text:
Svenska flottans historia beskriver svenska flottans historia från då Sverige bildades till ett rike fram till idag.
 Härkomst
 De första spåren till en svensk örlogsflotta härrör från den tid, under vilken Sverige bildades till ett rike. Av sveakungen uppbådades då från de olika häraden skepp till "ledung", när fara hotade landet eller allmänt härnadståg beslutats. Enligt denna äldsta organisation av sjökrigsmakten ålåg fartygens utrustning såväl som deras bemanning de fria jordägarna, vilka därför var indelade i hamna och skeppslag. Efter vikingatiden, vilken kan anses såsom den svenska flottans första blomstringsperiod, råkade Sveriges sjömakt i ett förfall, som räckte nästan oavbrutet under hela återstoden av medeltiden.
 1500-1900
 Såsom en beständig led i rikets försvarsväsen räknar flottan sitt upphov från Gustav Vasa, vilken kan anses som den svenska flottans egentlige skapare. Början till Sveriges sjömakt utgjordes av 10 från Lübeck inköpta örlogsskepp. Vid slutet av Gustaf Vasas regering hade antalet krigsfartyg stigit till 30, och år 1566 räknade flottan 68 krigsfartyg, av vilka det största hade 90 kanoner och en besättning av 620 man. Under de inbördes tvistigheter, som följde efter Erik XIV:s avsättning, råkade flottan i förfall.
 Några kraftigare åtgärder för sjövapnets iståndsättande gjordes inte, förrän Gustav II Adolf kommit på tronen, men genom dennes och efter honom Axel Oxenstiernas energiska åtgöranden sattes flottan i sådant skick, att den under krigen på 1600-talets mitt kunde inte blott upprätthålla herraväldet i Östersjön utan även mäta sig med den dåförtiden förnämsta sjömakten, den holländska. Efter Karl X Gustavs död inträdde åter en tid, under vilken flottan försummades, men så snart Karl XI själv övertagit riksstyrelsen och lyckats bringa fred i landet, började flottans iståndsättning, och bedrevs denna med sådan kraft, att flottan vid nämnde kungs död åter befann sig i gott skick. Under Karl XII:s krig kom flottan till stor användning och visade sig också sin uppgift vuxen, så länge den underhölls, men sedan krigen börjat gå olyckligt och penningtillgången blev alltmera knapp, började för flottan en tid av tillbakagång.
 Under Gustav III utvecklades sjövapnet åter och detta i sådan grad, att flottan vid början av krigsåret 1790 kunde utrusta 42 linjeskepp och fregatter jämte en del smärre örlogsfartyg samt 262 bevarade skärgårdsfartyg; denna flotta förde 5 250 kanoner och krävde för sin bemanning 44 000 man. Efter Gustaf III:s död vidtog åter en tid av förfall. Många kommittéer hade under det sistförflutna århundradet varit sysselsatta och många förslag hade utarbetats till sjövapnets iståndsättande, men inget av dem hade blivit bragt till utförande. Den plan, som åtminstone delvis kunde anses ligga till grund för flottans nybyggnad, uppgjordes av 1880–82 års parlamentariska sjöförsvarskommitté. Enligt dess förslag skulle flottan efter 80 år bestå av 14 större och 10 mindre pansarbåtar, 80 torpedbåtar och fyra korvetter. Länge såg det ut, som om även denna plan skulle stanna vid blotta förslaget, men efter 1896 års riksdag beviljade medel till byggande av två pansarbåtar av 1:a klass och en del övriga fartyg samt 1899 års riksdag till nybyggnad av åtta pansarbåtar med mera, började man kunna hysa förhoppning om planens förverkligande.
 Den av Gustaf Vasa anskaffade flottan förlades till Stockholm, under det mindre stationer så småningom upprättades i Göteborg, Kalmar och en del övriga platser. På grund av erfarenheterna från kriget med Danmark 1675–1679 anlade Karl XI sistnämnda år Karlskrona och upprättade där en örlogsstation, till vilken den seglande flottan till största delen förlades, under det den så småningom uppväxande galärflottan huvudsakligen förlades till Stockholm. Under namn av arméns flotta skildes den sistnämnda år 1756 från den övriga flottan, som benämndes örlogsflottan. Arméns flotta eller, som den senare benämndes, skärgårdsflottan delades till en början i två eskadrar, av vilka den ena förlades till Stockholm och den andra till Sveaborg, under det örlogsflottan fortfarande förblev i Karlskrona med en mindre eskader i Göteborg. Örlogs- och skärgårdsflottorna sammanslogs åter 1824 till Kungl. Maj:ts Flotta, och har sjövapnet därefter varit en enhetlig institution med undantag av en kortare period (1866–1873), då detsamma var delat i Kungliga Flottan och Kungliga Skärgårdsartilleriet.
 Sedan Göteborgs station först blivit förändrad till depå och 1870 helt och hållet indragen, blev flottan delad på de två stationerna i Stockholm och i Karlskrona. Vardera station stod under befäl av en stationsbefälhavare av flaggmans grad (flaggman är den kollektiva benämningen för amiral, viceamiral och konteramiral) och utgjordes dels av personalen för fartygens bemanning samt för dess utbildning befintliga skolor med mera, dels av ett värv för materielens underhåll och vård, dels också av proviant- med flera förråd för fartygens utrustande. Flottans personal av underbefäl och manskap utgjordes av flottans underofficerskår, dess sjömanskap samt till tjänst vid flottan inskrivna värnpliktiga. Vid vardera station stod den del av underofficers- och sjömanskårerna, som tillhörde densamma, under befäl av en chef för underofficers- och sjömanskårerna av kommendörs eller kommendörkaptens grad. Sjömanskåren var indelad i 11 kompanier, av vilka sex tillhörde Stockholms och fem Karlskrona station. Flottans värnpliktiga tillhörde de olika uppbåden och landstormen enligt samma bestämmelser, som för arméns värnpliktige blivit angivna. Tjänstgöringstiden i fredstid var 172 dagar till och med år 1908, därefter 300 dagar. För vissa kategorier av värnpliktiga var denna tjänstgöring fördelad på två år, under det den av övriga fullgöres i en följd. Underofficers- och sjömanskårerna var under utvidgning; 1908 års stat upptog styrkan till respektive 546 och 4 000 man. Det antal värnpliktiga, som vid krigstillfälle kunde påräknas, uppgick till omkring 9 000 man i första uppbådet och 3 000 man i andra uppbådet. I spetsen för vardera av flottans varv stod en varvschef av kommendörs eller kommendörkaptens grad. Verksamheten å flottans varv var fördelad på fem departement, nämligen artilleri-, torped-, ekipage-, min- och ingenjördepartementen, de fyra förstnämnda under befäl av kommendörkapten eller kapten, ingenjördepartementet under befäl av en marindirektör. Förutom en del militär personal sysselsatte varvet i Karlskrona omkring 1 600 och varvet i Stockholm omkring 550 verkmästare, förmän och varvsarbetare.
 I slutet av 1800-talet ersattes de segeldrivna skeppen alltmer av maskindrivna kryssare.
 Vikingatiden
 När Gustav Vasa stred mot danskarna i befrielsekriget bestod flottan icke av annat "än en hop skärjebåtar och annat prackeri ther hvarken hjelp eller tröst medförde", men Vasa, som erfarit behovet av en flotta, lyckades på kredit köpa en flotta av köpmän från Lübeck till en kostnad av 42 000 mark eller tio tunnor silver. Den 7 juni 1522 räknas som den dag då den svenska flottan föddes, då 750 tyska legoknektar med tio skepp anländer till Stockholm. Det största skeppet i denna eskader var kraveln Lybska Svan . Gustav Vasa fortsatte när han blivit Sveriges kung att vidta kraftiga åtgärder till skapande av en flotta och efterlämnade vid sin död över 30 krigsskepp.
 Under Erik XIV nådde flottan sin glanspunkt. Den hade stora framgångar mot den förenade dansk/lübska flottan i sjöslagen under det nordiska sjuårskriget. Den uppgick 1566 till 68 skepp, med tillsammans omkring 2 000 kanoner samt över 7 000 mans besättning, dels ständigt, dels värvat sjöfolk, dels knektar. Flottan underhölls i dessa tider av rikets allmänna medel, varjämte städerna stundom lämnade krigsfartyg; i dess provianterande deltog alla utom adeln. Någon ordnad överstyrelse fanns ej ännu, utan vapnets styrka berodde mest av regentens personlighet. Det förföll också hastigt under Johan III och Karl IX.
 Stormaktstiden
 Flottans tredje blomstringsperiod inträffade under Gustav II Adolf,
 Kristina och Karl X Gustav. Klas Flemings klokhet och energi bidrog förnämligast till dess nydaning. En ordnad överstyrelse, Amiralitetskollegium, grundades 1617 och organiserades 1634; det ständiga båtsmanshållet, omkring 3 000 man, inrättades 1635. En skärgårdsflotta bildades och bestod 1643 av 150 mindre fartyg (lodjor). 1640 räknade stora flottan 40 rangskepp och 40 galejor, och dess bestyckning utgjorde omkring 1 300 kanoner. 1654 hade skeppens antal ökats till 50. Karl XI:s förmyndarregering gjorde litet eller intet för att hålla flottan i tjänstbart skick; följderna visade sig i de olyckliga sjöstrider,som den utkämpade mot den tidens dugligaste sjömän, holländare och danskar. 1675 räknade flottan 27 rangskepp och åtta fregatter, med en bestyckning av 1 934 kanoner, men hade fyra år senare smält ihop till 16 skepp, utom fregatter och mindre fartyg.
 Med Hans Wachtmeisters kraftiga bistånd skapade Karl XI snart en ny, tidsenlig flotta. En lämpligare örlogshamn, Karlskrona anlades, överstyrelsen flyttades dit från huvudstaden, och personalen ordnades så, att redan 1679 fanns 758 befäl och underbefäl samt över 11 000 sjömän, flertalet indelta och roterande båtsmän, örlogsflottan hade vid kungens död (1697) ökats till 37 rangskepp och åtta fregatter, oräknat den i Stockholm förlagda galäreskadern. Med Sveriges fall från sin stormaktsställning började för svenska flottan en långvarig vanmakt. Frihetstidens män saknade dock ej god vilja att återupprätta sjövapnet, vilket syns av de många planer, som av ständerna uppgjordes till dess ordnande. 1756 fanns 24 linjeskepp, 12 fregatter och 26 mindre fartyg, med en bestyckning av omkr. 2 000 kanoner. Samma år upprättades Arméns flotta.
 Flottans pånyttfödelse
 Gustav III lyckades att för en kort tid återge flottan dess forna glans. Dess numerära styrka uppgick 1790 till 26 linjeskepp, 16 fregatter och 280 skärgårdsfartyg, överstyrelsen flyttades 1776 till Stockholm; fyra år senare inrättades generalamiralsämbetet i Karlskrona. De 11 linjeskepp och sex fregatter, som utrustades 1808, utgjorde en föga livskraftig kvarleva från svenska flottans senaste glansperiod. Efter "stora flottans" (linjeskepp och fregatter, kallad högsjöflottan) ioch "lilla flottans" (skärgårdsflottan) sammanslagning (1824) gjordes tid efter annan fåfänga bemödanden att återupprätta sjöförsvaret.
 Se även
 Stockholms örlogsvarv
 Lista över svenska örlogsfartyg
 Sveriges amiraler
 Svenska flottan idag
 Sveriges marinchefer 1937-1994
 Amiralitetskollegium
 Marinförvaltningen
 Svenska flottans underrättelsetjänst
 Arméns flotta
 Referenser
 Vidare läsning
 Zettersten, Axel (1890). Svenska flottans historia : åren 1522-1634. (digitaliserad)
 Zettersten, Axel (1903). Svenska flottans historia : åren 1635-1680. (digitaliserad)
 Svenska marinen
 Sveriges militärhistoria


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Avis juridique important
 |
 22002D0132
 Besluit van het Gemengd Comité van de EER nr. 132/2002 van 27 september 2002 tot wijziging van bijlage XIII (Vervoer) bij de EER-overeenkomst
 Publicatieblad Nr. L 336 van 12/12/2002 blz. 0032 - 0032
 Besluit van het Gemengd Comité van de EERnr. 132/2002van 27 september 2002tot wijziging van bijlage XIII (Vervoer) bij de EER-overeenkomstHET GEMENGD COMITÉ VAN DE EER,Gelet op de Overeenkomst betreffende de Europese Economische Ruimte, aangepast bij het Protocol tot aanpassing van de overeenkomst betreffende de Europese Economische Ruimte, hierna "de overeenkomst" genoemd, inzonderheid op artikel 98,Overwegende hetgeen volgt:(1) Bijlage XIII bij de overeenkomst werd gewijzigd bij Besluit van het Gemengd Comité van de EER nr. 106/2002(1).(2) Verordening (EG) nr. 417/2002 van het Europees Parlement en de Raad van 18 februari 2002 betreffende het versneld invoeren van de vereisten inzake een dubbelwandige uitvoering of een gelijkwaardig ontwerp voor enkelwandige olietankschepen en tot intrekking van Verordening (EG) nr. 2978/94 van de Raad(2) dient in de overeenkomst te worden opgenomen,BESLUIT:Artikel 1Bijlage XIII bij de overeenkomst wordt als volgt gewijzigd:1. Na punt 56l (Richtlijn 2002/6/EG van het Europees Parlement en de Raad) wordt het volgende punt ingevoegd:"56m. 32002 R 0417: Verordening (EG) nr. 417/2002 van het Europees Parlement en de Raad van 18 februari 2002 betreffende het versneld invoeren van de vereisten inzake een dubbelwandige uitvoering of een gelijkwaardig ontwerp voor enkelwandige olietankschepen en tot intrekking van Verordening (EG) nr. 2978/94 van de Raad (PB L 64 van 7.3.2002, blz. 1).".2. Punt 55c (Verordening (EG) nr. 2978/94 van de Raad) wordt per 31 december 2007 geschrapt.Artikel 2De in het EER-supplement bij het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen bekend te maken teksten in de IJslandse en de Noorse taal van Verordening (EG) nr. 417/2002 zijn authentiek.Artikel 3Dit besluit treedt in werking op 28 september 2002, op voorwaarde dat alle in artikel 103, lid 1, van de overeenkomst bedoelde kennisgevingen aan het Gemengd Comité van de EER(3) hebben plaatsgevonden.Artikel 4Dit besluit wordt bekendgemaakt in het EER-gedeelte van en het EER-supplement bij het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen.Gedaan te Brussel, 27 september 2002.Voor het Gemengd Comité van de EERDe voorzitterGunnar Snorri Gunnarsson(1) PB L 298 van 31.10.2002, blz. 27.(2) PB L 64 van 7.3.2002, blz. 1.(3) Geen grondwettelijke vereisten aangegeven.


text:
 3.9.2009
 DE
 Amtsblatt der Europäischen Union
 L 232/20
 BESCHLUSS DES GEMEINSAMEN EWR-AUSSCHUSSES
 Nr. 64/2009
 vom 29. Mai 2009
 zur Änderung des Anhangs XIII (Verkehr) des EWR-Abkommens
 DER GEMEINSAME EWR-AUSSCHUSS —
 gestützt auf das Abkommen über den Europäischen Wirtschaftsraum, geändert durch das Anpassungsprotokoll zum Abkommen über den Europäischen Wirtschaftsraum, nachstehend „Abkommen“ genannt, insbesondere auf Artikel 98,
 in Erwägung nachstehender Gründe:
 (1)
 Anhang XIII des Abkommens wurde durch den Beschluss des Gemeinsamen EWR-Ausschusses Nr. 50/2009 vom 24. April 2009 (1) geändert.
 (2)
 Richtlinie 2008/106/EG des Europäischen Parlaments und des Rates vom 19. November 2008 über Mindestanforderungen für die Ausbildung von Seeleuten (Neufassung) (2) ist in das Abkommen aufzunehmen —
 BESCHLIESST:
 Artikel 1
 In Anhang XIII des Abkommens enthält Nummer 56j (Richtlinie 2001/25/EG des Europäischen Parlaments und des Rates) folgende Fassung:
 „32008 L 0106: Richtlinie 2008/106/EG des Europäischen Parlaments und des Rates vom 19. November 2008 über Mindestanforderungen für die Ausbildung von Seeleuten (Neufassung) (ABl. L 323 vom 3.12.2008, S. 33).“
 Artikel 2
 Der Wortlaut der Richtlinie 2008/106/EG in isländischer und norwegischer Sprache, der in der EWR-Beilage des Amtsblatts der Europäischen Union veröffentlicht wird, ist verbindlich.
 Artikel 3
 Dieser Beschluss tritt am 30. Mai 2009 in Kraft, sofern dem Gemeinsamen EWR-Ausschuss alle Mitteilungen nach Artikel 103 Absatz 1 des Abkommens vorliegen (3).
 Artikel 4
 Dieser Beschluss wird im EWR-Abschnitt und in der EWR-Beilage des Amtsblatts der Europäischen Union veröffentlicht.
 Geschehen zu Brüssel am 29. Mai 2009.
 Für den Gemeinsamen EWR-Ausschuss
 Der Vorsitzende
 Alan SEATTER
 (1) ABl. L 162 vom 25.6.2009, S. 31.
 (2) ABl. L 323 vom 3.12.2008, S. 33.
 (3) Ein Bestehen verfassungsrechtlicher Anforderungen wurde nicht mitgeteilt.


type: legislation

text:
 9.8.2013
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 214/7
 IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 768/2013
 z dne 8. avgusta 2013
 o spremembi Uredbe (ES) št. 917/2004 o podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 797/2004 o ukrepih za izboljšanje splošnih pogojev za proizvajanje in trženje čebelarskih proizvodov
 EVROPSKA KOMISIJA JE –
 ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
 ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1) ter zlasti člena 110 v povezavi s členom 4 Uredbe,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Uredba Komisije (ES) št. 917/2004 (2) vsebuje določbe za izvajanje nacionalnih čebelarskih programov, določenih v členu 105 Uredbe (ES) št. 1234/2007. V skladu s členom 2(2) in (3) Uredbe (ES) št. 917/2004 se ukrepi čebelarskih programov, ki so določeni za vsako leto triletnega obdobja, izvedejo pred 31. avgustom zadevnega leta, plačila pa se opravijo med letnim izvajanjem od 16. oktobra istega leta do 15. oktobra naslednjega leta. Države članice zato med 1. septembrom leta čebelarskega programa in 15. oktobrom istega leta ne morejo izvajati čebelarskih ukrepov.
 (2)
 Da bi se ukrepi lahko izvajali vse leto in bi se tako izognili vrzeli med izvajanjem in financiranjem čebelarskih ukrepov, je zadevne datume treba spremeniti.
 (3)
 Finančni prispevek Unije za nacionalne čebelarske programe temelji na staležu čebel / številu panjev v vsaki državi članici, navedenem v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 917/2004.
 (4)
 V skladu s členom 109 Uredbe (ES) št. 1234/2007 so države članice predložile svoje nacionalne čebelarske programe in posodobile število panjev, kot je določeno v členu 1(a) Uredbe (ES) št. 917/2004. Posodobljeno število panjev bi moralo biti navedeno v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 917/2004.
 (5)
 Uredbo (ES) št. 917/2004 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.
 (6)
 Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –
 SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
 Člen 1
 Uredba (ES) št. 917/2004 se spremeni:
 1.
 v členu 2 se odstavka 2 in 3 nadomestita z naslednjim:
 „2. Vsako leto čebelarskega programa (v nadaljnjem besedilu: čebelarsko leto) traja 12 zaporednih mesecev od 1. septembra do 31. avgusta.
 3. Ukrepi čebelarskih programov, ki so določeni za vsako čebelarsko leto, se v zadevnem čebelarskem letu izvedejo v celoti.
 Plačila, povezana z ukrepi, ki se izvajajo v vsakem čebelarskem letu, se opravijo v dvanajstmesečnem obdobju, ki se začne 16. oktobra navedenega čebelarskega leta in konča 15. oktobra naslednjega leta.“;
 2.
 Priloga I se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi.
 Člen 2
 Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
 Uporablja se od čebelarskega leta 2014, ki se začne 1. septembra 2013.
 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
 V Bruslju, 8. avgusta 2013
 Za Komisijo
 Predsednik
 José Manuel BARROSO
 (1) UL L 299, 16.11.2007, str. 1.
 (2) UL L 163, 30.4.2004, str. 83.
 PRILOGA
 „PRILOGA I
 Država članica
 Stalež čebel
 Število panjev
 BE
 107 800
 BG
 526 014
 CZ
 540 705
 DK
 150 000
 DE
 711 299
 EE
 41 400
 IE
 15 710
 EL
 1 584 206
 ES
 2 459 292
 FR
 1 636 000
 HR
 491 481
 IT
 1 316 774
 CY
 44 953
 LV
 83 801
 LT
 144 969
 LU
 7 804
 HU
 1 088 590
 MT
 3 142
 NL
 80 000
 AT
 376 485
 PL
 1 280 693
 PT
 566 793
 RO
 1 550 000
 SI
 167 000
 SK
 254 859
 FI
 50 000
 SE
 150 000
 UK
 274 000
 EU 28
 15 704 270“


type: other

text:
Kaadrikaitseväelase ümberasumisega seotud kulu kompenseerimise ja ühekordse hüvitise maksmise kord ja ulatus – Riigi Teataja
 Kaadrikaitseväelase ümberasumisega seotud kulu kompenseerimise ja ühekordse hüvitise maksmise kord ja ulatus
 Kaadrikaitseväelase ümberasumisega seotud kulu kompenseerimise ja ühekordse hüvitise maksmise kord ja ulatus - sisukord
 § 3 Ümberasumisega seotud kulud
 § 4 Ümberasumisega seotud ühekordne hüvitis
 § 5 Ümberasumisega seotud kulu kompenseerimise ja ühekordse hüvitise taotlemine
 § 7 Kompensatsiooni ja hüvitise väljamaksmine
 RT I, 05.07.2011, 18
 Vastu võetud 30.06.2011 nr 90
 Määrus kehtestatakse „Kaitseväeteenistuse seaduse“ § 162 lõike 2 alusel.
 (1) Käesoleva määrusega kehtestatakse kaadrikaitseväelase Eestis asuvale ametikohale määramisega kaasneva ümberasumisega seotud kulu kompenseerimise ja sellega seoses ühekordse hüvitise maksmise kord ja ulatus.
 (2) Käesolevat määrust ei kohaldata kaadrikaitseväelasele, kes:
 1) määratakse ametikohale osalemaks rahvusvahelises sõjalises operatsioonis või sellele eelneval väljaõppel;
 2) määratakse ametikohale seoses välislähetusse saatmisega või suunatakse teenistuskohale seoses välisteenistusse asumisega;
 3) jätkab talle enne ametikohale määramist antud tööandja eluruumi kasutamist;
 5) määratakse ametikohale seoses lepingulisse tegevteenistusse võtmisega.
 (1) Kaadrikaitseväelase ümberasumiseks käesoleva määruse tähenduses loetakse kaadrikaitseväelase riigisisest elukohavahetust ühest paikkonnast teise seoses tema määramisega teises paikkonnas asuvale ametikohale. Kaadrikaitseväelase ümberasumine võib toimuda üksi või koos pereliikmega.
 (2) Paikkonnaks käesoleva määruse tähenduses on kohaliku omavalitsuse üksus.
 (3) Pereliikmeks käesoleva määruse tähenduses on kaadrikaitseväelasega koos elav abikaasa ja isik, kelle suhtes kaadrikaitseväelasel on „Perekonnaseadusest“ tulenev ülalpidamiskohustus.
 § 3. Ümberasumisega seotud kulud
 (1) Ümberasumisega seotud kuluna kompenseeritakse kaadrikaitseväelase ja tema pereliikme sõidukulu ning isikliku vara veo- ja kolimiskulu.
 (2) Ümberasumisega seotud kulu kompenseeritakse kuludokumentide alusel vastavalt tegelikele kulutustele, kuid mitte rohkem kui 320 eurot kokku kaadrikaitseväelase ja tema pereliikmete kohta.
 § 4. Ümberasumisega seotud ühekordne hüvitis
 (1) Kaadrikaitseväelasele makstakse kirjaliku taotluse alusel seoses ametikohale määramisega toimunud ümberasumisel ühekordse hüvitisena tema ühe kuu ametipalk uuel ametikohal.
 (2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud hüvitisele lisatakse 25% kaadrikaitseväelase ametipalga määrast iga kaadrikaitseväelasega koos ümber asuva pereliikme kohta.
 § 5. Ümberasumisega seotud kulu kompenseerimise ja ühekordse hüvitise taotlemine
 (1) Ümberasumisega seotud kulu kompenseerimise ja ühekordse hüvitise maksmise taotluse (edaspidi taotlus) peab kaadrikaitseväelane esitama Kaitseväes ja Kaitseliidus teenistust korraldavale ülemale 30 päeva jooksul kaadrikaitseväelase või tema pereliikme tegelikust ümberasumisest, kuid mitte hiljem kui üks aasta ametikohale määramisest arvates.
 (2) Kaadrikaitseväelasele kompenseeritakse ümberasumisega seotud kulu ja makstakse ühekordset hüvitist, kui tema või pereliikme ümberasumine leiab aset ühe aasta jooksul kaadrikaitseväelase ametikohale määramisest arvates.
 (3) Kaadrikaitseväelasel, kes määratakse ametikohale eelmise ametikoha paikkonda ja kelle eelmisele ametikohale määramisest ei ole möödunud rohkem kui üks aasta, on õigus esitada taotlus vaid juhul, kui tema või pereliikme ümberasumine leiab aset ühe aasta jooksul kaadrikaitseväelase eelmisele ametikohale määramisest ja eelmine määramine oleks samuti tinginud tema ümberasumise.
 (4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud kaadrikaitseväelane peab taotluse esitama Kaitseväes ja Kaitseliidus teenistust korraldavale ülemale 30 päeva jooksul kaadrikaitseväelase või tema pereliikme tegelikust ümberasumisest, kuid mitte hiljem kui üks aasta eelmisele ametikohale määramisest arvates.
 (5) Kaitseväe või Kaitseliidu välisele teenistuskohale suunatud kaadrikaitseväelane esitab taotluse Kaitseväe peastaabi ülemale.
 (6) Taotluses märgib kaadrikaitseväelane:
 2) eelmise ametikoha ja uue ametikoha nimetuse;
 3) ametikohale määramise käskkirja numbri ja kuupäeva;
 4) ümberasumise kuupäeva;
 5) ümberasumisega seotud kulu suuruse, mille kompenseerimist taotleb;
 6) eelmise ja uue elukoha aadressi;
 7) temaga koos ümber asunud pereliikme ees- ja perekonnanime, vanuse ning seose kaadrikaitseväelasega;
 8) kinnituse tema kasutuses olnud tööandja eluruumi vabastamisest;
 9) kinnituse esitatud andmete õigsuse kohta.
 (7) Taotlusele lisab kaadrikaitseväelane elukohavahetust ja kulu tekkimist tõendavad dokumendid.
 (8) Kaadrikaitseväelane, kes ümberasumise järel asub elama tööandjale mittekuuluvasse eluruumi, peab taotlusega koos esitama eluruumi kasutamise õigust kinnitava dokumendi.
 (2) Taotluse läbivaatajal on õigus küsida täiendavat teavet. Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud tähtaeg peatub täiendava teabe esitamise ajaks, kuid mitte kauemaks kui 90 päevaks taotluse esitamisest arvates.
 § 7. Kompensatsiooni ja hüvitise väljamaksmine
 Ümberasumise kulu kompensatsioon ja ühekordne hüvitis makstakse välja kaadrikaitseväelase näidatud arveldusarvele Kaitseväe või Kaitseliidu eelarvest 30 päeva jooksul otsuse tegemisest.
 Vabariigi Valitsuse 11. aprilli 2001. a määrus nr 139 „Kaadrikaitseväelase ümberasumisega seotud kulude kompenseerimise kord“ (RT I 2001, 37, 217; 2010, 60, 407) tunnistatakse kehtetuks.


type: wikipedia

text:
Tähtienvälinen aine aine koostuu kaasusta ja pölystä erillisinä pilvinä ja harvana väliaineena. Osa siitä nähdään tummina juovina Linnunradassa.
 Koostumus
 Tähtienvälinen aine voi olla eri olomuodoissa: neutraaleina atomeina, ioneina, molekyyleinä ja kiinteänä aineena. Tähtienvälinen pöly koostuu ainakin vesijäästä ja silikaateista, luultavasti myös grafiitista. Hiukkaset ovat etupäässä alle yhden mikrometrin kokoisia. Pölyhiukkasten lämpötilat ovat 10–20 kelviniä (K). Lähellä kuumaa tähteä hiukkasen lämpötila voi olla 100–600 K.
 Tähtienvälisestä kaasusta on löydetty noin 30:tä eri alkuainetta. Vetyä on noin 70 prosenttia ja heliumia lähes 30 prosenttia. Muiden alkuaineiden osuus on hyvin vähäinen, ja sinkkiä (järjestysluku 30) raskaampia on vain muutama.
 Tähtienvälisessä aineessa on myös molekyylejä, joista yleisimpiä ovat molekulaarinen vety ja hiilimonoksidi. Tähtienväliset molekyylit esiintyvät tiheissä pilvissä. Molekyylit syntyvät atomien tai yksinkertaisempien molekyylien kohdatessa joko avaruudessa törmäämällä tai polyhiukkasten pinnalla.
 Tähtienvälisessä avaruudessa on myös planetaarisia sumuja, jotka ovat pientä, kuumaa, sinistä tähteä ympäröiviä laajenevia kaasukuoria. Räjähtäneistä tähdistä syntyy tähtienväliseen avaruuteen supernovajäännöksiä. Linnunradan ympärillä on kuuma korona, hyvin kuumasta kaasusta muodostunut vaippa. Koko tähtienvälisen avaruuden täyttävät kosmiset säteet, jotka ovat valtaosin vety-ytimiä eli protoneja.
 Määrä
 Tähtienvälisen pölyn hiukkaset ovat paljon pienempiä kuin maanpäällisessä pölyssä, ja ne muistuttavatkin kooltaan pikemminkin savuhiukkasia. Linnunradan kaiken näkyvän aineen massasta 10 prosenttia on tähtienvälistä kaasua. Tähtienvälistä pölyä on sadasosa kaasun määrästä eli 0,1 prosenttia kaiken näkyvän aineen massasta. Tähtienvälistä ainetta on tyypillisesti yksi atomi kuutiosenttimetrissä ja yksi pölyhiukkanen 100 000 kuutiometrissä.
 Tähtienvälinen pöly on keskittynyt galaksien kierteishaaroihin ja nimenomaan niiden sisäreunoihin. Sen lisäksi pöly on keskittynyt erillisiin pilviin, jotka näkyvät pimeinä sumuina Linnunradan tähtitaustaa vasten. Yksittäisiä pölypilviä voidaan havaita myös kirkkaina heijastussumuina, joita tunnetaan noin 500.
 Vaikutus
 Tähtienvälinen pöly himmentää tähtien valoa eli aiheuttaa ekstinktiota kahdella tavalla. Absorptiossa valoa imeytyy hiukkaseen, ja sironnassa valo siroaa alkuperäisestä suunnastaan kaikkiin eri suuntiin. Linnunradan keskustasta lähtevä valo himmenee jopa 30 magnitudia näkyvän valon alueella, minkä vuoksi Linnunradan keskustaa on Maasta optisesti lähes mahdotonta havaita. Pöly aiheuttaa myös tähtien valon polarisaatiota. Kaasu aiheuttaa himmenemistä paljon tehottomammin massayksikköä kohden kuin pöly.
 Tiheissä tähtienvälisissä pilvissä syntyy uusia tähtiä. Prototähti muodostuu, kun pilvi alkaa painovoimansa vaikutuksesta kutistua ja jakautua pienempiin osiin.
 Katso myös
 Tähtienvälinen planeetta
 Tähtienvälinen kappale
 Emissiosumu
 Lähteet
 Viitteet
 Aiheesta muualla
 Esitelmä avaruuden pilvistä
 Taivaankappaleet
 Astrokemia
 Seulonnan keskeiset artikkelit


text:
 30.7.2015
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 L 202/13
 DECYZJA WSPÓLNEGO KOMITETU EOG
 NR 168/2014
 z dnia 25 września 2014 r.
 zmieniająca załącznik I (Sprawy weterynaryjne i fitosanitarne) do Porozumienia EOG [2015/1236]
 WSPÓLNY KOMITET EOG,
 uwzględniając Porozumienie o Europejskim Obszarze Gospodarczym (zwane dalej „Porozumieniem EOG”), w szczególności jego art. 98,
 a także mając na uwadze, co następuje:
 (1)
 W Porozumieniu EOG należy uwzględnić rozporządzenie wykonawcze Komisji (UE) nr 302/2014 z dnia 25 marca 2014 r. dotyczące zezwolenia na stosowanie preparatu endo-1,3(4)-beta-glukanazy wytwarzanej przez Trichoderma reesei (CBS 126896) jako dodatku paszowego dla kurcząt rzeźnych i prosiąt odsadzonych od maciory (posiadacz zezwolenia ROAL Oy) (1).
 (2)
 W Porozumieniu EOG należy uwzględnić rozporządzenie wykonawcze Komisji (UE) nr 304/2014 z dnia 25 marca 2014 r. dotyczące zezwolenia na stosowanie preparatów Enterococcus faecium NCIMB 10415, Enterococcus faecium DSM 22502 oraz Pediococcus acidilactici CNCM I-3237 jako dodatków paszowych dla wszystkich gatunków zwierząt (2).
 (3)
 W Porozumieniu EOG należy uwzględnić rozporządzenie wykonawcze Komisji (UE) nr 305/2014 z dnia 25 marca 2014 r. dotyczące zezwolenia na stosowanie kwasu propionowego, propionianu sodu oraz propionianu amonu jako dodatków paszowych dla wszystkich gatunków zwierząt oprócz przeżuwaczy, świń i drobiu (3).
 (4)
 Niniejsza decyzja dotyczy prawodawstwa w zakresie pasz. Prawodawstwa w zakresie pasz nie stosuje się do Liechtensteinu na czas rozszerzenia na Liechtenstein obowiązywania Umowy między Wspólnotą Europejską a Konfederacją Szwajcarską dotyczącej handlu produktami rolnymi, jak określono w dostosowaniach sektorowych do załącznika I do Porozumienia EOG. Niniejszej decyzji nie stosuje się zatem do Liechtensteinu.
 (5)
 Należy zatem odpowiednio zmienić załącznik I do Porozumienia EOG,
 PRZYJMUJE NINIEJSZĄ DECYZJĘ:
 Artykuł 1
 W rozdziale II w załączniku I do Porozumienia EOG po pkt 103 (rozporządzenie wykonawcze Komisji (UE) nr 803/2013) dodaje się punkty w brzmieniu:
 „104.
 32014 R 0302: rozporządzenie wykonawcze Komisji (UE) nr 302/2014 z dnia 25 marca 2014 r. dotyczące zezwolenia na stosowanie preparatu endo-1,3(4)-beta-glukanazy wytwarzanej przez Trichoderma reesei (CBS 126896) jako dodatku paszowego dla kurcząt rzeźnych i prosiąt odsadzonych od maciory (posiadacz zezwolenia ROAL Oy) (Dz.U. L 90 z 26.3.2014, s. 4).
 105.
 32014 R 0304: rozporządzenie wykonawcze Komisji (UE) nr 304/2014 z dnia 25 marca 2014 r. dotyczące zezwolenia na stosowanie preparatów Enterococcus faecium NCIMB 10415, Enterococcus faecium DSM 22502 oraz Pediococcus acidilactici CNCM I-3237 jako dodatków paszowych dla wszystkich gatunków zwierząt (Dz.U. L 90 z 26.3.2014, s. 8).
 106.
 32014 R 0305: rozporządzenie wykonawcze Komisji (UE) nr 305/2014 z dnia 25 marca 2014 r. dotyczące zezwolenia na stosowanie kwasu propionowego, propionianu sodu oraz propionianu amonu jako dodatków paszowych dla wszystkich gatunków zwierząt oprócz przeżuwaczy, świń i drobiu (Dz.U. L 90 z 26.3.2014, s. 12).”.
 Artykuł 2
 Teksty rozporządzeń wykonawczych (UE) nr 302/2014, (UE) nr 304/2014 i (UE) nr 305/2014 w języku islandzkim i norweskim, które zostaną opublikowane w Suplemencie EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej, są autentyczne.
 Artykuł 3
 Niniejsza decyzja wchodzi w życie z dniem 26 września 2014 r., pod warunkiem dokonania wszystkich notyfikacji przewidzianych w art. 103 ust. 1 Porozumienia EOG (4).
 Artykuł 4
 Niniejsza decyzja zostaje opublikowana w sekcji EOG i w Suplemencie EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej.
 Sporządzono w Brukseli dnia 25 września 2014 r.
 W imieniu Wspólnego Komitetu EOG
 Kurt JÄGER
 Przewodniczący
 (1) Dz.U. L 90 z 26.3.2014, s. 4.
 (2) Dz.U. L 90 z 26.3.2014, s. 8.
 (3) Dz.U. L 90 z 26.3.2014, s. 12.
 (4) Nie wskazano wymogów konstytucyjnych.


text:
INREAL | TRUŠELIŲ BŪSTAS – naujos statybos namai šalia Klaipėdos
 TRUŠELIŲ BŪSTAS – naujos statybos namai šalia Klaipėdos
 • Kvartale parduodami nauji, šilti, ekonomiški patogaus išplanavimo namai, Jums pasiūlysime didelį individualių namų projektų pasirinkimą, o žemės sklypą galėsite išsirinkti pagal savo poreikius (nuo 3 iki 15 arų).
 • Į kainą įskaičiuotas žemės sklypas, komunikacijos, pilna lauko apdaila, vandentiekio, kanalizacijos bei elektros įvadai, lauko drenažas, atlikti pagrindiniai gerbūvio darbai: paklotos trinkelės, pastatytos tvoros, varteliai, išlygintas sklypas.
 • Namų viduje tinkuotos sienos, įrengta elektros instaliacija, vandentiekis, kanalizacija, betoninės grindys, išvedžioti šildomų grindų vamzdžiai, įrengta apsauginė signalizacija (priduota į apsaugos pultą).
 • Kvartale veikia giluminis vandens gręžinys su automatiniu slėgio palaikymu (neribojamas švaraus vandens kiekis, mokesčiai taikomi tik už elektrą siurbliui bei priežiūrą), pastatytos dvi transformatorinės, tad kiekvienam sklypui elektros galingumas nėra ribojamas.
 • Įsteigta namų bendrija „Trušelių būstas“ užtikrins autonomiškai veikiantį pigų vandens tiekimą nuo miesto tinklų ir pigią nuotekų valymo eksploataciją (dėl savitakos).
 • Siūlomuose namų projektuose yra vienbučiai ir dvibučiai namai.
 • Klientui pageidavus galime atlikti pilną vidaus apdailą.
 • 7 km nuo Klaipėdos centro.
 violeta.paulaviciute@inreal.lt
 Parduodamas namas Trušelių k., 104 kv.m ploto, 1 aukšto
 Object ID: 169718
 Price m2950 €/m2
 Parduodamas namas Trušelių k., 148 kv.m ploto, 1 aukšto
 Object ID: 166374
 Price m2843 €/m2
 Object ID: 166373
 Price m21 114 €/m2
 Nuolaida 3000 EUR Parduodamam namui Trušelių k., 134 kv.m ploto, 2 aukštai
 Object ID: 89171
 Price m2626 €/m2
 Nuolaida 2000 Eur parduodamam namui Trušelių k., 126 kv.m ploto, 2 aukštai
 Object ID: 89076
 Price m2673 €/m2
 Parduodamas namas Trušelių k., 145 kv.m ploto, 2 aukštai
 Object ID: 89075
 Price m2861 €/m2


text:
 Dôležité právne oznámenie
 |
 22001D0090
 Úradný vestník L 251 , 20/09/2001 S. 0015 - 0016
 Rozhodnutie Spoločného výboru EHPč. 90/2001zo 13. júla 2001,ktorým sa mení a dopĺňa príloha II (Technické nariadenia, normy, testovanie a certifikácia) a príloha XX (Životné prostredie) k Dohode o EHPSPOLOČNÝ VÝBOR EHP,so zreteľom na dohodu o Európskom hospodárskom priestore, v znení úprav vykonaných Protokolom upravujúcim Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, ďalej len "dohoda", najmä na jej článok 98,keďže:(1) Príloha II k dohode bola zmenená a doplnená rozhodnutím č. 106/1999 Spoločného výboru EHP z 24. septembra 1999 [1].(2) Príloha XX k dohode bola zmenená a doplnená rozhodnutím č. 80/2001 Spoločného výboru EHP z 19. júna 2001 [2].(3) Úpravy k smernici Rady 93/12/EHS [3] je potrebné prispôsobiť v súlade s pristúpením Rakúskej republiky, Fínskej republiky a Švédskeho kráľovstva k Európskej únii.(4) Smernica 98/70/ES Európskeho parlamentu a Rady z 13. októbra 1998 o kvalite benzínu a nafty a ktorou sa mení a dopĺňa smernica rady 93/12/EHS [4] sa včlení do dohody.(5) Smernica Rady 1999/32/ES z 26. apríla 1999 o znižovaní obsahu síry v niektorých kvapalných palivách a ktorou sa mení a dopĺňa smernica 93/12/EHS [5] sa včlení do dohody.(6) Island smie naďalej používať plynové oleje pre námorné účely, ktoré nespĺňajú požiadavky smernice, pokiaľ ide o obsah síry,ROZHODOL TAKTO:Článok 1Bod 6 smernice Rady 93/12/EHS v kapitole XVII prílohy II k dohode sa mení a dopĺňa takto:1. Vkladá sa nasledujúci text:"v znení:— 398 L 0070: smernica 98/70/ES Európskeho parlamentu a Rady z 13. októbra 1998 (Ú. v. ES L 350, 28.12.1998, s. 58),— 399 L 0032: smernica Rady 1999/32/ES z 26. apríla 1999 (Ú. v. ES L 121, 11.5.1999, s. 13), [6]."2. Znenie úpravy sa ruší.Článok 2V smernici Rady 93/12/EHS v kapitole XVII prílohy II k dohode sa za bod 6 vkladá nasledujúci bod:"6a. 398 L 0070: smernica 98/70/ES Európskeho parlamentu a Rady z 13. októbra 1998 o kvalite benzínu a nafty a ktorou sa mení a dopĺňa smernica rady 93/12/EHS (Ú. v. ES L 350, 28.12.1998, s. 58)."Článok 3V smernici 1999/94/ES Európskeho parlamentu a Rady v prílohe XX k dohode sa za bod 21ac vkladá nasledujúci bod:"21ad. 399 L 0032: smernica Rady 1999/32/ES z 26. apríla 1999 o znižovaní obsahu síry v niektorých kvapalných palivách a ktorou sa mení a dopĺňa smernica 93/12/EHS (Ú. v. ES L 121, 11.5.1999, s. 13) [7].Na účely tejto dohody znejú príslušné ustanovenia smernice nasledovne:V článku 4 ods. 2 sa slová: "Island, pre celé územie alebo časť územia," vkladajú za slovo "územie,"."Článok 4Znenie smernice 98/70/ES Európskeho parlamentu a Rady a smernice Rady 1999/32/ES v islandskom a v nórskom jazyku, ktorý sa uverejní v prílohe Úradného vestníka Európskych spoločenstiev pre EHP, je autentické.Článok 5Toto rozhodnutie nadobudne účinnosť 14. júla 2001 za predpokladu, že sa vykonali všetky oznámenia Spoločnému výboru EHP [8] podľa článku 103 ods. 1 dohody.Článok 6Toto rozhodnutie sa uverejní v časti Úradného vestníka Európskych spoločenstiev pre EHP a v jeho prílohe pre EHP.V Bruseli 13. júla 2001Za Spoločný výbor EHPpredsedaE. Bull[1] Ú. v. ES L 325, 21.12.2000, s. 11.[2] Ú. v. ES L 238, 6.9.2001, s. 31.[3] Ú. v. ES L 74, 27.3.1993, s. 81.[4] Ú. v. ES L 350, 28.12.1998, s. 58.[5] Ú. v. ES L 121, 11.5.1999, s. 13.[6] táto smernica je tiež zaradená v bode 21ad prílohy XX k dohode.[7] táto smernica je zaradená aj v bode 6 kapitoly XVII prílohy II k dohode.[8] Podstatné podmienky neuvedené.--------------------------------------------------


text:
Alexander Gus Spanos, dit Alex Spanos (né le à Stockton (Californie) et mort le ), est un milliardaire américain d'origine grecque dans le domaine de l'immobilier.
 Parti de rien, il est le fondateur de et l'actionnaire majoritaire des Chargers de Los Angeles en National Football League (NFL).
 Biographie
 Enfance et éducation
 Alex Spanos est né à Stockton en Californie de parents immigrés grecs, Constantino et Evanthia Spanos. Son père était propriétaire d'une boulangerie, où le jeune Spanos a commencé à travailler dès l'âge de huit ans.
 En 1942, Alex Spanos abandonna ses études à la California Polytechnic School et rejoignit la formation de l'armée de l'air en tant que pilote, mais quitta le programme et servit à la place de mitrailleur pendant la Seconde Guerre mondiale. Spanos a obtenu des diplômes universitaires en natation et en plongée à l'université du Pacifique à Stockton.
 Carrière
 Dans l'immobilier
 En 1951, Alex Spanos emprunte 800 dollars à un banquier local pour acheter un camion grâce auquel il vendait des sandwichs aux ouvriers agricoles migrants de la vallée de San Joaquin.
 En 1955, il avait gagné son premier million de dollars. Il a investi ses revenus dans l'immobilier et, à la suggestion de ses comptables, a commencé à construire des appartements.
 En 1960, il fonda A. G. Spanos Companies, qui, en 1977, était devenu le plus grand constructeur d'appartements aux États-Unis. La société est basée à Stockton et possède 10 filiales.
 Dans le sport
 En 1984, Alex SpanosSpanos achete 60,3 % des Chargers de San Diego (aujourd'hui nommé Chargers de Los Angeles) au propriétaire majoritaire Eugene Klein pour de dollars. Au cours des suivantes, il a racheté les actions de plusieurs petits copropriétaires, portant ainsi le contrôle de son équipe à 97 %.
 Les 3 % restants étaient détenus par le restaurateur de San Diego, George Pernicano, investisseur dans l'équipe quelques années après sa création, jusqu'à la mort de Pernicano en . Depuis 1993, le fils de Spanos, Dean, s’occupe des opérations quotidiennes de la franchise. Selon Forbes, les Chargers de San Diego valent de dollars en 2015.
 Soutien politique
 Sur le plan politique, il soutient le Parti républicain. Il a notamment versé plusieurs millions de dollars pour la campagne de réélection de George W. Bush en 2004. Il verse également des fonds à un Super PAC pour le financement de la campagne de Mitt Romney lors de l'élection présidentielle américaine de 2012.
 Vie privée
 Publication
 Références
 Liens externes
 Naissance en septembre 1923
 Naissance à Stockton (Californie)
 Étudiant de l'université du Pacifique
 Milliardaire américain
 Décès à 95 ans
 Décès en octobre 2018
 Décès dans le comté de San Joaquin
 Personnalité américaine née d'un parent grec


text:
 Ιανουάριος
 Φεβρουάριος
 6 Φεβρουαρίου - Γεώργιος ΣΤ' του Ηνωμένου Βασιλείου.
 13 Φεβρουαρίου - Άλφρεντ Αϊνστάιν, 71, Γερμανο-Αμερικανός μουσικολόγος.
 19 Φεβρουαρίου - Κνουτ Χάμσουν, 92, Νορβηγός συγγραφέας.
 Μάρτιος
 4 Μαρτίου - Τσαρλς Σκοτ Σέρινγκτον, 94, Βρετανός επιστήμονας.
 9 Μαρτίου - Αλεξάνδρα Κολοντάι, 80, Ουκρανή κομμουνίστρια.
 27 Μαρτίου - Τογιόντα Κιιχίρο, 57, Ιάπωνας επιχειρηματίας και πρωτοπόρος της αυτοκινητοβιομηχανίας.
 30 Μαρτίου - Νίκος Μπελογιάννης, 37, Έλληνας κομμουνιστής.
 Απρίλιος
 21 Απριλίου - Λέσλι Μπανκς, 61, Βρετανός ηθοποιός.
 Μάιος
 15 Μαΐου - Άλμπερτ Μπάσερμανν, 84, Γερμανός ηθοποιός.
 21 Μαΐου - Τζον Γκάρφιλντ, 39, Αμερικανός ηθοποιός.
 Ιούνιος
 9 Ιουνίου - Άντολφ Μπους, Γερμανός βιολονίστας και συνθέτης.
 Ιούλιος
 Εβίτα Περόν 26 Ιουλίου 1952
 Αύγουστος
 Σεπτέμβριος
 27 Σεπτεμβρίου - Κώστας Γαβριηλίδης, Έλληνας πολιτικός της Αριστεράς (γ. 1897)
 Οκτώβριος
 23 Οκτωβρίου - Σούζαν Πήτερς, 31, Αμερικανίδα ηθοποιός.
 26 Οκτωβρίου - Χέτι ΜακΝτάνιελ, 57, Αφρο-Αμερικανίδα ηθοποιός.
 Νοέμβριος
 Δεκέμβριος
 28 Δεκεμβρίου - Φλέτσερ Χέντερσον, 55, Αφροαμερικανός μουσικός, πιανίστας, ενορχηστρωτής και συνθέτης της τζαζ.
 Χωρίς γνωστή ημερομηνία
 Πέτρος Περσάκης, 73, Έλληνας Ολυμπιονίκης (1896, με ένα αργυρό μετάλλιο στο δίζυγο ομαδικό και ένα χάλκινο στους κρίκους) της γυμναστικής.
 1952


text:
Le sport en Samoa américaines est influencé par les Américains puisque cette partie de l'archipel est depuis le un des territoires auto-gouvernés des États-Unis mais aussi par les Polynésiens dont les Samoans.
 Le sport le plus populaire au Samoa américaines est le Football américain. L'île compte presque 30 joueurs par saison en National Football League alors qu'elle ne compte que habitants.
 Football américain
 Le football américain est très implanté dans les collèges et l'implantation de la base navale américaine a fait connaitre ce jeu dans tout l'archipel.
 En 1945, Al Lolotai est le premier Samoan américain à intégrer une équipe de la NFL Washington Redskins .
 Rugby à XIII
 Le rugby est souvent pratiqué dans cette partie du Pacifique Sud. Son équipe de rugby à XIII est affilié à la Rugby League International Federation.
 L'équipe participe à la Pacific Cup où elle a rencontré quelque succès, mais reste toutefois plus faible que ses équipes voisines.
 Son équipe de rugby à XV est quant à elle très faible puisqu'en , elle est classée au mondial, sur 102 nations.
 Football
 Le football aux Samoa américaines est plutôt connu pour son très faible niveau international. La fédération nationale fut fondée en 1984 puis affiliée à la FIFA en 1998.
 Son équipe masculine est la malheureuse détentrice du record de buts encaissés lors d'un match de qualification pour la coupe du monde de football 2002, battue 31 à 0 par l'équipe d'Australie.
 Après une série de 30 défaites consécutives, la sélection nationale remporte enfin un match 2-1 contre les Tonga, mettant un terme à plus de 17 ans de revers
 Son championnat masculin comporte sept clubs.
 Athlétisme
 L'archipel américain compte comme athlète remarquable Lisa Misipeka qui obtient une médaille de bronze en 1999 aux mondiaux de Séville au lancer du marteau.
 Événements sportifs
 Les Samoa américaines n'a remporté jusqu'en 2014 aucune médaille aux Jeux olympiques malgré sa participation depuis 1988. On notera sa participation aux jeux olympiques d'hiver en 1994 avec une équipe de bobsleigh.
 Notes et références
 Liens externes