnud. Meistrite töö kannab edasi meie lugu.
 29. AUTOMUUSEUM HALINGAS Halinga küla, Halinga vald, Pärnumaa +372 5141 444 info@automuuseum.ee www.automuuseum.ee CARL ROBERT JAKOBSONI TALUMUUSEUM Muuseum 19. sajandi talupidamisest. Kurgja küla, Vändra vald, Pärnumaa +372 5860 0025 info@kurgja.ee kurgja.ee HAABJAEHITUS SAARISOOS Ühepuulootsikute õppeklassid ja haabjasõidud jõel Tohera küla, Tori vald, Pärnumaa +372 5061 896 aivar@soomaa.com soomaa.com HEIMTALI KODULOOMUUSEUM Heimtali küla, Viljandi vald, Viljandi maakond +372 4398 126 heimtalimuuseum@gmail.com erm.ee/et/kylasta/Heimtali
 30. HELILOOJATE KAPPIDE MAJAMUUSEUM Tallinna 30, Suure-Jaani, Viljandimaa +372 5193 6420 muuseum.kapid@suure-jaani.ee kappidemuuseum.suure-jaani.ee HELILOOJA MART SAARE MAJAMUUSEUM HÜPASSAARES Karjasoo küla, Suure-Jaani vald, Viljandimaa +372 4357 141 / +372 5216 675 LUBJASSAARE TALUMUUSEUM Eesti rahvusliku maalikunsti rajaja Johann Köleri lapsepõlvekodu ja muuseum Ivaski küla, Suure-Jaani vald, Viljandimaa +372 5590 2964 lubjassaare.weebly.com OLUSTVERE MÕIS Mõisaekskursioonid, Klaasikoda, meekoda, leivakoda, keraamikakoda, sepikoda, villa- ja käsitöökoda, lina- ja lapikoda Olustvere, Suure-Jaani vald, Viljandimaa +372 5091 318 loss@olustveremois.ee olustveremois.ee SELJAKU KÄSITÖÖSPAA Ettetellimisel käsitöökoolitused Vaskrääma küla, Paikuse vald, Pärnumaa +372 5127 685 annika.poltsam@gmail.com seljakutalu.weebly.com SELJAMETSA MUUSEUM Külamuuseum Seljametsa küla, Paikuse vald, Pärnumaa +372 5647 5221 muuseum@paikuse.ee paikuse.ee/seljametsa-muuseum TIIA KASS KERAAMIKA Keraamika töötoad Jõesuu, Tori vald, Pärnumaa +372 5102 419 kasstiia@gmail.com TORI HOBUSEKASVANDUS Tori alevik, Tori vald, Pärnumaa +372 4436 640 tori@torivald.ee TORI KÄSITÖÖKODA Oore tee, Tori alevik, Tori vald, Pärnu maakond +372 5073 778 / +372 5106 888 enemaris@gmail.com facebook.com/arteljee.ee TORI MUUSEUM Muuseum korraldab ringkäike, näitusi, muuseumitunde, koduloopäevi, kokkusaamisi Tori alevik, Tori vald, Pärnumaa +372 5301 9440 muuseum@torivald.ee torivald.ee/muuseum TTÜ SÄRGHAUA ÕPPEKESKUS Eesti maapõue ja maavarade ekspositsioon ning teaduskollektsioonid; kiviõpikoda; keskkonnahariduse õppeprogrammid; ürituste, seminaride ja koolituste korraldamine; ruumide ja territooriumi rent Kurgja küla, Vändra vald, Pärnumaa +372 5884 6443 sarghaua@ttu.ee sarghaua.info TÄHETORN ORION Füüsikalabor ja observattoorium Olustvere Viljandimaa +372 5556 1772 info@tahetorn.eu tahetorn.eu VÕIDULA MÕIS Mõisaekskursioonid, näitused Võidula küla, Vändra vald, Pärnumaa +372 5089 116 voidulamois@gmail.com voidula.vandravald.ee
 31. Kõrtsi on tee kõige lühem 31 KÕRTSID JA KOHVIKUD Parim kiitus on täis kõht. Suupoolise pakkumises arvestatakse kohalikke traditsioone ning erinevate maitsete sobivust. Pakume hõrgutisi kohalikest toorainetest, jõhvikad-pohlad, lambaliha, pannkook moosiga, kõrvale külm piim. Kõik see viib keele alla!
 32. ARTURI JUURES Suure-Jaani linn, Suure-Jaani vald, Viljandimaa +372 4377 336 arturijuures@arturijuures.ee arturijuures.ee CARL ROBERT JAKOBSONI TALUMUUSEUM Kurgja küla, Vändra vald, Pärnumaa +372 5860 0025 info@kurgja.ee kurgja.ee FLORINDA KOHVIK Paikuse alev, Paikuse vald, Pärnumaa +372 4452 662 kohvikflorinda@gmail.com kohvikflorinda.com KARUSSELLI MEIEREI KOHVIK Pärnu mnt.5, Are vald, Pärnumaa +372 4442 000 info@punanekarussell.com KODUKÕRTS Jõesuu küla, Tori vald, Pärnumaa +372 5093 161 limbo@kodukorts.ee www.kodukorts.ee KOHVIK KODUKÖÖK Vändra alev, Vändra vald, Pärnumaa +372 446 7092 halduskoda@gmail.com vandrakohvik.ee KOSSU PUB Vändra alev, Vändra vald, Pärnumaa +372 4495 888 info@kossupub.ee kossupub.ee KUUVARJUTUSE KOHVIK Selja küla, Tori vald, Pärnumaa +372 4466 621 info@kuuvarjutus.eu www.kuuvarjutus.eu KÕIDAMA BAAR Kõidama küla, Suure-Jaani vald, Viljandimaa +372 4371 480 unovares@gmail.com
 33. OLUSTVERE LOSSI KOHVIK Olustvere, Suure-Jaani vald, Viljandimaa +372 5091 318 loss@olustveremois.ee olustveremois.ee ORU BAAR Vändra alev, Vändra vald, Pärnumaa +372 4495 023 PUNASE RAAMATU RESTORAN Sandra küla, Suure-Jaani vald, Viljandimaa +372 5346 7391 mardu@mardu.ee mardu.ee SOOKOLLI SÖÖGITUBA Toitlustus Soomaa piirkonnas +372 5292 951 maigi@soomaa.com sookollisoogituba.edicypages.com SOOME-UGRI MAITSED Töötoad hõimurahvaste toitudest +372 5029 793 ljudmila.ruukel@gmail.com finnougrictastes.com SUURE-JAANI KOHVIK JA KÜLALISTEMAJA Suure-Jaani linn, Suure-Jaani vald, Viljandimaa +372 5305 8600 info@sjk.ee www.sjk.ee SWEET DESIGN CATERING Pagaritooted Silla küla, Paikuse vald, Pärnumaa +372 5695 2343 kristel@sweetdesign.ee sweetdesign.ee TORI JÕESUU SIIDRI- JA VEINITALU Jõesuu küla, Tori vald, Pärnumaa +372 5669 1744 siidritalu@gmail.com siidritalu.ee 33
 34. Raha lätt õks rabasuuhho 34
 35. ALPAKAFARM Alpakakasvatus Niidu küla, Are vald, Pärnumaa +372 5531 531 kaja@alpakafarm.ee alpakafarm.ee ALTPOE MAHETALU Mahe-köögivilja kasvatus, maasikaistandus Randivälja küla, Tori vald, Pärnumaa +372 5803 2913 kadi@klaaramanni.ee CARL ROBERT JAKOBSONI TALUMUUSEUM 19. sajandis tegutsev talu Kurgja küla, Vändra vald, Pärnumaa +372 5860 0025 info@kurgja.ee kurgja.ee ENERGIA TALU Ravimtaimetalu Vihi küla, Suure-Jaani vald, Viljandimaa +372 5106 193 / +372 5185 151 info@energiatalu.ee energiatalu.ee TEGIJATEL KÜLAS Erinevaid tegijaid on palju, võimalus on tutvuda nende poolt pakutavate teenuste ja toodetega. Võid omandada teadmisi ekskursioonil ja osaleda õppepäevadel tootmistalus, aiandis või hoopis mesilas ... JAANIHANSO SIIDRIVABRIK Kaelase küla, Halinga vald, Pärnumaa +372 5120 874 cider@jaanihanso.ee jaanihanso.ee KAATARUSAARE TALU Marjade, puuviljade, köögviljade ja maitsetaimede kasvatamine, hoidiste valmistamine Oriküla küla, Vändra vald, Pärnumaa +372 5348 0632 kadri.kontkar@hotmail.com KAEVANDI Kollektsiooniaed: sõnajalad, floksid, hostad, päevaliiliad Kaevandi talu, Vastemõisa, Suure-Jaani vald, Viljandimaa +372 5284 655 anu@kaevandi.ee kaevandi.ee KARJAMÕISA Lihatööstus ja lihatoodete valmistamine Suigu küla, Are vald, Pärnumaa +372 5186 428 enn@karjamoisa.ee karjamoisa.ee
 36. LEPIKU-MARDI TALU KOLLEKTSIOONAED Aiaga tutvumine ja taimede müük Halinga küla, Halinga vald, Pärnumaa +372 5340 6785 lepikv@gmail.com kollektsioonaed.pri.ee MAIE AED Iluaiaga tutvumine Paikuse alev, Paikuse vald, Pärnumaa +372 5662 1978 maie.vridolin@hotmail.com maieaed.wordpress.com MESILA TALU Mesilastega tutvumine, õpituba, toodangu müük Muti küla, Tori vald, Pärnumaa +372 5268 643 ylle.talimaa@mail.ee MUTIMUUDI KENNEL Kelgukoerte kasvandus ja koerarakendiga sõit Võlli küla, Tori vald, Pärnu maakond +372 5107 544 / +372 5155 911 venna17@hot.ee sleddogs.ee MÄNNITUKA TALU Piimakarja- ja teraviljakasvatus, munakanakasvatus ning munade müük Seljametsa, Paikuse vald, Pärnumaa +372 5230 809 margus.saare@mail.ee NÕRGA TALU Püsilillede kasvatamine ja müük Metsküla, Suure-Jaani vald, Viljandimaa +372 5150 248 norgatalu.eu krista.kukk.001@mail.ee PÕNKA PUHKETALU Mahe lambatalu, marja- ja maitsetaimede kasvatus Rätsepa küla, Tori vald, Pärnumaa +372 5131 363 info@ponkaland.com www.ponkaland.com RAISMIKOJA TALU Mahe teravilja ja õlikultuuride kasvatamine, jahuveski Jändja küla, Türi vald, Järvamaa +372 5646 7286 info@raismikuoja.ee raismikuoja.ee SAARE-TÕRVAAUGU AIAND Viljapuuistikute, viinapuuistikute, eksootiliste viljade, seemnete müük, õppepäevad Lüüste küla, Vändra vald, Pärnumaa +372 5228 413 robinast@gmail.com e-aiand.com TORI HOBUSEKASVANDUS Eesti Hobumajanduse Ühing Tori alevik, Tori vald, Pärnumaa TORI JÕESUU SIIDRI-JA VEINITALU Orgaanilise siidri ja -veini tootmine, talu külastus, toitlustus Jõesuu küla, Tori vald, Pärnumaa +372 5669 1744 siidritalu@gmail.com siidritalu.ee
 37. SOOMAA LOODUSKESKUS Tipu küla, Kõpu vald, Viljandimaa +372 5261 247 soomaa.looduskeskus@rmk.ee loodusegakoos.ee C. R. JAKOBSONI TALUMUUSEUM Kurgja küla, Vändra vald, Pärnumaa +372 4458 171 / +372 5860 0025 info@kurgja.ee www.kurgja.ee OLUSTVERE TURISMIKESKUS Olustvere, Suure-Jaani vald, Viljandimaa +372 5091 318 loss@olustveremois.ee olustveremois.ee TORI RAHVAMAJA Tori alevik, Tori vald, Pärnumaa +372 5335 9496 rahvamaja@torivald.ee torivald.ee/rahvamaja KÕPU KÜLASTUSKESKUS Kõpu alevik, Kõpu vald, Viljandimaa +372 4330 100 seezon@seezon.com seezon.com PÄRNU KÜLASTUSKESKUS Uus 4, Pärnu +372 4473 000 / +372 5330 4134 info@visitparnu.com visitparnu.com VILJANDI TURISMIINFOKESKUS Vabaduse plats 6, Viljandi +372 4330 442 viljandi@visitestonia.com viljandimaa.ee/turism TURISMIINFO JA KÜLASTUSKESKUSED 37
 38. Muuseumis on välja pandud nn. nostalgia autod. Need on sõidukid, millega on sõitnud nii vanaisad, isad ja võibolla ka Sina ise. Siit leidub suurem osa kõikide NSVL sõiduautotehaste toodangust. Teine osa muuseumist koosneb välismaistest nn. “lääne” autodest. Muuseumist vöib leida ka Eesti ajalooga seotud “kuulsaid” autosid nagu Paul Keres ́e Rambler jne. Maakoduaed, kus kasvab 3 hektaril üle 4000 erineva taime. Talul on park kaske- de, vahtrate, rodode, tammede, leppade, pihlakate, pärnade, okaspuude kollekt- siooniga. Püsililledest on meelistaimed hostad, liiliad, kurerehad, helmikpööri- sed, emajuured, tulivõhad, siilkübarate ja võhumõõkade sordid, kõrrelised, alpi taimed ja varjuaiataimed. AUTOMUUSEUM HALINGAL LEPIKU-MARDI TALU KOLLEKTSIOONIAED 1 2 Halinga küla, Halinga vald, Pärnumaa GPS 58.59554, 24.50532 +372 514 1444 info@automuuseum.ee www.automuuseum.ee Halinga küla, Halinga vald, Pärnumaa GPS 58.59094, 24.51638 +372 5340 6785 lepikv@gmail.com www.kollektsioonaed.pri.ee
 39. Eesti suurimas alpakafarmis saab näha neid äärmiselt armsaid, uudishimulikke, kuid siiski veidi pelglikke kaamellasi. Neilt saab luksuslikku, pehmet ja hüpoal- lergilist villa, mis on nende loomade kasvatamise eesmärke. Meie talus saate neid käest sööta ja katsuda ning tutvuda meie farmi teiste loomadega. ALPAKAFARM3 Niidu küla, Are vald, Pärnumaa GPS 58.54374, 24.58084 +372 553 1531 kaja@alpakafarm.ee www.alpakafarm.ee Paikuse vallas Sindi-Lodja kiviaja asulakohad avastati 2000. aastal. Vanimad asustusjäljed paigas pärinevad ajast u 7100-6700 aastat eKr. Pärnu jõe alam- jooks on üks rikkalikumaid kiviaja asustuspiirkondi Eestis. Mõne kilomeetri pik- kuselt alalt on avastatud neli kiviaegset asulakohta ning kogutud ligi paar tuhat juhuleidu. KIVIAJA TEEMARADA5 Paikuse vald, Pärnumaa GPS 58.36735, 24.59581 +372 442 0770 info@paikuse.ee
 40. Paikuse Spordihoone on Pärnu linna piirist kõigest 1,2 km kaugusel looduskaunis kohas asuv väga mitmete võimalustega spordi ja vaba aja keskus. PAIKUSE SPORDIKESKUS6 Paide mnt. 19, Paikuse alev, Pärnumaa GPS 58.37211, 24.61289 +372 445 3392 +372 5557 8651 roland.simanis@paikuse.ee www.paikusespordikeskus.ee Klaara-Manni Puhke- ja Seminarikeskus on meeldiv koht nii puhkamiseks kui seminaride korraldamiseks. Kompleksis on kolm maja ja palju peretubasid. Või- malik on väiksemateks üritusteks rentida saun ja kaminasaal, samas on Klaa- ra-Manni armastatud koht ka pulmade ja suuremate sünnipäevade pidamiseks. Ruumi on nii sees kui väljas, maja ümbritseb suur ja kaunis aed. KLAARA-MANNI PUHKE- JA SEMINARIKESKUS7 Randivälja küla, Tori vald, Pärnumaa GPS 58.46991, 24.78785 +372 5645 7745 info@klaaramanni.ee www.klaaramanni.ee
 41. Kodukõrts on kodune külakõrts, kus pakume õdusat olemist ja head kõhutäit nii kohalikule kui teelisele. Kõrtsituppa mahub oma nelikümmend külalist, teist sa- mapalju saab sooja ajaga õue peal istet võtta. Asume kohas kus Navesti jõgi ühi- neb Pärnu jõega, täpselt Jõesuu rippsilla juures. KODUKÕRTS9 Jõesuu küla, Tori vald, Pärnumaa GPS 58.495, 24.9016 +372 509 3161 limbo@kodukorts.ee www.kodukorts.ee Kaasaegne mugavustega majutuspaik. Siin peatudes saad veeta aktiivselt puhkust kalastada, ujuda, sõita kanuuga, jälgida loomade-lindude tegevust. Pärast aktiiv- selt veedetud päeva ootab teid kuum maasaun otse jõe kaldal, värskelt valmista- tud toit ning hoolitsev pererahvas. VILLA RIVER ROSE10 Jõesuu küla, Tori vald, Pärnumaa GPS 58.495, 24.9016 +372 5650 9715 info@riverrose.eu www@riverrose.eu
 42. Tori Jõesuu Siidri- ja Veinitalu on Soomaa lähistel paiknev mahetalu. Toodame orgaanilist siidrit ja põhjamaist viinamarjaveini. Talutuuril saad jalutada päris ehtsas viinamarja istandikus ning hooajal on võimalus maitsta aias valminud vil- ju. Räägime hea siidri ja veini valmistamise saladustest. Küünikohvikus pakume elava tulega mobiilses pitsaahjus itaaliapäraseid pitsasid ja talus valminud jooke. Külastamine eelneval broneerimisel. TORI-JÕESUU SIIDRI- JA VEINITALU11 Jõesuu küla, Tori vald, Pärnumaa GPS 58.49077, 24.90918 +372 5669 1744 siidritalu@gmail.com www.siidritalu.ee Korraldame saatjaga kanuumatku (Raudna, Halliste, Navesti, Pärnu, Reiu, Lemmjõgi), omapäi matku (rabade laudteedel ja kanuuga jõgedel). Rendime ka- nuumatka varustust ja transpordime matkajaid. Väikebussiekskursioonid Soomaa huvitavatesse kohtadesse. Toitlustamine ettetellimisel. Telkimine, saun ja majutus. AVO HANSBERG – MATKAD SOOMAA LOODUSES 13 Riisa küla, Tori vald, Pärnumaa GPS 58.46608, 24.98119 +372 505 1113 ooresoo@ooresoo.ee www.ooresoo.ee
 43. Riisa Rantso asub Soomaa Rahvuspargis, Halliste jõe kaldal. Ööbimiseks on mitu erinevat tüüpi mugavat majutust, samuti on võimalik korraldada koosviibimisi. Lõõgastumiseks on erinevad saunad, paadi- ja jalgrattalaenutus, palliplatsid, lastele liivakast ja telkijaile grillimiskohad. Hea asukoht avastamaks Soomaad! RIISA RANTSO14 Riisa küla, Tori vald, Pärnumaa GPS 58.46666, 24.98625 +372 5669 4270 riisarantso@riisarantso.ee www.riisarantso.ee Soomaa.com korraldab kanuu- ja haabjamatku, rabamatku, räätsamatku, seene- ja marjamatku, loomavaatlusmatku, tõukekelgu- ja suusamatku ning lumeräätsa- matku. Lisaks aitame korraldada toitlustuse ja leida Sulle sobiliku majutuse. Tule üksi, kaaslase või sõpruskonnaga Soomaad nautima! SOOMAA.COM15 Kõrtsi-Tõramaa, Viljandimaa GPS 58.46666, 24.98625 +372 506 1896 +372 514 7572 info@soomaa.com www.soomaa.com
 44. Karuskose on Soomaa põlistalu Raudna jõe lammil Kuresoo ääres keset raba- massiive ja metsasid. Tegemist on Sea Kayaking Estonia baaslaagriga, kus saab õppida kanuu- ja süstasõidu kunsti. See on paik, kus matkajad saavad head nõu ning ööbida, vajadusel midagi hamba alla ja suitsusauna. KARUSKOSE TALU16 Kaisma Suurjärve puhkealal on ööbimiseks mitmeid võimalusi. Jahimaja võimal- dab korraldada kokkutulekuid, pulmi, nõupidamisi jm. Kaminasaal mahutab 20 inimest, suvisel ajal kasutatav saal kuni 60 inimest. Toidu tegemiseks on olemas väike köök. Võimalik on mängida erinevaid pallimänge ja minna paadiga järvele. KAISMA SUURJÄRVE PUHKEALA19 Kaisma küla, Vändra vald, Pärnumaa GPS 58.69206, 24.6913 +372 5623 7964 birjo@puhkeala.ee www.puhkeala.ee Sandra küla, Suure-Jaani vald, Viljandimaa GPS 58.45084, 25.03741 +372 5662 9515 +372 5694 2920 info@karuskose.com www.karuskose.com
 45. Soomaa rahuliku vooluga jõgede kõrval pakume mitmeid kanuumatka teekondi piirkonna kõige kirjuma iseloomuga Pärnu jõel. Kitsast ja laia, kiiret ja aeglast, rahulikku ja kärestikulist jõge – siit leiab lisaks ilusaile loodusvaadetele ka kõige rohkem vaheldust ja sportlikku emotsiooni kanuusõiduks. LOODUSMATKAD.EE20 Kure talu, Kullimaa küla, Vändra vald, Pärnumaa GPS 58.69206, 24.6913 +372 525 1113 matkad@loodusmatkad.ee www.loodusmatkad.ee Suurejõe Peo- ja Puhkekeskus asub Pärnu jõe kaldal, metsade ja rabade keskel asuvas Vändra vallas, Suurejõe külas. Puhkekeskuse lähistel asuvad mitmed huvi- tavad rabad ja matkarajajad nagu näiteks Tellissaare raba, Mukri raba, Saarjõe matkarada ning loomulikult Soomaa. SUUREJÕE PEO- JA PUHKEKESKUS21 Suurejõe küla, Vändra vald, Pärnumaa GPS 58.61767, 25.10084 +372 5626 2626 info@suurejoe.ee www.suurejoe.ee
 46. Pakume keskkonnahariduslikke õppeprogramme kooliõpilastele ning keskkon- naalast teavet ja tegevust kõigile huvilistele. Kiviõpikojas ja mikroskoobiklassis saab uurida ja töödelda kivimeid ning puursüdamike vahendusel heita pilk sada- de meetrite sügavusele Eesti maapõue. Rendime ruume õppelaagrite, seminaride ja koolituste läbiviimiseks. TTÜ SÄRGHAUA ÕPPEKESKUS23 Kurgja küla, Vändra vald, Pärnumaa GPS 58.65699, 25.23883 +372 5884 6443 sarghaua@ttu.ee www.sarghaua.info C. R. Jakobsoni Talumuuseum on tegutseva taluga muuseum, kus kasvatatakse ees- ti põliseid loomatõuge- eesti maakarja veiseid, eesti hobuseid, lambaid ning hari- takse põldu ja tehakse heina. Muuseumis saab tutvuda eesti rahvusliku liikumise juhi C. R. Jakobsoni pärandi ning Eesti talukultuuriga. Ettetellimisel saab maitsta eesti rahvustoite. C.R. JAKOBSONI TALUMUUSEUM24 Kurgja küla, Vändra vald, Pärnumaa GPS 58.66321, 25.25452 +372 445 8171 / +372 5860 0025 info@kurgja.ee www.kurgja.ee
 47. Korraldame Pärnu jõel veematkasid kanuude ja kanuuparvedega ning ümber- kaudsetes metsades-soodes jalgsimatkasid. Ühe- ja mitmepäevastele matkadele võib tulla kasvõi kahekesi. Asume C. R. Jakobsoni Talumuuseumi lähedal Samliku vanas koolimajas, mille juures on ka mõnus laagripaik. SAMLIKU MATKAMAJA25 Samliku küla, Vändra vald, Pärnumaa GPS 58.68205, 25.28166 +372 5697 8300 info@samliku.com www.samliku.com Soovid pidada juubelit või pulma, korraldada koolitusi, lastelaagreid või viia läbi ettevõtte suvepäevi? Võta meiega ühendust! Suudame pakkuda öömaja ligi 50 kü- lastajale ning mahutame ühe laua taha kuni 70 inimest. Kui aga suuremaid üritusi plaanis pole, tule lihtsalt perega looduskaunisse kohtapuhkama. NÕMME PUHKEBAAS26 Samliku küla, Vändra vald, Pärnumaa GPS 58.67903, 25.281 +372 512 1818 info@nommebaas.ee www.nommebaas.ee
 48. Vanaõue puhkekeskus asub Kesk-Eestis, otse kärestikulise Navesti jõe kaldal. Lisaks majutusele pakutakse Sulle kohapeal huvitavaid maitseelamusi, põnevust aktiivseks tegevuseks või rahu nautimist keset looduserüppe. VANAÕUE PUHKEKESKUS27 Vihi küla, Suurje-Jaani vald, Viljandimaa GPS 58.58158, 25.34816 +372 521 2148 info@vanaoue.ee www.vanaoue.ee Suure-Jaanis paikneb maalilise järve kaldal hubane külalistemaja. Külalistema- jas on kaheksa kahekohalist tuba, mis on sobivaks peatuspaigaks väsinud rändu- rile nii lühemaks kui pikemaks ajaks. Majas on veel saun ja kaks saali seminaride, ürituste või oluliste tähtpäevade korraldamiseks. SUURE-JAANI KOHVIK KÜLALISTEMAJA28 Suure-Jaani linn, Suure-Jaani vald, Viljandimaa GPS 58.53556, 25.47036 +3725 305 8600 info@sjk.ee www.sjk.ee
 49. Suure-Jaani linnas ootab Sind retrohõngulises Vanas Postimajas hubane kodu- majutus. Majutame 5 numbritoas kuni 14 inimest. Köögi kasutamise võimalus. Rendime ruume ka seminarideks ja koosviibimisteks. Siseõues on terrass, parkla, telgiplats ja 6 karavaniautot mahub kenasti parkima. VANA POSTIMAJA29 Suure-Jaani linn, Suure-Jaani vald, Viljandimaa GPS 58.53638, 25.47165 +372 522 3028 vanapostimaja@hot.ee www.hot.ee/vanapostimaja Kaevandi talus Vastemõisa külas Suure-Jaani vallas asub Anu Nurmsalu kol- lektsiooni aed: sõnajalad, floksid, hostad, päevaliiliad jt. Maikuust oktoobrini on avatud müügiplats (K-P kell 12-19). KAEVANDI TALU31 Kaevandi talu, Vastemõisa, Suure-Jaani vald, Viljandimaa GPS 58.44648, 25.45549 +372 528 4655 anu@kaevandi.ee www.kaevandi.ee
 50. Erilise elamuse saamiseks soovitame jalgsimatka või talvel ka räätsamatka meie juurest alguse saaval Pauna matkarajal (3 km). Kohapeal saate kasutada lõk- keplatsi või pidada piknikku ning tutvuda erinevate nutikate keskkonnasäästlike ehitus- ja energialahendustega. Ürituste korraldamiseks on meil ruumi nii väljas kui sees. TIPU LOODUSKOOL32 Tipu küla, Kõpu vald, Viljandimaa GPS 58.35707, 25.09296 +372 5353 6961 info@tipulooduskool.ee www.tipulooduskool.ee Soomaa Puhkekeskuses leiab loodushuviline puhkaja mõnusa koduse paiga ak- tiivse puhkuse veetmiseks või lõõgastumiseks. Soomaa Puhkekeskus asub Viljan- dimaal, maalilise Halliste jõe kaldal Teesool. SOOMAA PUHKEKESKUS33 Tipu küla, Kõpu vald, Viljandimaa GPS 58.33522, 25.10951 +372 505 5573 ilmar.lind@mail.ee www.teesoo.ee
 51. Kõpu Külastuskeskus asub Viljandimaal Kõpu alevikus ning on Viljandi-Pärnu maanteel kergesti ligipääsetav. Külastuskeskuse läheduses asub Suure-Kõpu mõis ja Soomaa Rahvuspark. Pakume aktiivse puhkuse võimalusi Soomaal, lisaks va- hendame majutust, atraktsioone ja vaatamisväärsuseid nii Viljandimaal kui lähi- piirkonnas. KÕPU KÜLASTUSKESKUS35 Kõpu alevik, Kõpu vald, Viljandimaa GPS 58.3261, 25.30524 +372 433 0100 seezon@seezon.com www.seezon.com Kõrtsitalu pakub Soomaa Rahvuspargi väravas Kõpu keskasulas apteegi ja külas- tuskeskusse viiva tee ristil hubast majutust sauna ja lõõgastava vanniga. Köök on kodune ja kiidetud.Lisaks on lastele mänguväljak, grillmaja ja telkimisvõimalus. KÕPU KÕRTSITALU36 Kõpu alevik, Kõpu vald, Viljandimaa GPS 58.3261, 25.30524 +372 511 1099 kortsitalu1@gmail.com www.lete.ee
 52. Puhkamiseks, ööbimiseks, pidude ja ürituste korraldamiseks kõik võimalused loodud. Kalastajale, seiklejale, romantikule, lastega perele, telkijale - ideaalne paigake Rahujärve kaldal. Ootavad: parvsaun, saunamaja, vene saun, tünnisaun, suur kümblustünn ja mägimajad, süüa pakume ka kui vaja! PEEBU PARVSAUN37 Uue-Toosi talu, Väljaküla, Saarde vald, Pärnumaa GPS 58.18166, 25.05301 +372 518 4821 peep.paimre@gmail.com www.peebuparvsaun.ee Pakume Teile majutust kahes puhkemajas kesk kaskedega puisniitu. Puhkemajad sobivad nii peo pidamiseks kui ka looduse nautimiseks. Ärge üllatuge, kui hom- mikusöögi ajal jalutab metskits akna alt mööda. Ka kukeseenemets pole kaugel. Suitsusaun koos kümblustünniga lisatasu eest. AASA PUHKEMAJAD38 Kärsu, Saarde vald, Pärnumaa GPS 58.18993, 25.06595 +372 5561 5508 info@aasapuhkemajad.eu www.aasapuhkemajad.eu
 53. Eesti-Läti piiriäärsed liivased, liivapaljandike ja koobastega jõed on mõnusad matkajõed nii õpilastele, peredele kui ka sõpruskondadele. Valides matkale lisaks saatjaauto, giidi ja sauna saad tunda end turvaliselt. Ilma saatjata matkal ole valmis suuremateks seiklusteks! LIVONIA MATKAMAJA39 Urve 5, Kilingi-Nõmme, Pärnu maakond GPS 58.14999, 24.97631 +372 5669 1318 info@livoniamatkad.ee www.livoniamatkad.ee Kilingi Villa on majutusteenust pakkuv külalistemaja, mis asub Kilingi-Nõmmes, Pärnumaal. Lisaks 10-le numbritoale pakume sauna rentimise võimalust. Teisel korrusel on hubane seminariruum. Samuti on võimalus tellida peo- või peielauda. Terves majas on tasuta wifi ja külalistele tasuta parkimine. KILINGI VILLA KÜLALISTEMAJA40 Pärnu mnt. 47, Kilingi-Nõmme, Pärnumaa GPS 58.14847, 24.95489 +372 505 0897 info@kilingivilla.ee www.kilingivilla.ee
 54. Kõveri Puhkekeskus on loodussõbralikule külastajale mõeldud puhkekoht, kus on võimalik koos sõprade ja perega tegusalt aega veeta, saunas leili võtta ja looduses ringi uidata. Külaliste kasutuses on kolm puhkemaja ja kämpingud, järvel saab sõita paadiga ja ujuda, siit saab alguse Ura jõe kallastel kulgev matkarada. KÕVERI PUHKEKESKUS41 Kõveri küla, Surju vald, Pärnumaa GPS 58.15621, 24.74996 +372 5689 2858 info@koveri.ee www.koveri.ee visitsoomaa.com MTÜ SOOMAA TURISM
 55. Majutus / Lodging Kämping / Cabins Telkimine / Campsite Karavaniplats / Caravan Saun / Sauna Lõkkekoht / Campfire Koosolekud / Meeting rooms Toitlustus / Restaurant Kauplus / Shop Suveniiripood / Gift shop Kaardimaksed / Credit card Internet Lemmikloomad lubatud / Pets allowed Ratastooliga juurdepääs / Wheelchair access Ujumiskoht / Swimming Giidi võimalus / Guided tours Jalgsimatkad / Walking trips Legend Veematkad / River trips Paadilaenutus / Boat rental Jalgratta rent / Bicyle rental Ratsutamine / Horseback riding Kalastus / Fishing Vibulaskmine / Archery Laste mänguväljak / Playground Disc-golf Aiandi külastus / Gardening farm Mesila / Apiary Veinitalu / Wine farm Taluloomad / Farm animals Tootmistalu külastus / Farm tour Muuseum / Museum Töötoad / Workshops Spordiväljak / Sports ground Parkla / Parking 55
 56. 56 SOOMAA JA JÕEMAA Soomaa on soode maa, nagu nimigi ütleb. Soomaalaste elus-olus on soodel olnud tähtis roll eelkõige muust maailmast eraldajana. Varjuline kant on läbi aegade meelitanud Soo- maa metsade rüppe nii muu ühiskonnaga pahuksisse pööranuid kui muidu priiuse ja oma- ette olemise ihalejaid. Jõgedega on soomaalaste elu olnud alati seotud tihedamalt kui soodega. Jõgi on olnud kuni viimase ajani peamiseks ühendusteeks muu maailmaga. Veel möödunud sajandil ehi- tati jõeäärsete majade näopool vaatama jõele, mis oli peamine liiklussoon. Esimesed ini- mesed toimetasid jõgede kaldail juba kiviajal, need muistsed kütid ja kalastajad on jätnud endast hulga jälgi ja tarbeesemeid. Ühtegi suuremat asulat siiski muinasajal Soomaale ei kujunenud. Ilmselt on üheks põhjuseks siinsele jõgedevõrgule omased ulatuslikud üleuju- tused. Soomaa tuntuim kaubamärk, viies aastaaeg, ei ole turundajate töövõit, vaid üles kor- jatud kohaliku rahva suust. Soomaa nime võttis kasutusele 1922. aastal Eesti maastikke liigendades Tartu Ülikooli esi- mese geograafiaprofessor Johannes Gabriel Granö, kelle järgi see oli tasandikkude, rabade ja metsade maastik Pärnumaa kesk- ja põhjaosas. 1993 aastal moodustati Soomaa maasti- kuregiooni südamesse samanimeline rahvuspark “Vahe-Eesti suurte soode, lamminiitude ja metsade, maastike ja kultuuripärandi ning tasakaalustatud keskkonnakasutuse säilitami- seks, kaitsmiseks, taastamiseks, uurimiseks ja tutvustamiseks.” Rahvuspargi külastuskeskus asub Kõrtsi-Tõramaal. Jõemaa nimi võeti kasutusele 1999. aastal Eesti turismiameti ja ökoturismiühenduse poolt koostatud siseturismi kontseptsioonis ehk nn. “maaviiendike” liigendudes, mis ühendab kaasaegse informatsiooni satelliitfotodelt meie teadmistega vanimast hõimkondlikul asus- tusel põhinevast kihelkondlikust liigendusest. Jõemaa maaviiendik hõlmab kihelkondi piki muistset Suur-Emajõge ja selle lisajõgesid Pärnust Peipsini. Rohelise Jõemaa Koostöökogu on 2006. aastal asutatud jätkusuutlik piirkondlik arendusorganisatsioon, mille tegevuspiirkonda kuuluvad Pärnumaalt Halinga, Are, Tori, Vändra, Paikuse, Tootsi ja Surju vald ning Vändra alev, Raplamaalt Järvakandi vald ning Viljandimaalt Suure-Jaani ja Kõpu vald.
 57. Tere tulemast!
 PowerPoint - Kujundamine
 Soomaa tourism catalogue 2017
 Soomaa turismipiirkonna kataloog 2017.
 Soomaa turismipiirkonna kaart 2017
 Soomaa turismipiirkonna kaart 2016


type: wikipedia

text:
Kunics Ferenc (Németciklény, 1697. augusztus 8. – Sopron, 1763. október 26.) bölcseleti és teológiai doktor, a Jézus-társaság szerzetes papja.
 Életrajz
 Nemes szülők gyermeke volt. 17 éves korában lépett a jezsuita rendbe. Bécsben bölcsészettudományt, Grazban hittudományt tanult, és mind a két tudományból doktori oklevelet nyert. Tanár volt Kolozsváron 1730-1731-ben, Nagyszombatban 1733-tól 1737-ig, Kassán 1738-tól 1741-ig. Ugyanott rektor volt 1741. november 23-tól, Budán 1745. március 14-től, Nagyszombatban 1748. június 23-tól, Egerben 1751. november 11-től, ismét Nagyszombatban 1755. február 13-tól, Kassán 1759. július 8-tól 1761. május 11-ig; 1762-ben is ott tartózkodott. Mint a rend rektora két házat emelt a tudományoknak (Budán és Egerben). Beutazta Olaszországot és Rómában jelen volt Centurionus Alajos szerzetfőnök megválasztásánál. Nyugalomba vonulása után, könyvtárnoki hivatalt viselt Sopronban, ahol 1763. október 26-án meghalt. Buzgó pártfogója és ápolója volt a magyar nyelvnek.
 Művei
 Compendium historicum de praecipuis quatour monarchiis. Honoribus ... liberi baronis Caroli Sigrai, dum ... promotore ... prima aa. II. & philos. laurea insignaretur a neobaccalaureis condiscipulis dicatum anno 1732. Tyrnaviae
 Epistolae heroum sacrae et profanae. Uo. 1732
 Monumentum gratitudinis res gestas virorum, quorum singulari beneficio stat, aut ornatur universitas Tyrnaviensis brevi narratione exhibens. Uo. 1738
 Compendium historicum de regnis et aliis orbis provinciis. Uo. 1733
 D. Hieronimi Stridoniensis epistolae selectae ... Cassoviae, 1739
 Regulae juris canonici auditoribus oblatae ... Uo. 1741
 Szedecziás, Keserves játék, melyet magyar nyelven szerzett. Kassa, 1753 (Granelli Giovanni jezsuita drámájának fordítása. Ism. Figyelő XIV. 1883., XIX. 1885. és Egyetemes Philol. Közlöny 1891. 1042. l. Előadatott Egerben, midőn K. ottan rector volt; eredeti kézirata a budapesti egyetemi könyvtárban.)
 A Dacia Siculica nem az ő, hanem Szilacsek Pál munkája (L. Stoeger, Scriptores 356. 1.). Nevét Kunits és Kunichnak is írták.
 Források
 Jegyzetek
 Magyar katolikus papok
 Magyar jezsuita szerzetesek
 Magyar pedagógusok
 Magyar könyvtárosok
 1697-ben született személyek
 1763-ban elhunyt személyek


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 15.12.2014
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 448/38
 Civildienesta tiesas (trešā palāta) 2014. gada 5. novembra rīkojums – CY/ECB
 (Lieta F-68/13) (1)
 (Prasītāja nāve - Mutvārdu procesa atkārtota sākšana - Tiesību pārņēmēja atteikšanās turpināt tiesvedību - Tiesvedības izbeigšana pirms sprieduma taisīšanas)
 (2014/C 448/48)
 Tiesvedības valoda – angļu
 Lietas dalībnieki
 Prasītāja: CY (pārstāvji – L. Levi un M. Vandenbussche, advokāti)
 Atbildētāja: Eiropas Centrālā banka (pārstāvji – E. Carlini un F. Feyerbacher, pārstāvji, B. Wägenbaur, advokāts)
 Priekšmets
 Prasība atcelt, pirmkārt, lēmumu izbeigt paātrināto administratīvo izmeklēšanu saistībā ar faktiem par psiholoģisko vardarbību, no kuras cietusi prasītāja, un, otrkārt, izmeklēšanas ziņojumu, kā arī atlīdzināt apgalvoto nodarīto morālo kaitējumu.
 Rezolutīvā daļa:
 1)
 izbeigt tiesvedību lietā par šo prasību;
 2)
 katrs lietas dalībnieks sedz savus tiesāšanās izdevumus pats.
 (1) OV C 274, 21.09.2013., 31. lpp.


type: contracts

text:
 30.7.2015
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 L 202/25
 ETA:n SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS
 N:o 176/2014,
 annettu 25 päivänä syyskuuta 2014,
 ETA-sopimuksen liitteen II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) muuttamisesta [2015/1244]
 ETA:N SEKAKOMITEA, joka
 ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,
 sekä katsoo seuraavaa:
 (1)
 Yleisluonteisia ilmaisuja (nimityksiä) koskeviin pyyntöihin sovellettavien sääntöjen vahvistamisesta 20 päivänä syyskuuta 2013 annettu komission asetus (EU) N:o 907/2013 (1) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta.
 (2)
 Muun kuin sairauden riskin vähentämiseen ja lasten kehitykseen ja terveyteen viittaavan elintarvikkeita koskevan terveysväitteen hyväksymisestä sekä asetuksen (EU) N:o 432/2012 muuttamisesta 17 päivänä tammikuuta 2014 annettu komission asetus (EU) N:o 40/2014 (2) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta.
 (3)
 Sellaisenaan elintarvikkeissa tai niiden pinnalla ja/tai savuaromien valmistuksessa käytettäviä sallittuja savuaromien primaarituotteita koskevan unionin luettelon laatimisesta 10 päivänä joulukuuta 2013 annettu komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1321/2013 (3) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta.
 (4)
 Tämä päätös koskee elintarvikkeisiin liittyvää lainsäädäntöä. Elintarvikkeita koskevaa lainsäädäntöä ei sovelleta Liechtensteiniin niin kauan kuin Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen maataloustuotteiden kauppaa koskevan sopimuksen soveltaminen on laajennettu koskemaan Liechtensteinia, kuten ETA-sopimuksen liitteessä II olevan XII luvun johdannossa täsmennetään. Tätä päätöstä ei näin ollen sovelleta Liechtensteiniin.
 (5)
 Sen vuoksi olisi muutettava ETA-sopimuksen liitettä II,
 ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
 1 artikla
 Muutetaan ETA-sopimuksen liitteessä II oleva XII luku seuraavasti:
 1)
 Lisätään 54zzzzzp kohtaan (komission asetus (EU) N:o 432/2012) luetelmakohta seuraavasti:
 ”—
 32014 R 0040: komission asetus (EU) N:o 40/2014, annettu 17 päivänä tammikuuta 2014 (EUVL L 14, 18.1.2014, s. 8)”.
 2)
 Lisätään 82 kohdan (komission asetus (EU) N:o 175/2014) jälkeen kohdat seuraavasti:
 ”83.
 32013 R 0907: komission asetus (EU) N:o 907/2013, annettu 20 päivänä syyskuuta 2013, yleisluonteisia ilmaisuja (nimityksiä) koskeviin pyyntöihin sovellettavien sääntöjen vahvistamisesta (EUVL L 251, 21.9.2013, s. 7).
 84.
 32013 R 1321: komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1321/2013, annettu 10 päivänä joulukuuta 2013, sellaisenaan elintarvikkeissa tai niiden pinnalla ja/tai savuaromien valmistuksessa käytettäviä sallittuja savuaromien primaarituotteita koskevan unionin luettelon laatimisesta (EUVL L 333, 12.12.2013, s. 54).
 85.
 32014 R 0040: komission asetus (EU) N:o 40/2014, annettu 17 päivänä tammikuuta 2014, muun kuin sairauden riskin vähentämiseen ja lasten kehitykseen ja terveyteen viittaavan elintarvikkeita koskevan terveysväitteen hyväksymisestä sekä asetuksen (EU) N:o 432/2012 muuttamisesta (EUVL L 14, 18.1.2014, s. 8).”
 2 artikla
 Asetusten (EU) N:o 907/2013 ja (EU) N:o 40/2014 sekä täytäntöönpanoasetuksen EU) N:o 1321/2013 islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.
 3 artikla
 Tämä päätös tulee voimaan 26 päivänä syyskuuta 2014, jos kaikki ETA-sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty (4).
 4 artikla
 Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.
 Tehty Brysselissä 25 päivänä syyskuuta 2014.
 ETA:n sekakomitean puolesta
 Puheenjohtaja
 Kurt JÄGER
 (1) EUVL L 251, 21.9.2013, s. 7.
 (2) EUVL L 14, 18.1.2014, s. 8.
 (3) EUVL L 333, 12.12.2013, s. 54.
 (4) Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.


text:
42 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/9. kötet
 22004D0021
 L 127/126 AZ EURÓPAI UNIÓ HIVATALOS LAPJA 2004.4.29.
 AZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG 21/2004 HATÁROZATA
 (2004. március 19.)
 az EGT-megállapodás II. mellékletének (Műszaki előírások, szabványok, vizsgálatok és tanúsítás)
 módosításáról
 AZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás
 kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított megállapodásra (a továbbiakban: a Megállapodás), és
 különösen annak 98. cikkére,
 mivel:
 (1) A Megállapodás II. mellékletét a 2003. december 5-i 171/2003 EGT-vegyesbizottsági határozat (1)
 módosította.
 (2) A színezékeken és édesítőszereken kívüli egyéb élelmiszer-adalékanyagokra vonatkozó különleges
 tisztasági követelmények megállapításáról szóló 96/77/EK irányelv módosításáról szóló, 2003. októ-
 ber 27-i 2003/95/EK bizottsági irányelvet (2) be kell építeni a Megállapodásba,
 A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
 1. cikk
 A Megállapodás II. melléklete XII. fejezetének 54zf. pontja (96/77/EK bizottsági irányelv) a következő fran-
 cia bekezdéssel egészül ki:
 „– 32003 L 0095: A Bizottság 2003. október 27-i 2003/95/EK irányelve (HL L 283., 2003.10.31.,
 71. o.).”
 2. cikk
 A 2003/95/EK irányelv izlandi és norvég nyelvű szövegei, melyeket az Európai Unió Hivatalos Lapjának
 EGT-kiegészítésében közzé kell tenni, hitelesek.
 3. cikk
 Ez a határozat 2004. március 20-án lép hatályba, amennyiben a Megállapodás 103. cikkének (1) bekezdése
 szerint előírt összes értesítést eljuttatták az EGT-Vegyesbizottsághoz (*).
 4. cikk
 Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében, illetve EGT-kiegészítésé-
 ben közzé kell tenni.
 Kelt Brüsszelben, 2004. március 19-én.
 az EGT-Vegyesbizottság részéről
 az elnök
 P. WESTERLUND
 (1) HL L 88., 2004.3.25., 43. o.


text:
 Avis juridique important
 |
 21999D0804(01)
 Decision No 1/1999 of the EC-Turkey Customs Cooperation Council of 28 May 1999 on procedures to facilitate the issue of movement certificates EUR.1 and the making of invoice declarations under the provisions governing preferential trade between the European Union, Turkey and certain European countries
 Official Journal L 204 , 04/08/1999 P. 0043 - 0047
 DECISION No 1/1999 OF THE EC-TURKEY CUSTOMS COOPERATION COUNCILof 28 May 1999on procedures to facilitate the issue of movement certificates EUR.1 and the making of invoice declarations under the provisions governing preferential trade between the European Union, Turkey and certain European countries(1999/535/EC)THE CUSTOMS COOPERATION COMMITTEE,Having regard to the Agreement of 12 September 1963 establishing an association between the EEC and Turkey,Having regard to Decision No 1/95 of the EC-Turkey Association Council of 22 December 1995 on implementing the final phase of the Customs Union(1), and in particular Articles 16 and 28 thereof,Whereas both the Community and Turkey have signed preferential agreements with the following European countries: Norway, Switzerland, Iceland, the Czech Republic, Slovakia, Hungary, Poland, Romania, Bulgaria, Slovenia, Lithuania, Latvia and Estonia; wheras those agreements provide for preferential status to be accorded not only to products originating in the Community but to those originating in Turkey;Whereas the legislation giving effect to the Customs Union does not as a rule require a statement of the origin of goods traded between Turkey and the Community; whereas to enable the terms of the abovementioned agreements to apply in full to such goods where they originate in Turkey or the Community, measures should therefore be taken to allow traders to communicate particulars relating to the origin of those goods whenever necessary, so that proof of origin can be made out;Whereas suppliers of such products should be allowed to furnish proof of origin on the same terms as are laid down in Council Regulation (EEC) No 3351/83 of 14 November 1983 on the procedure to facilitate the issue of movement certificates EUR.1 and the making out of forms EUR.2 under the provisions governing preferential trade between the European Economic Community and certain countries(2),HAS DECIDED AS FOLLOWS:TITLE IGENERAL PROVISIONSArticle 1Use of the supplier's declaration1. Suppliers of goods to be exported, either in the same state or after further processing, from the Community to Turkey or from Turkey to the Community may furnish a declaration concerning the originating status of the goods supplied in relation to the rules of origin provided for in each agreement concluded by the Community or by Turkey, hereinafter referred to as the "supplier's declaration".2. Supplier's declarations may be used by exporters as evidence, in particular in support of applications for the issue of movement certificates EUR.1 or as a basis for making out invoice declarations.TITLE IISUPPLIER'S DECLARATIONSArticle 2Completion of supplier's declarationsExcept in the cases provided for in Article 3, a separate supplier's declaration shall be furnished by the supplier for each consignment of goods on the commercial invoice related to that consignment or in an annex to that invoice, or on a delivery note or other commercial document related to that consignment which describes the goods concerned in sufficient detail to enable them to be identified. The declaration may be made at any time, even after the goods have been delivered.Article 3Long-term supplier's declaration1. When a supplier regularly supplies a particular customer with goods whose originating status is expected to remain constant for considerable periods of time, he may provide a single supplier's declaration to cover subsequent shipments of those goods, hereinafter referred as a "long-term supplier's declaration".2. A long term supplier's declaration may normally be given for a period of up to one year from the date of presentation of the declaration. The customs authorities may lay down the conditions under which longer periods may be covered.3. The supplier shall inform the buyer immediately if the long-term supplier's declaration is no longer valid in relation to the goods supplied.Article 4Form and completion of the supplier's declaration1. For originating products, the supplier's declaration shall be given in the form prescribed in Annex I or, for long-term supplier's declarations, in that prescribed in Annex II.2. The supplier's declaration may be made out on a pre-printed form.3. The supplier's declaration shall be signed in manuscript.4. However, where the invoice and the supplier's declaration are made out using electronic data-processing methods, the supplier's declaration need not be signed in manuscript provided that the responsible employee in the supplying company is identified to the satisfaction of the customs authorities in the Member State or in Turkey where the supplier's declarations are established. The said customs authorities may lay down conditions for the implementation of this paragraph.TITLE IIIINFORMATION CERTIFICATES INF 4Article 5Use of information certificate INF 41. The customs authorities may request the exporter to produce an information certificate INF 4 to verify the accuracy or authenticity of any supplier's declaration.2. For this purpose the supplier shall fill out both the information certificate INF 4 and the application form, specimens of which appears in Annex III. These forms shall be completed in one of the official languages of the Community or in the Turkish language in accordance with the provisions of the domestic law of the issuing country. If they are handwritten, they shall be completed in ink in printed characters. The description of the products must be given in the box reserved for this purpose without leaving any blank lines. Where the box is not completely filled, a horizontal line must be drawn below the last line of the description, the empty space being crossed through.3. The information certificate shall be issued by the competent customs office after any necessary steps have been taken to verify that information given thereon and on the application made out by the supplier is correct in relation to the goods supplied.4. The customs authorities shall have the right to call for any documentary evidence or to carry out any check which they consider appropriate in order to verify the correctness of any supplier's declaration or information certificate.5. The certificate shall be given or sent to the supplier, who shall forward it to the buyer or to the customs office which asked for it.6. The application form and all documents appended to it shall be kept by the issuing customs office for at least three years.TITLE IVTRANSITIONAL PROVISIONSArticle 6The provisions on origin rules in agreements concluded by the Community and by Turkey may be applied to goods supplied from Turkey to the Community or from the Community to Turkey before the entry into force of this decision on the basis of supplier's declarations made pursuant to it.TITLE VFINAL PROVISIONSArticle 7This Decision shall enter in force on the date of its adoption. It shall apply from 1 January 1999.Done at Urfa, on 28 May 1999.For the Customs Cooperation CommitteeThe PresidentA. WIEDOW(1) OJ L 35, 13.2.1996, p. 1.(2) OJ L 339, 5.12.1983, p. 19.ANNEX I>PIC FILE= "L_1999204EN.004502.EPS">ANNEX II>PIC FILE= "L_1999204EN.004602.EPS">ΑΝΝΕΧ ΙΙΙINFORMATION CERTIFICATE INF 4 AND APPLICATION FOR AN INFORMATION CERTIFICATE INF 4Printing instructions1. Each form shall measure 210 x 297 mm; a tolerance of up to minus 5 mm or plus 8 mm in the length may be allowed. The paper used must be white, sized for writing, not containing mechanical pulp and weighing not less than 25 g/m2.2. The competent authorities of the Member States of the Community and of Turkey may reserve the right to print the forms themselves or may have them printed by approved printers. In the latter case, each form must include a reference to such approval. Each form must bear the name and address of the printer or a mark by which the printer can be identified. It shall also bear a serial number, either printed or not, by which it can be identified.


type: other

text:
Det kommunala arbetskollektivavtalet för timavlönade 2020–2021 | KT Kommunarbetsgivarna
 Det kommunala arbetskollektivavtalet för timavlönade 2020–2021
 Med detta cirkulär sänds information om det kommunala arbetskollektivavtalet för timavlönade (TIM-AKA) 2020–2021, som gäller 1.4.2020–28.2.2022.
 Kostnadseffekt
 Lönerna justeras 1.8.2020 och 1.4.2021. Avtalsändringarnas kostnadseffekt är sammanlagt 3,04 procent, men varierar i olika kommuner och samkommuner beroende på personalstrukturen.
 Allmän förhöjning 1.8.2020
 Grundtimlönerna, ackordslönerna och de individuella tilläggen höjs 1.8.2020 eller vid ingången av den lönebetalningsperiod som börjar närmast detta datum. Höjningarna görs på det sätt som anges nedan.
 Arbetserfarenhetstilläggen och arbetsmiljötilläggen höjs inte.
 Grundtimlöner och löner för unga arbetstagare från 1.8.2020
 Grundtimlönerna och lönerna för unga arbetstagare bestäms och de individuella grundtimlönerna höjs 1.8.2020 enligt följande:
 Lönegrupp
 €/timme
 Förhöjning 1.8.2020 cent per timme
 12,98–15,00
 11,56–13,56
 10,71–12,13
 10,23–11,17
 10,03–10,71
 9,75–10,45
 Lönerna för arbetstagare under 18 år
 8,48–8,70
 Grundtimlönen för en arbetstagare i sysselsättningsverksamhet för handikappade är lägre än den förhöjda fulla grundtimlönen i motsvarande grad som arbetsförmågan är nedsatt.
 Ackordslöner från 1.8.2020
 Ackordslönerna, med undantag av löner som följer lönesättningen inom den privata sektorn, höjs med i snitt 1,0 procent. På grund av systemet med förkortning av arbetstiden betalas löner som följer den gällande ackordslönesättningen i respektive kollektivavtal inom den privata sektorn, frånsett skogsbranschen, förhöjda med 4,6 procent. Inkomstmålen för delackordslö-nesättningen i bilaga 4 i TIM-AKA höjs med 1,0 procent.
 Tavoiteansiot 1.8.2020 lukien, euroa/tunti
 Nivå I 16,80–20,81
 Nivå II 15,05–18,60
 Nivå III 14,46–16,95
 Nivå IV 13,82–16,15
 Nivå V 12,85–14,97
 Nivå VI 11,72–13,61
 Individuellt tillägg från 1.8.2020
 Det individuella tillägget höjs med 1,0 procent, dock minst med 1 cent per timme.
 Förtroendemän från 1.8.2020
 Huvudförtroendemännens individuella tillägg höjs med minst 1 cent per timme 1.8.2020 eller vid ingången av den lönebetalningsperiod som börjar närmast detta datum. Det individuella tillägget för huvudförtroendemän är 0,46–1,58 euro per timme.
 Arbetarskyddsfullmäktiga från 1.8.2020
 Till de arbetarskyddsfullmäktiga betalas en ersättning på 0,58 euro per timme från 1.8.2020 eller från ingången av den lönebetalningsperiod som börjar närmast detta datum.
 Justering av medeltiminkomsten
 Den allmänna förhöjningen har följande verkan på de kvartalsvisa medeltiminkomster som avses i § 35 mom. 1 i kollektivavtalet:
 De medeltiminkomster som räknats ut på IV kvartalet år 2019 samt I och II kvartalet år 2020 höjs med 1,22 procent och de medeltiminkomster som räknats ut på III kvartalet år 2020 höjs med 0,41 procent.
 De höjda medeltiminkomsterna tillämpas från den dag då den ovan nämnda allmänna förhöjningen har trätt i kraft.
 Allmän förhöjning 1.4.2021
 Lönerna höjs 1.4.2021 eller vid ingången av den lönebetalningsperiod som börjar närmast detta datum genom en allmän förhöjning på 1,0 procent. Närmare information om lönehöjningarna ges senare.
 Lokal justeringspott 1.4.2021
 Lönerna höjs 1.4.2021 eller vid ingången av den lönebetalningsperiod som börjar närmast detta datum genom en lokal justeringspott på 0,8 procent av lönesumman inom TIM-AKA.
 Fördelning av den lokala justeringspotten
 När den lokala justeringspotten fördelas är syftet först och främst att vidareutveckla de lokala lönesystemen, rätta till lokala missförhållanden i lönerna och stödja resultatfrämjande omorganiseringar av verksamheterna och uppgifterna på så lika villkor som möjligt i olika lönegrupper.
 Den lokala justeringspotten används för att höja grundtimlöner, individuella tillägg eller ackordslöner.
 Beräkning av den lokala justeringspotten
 Den lokala justeringspotten beräknas på summan av medeltiminkomsterna enligt TIM-AKA § 35 för tillsvidareanställda arbetstagare.
 Användning av och förhandlingar om den lokala justeringspotten
 Den lokala arbetsgivarens och huvudavtalsorganisationens representanter förhandlar om användningen av den lokala justeringspotten. Målet för förhandlingarna är att ge personalen faktiska påverkningsmöjligheter och att i mån av möjlighet uppnå samförstånd genom att höra förhandlingsparterna på lika villkor.
 Över förhandlingarna ska det upprättas ett protokoll där parternas ståndpunkter med eventuella motiveringar framgår.
 Om samförstånd inte kan nås, beslutar arbetsgivaren om användningen av den lokala justeringspotten för höjning av uppgiftsrelaterade löner och/eller för individuella tillägg eller motsvarande förhöjningar.
 Ändringar i avtalstexten från 1.4.2020
 § 10 Definition av skiftarbete
 Bestämmelsen har ändrats i enlighet med arbetstidslagen.
 § 13 Arbetstid i avbrutet treskiftsarbete
 Bestämmelsen har slopats eftersom den inte behövs.
 § 14 Arbetstidsarrangemang enligt 7 § i arbetstidslagen (periodarbete)
 § 17 Veckovila
 Nytt mom. 2 som överensstämmer med arbetstidslagen.
 § 22 Maximal arbetstid
 Den uppföljningsperiod för den maximala arbetstiden som avses i arbetstidslagen är 12 månader.
 Ändringar i avtalstexten från 31.8.2020
 § 9 Ordinarie arbetstid
 Den ordinarie arbetstiden förkortas till 38 timmar 15 minuter per vecka.
 § 27 Söckenhelgsersättning
 Söckenhelgsersättningen höjs så att den betalas för 7 timmar 39 minuter.
 § 55 Semesterlöneledighet
 Nytt mom. 9 och bilaga 6 om utbyte av förhöjningsdelen i semesterlönen mot semesterlöneledighet.
 Närmare upplysningar ger Suvi Kämäri, ledande arbetsmarknadsombuds-man, tfn 09 771 2381 eller arbetsmarknadsombudsman Juha Raunio, tfn 09 771 2143 eller e-post ttes@kt.fi.
 Förhandlingschef Anne Kiiski
 Underteckningsprotokoll
 Ändrade bestämmelser i TIM-AKA
 Tillämpningsanvisningar för de ändrade bestämmelserna i TIM-AKA
 Underteckningsprotokoll till det kommunala arbetskollektivavtalet för timavlönade 2020–2021
 Ändrade bestämmelser i TIM-AKA 2020–2021
 Tillämpningsanvisningar för de ändrade bestämmelserna i TIM-AKA 2020–2021
 Uppsägning av huvudavtalet kan påverka lokala avtal
 Gemensamma överenskommelser om besparingar
 Suvi Kämäri
 ledande arbetsmarknadsombudsman
 +358 9 771 2381
 +358 50 527 1097
 Suvi.Kamari@kt.fi
 arbetsmarknadsjurist
 +358 9 771 2143
 +358 50 518 1491
 Juha.Raunio@kt.fi


text:
 15.6.2015
 DE
 Amtsblatt der Europäischen Union
 C 198/50
 Beschluss des Gerichts für den öffentlichen Dienst (Dritte Kammer) vom 30. April 2015 — Maraoud/EAD
 (Rechtssache F-71/14) (1)
 ((Öffentlicher Dienst - Bedienstete des EAD - Vertragsbedienstete - Dienstreise in einen Drittstaat - Unfall in Ausübung des Dienstes - Zulage für die Lebensbedingungen - Nicht genommene Urlaubstage - Unterstützung - Nichteinhaltung des vorgerichtlichen Verfahrens - Offensichtliche Unzulässigkeit))
 (2015/C 198/68)
 Verfahrenssprache: Französisch
 Parteien
 Klägerin: Hayet Maraoud (Brüssel, Belgien) (Prozessbevollmächtigte: Rechtsanwälte L. F. de Castro Fernandez und J.-L. Gillain)
 Beklagter: Europäischer Auswärtiger Dienst (Prozessbevollmächtigte: S. Marquardt und M. Silva)
 Gegenstand der Rechtssache
 Klage auf Aufhebung der Entscheidung, die Zulage für die Lebensbedingungen, die zusätzliche Zulage im Hinblick auf die Lebensbedingungen am Ort der dienstlichen Verwendung der Klägerin und Tagegeld nicht mehr zu gewähren, sowie Antrag auf Auszahlung von 49 nicht genommenen Urlaubstagen für das Jahr 2012 und auf Schadensersatz wegen unterlassener Unterstützung und Imstichlassen nach dem Arbeitsunfall, den die Klägerin erlitten hat
 Tenor des Beschlusses
 1.
 Die Klage wird als offensichtlich unzulässig abgewiesen.
 2.
 Frau Maraoud trägt ihre eigenen Kosten und wird verurteilt, die Kosten des Europäischen Auswärtigen Dienstes zu tragen.
 (1) ABl. C 388 vom 03.11.2014, S. 29.