text:
Sammanträde 2009-02-23
 Din position: Hem > Ljungby kommun > Barn- och utbildningsnämnden > Sammanträde 2009-02-23
 2 Avtal enskilda förskolor, au § 36 /bilaga 2 - Marie Steneland, kl 13.15
 Enskilda förskolor pkt 2.pdf (8 kb)
 3 Ekonomisk information, au § 37 - Marie Steneland
 4 Bokslut 2008 /bilaga utsänds senare - Marie Steneland
 5 APU-avtal och ersättning enligt TYA-konceptet, au § 33 /bilaga 5 - Elisabeth Roos Jonsson, kl 14.15
 APU-avtal pkt 5.pdf (20 kb)
 6 Utbildning i Yrkeshögskola - löneadministration, au § 34 /bilaga 6 - Johan Nylin, kl 15.00
 Utbildning Yrkeshögskola pkt 6.pdf (24 kb)
 7 Allmänna villkor för erhållande av barnomsorg, au § 38 /bilaga 7 - Eva Hansson, kl 15.05
 Allmänna villkor barnomsorg pkt 7.pdf (19 kb)
 8 Kulturpengar till högstadiet - Skapande skola, au § 40 /bilaga 8 - Britt-Marie Zeylon, kl 15.20
 Kulturpengar pkt 8.pdf (48 kb)
 9 Redovisning av jämförelseprojektet Dacke, au § 41 /bilaga 9 - Lars-Bertil Nilsson, kl 15.35
 Projektet Dacke pkt 9.pdf (81 kb)
 10 Fördelning av lärarresurser inom grundskolan, au § 42 /bilaga 10 - Lars-Bertil Nilsson, kl 15.55
 Lärarresurser grundskolan pkt 10.pdf (182 kb)
 11 Fördelning av lärarresurser till svenska som andraspråk, au § 43 /bilaga 11 - Nils-Göran Jonasson, kl 16.15
 Svenska som andraspråk pkt 11.pdf (101 kb)
 12 Fördelning av lärarresurser till modersmålsundervisning, au § 44 / bilaga 12 - Nils-Göran Jonasson
 Modersmålsundervisning pkt 12.pdf (111 kb)
 13 Uppföljning studiehandledning på eget modersmål, au § 45 / bilaga 13 - Nils-Göran Jonasson
 Uppföljning studiehandledning pkt 13.pdf (189 kb)
 14 Betygsstatistik höstterminen 2008, au § 46 /bilaga 14 - Lars-Bertil Nilsson och Nils-Göran Jonasson, kl 16.35
 Betygsstatistik pkt 14.pdf (473 kb)
 15 Begäran om arbetskläder till personal på förskolor, au § 15 /bil 15 - Nils-Göran Jonasson
 Arbetskläder pkt 15.pdf (33 kb)
 16 Svar till Skolverket, au § 47 - Nils-Göran Jonasson
 18 Delegerade ärenden.
 §21 Barnfattigdom i Sverige
 Bu 2009/0039 600
 Utvecklingsledare Britt-Marie Zeylon presenterar en årsrapport från Rädda Barnen om barnfattigdom i Sverige.
 §22 Redovisning från tillsynsbesök
 Några av nämndens ledamöter presenterar kort sina tillsynsbesök.
 Stefan Willforss (C) och Ole Kongstad (V) har varit på Astradskolan.
 Magnus Carlsson (S) och Maida Dzanic`(ALT) har varit på BergaLyckans förskola.
 Samtliga var nöjda med tillsynsbesöken.
 §23 Avtal enskilda förskolor
 Barn- och utbildningsnämnden fastställer avtalet för enskilda förskolor att börja gälla från den 1 april 2009, med tillägg att utvärdering ska göras efter ett år. Bidragsbeloppen för 2009 fastställs.
 Administrativ chef Marie Steneland presenterar ett förslag till avtal om drift av enskilda förskolor. Förslaget har diskuterats fram tillsammans med förskolorna.
 Några ändringar hade tagits fram sedan det första förslaget som nämnden beslutade om 2008-12-08 (§ 171):
 – Fyra avstämningstillfällen (15/2, 15/5, 15/9, 15/11) istället för två.
 – Uppräkning sker enligt centralt avtal avseende löner.
 – Hävningsrätt ändras till sex månader.
 – Kommunens ansvar – vid nedläggning prioriteras barnen in i kommunens
 – Bidragsbeloppet fastställs i oktober året före.
 Det skrivs in i avtalet att utvärdering görs efter ett år.
 Barn- och utbildningsnämndens arbetsutskott 2009-02-04 § 36.
 §24 Ekonomisk information
 Administrativ chef Marie Steneland presenterar en utfallsrapport och löneanalys för januari 2009.
 Barn- och utbildningsnämndens arbetsutskott 2009-02-04 § 37.
 §25 Bokslut 2008
 Barn- och utbildningsnämnden godkänner det redovisade bokslutet samt fastställer texten med några redaktionella ändringar.
 Administrativ chef Marie Steneland presenterar bokslutet 2008.
 2008 gav ett resultat på 1,3 miljoner i överskott. Detta är fjärde året i rad som förvaltningen har ett positivt resultat.
 Ett tillägg görs: För grundskolan ska marknadsföringen uppgraderas och fokuseras för att underlätta elever och målsmäns framtida val.
 §26 APU-avtal och ersättning enligt TYA-konceptet
 Bu 2009/0025 050
 Avtalsmodellen gällande fordonsprogrammets arbetsplatsförlagda utbildning godkänns och nu gällande APU-avtal och ramavtal sägs upp med omedelbar verkan.
 Rektor Elisabeth Roos Jonsson presenterar ett förslag till avtal gällande sam-verkan mellan Ljungby kommun/Sunnerbogymnasiet och företag som tar emot elever på APU, arbetsplatsförlagd utbildning.
 Barn- och utbildningsnämndens arbetsutskott 2009-02-04 § 33.
 §27 Utbildning i Yrkeshögskola - löneadministration
 Bu 2009/0026 614
 Barn- och utbildningsnämnden uppdrar åt rektor Johan Nylin att inrätta tapetserarutbildning med start hösten 2009 under förutsättning att statsbidrag erhålles.
 Rektor Johan Nylin presenterar möjligheten att utforma den nuvarande påbyggnadsutbildningen till tapetserare inom ramen för Yrkeshögskola.
 Utbildningen i löneadministration är inte längre tänkt att ligga hos barn- och utbildningsnämnden, utan hos Idé- och Resurscentrum.
 Barn- och utbildningsnämndens arbetsutskott 2009-02-04 § 34.
 §28 Allmänna villkor för erhållande av barnomsorg
 Regelverket för förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg i Ljungby kommun godkänns.
 Utvecklingsledare Eva Hansson presenterar ett förslag till lydelser i allmänna villkor för erhållande av barnomsorg i förskola, familjedaghem och fritidshem/ fritidsklubb/lovtillsyn.
 Ole Kongstad (V) yrkar att titeln på regelverket ändras till ”Regler för förskole-verksamhet och skolbarnsomsorg i Ljungby kommun”. Yrkandet bifalles.
 Barn- och utbildningsnämndens arbetsutskott 2009-02-04 § 38.
 §29 Kulturpengar till högstadiet - Skapande skola
 Bu 2008/0100 047
 Ansökan om kulturpengar till högstadiet genom Skapande skola ska lämnas.
 Utvecklingsledare Britt-Marie Zeylon presenterar projektet Skapande skola som genomförts på kommunens högstadieskolor under hösten med hjälp av pengar från Kulturrådet (175 kr/elev).
 Nu är det dags att lämna in en ansökan om bidrag till nästkommande läsår.
 Barn- och utbildningsnämndens arbetsutskott 2009-02-04 § 40.
 §30 Redovisning av jämförelseprojektet Dacke
 Bu 2009/0028 600
 Områdeschef Lars-Bertil Nilsson presenterar en redovisning av jämförelse-projektet Dacke, som innebär att kommuner i nätverk tillsammans med SKL jämför hur man arbetar på olika områden, i detta fall barn i behov av särskilt stöd. Ljungby kommun ingår i nätverket Dacke, tillsammans med sju andra kommuner.
 Bland annat gav analysen att vad gäller resultat i förhållande till kostnader,
 samt tillgänglighet, ligger Ljungby kommun bra till. Detta tyder på kostnads-effektivitet.
 Barn- och utbildningsnämndens arbetsutskott 2009-02-04 § 41.
 §31 Fördelning av lärarresurser inom grundskolan
 Bu 2009/0029 603
 Fördelningen av lärarresurser inom grundskolan för läsåret 2009/2010 fastställs.
 Områdeschef Lars-Bertil Nilsson presenterar ett förslag till fördelning av lärarresurser inom grundskolan för läsåret 2009/2010.
 Förslaget har utgått ifrån lämnat åtgärdsförslag på grund av det ekonomiska läget, trots att det röstades ner på barn- och utbildningsnämnden 2009-01-26. Vid eventuell förändring i beslut justeras resurserna.
 Barn- och utbildningsnämndens arbetsutskott 2009-02-04 § 42.
 §32 Fördelning av lärarresurser till svenska som andraspråk
 Fördelningen av lärarresurser till svenska som andraspråk för läsåret 2009/2010 fastställs.
 Områdeschef Nils-Göran Jonasson presenterar ett förslag till fördelning av lärarresurser till svenska som andraspråk för läsåret 2009/2010.
 Barn- och utbildningsnämndens arbetsutskott 2009-02-04 § 43.
 §33 Fördelning av lärarresurser till modersmålsundervisning
 Fördelningen av lärarresurser till modersmålsundervisning för läsåret 2009/2010 fastställs.
 Områdeschef Nils-Göran Jonasson presenterar ett förslag till fördelning av lärarresurser till modersmålsundervisning för läsåret 2009/2010.
 Barn- och utbildningsnämndens arbetsutskott 2009-02-04 § 44.
 §34 Uppföljning studiehandledning på eget modersmål
 Bu 2007/0079 603
 Områdeschef Nils-Göran Jonasson presenterar en uppföljning av studiehand-ledning på eget modersmål.
 Möjligheten och elevens rätt till studiehandledning på modersmål är lite olika känt bland personalen på skolor. Eleverna är i de flesta fall positiva till studie-handledningen och både elever och personal anser att det behövs i NO- och
 SO-ämnen.
 Barn- och utbildningsnämndens arbetsutskott 2009-02-04 § 45.
 §35 Betygsstatistik höstterminen 2008
 Bu 2009/0030 604
 Områdescheferna Lars-Bertil Nilsson och Nils-Göran Jonasson presenterar en redovisning av antalet elever som inte uppnått godkäntnivån under höstterminen 2008 i Ljungby kommuns grundskolor, i åren 8 och 9.
 Rektor Hans Holmquist beskriver situationen på Åbyskolan, som innehar en stor del av andelen elever som inte uppnått godkäntnivån, eller riskerar att inte göra det.
 Barn- och utbildningsnämndens arbetsutskott 2009-02-04 § 46.
 §36 Begäran om arbetskläder till personal på förskolor
 Bu 2008/0051 028
 Barn- och utbildningsnämnden beslutar att inköpa och finansiera arbetskläder enligt förslag samt fastställa regelverket.
 Områdeschef Nils-Göran Jonasson presenterar en kompletterad begäran om arbetskläder till personal på förskolor.
 Barn- och utbildningsnämndens arbetsutskott 2009-01-14 § 15.
 §37 Svar till Skolinspektionen
 Bu 2008/0018 606
 Barn- och utbildningsnämnden beslutar att lämna svar till Skolinspektionen enligt förslag.
 Områdeschef Nils-Göran Jonasson presenterar ett förslag på svar till Skolinspektionen angående deras beslut efter en anmälan om kränkande behandling av en elev i behov av särskilt stöd.
 Bu 2008/0060.611
 Beslut 2009-01-30 från Skolinspektionen avseende ansökan från Karl-Oskar Utbildning AB om godkännande och rätt till bidrag till en fristående förskole-klass och fristående grundskola i Ljungby kommun.
 Bu 2009/0020.047
 Skrivelse 2009-01-07 från Specialpedagogiska skolmyndigheten avseende för-delning av medel ur anslaget, Särskilda insatser på skolområdet (SIS), budget-året 2009.
 Protokoll 2009-02-02 från Lokala styrelsen Södra Ljungaskolan.
 Tackkort från skolsköterska för uppvaktning vid pensionering.
 Protokoll från Samverkansmöte 2009-01-14.
 §39 Delegerade ärenden
 Skrivelser 2008-11-24 (3 st) från rektor Lidhultsskolan.
 Beslut om uppskjuten skolstart på begäran av barns vårdnadshavare punkt 168:
 Skrivelse 2009-01-16 från rektor Kungshögsskolan.


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 23.1.2019
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 20/40
 AZ EU–UKRAJNA VÁMÜGYEKKEL FOGLALKOZÓ ALBIZOTTSÁG 1/2018 sz. HATÁROZATA
 (2018. november 21.)
 az EU–Ukrajna társulási megállapodáshoz csatolt, a „származó termék” fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről szóló I. jegyzőkönyv felváltásáról [2019/101]
 AZ EU-UKRAJNA VÁMÜGYEKKEL FOGLALKOZÓ ALBIZOTTSÁG,
 tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodásra (1) és különösen annak 26. cikke (2) bekezdésére,
 tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodáshoz csatolt, a „származó termék” fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről szóló I. jegyzőkönyvre,
 mivel:
 (1)
 Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) 26. cikkének (2) bekezdése a származási szabályok tekintetében a megállapodás I. jegyzőkönyvére (a továbbiakban: az I. jegyzőkönyv) hivatkozik.
 (2)
 A megállapodás 2017. szeptember 1-jén lépett hatályba.
 (3)
 Az I. jegyzőkönyv 39. cikke úgy rendelkezik, hogy a megállapodás IV. címe 5. fejezetének 83. cikke alapján létrehozott, vámügyekkel foglalkozó albizottság határozhat úgy, hogy módosítja az említett jegyzőkönyv rendelkezéseit, és felválthatja a jegyzőkönyvben meghatározott származási szabályokat.
 (4)
 A pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezmény (2) (a továbbiakban: az egyezmény) célja a származási szabályokról szóló, a pán-euromediterrán övezetben jelenleg hatályos jegyzőkönyvek egyetlen egységes jogi aktussal történő helyettesítése.
 (5)
 Az Európai Unió 2011. június 15-én írta alá az egyezményt. 2017. május 16-án az egyezmény 3. cikkének (1) bekezdésével létrehozott vegyes bizottság úgy döntött, hogy Ukrajnát fel kell kérni az egyezményhez való csatlakozásra (3).
 (6)
 Az Európai Unió 2012. március 26-án helyezte letétbe elfogadási okiratát az egyezmény letéteményesénél. Ukrajna 2017. december 19-én helyezte letétbe elfogadási okiratát az egyezmény letéteményesénél. Következésképpen az egyezmény 10. cikkének (2) és (3) bekezdése alkalmazásában az egyezmény az Európai Unió tekintetében 2012. május 1-jén, Ukrajna tekintetében pedig 2018. február 1-jén lépett hatályba.
 (7)
 Az I. jegyzőkönyvet ezért egy új, az egyezményre hivatkozó jegyzőkönyvvel kell helyettesíteni,
 ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
 1. cikk
 Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodáshoz csatolt, a „származó termék” fogalmának meghatározásáról és a közigazgatási együttműködés módszereiről szóló I. jegyzőkönyv helyébe az e határozat mellékletében foglalt szöveg lép.
 2. cikk
 Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában és Ukrajna Hivatalos Közlönyében ki kell hirdetni.
 3. cikk
 Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
 Ezt a rendeletet 2019. január 1-jétől kell alkalmazni.
 Kelt Brüsszelben, 2018. november 21-én.
 az EU–Ukrajna vámügyekkel foglalkozó albizottság részéről
 az elnök
 F.P. DE PINNINCK
 a titkárok
 D. WENCEL
 N. BILOUS
 (1) HL L 161., 2014.5.29., 3. o.
 (2) HL L 54., 2013.2.26., 4. o.
 (3) A pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezménnyel létrehozott vegyes bizottság 1/2017 határozata (2017. május 16.) Ukrajnának a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezményhez való csatlakozás iránti kérelméről [2017/1367] (HL L 191., 2017.7.22., 11. o.).
 MELLÉKLET
 I. JEGYZŐKÖNYV
 A „SZÁRMAZÓ TERMÉK” FOGALMÁNAK MEGHATÁROZÁSÁRÓL ÉS A KÖZIGAZGATÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉS MÓDSZEREIRŐL
 1. cikk
 Az alkalmazandó származási szabályok
 (1) E megállapodás végrehajtása tekintetében a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezmény (1) (a továbbiakban: az egyezmény) I. függeléke és II. függelékének vonatkozó rendelkezései alkalmazandók.
 (2) Az egyezmény I. függelékében és II. függelékének vonatkozó rendelkezéseiben szereplő „releváns megállapodás” kifejezés e megállapodásra történő hivatkozásként értelmezendő.
 2. cikk
 Vitarendezés
 (1) Amennyiben az egyezmény I. függelékének 32. cikke szerinti ellenőrzési eljárásokkal kapcsolatban olyan viták merülnek fel, amelyeket nem lehet rendezni az ellenőrzést kérő vámhatóságok és az ellenőrzés végrehajtásáért felelős vámhatóságok között, ezeket a vitákat a vámügyekkel foglalkozó albizottság elé kell terjeszteni. Az e megállapodás IV. címének (Kereskedelem és kereskedelemmel kapcsolatos ügyek) 14. fejezetében (Vitarendezés) szereplő, a vitarendezési mechanizmusra vonatkozó rendelkezések nem alkalmazandók.
 (2) Az importőr és az importáló ország vámhatóságai közötti viták rendezésére vonatkozóan minden esetben az említett ország jogszabályai az irányadók.
 3. cikk
 A jegyzőkönyv módosításai
 E jegyzőkönyv rendelkezéseinek módosításáról a vámügyekkel foglalkozó albizottság határozhat.
 4. cikk
 Az egyezmény felmondása
 (1) Amennyiben akár az Európai Unió, akár Ukrajna írásban értesíti az egyezmény letéteményesét arról, hogy az egyezmény 9. cikke értelmében fel kívánja mondani az egyezményt, az Európai Unió és Ukrajna e megállapodás végrehajtása érdekében azonnal tárgyalásokat kezd a származási szabályokról.
 (2) Az e tárgyalások eredményeképpen megállapított új származási szabályok hatálybalépéséig e megállapodás tekintetében továbbra is az egyezmény I. függelékében és – adott esetben – II. függelékének vonatkozó rendelkezéseiben előírt, a felmondás időpontjában hatályos származási szabályok alkalmazandók. Mindazonáltal az egyezmény I. függelékében és adott esetben II. függelékének vonatkozó rendelkezéseiben előírt származási szabályok a felmondás időpontjától kezdve kizárólag az Európai Unió és Ukrajna közötti kétoldalú kumulációt lehetővé tevő rendelkezésekként értelmezendők.
 5. cikk
 Átmeneti rendelkezések – kumuláció
 Az egyezmény I. függeléke 16. cikkének (5) bekezdése és 21. cikkének (3) bekezdése ellenére amennyiben a kumuláció csak az EFTA-államokat, a Feröer szigeteket, az Európai Uniót, Törökországot, a stabilizációs és társulási folyamat résztvevőit, a Moldovai Köztársaságot, Grúziát és Ukrajnát érinti, származási igazolásként EUR.1 szállítási bizonyítvány vagy származási nyilatkozat is elfogadható.
 (1) HL L 54., 2013.2.26., 4. o.


type: wikipedia

text:
Wielka Synagoga w Toruniu – synagoga gminy żydowskiej w Toruniu, otwarta 3 września 1847 roku, zburzona w latach 1939–1940
 Lokalizacja
 Synagoga znajdowała się na terenie Zespołu Staromiejskiego, przy ulicy Szczytnej 10 i 12.
 Historia
 Na cały zespół zabudowań gminy żydowskiej w Toruniu składała się synagoga oraz kamienice od strony ul. Szczytnej. Murowany, piętrowy budynek synagogi wzniesiono na planie prostokąta i przekryto dużym dwuspadowym dachem; jego tylna ściana opierała się o ul. Podmurną. Elewacje były utrzymane w stylu klasycystycznym, z fasadą, na którą składał się portal z toskańskimi kolumnami wspierającymi architraw. Według zachowanego projektu z 1885 roku fasada była boniowana, o otworach okiennych i drzwiowych zamkniętymi łukiem półkolistym. Wewnątrz we wschodniej części znajdowała się główna sala modlitewna, do której wchodziło się przez przedsionek. Salę z trzech stron otaczały galerie dla kobiet, wsparte na rzędzie 10 kolumn. Na wschodniej ścianie znajdował się niezwykle bogato zdobiony Aron ha-kodesz.
 Kamienica przy ul. Szczytnej 12 należała w latach 1703-1724 do burmistrza Torunia, Jana Gotfryda Roesnera, w latach 1780-1792 natomiast do burmistrza Jana Samuela Zerneckego. Gmina żydowska nabyła ją, jak również sąsiednią kamienicę pod numerem 10, w 1843 roku. Umieszczono tam salę posiedzeń gminy, szkołę żydowską oraz mieszkanie woźnego. W 1885 roku dokonano gruntownej przebudowy budynków. Powstała kamienica miała jednolitą fasadę licowaną cegłą, z charakterystyczną wieżyczką w skrajnej prawej osi, zwieńczoną cebulastą kopułą z gwiazdą Dawida. Zachowane dotychczas bogato dekorowane, barokowe drewniane schody przeniesiono początkowo do ratusza, a w 1891 roku przekazano je do restaurowanego zamku krzyżackiego w Malborku, gdzie uległy zniszczeniu w czasie II wojny światowej.
 W okresie międzywojennym synagoga miała zostać rozbudowana, lecz te plany przerwała wkrótce okupacja niemiecka.
 Podczas II wojny światowej cały zespół synagogalny został od listopada 1939 roku do lutego 1940 roku rozebrany przez Niemców hitlerowskich. Gruz z rozbiórki trafił do zamieszkujących Rudak i Stawki bauerów.
 Po zakończeniu wojny, w 1948 roku zasypano piwnice, które pozostały po synagodze. Wkrótce na miejscu zburzonych kamienic zbudowano nowy budynek, na którym 18 października 1993 roku umieszczono tablicę upamiętniającą istnienie synagogi. Na miejscu samej synagogi, od strony ul. Podmurnej postawiono w latach 60. XX wieku pawilony usługowo-handlowe.
 Zobacz też
 Religia w Toruniu
 Zabytki w Toruniu
 Cmentarz żydowski w Toruniu
 Bibliografia
 T. Kruszewski, Żydzi dawnego Torunia [w:] Pomorze i Kujawy, nr 4(5) 1999, ISSN 1507-1960
 M. Niedzielska, Synagoga [w:] M. Niedzielska, Cmentarz żydowski w Toruniu, s. 22-24.
 Stanisław Dąbrowski, Portale, bramy i sienie toruńskie XVII-go wieku, "Zapiski Towarzystwa Naukowego w Toruniu", t. IX, nr 7-8 (99-100), 1933 r.
 Linki zewnętrzne
 Wielka Synagoga w Toruniu na portalu Wirtualny Sztetl
 Toruń
 Toruń
 Obiekty sakralne w Toruniu
 Zniszczone budynki w Toruniu


type: caselaw

text:
 15.5.2017
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 C 151/7
 Unionin tuomioistuimen tuomio (seitsemäs jaosto) 16.3.2017 (ennakkoratkaisupyyntö, jonka on esittänyt Corte suprema di cassazione – Italia) – Agenzia delle Entrate v. Marco Identi
 (Asia C-493/15) (1)
 ((Ennakkoratkaisupyyntö - Verotus - Arvonlisävero - SEU 4 artiklan 3 kohta - Kuudes direktiivi - Valtiontuet - Konkurssin tehneiden luonnollisten henkilöiden velkavastuusta vapauttamista koskeva menettely (esdebitazione) - Arvonlisäverovelkoja ei voida enää periä))
 (2017/C 151/10)
 Oikeudenkäyntikieli: italia
 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin
 Corte suprema di cassazione
 Pääasian asianosaiset
 Valittaja: Agenzia delle Entrate
 Vastapuoli: Marco Identi
 Tuomiolauselma
 Unionin oikeutta ja erityisesti SEU 4 artiklan 3 kohtaa ja jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta – yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste – 17.5.1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY 2 ja 22 artiklaa ja valtiontukisääntöjä on tulkittava siten, että ne eivät ole esteenä sille, että arvonlisäverovelat todetaan veloiksi, joita ei voida enää periä, sellaisen pääasiassa kyseessä olevan kaltaisen kansallisen lainsäädännön nojalla, jossa säädetään veloista vapauttamista koskevasta menettelystä, jossa tuomioistuin voi tietyin edellytyksin todeta luonnollisen henkilön velat, joita ei ole maksettu tätä henkilöä koskeneen konkurssimenettelyn päättyessä, saataviksi, joita ei voida enää periä.
 (1) EUVL C 406, 7.12.2015.


text:
 4.5.2015
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 146/50
 Prasība, kas celta 2015. gada 20. februārī – ZZ/SEAE
 (Lieta F-30/15)
 (2015/C 146/70)
 Tiesvedības valoda – franču
 Lietas dalībnieki
 Prasītājs: ZZ (pārstāvji – S. Orlandi un T. Martin, avocats)
 Atbildētājs: Eiropas Ārējās darbības dienests (SEAE)
 Strīda priekšmets un apraksts
 Prasība atcelt lēmumu izpildīt Eiropas Savienības Civildienesta tiesas 2014. gada 26. februāra spriedumu lietā F-53/13 Diamantopoulos/SEAE nepaaugstināt prasītāju AD 12 pakāpē paaugstināšanas amatā 2012. gadam ietvaros, kā arī atlīdzināt zaudējumus un morālo kaitējumu, kas, kā apgalvots, ir nodarīts.
 Prasītāja prasījumi:
 —
 atzīt, ka 2014. gada 29. aprīļa lēmums nepaaugstināt prasītāju AD 12 pakāpē paaugstināšanas amatā 2012. gadam ietvaros ir nelikumīgs;
 —
 piespriest atbildētājai samaksāt prasītājam kompensāciju EUR 25 000 apmērā;
 —
 piespriest SEAE atlīdzināt tiesāšanās izdevumus.


text:
 Pomembno pravno obvestilo
 |
 22004D0044
 Sklep Skupnega odbora EGP št. 44/2004 z dne 23. aprila 2004 o spremembi Priloge XVIII (Varnost in zdravje pri delu, delovno pravo in enako obravnavanje moških in žensk) k Sporazumu EGP – Direktiva Sveta 2003/72/ES (Statut za evropsko zadrugo)
 Uradni list L 277 , 26/08/2004 str. 0011 - 0011
 Sklep Skupnega odbora EGPšt. 44/2004z dne 23. aprila 2004o spremembi Priloge XVIII (Zdravje in varnost pri delu, delovno pravo in enako obravnavanje moških in žensk) k Sporazumu EGPSKUPNI ODBOR EGP JE -ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor ga spreminja Protokol o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, v nadaljnjem besedilu "Sporazum", in zlasti člena 98 Sporazuma,ob upoštevanju naslednjega:(1) Priloga XVIII k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom št. 122/2003 Skupnega odbora EGP z dne 26. septembra 2003 [1].(2) Direktivo Sveta 2003/72/ES z dne 22. julija 2003 o dopolnitvi Statuta evropske družbe glede udeležbe delavcev [2] je treba vključiti v Sporazum -SKLENIL:Člen 1Za točko 32f (Direktiva 2002/14/ES Evropskega parlamenta in Sveta) Priloge XVIII k Sporazumu se vstavi naslednja točka:"32.g 32003 L 0072: Direktiva Sveta 2003/72/ES z dne 22. julija 2003 o dopolnitvi Statuta evropske družbe glede udeležbe delavcev (UL L 207, 18.8.2003, str. 25)."Člen 2Besedili Direktive 2003/72/ES v islandskem in norveškem jeziku, objavljeni v Dopolnilu EGP Uradnega lista Evropske unije, sta verodostojni.Člen 3Ta sklep začne veljati 24. aprila 2004 pod pogojem, da so bila Skupnemu odboru EGP [3] predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma.Člen 4Ta sklep se objavi v sklopu EGP in v Dopolnilu EGP Uradnega lista Evropske unije.V Bruslju, 23. aprila 2004Za Skupni odbor EGPPredsednikP. Westerlund[1] UL L 331, 18.12.2003, str. 48.[2] UL L 207, 18.8.2003, str. 25.[3] Sporočene ustavne zahteve.--------------------------------------------------


type: other

text:
§ 1028 BGB - Verjährung - Gesetze - JuraForum.de
 § 1028 BGB - VerjährungBürgerliches Gesetzbuch | Jetzt kommentieren (0) Teilen Twittern E-Mail
 Stand: 24.04.2017 Buch 3 (Sachenrecht) Abschnitt 4 (Dienstbarkeiten) Titel 1 (Grunddienstbarkeiten)(1) Ist auf dem belasteten Grundstück eine Anlage, durch welche die Grunddienstbarkeit beeinträchtigt wird, errichtet worden, so unterliegt der Anspruch des Berechtigten auf Beseitigung der Beeinträchtigung der Verjährung, auch wenn die Dienstbarkeit im Grundbuch eingetragen ist. Mit der Verjährung des Anspruchs erlischt die Dienstbarkeit, soweit der Bestand der Anlage mit ihr in Widerspruch steht.
 (2) Die Vorschrift des § 892 findet keine Anwendung.Weitere Vorschriften um § 1028 BGB§ 1023 BGB - Verlegung der Ausübung§ 1024 BGB - Zusammentreffen mehrerer Nutzungsrechte§ 1025 BGB - Teilung des herrschenden Grundstücks§ 1026 BGB - Teilung des dienenden Grundstücks§ 1027 BGB - Beeinträchtigung der Grunddienstbarkeit§ 1028 BGB - Verjährung§ 1029 BGB - Besitzschutz des Rechtsbesitzers§ 1030 BGB - Gesetzlicher Inhalt des Nießbrauchs an Sachen§ 1031 BGB - Erstreckung auf Zubehör§ 1032 BGB - Bestellung an beweglichen Sachen§ 1033 BGB - Erwerb durch ErsitzungNachrichten zum ThemaKeine Auslieferung bei Verjährung der Strafverfolgung (30.01.2014, 16:20)Ein britscher Staatsbürger, der auch die deutsche Staatsangehörigkeit besitzt, darf zum Zwecke der Strafverfolgung nicht nach Großbritannien ausgeliefert werden, wenn die Strafverfolgung nach deutschem Recht verjährt ist. Das hat der 2. Strafsenat...Verjährung rechtswidriger Überstunden im Staatsdienst gefestigt (29.01.2014, 11:23)Leipzig (jur). Ansprüche auf Geldentschädigung für rechtswidrige Überstunden im Staatsdienst verjähren generell nach drei Jahren. Das hat das Bundesverwaltungsgericht in Leipzig mit drei am Dienstag, 28. Januar 2014, bekanntgegebenen Beschlüssen...BGH: Verjährung von Gewährleistungsansprüchen bei Photovoltaik-Modulen (10.10.2013, 10:08)Der Bundesgerichtshof hat sich in einer Entscheidung mit der Frage befasst, in welcher Frist kaufrechtliche Gewährleistungsansprüche aus der Lieferung mangelhafter Teile einer Photovoltaikanlage verjähren. Im April 2004 kaufte die Klägerin von der...BGB Urteile im Hinblick auf die Werbung namensgleicher Unternehmen (05.03.2013, 15:21)Sind namensgleiche Unternehmen in getrennten Wirtschaftsräumen tätig, dürfen diese unter Umständen auch im Gebiet des jeweils anderen Unternehmens für sich werben, wenn sie einige Formalien beachten.
 Entscheidungen zu § 1028 BGBBGH, 18.07.2014, V ZR 151/13Der Anspruch auf Beseitigung einer Beeintra?chtigung der Grunddienstbarkeit, die durch eine Anlage auf dem dienenden Grundstu?ck verursacht wird, verja?hrt in entsprechender Anwendung von § 197 Nr. 2 BGB in dreißig Jahren, wenn es um die Verwirklichung des Rechts selbst und nicht nur um eine Sto?rung in der Ausu?bung geht (Fortfu?hrung...OLG-NAUMBURG, 20.12.2001, 11 U 167/011. Die Verpflichtung zur Bewilligung der Eintragung einer altrechtlichen Grunddienstbarkeit kann sich dem Grunde nach aus Art. 184, 187 EGBGB i. V. m. § 11 des 22. Titels des ersten Teils des Allgemeinen preußischen Landrechts von 1794 ergeben.
 32 - Se.ch s = Bisherige Kommentare zur Vorschrift (0)
 Sie haben gerade folgende Vorschrift aufgerufen: "§ 1028 BGB - Verjährung"


text:
 28.7.2012
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea
 C 227/4
 Sentenza tal-Qorti tal-Ġustizzja (Awla Manja) tat-12 ta’ Ġunju 2012 (talba għal deċiżjoni preliminari tal-Bundesfinanzhof — Il-Ġermanja) — Waldemar Hudzinski vs Agentur für Arbeit Wesel — Familienkasse (C-611/10), Jaroslaw Wawrzyniak vs Agentur für Arbeit Mönchengladbach — Familienkasse (C-612/10)
 (Kawżi magħquda C-611/10 u C-612/10) (1)
 (Sigurtà soċjali tal-ħaddiema migranti - Regolament (KEE) Nru 1408/71 - Artikoli 14(1)(a) u 14a(1)(a) - Artikoli 45 TFUE u 48 TFUE - Xogħol temporanju fi Stat Membru differenti minn dak li fit-territorju tiegħu l-attività hija normalment eżerċitata - Benefiċċji tal-familja - Leġiżlazzjoni applikabbli - Possibbiltà li jingħataw benefiċċji għall-ulied mill-Istat Membru fejn sar ix-xogħol temporanju iżda li ma huwiex l-Istat kompetenti - Applikazzjoni ta’ regola ta’ dritt nazzjonali kontra l-akkumulazzjoni li teskludi dan il-benefiċċju fil-każ ta’ riċezzjoni ta’ benefiċċju komparabbli fi Stat Membru ieħor)
 2012/C 227/05
 Lingwa tal-kawża: il-Ġermaniż
 Qorti tar-rinviju
 Bundesfinanzhof
 Partijiet fil-kawża prinċipali
 Rikorrenti: Waldemar Hudzinski (C-611/10), Jaroslaw Wawrzyniak (C-612/10)
 Konvenuti: Agentur für Arbeit Wesel — Familienkasse (C-611/10), Agentur für Arbeit Mönchengladbach — Familienkasse (C-612/10)
 Suġġett
 Talbiet għal deċiżjoni preliminari — Bundesfinanzhof — Interpretazzjoni tal-Artikolu 14a(1)(a) tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 1408/71, tal-14 ta’ Ġunju 1971, dwar l-applikazzjoni tal-iskemi tas-siġurtà soċjali għall-persuni impjegati u l-familja tagħhom li jiċċaqilqu ġewwa l-Komunità (Edizzjoni Speċjali bil-Malti, Kapitolu 5, Vol. 1, p. 35) — Determinazzjoni tal-leġiżlazzjoni applikabbli — Dritt ta’ ħaddiem migrant li jirċievi fl-Istat Membru li jaħdem fih allowances tal-familja għat-tfal tiegħu residenti fl-Istat Membru ta’ oriġini — Sitwazzjoni ta’ persuna li taħdem għal rasha fl-Istat Membru ta’ oriġini tagħha u li twettaq matul perijodu ta’ erba’ xhur impjieg fi Stat Membru ieħor
 Dispożittiv
 (1)
 L-Artikoli 14(1)(a) u 14a(1)(a) tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 1408/71, tal-14 ta’ Ġunju 1971, dwar il-pubblikazzjoni (applikazzjoni) tal-iskemi tas-sigurtà soċjali għall-persuni impjegati, għall-persuni li jaħdmu għal rashom u l-membri tal-familji tagħhom li jiċċaqilqu fi ħdan il-Komunità, fil-verżjoni tagħha kif emendata u aġġornata bir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 118/97, tat-2 ta’ Diċembru 1996, kif emendat bir-Regolament Nru 647/2005 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill, tat-13 ta’ April 2005, għandhom jiġu interpretati fis-sens li ma jipprekludux Stat Membru li ma huwiex, skont dawn id-dispożizzjonijiet, l-Istat kompetenti milli jagħti benefiċċji għall-ulied skont id-dritt nazzjonali tiegħu lil ħaddiem migrant li jkun qed jaħdem temporanjament fit-territorju tiegħu f’ċirkustanzi bħal dawk inkwistjoni fil-kawżi prinċipali, inkluż meta jiġi kkonstatat, l-ewwel nett, li l-ħaddiem ma sofra l-ebda żvantaġġ fuq il-livell ġuridiku mill-fatt li eżerċita d-dritt tiegħu għal moviment liberu peress li żamm id-dritt tiegħu għal benefiċċji tal-familja tal-istess natura fl-Istat Membru kompetenti, u, it-tieni nett, li la l-ħaddiem u lanqas il-wild li għalih qed jintalab l-imsemmi benefiċċju ma jirrisjedu abitwalment fit-territorju tal-Istat Membru fejn twettaq ix-xogħol temporanju.
 (2)
 Ir-regoli tat-Trattat FUE fil-qasam tal-moviment liberu tal-ħaddiema għandhom jiġu interpretati fis-sens li jipprekludu l-applikazzjoni, f’sitwazzjoni bħal dik fil-kawża prinċipali, ta’ regola ta’ dritt nazzjonali bħal dik li tirriżulta mill-Artikolu 65 tal-liġi dwar it-taxxa fuq id-dħul (Einkommensteuergesetz), sa fejn din ma timplikax tnaqqis tal-ammont tal-benefiċċju sal-ammont ta’ benefiċċju komparabbli riċevut fi Stat Membru ieħor, iżda l-esklużjoni ta’ dan il-benefiċċju.
 (1) ĠU C 103, 2.4.2011


text:
 26.8.2004
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 L 277/30
 ETA:N SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS
 N:o 59/2004,
 tehty 26 päivänä huhtikuuta 2004,
 ETA-sopimuksen liitteen II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) muuttamisesta
 ETA:N SEKAKOMITEA, joka
 ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ”sopimus”, ja erityisesti sen 98 artiklan,
 sekä katsoo seuraavaa:
 (1)
 Sopimuksen liite II muutettiin 19 päivänä maaliskuuta 2004 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 23/2004 (1).
 (2)
 Vaarallisten aineiden luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 67/548/ETY mukauttamisesta tekniikan kehitykseen kahdennenkymmenennenneljännen kerran 18 päivänä syyskuuta 1998 annettu komission direktiivi 98/73/EY (2), sellaisena kuin se on oikaistuna EYVL:ssä L 285, 8.11.1999, s. 1, olisi otettava osaksi sopimusta.
 (3)
 Vaarallisten aineiden luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 67/548/ETY mukauttamisesta tekniikan kehitykseen kahdennenkymmenennenviidennen kerran 15 päivänä joulukuuta 1998 annettu komission direktiivi 98/98/EY (3), sellaisena kuin se on oikaistuna EYVL:ssä L 293, 15.11.1999, s. 1, olisi otettava osaksi sopimusta.
 (4)
 Vaarallisten valmisteiden luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 31 päivänä toukokuuta 1999 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 1999/45/EY (4), sellaisena kuin se on oikaistuna EYVL:ssä L 6, 10.1.2002, s. 70, olisi otettava osaksi sopimusta.
 (5)
 Vaarallisten aineiden luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 67/548/ETY mukauttamisesta tekniikan kehitykseen kahdennenkymmenennenkuudennen kerran 19 päivänä toukokuuta 2000 annettu komission direktiivi 2000/32/EY (5) olisi otettava osaksi sopimusta.
 (6)
 Vaarallisten aineiden luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 67/548/ETY mukauttamisesta tekniikan kehitykseen kahdennenkymmenennenseitsemännen kerran 25 päivänä huhtikuuta 2000 annettu komission direktiivi 2000/33/EY (6) olisi otettava osaksi sopimusta.
 (7)
 Vaarallisten aineiden luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 67/548/ETY mukauttamisesta tekniikan kehitykseen kahdennenkymmenennenviidennen kerran annetun direktiivin 98/98/EY oikaisemisesta 19 päivänä toukokuuta 2000 tehty komission päätös 2000/368/EY (7) olisi otettava osaksi sopimusta.
 (8)
 Yksityiskohtaisten järjestelyjen määrittelemisestä ja vahvistamisesta vaarallisia valmisteita koskevaa erityistietojärjestelmää varten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 1999/45/EY 14 artiklan täytäntöönpanemiseksi annetun direktiivin 91/155/ETY muuttamisesta toisen kerran neuvoston direktiivin 67/548/ETY 27 artiklan (käyttöturvallisuustiedotteet) täytäntöönpanemiseksi vaarallisten aineiden osalta 27 päivänä heinäkuuta 2001 annettu komission direktiivi 2001/58/EY (8) olisi otettava osaksi sopimusta.
 (9)
 Vaarallisten aineiden luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 67/548/ETY mukauttamisesta tekniikan kehitykseen kahdennenkymmenennenkahdeksannen kerran 6 päivänä elokuuta 2001 annettu komission direktiivi 2001/59/EY (9) olisi otettava osaksi sopimusta.
 (10)
 Vaarallisten valmisteiden luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 1999/45/EY mukauttamisesta tekniikan kehitykseen 7 päivänä elokuuta 2001 annettu komission direktiivi 2001/60/EY (10) olisi otettava osaksi sopimusta.
 (11)
 Direktiivillä 1999/45/EY kumotaan sopimukseen sisällytetyt direktiivit 78/631/ETY (11), 88/379/ETY (12), 89/178/ETY (13), 90/35/ETY (14), 90/492/ETY (15), 91/442/ETY (16), 93/18/ETY (17) ja 96/65/EY (18), jotka on näin ollen poistettava sopimuksesta,
 ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
 1 artikla
 Muutetaan sopimuksen liitteessä II oleva XV luku tämän päätöksen liitteiden I—III mukaisesti.
 2 artikla
 Direktiivin 98/73/EY, sellaisena kuin se on oikaistuna EYVL:ssä L 285, 8.11.1999, s. 1, direktiivin 98/98/EY, sellaisena kuin se on oikaistuna EYVL:ssä L 293, 15.11.1999, s. 1, direktiivin 1999/45/EY, sellaisena kuin se on oikaistuna EYVL:ssä L 6, 10.1.2002, s. 70, direktiivien 2000/32/EY, 2000/33/EY, 2001/58/EY, 2001/59/EY ja 2001/60/EY sekä päätöksen 2000/368/EY islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.
 3 artikla
 Tämä päätös tulee voimaan 27 päivänä huhtikuuta 2004, jos sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle (19).
 4 artikla
 Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.
 Tehty Brysselissä 26 päivänä huhtikuuta 2004.
 ETA:n sekakomitean puolesta
 Puheenjohtaja
 P. WESTERLUND
 (1) EUVL L 127, 29.4.2004, s. 128.
 (2) EYVL L 305, 16.11.1998, s. 1.
 (3) EYVL L 355, 30.12.1998, s. 1.
 (4) EYVL L 200, 30.7.1999, s. 1.
 (5) EYVL L 136, 8.6.2000, s. 1.
 (6) EYVL L 136, 8.6.2000, s. 90.
 (7) EYVL L 136, 8.6.2000, s. 108.
 (8) EYVL L 212, 7.8.2001, s. 24.
 (9) EYVL L 225, 21.8.2001, s. 1.
 (10) EYVL L 226, 22.8.2001, s. 5.
 (11) EYVL L 206, 29.7.1978, s. 13.
 (12) EYVL L 187, 16.7.1988, s. 14.
 (13) EYVL L 64, 8.3.1989, s. 18.
 (14) EYVL L 19, 24.1.1990, s. 14.
 (15) EYVL L 275, 5.10.1990, s. 35.
 (16) EYVL L 238, 27.8.1991, s. 25.
 (17) EYVL L 104, 29.4.1993, s. 46.
 (18) EYVL L 265, 18.10.1996, s. 15.
 (19) Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.
 LIITE I
 ETA:n sekakomitean päätökseen N:o 59/2004
 Muutetaan sopimuksen liitteessä II oleva XV luku seuraavasti:
 1.
 Muutetaan 1 kohta (neuvoston direktiivi 67/548/ETY) seuraavasti:
 1.1.
 Lisätään luetelmakohdat seuraavasti:
 ”—
 398 L 0073: komission direktiivi 98/73/EY, annettu 18 päivänä syyskuuta 1998 (EYVL L 305, 16.11.1998, s. 1), sellaisena kuin se on oikaistuna EYVL:ssä L 285, 8.11.1999, s. 1,
 —
 398 L 0098: komission direktiivi 98/98/EY, annettu 15 päivänä joulukuuta 1998 (EYVL L 355, 30.12.1998, s. 1), sellaisena kuin se on oikaistuna EYVL:ssä L 293, 15.11.1999, s. 1,
 —
 32000 L 0032: komission direktiivi 2000/32/EY, annettu 19 päivänä toukokuuta 2000 (EYVL L 136, 8.6.2000, s. 1),
 —
 32000 L 0033: komission direktiivi 2000/33/EY, annettu 25 päivänä huhtikuuta 2000 (EYVL L 136, 8.6.2000, s. 90),
 —
 32000 D 0368: komission päätös 2000/368/EY, tehty 19 päivänä toukokuuta 2000 (EYVL L 136, 8.6.2000, s. 108),
 —
 32001 L 0059: komission direktiivi 2001/59/EY, annettu 6 päivänä elokuuta 2001 (EYVL L 225, 21.8.2001, s. 1).”
 1.2.
 Korvataan direktiivin 67/548/ETY mukautus tekstillä seuraavasti:
 ”Tätä sopimusta sovellettaessa direktiiviä koskevat seuraavat mukautukset:
 a)
 Direktiivin liitettä I täydennetään sopimuksen liitteessä II olevien lisäysten 3 ja 4 mukaisesti.
 b)
 Tietojenvaihtoon sovelletaan seuraavia määräyksiä:
 i)
 Vaarallisia aineita ja valmisteita koskevaa yhteisön säännöstöä noudattavien EFTA-valtioiden on annettava yhteisössä sovellettavia takeita vastaavat takeet siitä, että:
 —
 tapauksissa, joissa tiedot direktiivin säännösten mukaan ovat liikesalaisuuksina salassa pidettäviä yhteisössä, vain ne EFTA-valtiot, jotka noudattavat asiaa koskevaa yhteisön säännöstöä, osallistuvat tietojenvaihtoon,
 —
 salassa pidettäville tiedoille annetaan EFTA-valtioissa samanasteinen suoja kuin niille annetaan yhteisössä.
 ii)
 Kaikki EFTA-valtiot osallistuvat tietojenvaihtoon kaikilta muilta osin direktiivissä säädetyllä tavalla.
 c)
 Seuraavia säännöksiä ei sovelleta Norjaan 30 päivään kesäkuuta 2005 asti:
 i)
 30 artikla yhdessä 4 ja 6 artiklan kanssa OAR-merkintöjä koskevien Norjan säädösten mukaisesti merkittyjen aineiden osalta;
 ii)
 30 artikla yhdessä 27 artiklan kanssa niiltä osin kuin kyse on 1 kohdan c alakohdan i alakohdassa tarkoitettujen aineiden tai voimassa olevassa Norjan kynnysarvoluettelossa (hallinnolliset normit) mainittujen aineiden käyttöturvallisuustiedotteista.
 d)
 Seuraavia säännöksiä ei sovelleta Norjaan:
 i)
 30 artikla yhdessä 4 ja 5 artiklan kanssa niiltä osin kuin kyse on sellaisten aineiden tai aineryhmien luokitusta, merkintöjä ja/tai pitoisuusrajoja koskevista vaatimuksista, jotka luetellaan direktiivin liitteessä I ja mainitaan jäljempänä olevassa luettelossa. Norja voi vaatia erilaisen luokituksen, merkintöjen ja/tai pitoisuusrajojen käyttöä näille aineille.
 Nimi
 CAS-numero
 Indeksinumero
 Einecs
 n-heksaani
 110-54-3
 601-037-00-0
 203-777-6
 bentso[a]pyreeni (bentso[def]kryseeni)
 50-32-8
 601-032-00-3
 200-028-5
 akryyliamidi
 79-06-1
 616-003-00-0
 201-173-7
 kadmiumsulfidi
 1306-23-6
 048-010-00-4
 215-147-8
 lyijykromaatti
 7758-97-6
 082-004-00-2
 231-846-0
 lyijysulfokromaattikeltainen (C.I. Pigment Yellow 34)
 1344-37-2
 082-009-00-X
 215-693-7
 lyijykromaattimolybdaattisulfaattipunainen (C.I. Pigment Red 104)
 12656-85-8
 082-010-00-5
 235-759-9
 etyyli-2-syanoakrylaatti
 7085-85-0
 607-236-009
 230-391-5
 metyyli-2-syanoakrylaatti
 137-05-3
 607-235-00-3
 205-275-2
 ii)
 30 artikla yhdessä 4 ja 6 artiklan kanssa niiltä osin kuin kyse on sellaisten aineiden tai aineryhmien luokitusta, merkintöjä ja/tai pitoisuusrajoja koskevista vaatimuksista, joita ei luetella direktiivin liitteessä I mutta jotka mainitaan jäljempänä olevassa luettelossa. Norja voi vaatia erilaisen luokituksen, merkintöjen ja/tai pitoisuusrajojen käyttöä näille aineille.
 Nimi
 CAS-numero
 Indeksinumero
 Einecs
 nikkelikloridi
 7718-54-9
 231-743-0
 metyyliakryyliamidiglykolaatti (akryyliamidipitoisuus 0,01—0,1 %)
 77402-05-2
 [NOR-UNN-02-91]
 403-230-3
 metyyliakryyliamidimetoksiasetaatti (akryyliamidipitoisuus 0,01—0,1 %)
 77402-03-0
 [NOR-UNN-03-01]
 401-890-7
 iii)
 Direktiivin 23 artiklan 2 kohdan säännökset maininnan ’EY-merkinnät’ käyttöä vaativien, edellä 1 kohdan d alakohdan i alakohdassa tarkoitettujen aineiden osalta.
 iv)
 Sopimuspuolet ovat yksimielisiä tavoitteesta, jonka mukaan vaarallisia aineita ja valmisteita koskevien yhteisön säädösten säännöksiä olisi sovellettava viimeistään 1 päivästä heinäkuuta 2005. Jäljellä olevien ongelmien ratkaisemiseksi tehtävän yhteistyön mukaisesti tilannetta tarkastellaan uudelleen vuoden 2004 aikana, mukaan lukien kysymykset, jotka eivät kuulu yhteisön lainsäädännön soveltamisalaan. Jos EFTA-valtio katsoo tarvitsevansa poikkeuksen luokitusta ja merkintöjä koskevista yhteisön säädöksistä, niitä ei sovelleta siihen, ellei ETA:n sekakomiteassa toisin sovita.”
 2.
 Korvataan 4 kohdan (neuvoston direktiivi 76/769/ETY) mukautus seuraavasti:
 ”Liechtenstein voi vapaasti rajoittaa seuraavassa mainittujen aineiden pääsyä markkinoilleen tämän sopimuksen voimaantulopäivänä voimassa olevan lainsäädäntönsä mukaisesti:
 —
 elohopeayhdisteet
 —
 arseeniyhdisteet
 —
 pentakloorifenoli
 —
 kadmium.
 Sopimuspuolet tarkastelevat yhdessä tilannetta vuonna 2005.”
 3.
 Poistetaan 5 kohdan (komission päätös 78/631/ETY) teksti.
 4.
 Korvataan 10 kohdan (neuvoston direktiivi 88/379/ETY) teksti seuraavasti:
 ”391 L 0155: Komission direktiivi 91/155/ETY, annettu 5 päivänä maaliskuuta 1991, yksityiskohtaisten järjestelyjen määrittelemisestä ja vahvistamisesta vaarallisia valmisteita koskevaa erityistietojärjestelmää varten direktiivin 88/379/ETY 10 artiklan täytäntöönpanemiseksi (EYVL L 76, 22.3.1991, s. 35), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:
 —
 393 L 0112: komission direktiivi 93/112/EY, annettu 10 päivänä joulukuuta 1993 (EYVL L 314, 16.12.1993, s. 38),
 —
 32001 L 0058: komission direktiivi 2001/58/EY, annettu 27 päivänä heinäkuuta 2001 (EYVL L 212, 7.8.2001, s. 24).
 Sopimuspuolet ovat yksimielisiä tavoitteesta, jonka mukaan vaarallisia aineita ja valmisteita koskevien yhteisön säädösten säännöksiä olisi sovellettava viimeistään 1 päivästä heinäkuuta 2005. Jäljellä olevien ongelmien ratkaisemiseksi tehtävän yhteistyön mukaisesti tilannetta tarkastellaan uudelleen vuoden 2004 aikana, mukaan lukien kysymykset, jotka eivät kuulu yhteisön lainsäädännön soveltamisalaan. Jos EFTA-valtio katsoo tarvitsevansa poikkeuksen luokitusta ja merkintöjä koskevista yhteisön säädöksistä, niitä ei sovelleta siihen, ellei ETA:n sekakomiteassa toisin sovita.”
 5.
 Poistetaan 11 kohdasta (neuvoston direktiivi 91/157/ETY) mukautus.
 6.
 Poistetaan 12b kohdan (komission direktiivi 91/442/ETY) teksti.
 7.
 Poistetaan 12d kohdasta (komission direktiivi 93/67/ETY) mukautuksen ensimmäinen kohta.
 8.
 Lisätään 12q kohdan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/95/EY) jälkeen kohta seuraavasti:
 ”12r.
 399 L 0045: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 1999/45/EY, annettu 31 päivänä toukokuuta 1999, vaarallisten valmisteiden luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä (EYVL L 200, 30.7.1999, s. 1), sellaisena kuin se on oikaistuna EYVL:ssä L 6, 10.1.2002, s. 70, ja muutettuna seuraavalla:
 —
 32001 L 0060: komission direktiivi 2001/60/EY, annettu 7 päivänä elokuuta 2001 (EYVL L 226, 22.8.2001, s. 5).
 Tätä sopimusta sovellettaessa direktiiviä koskevat seuraavat mukautukset:
 a)
 EFTA-valtiot voivat rajoittaa neuvoston direktiivin 91/414/ETY soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden pääsyä markkinoilleen tämän sopimuksen voimaantulopäivänä voimassa olevan lainsäädäntönsä mukaisesti. Uusia EY-sääntöjä käsitellään sopimuksen 97—104 artiklassa määrättyjä menettelyjä noudattaen.
 b)
 Lisätään liitteessä VI olevan A osan 5 kohtaan teksti seuraavasti:
 ’Islanti:
 Liechtenstein:
 Norja:’
 c)
 Tietojenvaihtoon sovelletaan seuraavia määräyksiä:
 i)
 Vaarallisia aineita ja valmisteita koskevaa yhteisön säännöstöä noudattavien EFTA-valtioiden on annettava yhteisössä sovellettavia takeita vastaavat takeet siitä, että:
 —
 tapauksissa, joissa tiedot direktiivin säännösten mukaan ovat liikesalaisuuksina salassa pidettäviä yhteisössä, vain ne EFTA-valtiot, jotka noudattavat asiaa koskevaa yhteisön säännöstöä, osallistuvat tietojenvaihtoon,
 —
 salassa pidettäville tiedoille annetaan EFTA-valtioissa samanasteinen suoja kuin niille annetaan yhteisössä.
 ii)
 Kaikki EFTA-valtiot osallistuvat tietojenvaihtoon kaikilta muilta osin direktiivissä säädetyllä tavalla.
 d)
 Seuraavia säännöksiä ei sovelleta Norjaan 30 päivään kesäkuuta 2005 asti:
 i)
 18 artikla yhdessä 6 ja 10 artiklan kanssa niiltä osin kuin kyse on valmisteista, jotka sisältävät 1 kohdan c alakohdan i alakohdassa lueteltuja aineita.
 ii)
 18 artikla yhdessä 14 artiklan kanssa niiltä osin kuin kyse on OAR-merkintöjä koskevien Norjan säädösten mukaisesti merkittyjä aineita sisältävien valmisteiden ja Norjan kynnysarvoluettelossa (hallinnolliset normit) mainittuja aineita sisältävien valmisteiden käyttöturvallisuustiedotteista.
 e)
 Seuraavia säännöksiä ei sovelleta Norjaan:
 i)
 18 artikla yhdessä 6 ja 10 artiklan kanssa siltä osin kuin on kyse valmisteista, jotka sisältävät 1 kohdan d alakohdan i ja ii alakohdassa lueteltuja aineita.
 ii)
 Sopimuspuolet ovat yksimielisiä tavoitteesta, jonka mukaan vaarallisia aineita ja valmisteita koskevien yhteisön säädösten säännöksiä olisi sovellettava viimeistään 1 päivästä heinäkuuta 2005. Jäljellä olevien ongelmien ratkaisemiseksi tehtävän yhteistyön mukaisesti tilannetta tarkastellaan uudelleen vuoden 2004 aikana, mukaan lukien kysymykset, jotka eivät kuulu yhteisön lainsäädännön soveltamisalaan. Jos EFTA-valtio katsoo tarvitsevansa poikkeuksen luokitusta ja merkintöjä koskevista yhteisön säädöksistä, niitä ei sovelleta siihen, ellei ETA:n sekakomiteassa toisin sovita.”
 9.
 Tehdään lisäykset 3 ja 4 tämän päätöksen liitteiden II ja III mukaisesti.
 LIITE II
 Tehdään sopimuksen liitteessä II olevan lisäyksen 2 jälkeen lisäys seuraavasti:
 ”Lisäys 3
 VAARALLISTEN AINEIDEN LUETTELO NEUVOSTON DIREKTIIVIN 67/548/ETY LIITTEESSÄ I
 Islanti
 Lisätään seuraava neuvoston direktiivin 67/548/EY liitteessäI olevaan vaarallisten aineiden luetteloon:
 LIITE III
 Tehdään sopimuksen liitteessä II olevan lisäyksen 3 jälkeen lisäys seuraavasti:
 ”Lisäys 4
 VAARALLISTEN AINEIDEN LUETTELO NEUVOSTON DIREKTIIVIN 67/548/ETY LIITTEESSÄ I
 Norja
 Lisätään seuraava neuvoston direktiivin 67/548/EY liitteessä I olevaan vaarallisten aineiden luetteloon:


text:
 6.6.2016
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 C 200/15
 A Bíróság elnökének 2016. február 22-i végzése (a Tribunal Superior de Justicia de la Comunidad Autónoma del País Vasco [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Confederación Sindical ELA, Juan Manuel Martínez Sánchez kontra Aquarbe S.A.U., Consorcio de Aguas de Busturialdea
 (C-118/15. sz. ügy) (1)
 (2016/C 200/21)
 Az eljárás nyelve: spanyol
 A Bíróság elnöke elrendelte az ügy törlését.
 (1) HL C 171., 2015.5.26.


text:
§ 11 LMedienG, Finanzierung, Werbung und Sponsoring | Gesetze auf anwalt24.de
 § 11 LMedienG, Finanzierung, Werbung und Sponsoring Suche
 Landesmediengesetz (LMedienG) Landesrecht Baden-Württemberg...§ 11 LMedienG, Finanzierung, Werbung und Sponsoring§ 12 LMedienG, Zulassungserfordernis§ 13 LMedienG, Persönliche Zulassungsvoraussetzungen§ 14 LMedienG, Sachliche Zulassungsvoraussetzungen§ 15 LMedienG, Unveränderte Weiterverbreitung anderer Programme§ 16 LMedienG, Pilotprojekte, Betriebsversuche§ 17 LMedienG (weggefallen)§ 18 LMedienG, Zuweisung von Übertragungskapazitäten und Planung von Verbreitung...§ 19 LMedienG, Anzeigepflicht für Anlagenbetreiber§ 20 LMedienG, Ausweisung und Zuweisung§ 21 LMedienG, Rangfolge bei Ausweisung und Zuweisung§ 22 LMedienG, Belegung durch Betreiber§ 23 LMedienG, Grundsätze der Meinungsvielfalt§ 24 LMedienG, Sicherung der Meinungsvielfalt§ 25 LMedienG, Zurechnung von Programmen§ 26 LMedienG, Vielfaltsichernde Maßnahmen§ 27 LMedienG, Sendezeit für unabhängige Dritte§ 28 LMedienG, Programmbeirat§ 29 LMedienG, Rechtsform und Organe§ 30 LMedienG, Aufgaben§ 31 LMedienG, Auskunfts- und Vorlagerechte...§ 54 LMedienG, Inkrafttreten, Außerkrafttreten
 § 11 LMedienG, Finanzierung, Werbung und Sponsoring
 § 11 LMedienGLandesmediengesetz (LMedienG)Landesrecht Baden-WürttembergErster Abschnitt – Allgemeine VorschriftenTitel: Landesmediengesetz (LMedienG)Normgeber: Baden-WürttembergAmtliche Abkürzung: LMedienGGliederungs-Nr.: 2271Normtyp: Gesetz(1) Es gelten die Bestimmungen des Rundfunkstaatsvertrages in der jeweils geltenden Fassung über Finanzierung, Werbung, Produktplatzierung, Sponsoring und Teleshopping privater Veranstalter.(2) Werbung in einem überregionalen und regionalen Hörfunkprogramm darf nur im entsprechenden gesamten Sendegebiet verbreitet werden. Abweichend von Satz 1 ist Werbung in einem durch Auseinanderschalten entstehenden Teilverbreitungsgebiet eines regionalen Hörfunkprogramms zulässig, soweit 1.sie täglich zwölf Minuten nicht übersteigt,2.in diesem Gebiet kein zugelassener Veranstalter ein lokales Hörfunkprogramm verbreitet, dessen Verbreitungsgebiet zu einem Drittel oder mehr innerhalb des Teilverbreitungsgebiets liegt, oder3.alle Veranstalter, deren Verbreitungsgebiet zu einem Drittel oder mehr innerhalb des Teilverbreitungsgebiets liegt, schriftlich ihr Einverständnis gegenüber der Landesanstalt erklärt haben.(3) Auf regionale und lokale Fernsehprogramme finden § 7 Abs. 4 Satz 2, § 7a Abs. 3 und § 45 Abs. 1 des Rundfunkstaatsvertrages keine Anwendung.
 § 10 LMedienG, Eigenständigkeit des Programms, programmliche Zusammenarbeit§ 12 LMedienG, Zulassungserfordernis


text:
 10.3.2007
 EL
 Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης
 C 56/41
 Διάταξη του Προέδρου του Δικαστηρίου Δημόσιας Διοίκησης της 1ης Φεβρουαρίου 2007– Blingy κατά Επιτροπής
 (Υπόθεση F-142/06)
 (Ασφαλιστικά μέτρα - Αίτηση αναστολής εκτελέσεως - Αίτηση λήψεως προσωρινών μέτρων - Επείγων χαρακτήρας - Δεν υφίσταται)
 (2007/C 56/78)
 Γλώσσα διαδικασίας: η γαλλική
 Διάδικοι
 Προσφεύγων: Francesco Bligny (Tassin-la-Demi-Lune, Γαλλία) (εκπρόσωπος: P. Lebel-Nourissat, δικηγόρος)
 Καθής: Επιτροπή των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων (εκπρόσωποι: J. Curall και K. Herrmann)
 Αντικείμενο της υποθέσεως
 Αφενός, η αναστολή των αποφάσεων της εξεταστικής επιτροπής της 23ης Νοεμβρίου και της 7ης Δεκεμβρίου 2006 περί απορρίψεως της υποψηφιότητας του προσφεύγοντος στον γενικό διαγωνισμό EPSO/AD/26/05 και, αφετέρου, αίτημα να διαταχθεί, ως προσωρινό μέτρο, η διόρθωση της γραπτής του δοκιμασίας στον εν λόγω διαγωνισμό
 Διατακτικό της διατάξεως
 Ο Πρόεδρος του Δικαστηρίου Δημόσιας Διοίκησης διατάσσει:
 1.
 Απορρίπτει την αίτηση ασφαλιστικών μέτρων.
 2.
 Επιφυλάσσεται ως προς τα δικαστικά έξοδα.


text:
Rakvere linna jäätmehoolduseeskiri – Riigi Teataja
 Rakvere linna jäätmehoolduseeskiri
 Rakvere linna jäätmehoolduseeskiri - sisukord
 2 Jäätmekäitluse üldnõuded
 § 4 Jäätmevaldaja kohustused
 3 Jäätmete sortimine ja kogumine
 § 5 Jäätmete kogumise üldnõuded
 § 6 Paberi ja papi kogumine
 § 7 Probleemtoodete ja nendest tekkivate jäätmete kogumine
 § 8 Ohtlike jäätmete kogumine
 § 9 Pakendite ja pakendijäätmete kogumine
 § 10 Pakendiettevõtja ja taaskasutusorganisatsiooni kohustused
 § 11 Biolagunevate jäätmete kogumise ja kompostimise nõuded
 4 Jäätmekäitluse tehnilised nõuded
 § 12 Jäätmemahuti tehnilised nõuded
 § 13 Nõuded jäätmemahutite paiknemiskohale ja juurdepääsuteele
 5 Jäätmete vedamine
 § 14 Jäätmeveo nõuded
 § 15 Korraldatud jäätmeveo üldnõuded
 § 16 Jäätmevedaja valik ja jäätmekäitluskoht
 § 17 Korraldatud jäätmeveoga liitunuks lugemine
 § 18 Jäätmeveolepingu sõlmimine jäätmevaldajaga
 § 19 Lisateenused
 § 20 Jäätmevaldaja erandkorras vabastamine korraldatud jäätmeveoga liitumisest
 7 Ehitusjäätmete käitlemise nõuded
 § 21 Ehitus- ja lammutusjäätmete käitlemise üldnõuded
 § 22 Mitteohtlike ehitusjäätmete käitlemine
 § 23 Ohtlike ehitusjäätmete käitlemine
 8 Tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutaja jäätmete käitlemise nõuded
 § 24 Tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutaja jäätmekäitlus
 § 25 Olmejäätmete käitlemise nõuded
 § 26 Bioloogilised jäätmed
 § 27 Teravad ja torkivad jäätmed
 § 28 Nakkusohtlikud jäätmed
 § 29 Mikrobioloogia ja viroloogia laboratooriumide jäätmed
 § 30 Ravimijäätmed
 § 31 Elavhõbedajäätmed
 § 32 Kemikaalide jäätmed
 § 33 Tehnilised nõuded tervishoiuasutuse jäätmehoidlale
 9 Jäätmekäitluskoha järelhooldus
 § 35 Järelevalve teostajad
 Rakvere Linnavolikogu
 RT IV, 23.01.2018, 20
 Vastu võetud 26.06.2013 nr 15
 RT IV, 02.07.2013, 36
 jõustumine 15.07.2013
 27.11.2013 RT IV, 03.12.2013, 3 06.12.2013
 28.10.2015 RT IV, 04.11.2015, 6 07.11.2015
 06.07.2016 RT IV, 09.07.2016, 38 01.03.2017
 15.02.2017 RT IV, 22.02.2017, 2 01.03.2017
 17.01.2018 RT IV, 23.01.2018, 3 26.01.2018
 Määrus kehtestatakse Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punktide 365 ja p 366 ning § 22 lõike 2, Jäätmeseaduse § 66 lõike 4, § 67 lõike 6 ning § 71 lõigete 1 ja 2 ning Pakendiseaduse § 15 lõike 1 alusel.
 (1) Rakvere linna jäätmehoolduseeskiri (edaspidi: eeskiri) reguleerib jäätmehoolduse korraldamist Rakvere linna haldusterritooriumil.
 (2) Käesolevas eeskirjas reguleerimata jäätmete tekke, tervise- ja keskkonnaohu kõrvaldamise ning jäätmehoolduse korraldamise nõuded tulenevad Jäätmeseadusest ja teistest jäätmehooldust reguleerivatest õigusaktidest.
 (1) Jäätmehooldust Rakvere linna haldusterritooriumil korraldavad ja kontrollivad eeskirjas sätestud organid ja isikud vastavalt jäätmehooldust reguleerivatele õigusaktidele ja eeskirjale.
 (2) Käesolevas eeskirjas kasutatakse mõisteid järgmises tähenduses:
 1) Rakvere linnavalitsus- Rakvere linnavolikogu poolt moodustatud täitevorgan;
 2) linnavalitsus - Rakvere Linnavalitsus (ametiasutusena) koos struktuuriüksustega.
 (3) Rakvere linnavalitsus:
 1) otsustab korraldatud jäätmeveoga liitumisest erandkorras vabastamise;
 2) otsustab jäätmehoolduse korraldmisega seotud muid küsimusi, mis on õigusaktide alusel tema pädevusse antud.
 (4) Linnavalitsus:
 1) kontrollib jäätmete liigiti kogumist ja jäätmekäitlustoiminguid Rakvere linna haldusterritooriumil;
 2) nõustab jäätmevaldajaid ja levitab jäätmekäitluse alast teavet;
 3) korraldab oma pädevuse piires riigihangete seaduses sätestatud korras korraldatud jäätmeveo hanke jäätmevedaja leidmiseks ja sõlmib hankelepingu;
 4) informeerib kirjalikult jäätmevaldajat päevast, mil jäätmevaldaja on liitunud korraldatud jäätmeveoga;
 5) teostab järelevalvet korraldatud jäätmeveoga liitumisest erandkorras vabastatud jäätmevaldajate üle;
 6) annab jäätmevaldajale kooskõlastuse jäätmemahuti paigutamiseks Rakvere linnale kuuluvale maale;
 7) korraldab linna parkides ja haljasaladel tekkivate aia- ja haljastujäätmete kogumist ja üleandmist jäätmevedajale või jäätmekäitlejale;
 8) korraldab üldkasutatavatesse kohtadesse (tänavad, parklad, ühistranspordipeatused, pargid, haljasalad, kalmistud) vajalikul hulgal jäätmemahutite paigutamise ning tagab nende regulaarse tühjendamise ja nende ümbruse korrasoleku;
 9) teostab järelevalvet eeskirja täitmise üle.
 2. peatükk Jäätmekäitluse üldnõuded
 (1) Iga tegevuse juures tuleb püüda jäätmeteket vältida või kui see ei ole võimalik, siis vähendada. Tekkinud jäätmeid tuleb taaskasutada, kui see on tehnoloogiliselt võimalik ega ole muude kasutusviisudega võrreldes ülemäära kulukas.
 (2) Jäätmeid tuleb taaskasutada või kõrvaldada nende tekkekohale võimalikult lähedal asuvas, tehnoloogiliselt sobivas ning tervisekaitse- ja keskkonnanõuetele vastavas jäätmekäitluskohas.
 [RT IV, 03.12.2013, 3 - jõust. 06.12.2013]
 (3) Jäätmed tuleb sortida tekkekohas ja seejärel liigiti koguda. Sortimisel eraldatakse taaskasutatavad jäätmed ja ohtlikud jäätmed ülejäänud jäätmetest, kui see on tehniliselt teostatav ja sellega ei kaasne ülemääraseid kulutusi.
 (4) Olmejäätmete liigiti kogumine peab vastama õigusaktidele, sh keskkonnaministri 16. jaanuari 2007 määrusele nr 4 “Olmejäätmete sortimise kord ning sorditud jäätmete liigitamise alused”.
 [RT IV, 04.11.2015, 6 - jõust. 07.11.2015]
 (5) Lõigetes 1, 2, 3 ja 4 sätestatut kohaldatakse ka kaubanduses, teeninduses ja mujal tekkinud, oma koostise ja omaduste poolest kodumajapidamisjäätmetega samalaadsete jäätmete kohta, mis vastavad Jäätmeseaduse §-s 7 sätestatud olmejäätmete mõistele.
 (6) Keelatud on jäätmete ladustamine või ladestamine selleks mitteettenähtud kohtadesse.
 (7) Jäätmete käitlemine, sh jäätmete põletamine, selleks mitteettenähtud kohas on keelatud. Küttekolletes võib põletada ainult immutamata ja värvimata puitu ning kiletamata paberit või kartongi.
 (1) Jäätmevaldajaks on jäätmetekitaja kelleks on:
 5) ehitise kui vallasaja juurde kuuluval ehitise teenindamiseks vajalikul maal (edaspidi: krunt) ehitise omanik;
 (3) Jäätmevaldaja on kohustatud sortima ja liigiti koguma enda valduses olevaid jäätmeid eeskirja ja teiste õigusaktidega kehtestatud nõuete kohaselt ning korraldatud jäätmeveo piirkonnas andma korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmed üle jäätmevedajale.
 (4) Korraldatud jäätmeveoga hõlmamata jäätmete vedamiseks peab jäätmevaldaja sõlmima jäätmevedajaga või –käitlejaga jäätmekäitluslepingu või vedama tema tekitatud või tema valduses olevad jäätmed ise jäätmekäitluskohta või taaskasutama neid kehtivate nõuete kohaselt. Juhul, kui jäätmevedu on korraldatud Jäätmeseaduse § 66 lõike 11 alusel, peab jäätmevaldaja sõlmima jäätmekäitluslepingu Rakvere linnavalitsuse või viimase poolt volitatud mittetulundusühinguga.
 (5) Jäätmevaldaja on kohustatud omama või rentima piisavas koguses olmejäätmete ja liigiti kogutavate taaskasutatavate jäätmete mahuteid (sh jäätmekotid) või kasutama ühismahuteid. Mahutid peavad vastama eeskirja nõuetele. Ühismahutit on lubatud kasutada üksnes ühise õuealaga korter- ja ridaelamutes või kõrvuti asetsevatel kinnistutel tekkivate jäätmete kogumiseks. Ühismahuti suurus peab vastama tegelikkuses tekkivatele jäätmekogustele ja ühismahutina ei ole lubatud kasutada jäätmekotti.
 (6) Jäätmemahuti, välja arvatud ühismahuti, paigaldamine väljapoole jäätmevaldaja kinnistut tuleb kooskõlastada vastava kinnistu omanikuga.
 (7) Jäätmevaldaja on kohustatud tagama jäätmemahuti kättesaadavuse tühjenduspäeval, sh avama lukustatud mahuti, ukse või värava või varustama jäätmevedaja viimase nõusolekul võtmega mahuti, ukse või värava avamiseks.
 (8) Jäätmevaldaja peab vältima ohtlike jäätmete segunemist, mitte segama ohtlikke jäätmeid omavahel või tavajäätmetega või mistahes ainega.
 (9) Jäätmete nõuetekohase käitlemise eest vastutab jäätmevaldaja, kes on kohustatud käitlema tema valduses olevaid jäätmeid vastavalt käesoleva eeskirjaga ja teiste õigusaktidega kehtestatud nõuetele või andma need käitlemiseks üle selleks õigust omavale isikule.
 (10) Kui jäätmevaldajat pole võimalik kindlaks määrata või ta ei täida jäätmete nõuetekohase käitlemise kohustust, korraldab jäätmete kogumist ja vedu jäätmete asukohajärgse kinnisasja omanik või valdaja või krundi valdaja. Kui kinnisasja omanik või valdaja või krundi valdaja ei korralda nimetatud tegevusi, on järelevalvet teostaval ametiisikul õigus kohaldada asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatut.
 3. peatükk Jäätmete sortimine ja kogumine
 § 5. Jäätmete kogumise üldnõuded
 (1) Linnavalitsus korraldab jäätmete sortimist ja liigiti kogumist, et võimaldada jäätmete taaskasutamist võimalikult suures ulatuses.
 (2) Kinnistul või krundil tekkivad jäätmed, mida ei saa kohapeal taaskasutada, tuleb koguda liigiti. Taaskasutatavad jäätmed tuleb liigiti koguda selleks ettenähtud jäätmemahutitesse, taaskasutatavate jäätmete liigiti kogumisest ülejäänud segaolmejäätmed tuleb koguda selleks ettenähtud jäätmemahutitesse.
 (3) Jäätmeid, mille liigiti kogumine on korraldatud, tohib paigutada ainult selleks ettenähtud jäätmemahutisse. Liigiti kogutavaid jäätmeid ei tohi nende kogumisel ja vedamisel teiste jäätmeliikidega segada.
 (4) Jäätmeid ei ole lubatud jätta jäätmemahuti lähedusse, välja arvatud suurjäätmeid ja erandkorras segaolmejäätmeid pakendatult, kui mahuti on ületäitunud. Jäätmevaldaja on kohustatud tellima ületäitunud mahuti tühjendamise, et vältida jäätmete mahuti ümbrusesse paigutamist. Suurjäätmeid võib ajutiselt paigutada jäätmemahuti vahetusse lähedusse, kui need veetakse ära kolme kalendripäeva jooksul.
 (5) Olmejäätmed, kergesti riknevad, haisvad ja lendlevad jäätmed (nt jahtunud tuhk, tänavapühkmed, koerte väljaheited, kassiliiv) tuleb mahutisse paigutada pakendatult.
 (6) Olmejäätmete mahutisse on keelatud panna:
 1) ehitus- ja lammutusjäätmeid;
 2) tule- ja plahvatusohtlikke jäätmeid;
 4) ohtlikke jäätmeid;
 5) käimlajäätmeid;
 6) kogumiskaevude setteid;
 7) erikäitlust vajavaid jäätmeid;
 8) probleemtooteid ja nendest tekkinud jäätmeid;
 9) aineid ja esemeid, mis võivad ohustada jäätmemahutite hooldajat või jäätmekäitlejat;
 10) aineid ja esemeid, mis oma kaalu, mõõtmete või kuju tõttu või muul põhjusel võivad kahjustada mahuteid või jäätmeveokeid või raskendavad märkimisväärselt jäätmete kokkupressimist;
 11) taaskasutatavaid jäätmeid, mille kogumine on korraldatud.
 (7) Suurjäätmed on olmejäätmed, mis oma suurte mõõtmete tõttu (mööbel jms) ei mahu segaolmejäätmete kogumismahutisse. Suurjäätmed tuleb koguda eraldi ja anda üle vastavat jäätmeluba omavale isikule.
 § 6. Paberi ja papi kogumine
 (1) Paber ja papp tuleb koguda muudest jäätmetest eraldi.
 (2) Kui kinnistul on vähemalt kümne korteriga elamu või mõni muu hoone, mille kütmiseks kasutatakse kaugkütet, elektrikütet, vedelkütet või gaasikütet, peab kinnistul olema eraldi kogumismahuti paberi ja papi kogumiseks.
 (3) Kui kinnistul on üksikelamu või vähem kui kümne korteriga elamu või mõni muu hoone, mille kütmiseks kasutatakse tahkekütust, tuleb paber ja papp koguda liigiti ning viia selleks ettenähtud avalikku kogumispunkti või jäätmekäitluskohta või põletada küttekoldes.
 (4) Kogumismahutisse liigiti kogutav paber ja papp ei tohi olla määrdunud või vettinud ning ei tohi sisaldada muid materjale.
 § 7. Probleemtoodete ja nendest tekkivate jäätmete kogumine
 (1) Elektri- ja elektroonikaseadmed, sh külmkapid, elektripliidid, pesumasinad ja telerid ning neist tekkinud jäätmed tuleb koguda muudest jäätmetest eraldi ning viia kogumispunkti, Jäätmekeskusesse või uue toote ostmise korral müügikohta kooskõlas Jäätmeseadusega.
 (2) Tootja võib jäätmevaldajalt nõuda jäätmekäitluskulude osalist kandmist, kui tootjale tagastatavast elektri- ja elektroonikaseadmest tekkinud jäätmed ei ole algse seadmega võrreldes komplektsed ning neis puuduvad varem seadme komplektis või koostises olnud materjalimahukuselt ja maksumuselt või jäätmete ohtlikkuse seisukohalt olulised osad või kui seadmele on lisatud muid jäätmeid.
 (3) Kasutuskõlbmatuks muutunud patareid ja akumulaatorid tuleb koguda muudest jäätmetest eraldi ning viia kogumispunkti, Jäätmekeskusesse või müügikohta kooskõlas Jäätmeseadusega.
 (4) Vanarehvid tuleb üle anda tootja või tootjavastutusorganisatsiooni määratud kogumispunkti, Jäätmekeskusesse või uue rehvi ostmise korral müügikohta / rehviettevõttesse kooskõlas Jäätmeseadusega.
 (5) Romusõiduk tuleb üle anda tootja või tootja esindaja määratud kogumiskohta või vanametalli kogumiskohta.
 (6) Lõigetes 1, 3, 4 ja 5 nimetatud probleemtoodete kogumise ja käitlemise korraldab tootja või tootjavastutusorganisatsioon.
 (7) Probleemtoodete kogumispunktide asukohad, nõuded kogumispunktile ja paigaldamise tingimused kooskõlastab tootja või tootjavastutusorganisatsioon linnavalitsusega.
 (8) Tootja või tootjavastutusorganisatsioon on kohustatud tühjendama oma vahenditega tema hallatava kogumispunkti, tagades puhtuse ja tehnilise korrashoiu.
 § 8. Ohtlike jäätmete kogumine
 (2) Ohtlikke jäätmeid võib jäätmeloa alusel käidelda isik, kellele on väljastatud ohtlike jäätmete käitluslitsents.
 (3) Ohtlikud jäätmed tuleb kogumisel, vaheladustamisel ja veol pakendada nii, et vältida neist tulenevat ohtu tervisele ja keskkonnale ning hõlbustada nende taaskasutamist või kõrvaldamist.
 (4) Ohtlike jäätmete kogumist korraldav isik peab paigutama nende kogumist reguleeriva juhise kogumispunktis nähtavasse kohta. Juhises peab olema kindlaks määratud ohtlike jäätmete äraveo kord.
 (5) Ohtlikke jäätmeid tuleb säilitada nii, et need ei reostaks pinna- ja põhjavett ega põhjustaks teisi keskkonnakahjustusi. Vedelaid ohtlikke jäätmeid peab säilitama kindlalt suletavas mahutis, mis välistab nende sattumise maapinnale, põhjavette või kanalisatsiooni.
 (6) Kodumajapidamises tekkinud ohtlikud jäätmed (nt. kasutuskõlbmatuks muutunud õlid, õlifiltrid, ravimid, värvid, lakid ja lahustid ning elavhõbelambid ja - kraadiklaasid) tuleb viia Jäätmekeskusesse.
 (7) Ohtlike jäätmete valdaja vastutab nende ohutu hoidmise eest kuni jäätmete üleandmiseni jäätmekäitlejale. Valdaja peab takistama kõrvaliste isikute ligipääsu ohtlikele jäätmetele.
 (8) Avalikus kasutuses või ettevõtja kinnistul või krundil asuv ohtlike jäätmete ajutine säilituspaik peab olema varustatud esmaste avarii likvideerimise ja tulekustutusvahenditega.
 § 9. Pakendite ja pakendijäätmete kogumine
 (1) Pakendid ja pakendijäätmed tuleb koguda muudest jäätmetest eraldi ja panna pakendijäätmete mahutisse (edaspidi: pakendimahuti), viia pakendipunkti, Jäätmekeskusesse või anda üle pakendiettevõtjale / taaskasutusorganisatsioonile.
 (2) Üleantavad pakendid ja pakendijäätmed peavad olema tühjad ja vastama pakendiettevõtja või taaskasutusorganisatsiooni kehtestatud nõuetele. Üleantavad pakendid ja pakendijäätmed ei tohi olla määrdunud, levitada haisu ega määrida teisi pakendimahutis olevaid pakendeid ja pakendijäätmeid
 (3) Pakendite ja pakendijäätmete kogumise ja taaskasutamise korraldavad pakendiettevõtjad või nende volituse alusel taaskasutusorganisatsioonid.
 (4) Tagatisrahata pakendijäätmete pakendipunktide asukohad, kogumismahutite miinimumarvu ja miinimummahu iga pakendipunkti kohta ning nende tühjendamissageduse määrab Rakvere linnavalitsus. Pakendipunktis peab olema tagatud kõigi pakendimaterjali liikide vastuvõtmine.
 (5) Tagatisrahaga pakendi vastuvõtmine peab olema korraldatud vahetult müügikohas või selle teenindusmaa piires. Tagatisrahaga pakendisse pakendatud kaupa müüv isik ei pea tagatisrahaga pakendit tagasi võtma, kui müügikoha suurus on alla 20 m2.
 (6) Pakendatud kauba müüja, kelle müügikoha suurus on alla 200 m2, võib sellise pakendi tagasivõtmise, millele on kehtestatud tagatisraha, korraldada väljaspool oma müügikoha teenindusmaa piire, kuid müügikoha kauplemisajal ja ainult kohaliku omavalitsuse nõusolekul.
 (7) Pakendimahutil peab olema kasutajale nähtavas kohas, selgelt loetavalt suurte tähtedega kirjutatud, mis liiki pakendeid või pakendijäätmeid sinna tohib paigutada ja pakendimahuti valdaja või seda teenindava jäätmekäitleja telefoninumber.
 § 10. Pakendiettevõtja ja taaskasutusorganisatsiooni kohustused
 (1) Pakendiettevõtja on kohustatud lõppkasutajalt või tarbijalt tasuta tagasi võtma müüdud kauba müügipakendi ja -pakendijäätmed müügikohas või müügikoha kinnistu või teenindusmaa piires olevas pakendipunktis.
 (2) Müüdud kauba müügipakendi ja -pakendijäätmete tagasivõtmise nõue hõlmab vaid pakendit, mille tüüp, kuju ja suurus vastavad selles müügikohas müüdava kauba pakendile. Tagasivõtmise kohast teavitatakse müügikohas nähtavale kohale seatud arusaadava kirjaliku teatega.
 (3) Pakendiettevõtja võib lõigetes 1 ja 2 nimetatud kohustused lepingu alusel delegeerida taaskasutusorganisatsioonile.
 (4) Taaskasutusorganisatsioon on kohustatud sõlmima linnavalitsusega lepingu, milles määratakse kindlaks pakendipunktide asukohad, kogumismahutite miinimumarv ja miinimummaht iga pakendipunkti kohta, tüüp, välimus, tühjendamissagedus, haldamine ja nende korrashoid.
 (5) Tagatisrahata pakendi jäätmete kogumisel peab taaskasutusorganisatsioon tagama pakendipunktide tiheduse vastavalt Pakendiseaduse § 171 nõuetele.
 (6) Pakendite ja pakendijäätmete veo käitluskohta korraldab pakendiettevõtja või taaskasutusorganisatsioon.
 (7) Pakendiettevõtja või taaskasutusorganisatsioon on kohustatud vältima liigiti kogutud või pakendimaterjalide kaupa sorditud pakendite ja pakendijäätmete segunemist teiste jäätmete või pakendimaterjalidega.
 (8) Pakendiettevõtja või taaskasutusorganisatsioon on kohustatud hoidma pakendipunktis olevad mahutid puhta ja tervena, vältima mahutite ületäitumist, koristama pakendipunkti ja selles olevate mahutite ümbruse mahutite tühjendamisel sinna maha kukkunud või paigutatud pakenditest ja pakendijäätmetest. Pakendipunkt või -mahuti tuleb tühjendada kohe, kui see levitab haisu või on ületäitunud.
 § 11. Biolagunevate jäätmete kogumise ja kompostimise nõuded
 (1) Biolagunevad aia- ja haljastusjäätmeid ning köögi- ja sööklajäätmeid (edaspidi biolagunevad jäätmed) tuleb koguda muudest jäätmetest eraldi. Biolagunevad jäätmed ulatuses, mida ei kompostita, tuleb anda üle korraldatud jäätmeveo ainuõigust omavale isikule.
 [RT IV, 09.07.2016, 38 - jõust. 01.03.2017]
 (11) Biolagunevate jäätmete mahuti peab olema elamumaa sihtotstarbega kinnistul, kus on vähemalt 10 korterit, samuti mitteelamumaa sihtotstarbega kinnistul, kus biolagunevaid jäätmeid tekib üle 25 kg nädalas.
 [RT IV, 22.02.2017, 2 - jõust. 01.03.2017]
 (12) Biolagunevad jäätmed tuleb panna biolagunevast materjalist kotti paigutatuna vastavasse jäätmete mahutisse, kui see on kinnistul olemas. Biolagunevate jäätmete mahutisse on keelatud panna muid jäätmeid kui biolagunevaid jäätmeid.
 (2) Elamumaa sihtotstarbega kinnistul tekkivaid biolagunevaid jäätmeid on lubatud kompostida oma kinnistu piirides. Väljaspool oma kinnistut on biolagunevaid jäätmeid lubatud kompostida ainult jäätmeloaga jäätmekäitluskohas.
 (4) Keelatud on kompostida jäätmeid, mis kahjustavad komposti või muudavad selle kasutuskõlbmatuks.
 (5) Elamumaa sihtotstarbega kinnistul tekkivaid toidujäätmeid võib kohapeal kompostida ainult kinnises kahjurite eest kaitstud kompostimisnõus. Aia- ja haljastujäätmeid võib kompostida lahtiselt aunas.
 (6) Kompostimisnõu ja -aun peab paiknema joogiveekaevust vähemalt 15 m kaugusel, naaberkinnistust vähemalt 3 m kaugusel ja ehitisest vähemalt 5 m kaugusel, kui naaberkinnistute või -ehitiste omanikud ei lepi kokku teisiti.
 (7) Heitvee kogumis- ja settekaevude setteid ning käimlajäätmeid ei tohi kasutada komposti valmistamiseks ega laotada territooriumile.
 (8) Linna haljasaladel, parkides ja kalmistutel tekkivaid biolagunevaid aia- ja haljastujäätmeid ei ole lubatud prügilasse ladestada. Need tuleb koguda liigiti muudest jäätmetest eraldi ja kompostida Jäätmekeskuses või vastavat luba omavasse jäätmekäitluskohta.
 4. peatükk Jäätmekäitluse tehnilised nõuded
 § 12. Jäätmemahuti tehnilised nõuded
 (1) Jäätmemahuti peab olema valmistatud plastist või metallist või eelnevate materjalide analoogidest, terve, puhas ja veega pestav ning ei tohi põhjustada ohtu tervisele ega keskkonnareostust. Jäätmemahuti korrashoiu ja puhtuse eest vastutab jäätmemahuti omanik, kui jäätmekäitlusleping ei sätesta teisiti.
 (2) Olmejäätmete kogumismahutina võib kasutada:
 1) üksikelamutes jäätmekotte erinevates suurustes, kuid mitte kaaluga üle 10 kg ja suurusega mitte üle 150 liitrit;
 2) 80, 120, 140, 240, 360, 600, 800 ja 1100 liitriseid kaane ja käepidemega mahuteid, mida on tõstemehhanismi abil võimalik jäätmeveokisse tühjendada;
 3) 1,5m3, 2,5m3 ja 4,5m3 kaanega mahuteid, mida on võimalik mehhaaniliselt jäätmeveokisse tühjendada;
 5) süvakogumismahuteid, mida on võimalik mehaaniliselt jäätmeveokisse tühjendada .
 (21) Biojäätmete kogumismahutina võib kasutada:
 1) 140 ja 240 liitriseid mahuteid, mis on seestpoolt vooderdatud biolaguneva kotiga ja mida on võimalik tõstemehhanismi abil jäätmeveokisse tühjendada;
 2) süvakogumismahutit, mida on võimalik mehaaniliselt jäätmeveokisse tühjendada.
 (3) Jäätmekotti ei või jäätmemahutina kasutada korrusmajade elanikud ja jäätmemahuti ühiskasutuskokkuleppe sõlminud jäätmevaldajad.
 (4) Jäätmemahutil peab olema kasutajale nähtavas kohas kiri või märk, mis viitab kogutavale jäätmeliigile.
 (5) Kokkuleppel jäätmekäitlejaga võib kasutada ka teistsuguseid jäätmemahuteid, mis ei põhjusta ohtu keskkonnale ning vastavad eeskirja nõuetele.
 (6) [Kehtetu - RT IV, 04.11.2015, 6 - jõust. 07.11.2015]
 § 13. Nõuded jäätmemahutite paiknemiskohale ja juurdepääsuteele
 (1) Jäätmemahutid, mis ei ole käsitsi teisaldatavad, tuleb paigutada selliselt, et neid võiks tühjendada prügiveoautosse vahetult paiknemiskohast.
 (2) Ratastel jäätmemahutid tuleb paigutada neid tühjendava jäätmeveokiga samal tasandil paiknevale kõvale pinnasele või kattega alusele.
 (3) Kuni 240 liitrine (k.a) käsitsi teisaldatav ratastel jäätmemahuti võib asuda kuni 15 m kaugusel (kaasa arvatud kuni 5 meetrit väravast sissepoole) veoki peatuskohast.
 (4) Suuremad kui 240 liitrised jäätmemahutid ei tohi olla jäätmeveoki lähimast võimalikust peatumiskohast üldjuhul kaugemal kui 5 m. Kaugust veokini arvestatakse punktist kuhu vedajal on võimalik sõita. Erandjuhtudel määratakse see vahemaa jäätmeveolepinguga.
 (5) Jäätmevaldajale kuuluvad või valduses olevad ligipääsuteed jäätmemahutitele peavad olema piisava kandevõimega, talvisel ajal lumest puhastatud ja vabad muust transporti takistavatest esemetest.
 (6) Jäätmemahutite paiknemiskohtade ja juurdesõiduteede korrashoiu eest kinnistul ja krundil vastutab jäätmevaldaja.
 (7) Vedaja on kohustatud koristama jäätmemahutite paiknemiskoha, kui see on prahistatud vedaja süül toimumata jäänud tühjenduskorra tõttu.
 (8) Jäätmekotid peavad olema kaitstud loomade ja lindude ligipääsu eest ning ei purune enne jäätmeveokisse tõstmist.
 (9) Üldkasutatavale territooriumile jäätmemahutite paigaldamist korraldab linnavalitsus.
 (10) Kaubandusettevõtted, ametiasutused ja teenindusettevõtted on kohustatud vähemalt lahtioleku ajaks paigaldama olmejäätmete kogumismahutid hoone sissepääsude juurde. Mahuti nõuetekohase paigutamise ja ümbruse korrashoiu tagab jäätmevaldaja.
 (11) Avalikel üritustel vastutab jäätmekäitluse, sh. jäätmemahutite paigaldamine eest, ürituse korraldaja.
 5. peatükk Jäätmete vedamine
 § 14. Jäätmeveo nõuded
 (1) Korraldatud jäätmeveoga liitunud jäätmevaldaja jäätmete veo jäätmekäitluskohta korraldab jäätmevedaja. Korraldatud jäätmeveoga hõlmamata jäätmete veo jäätmekäitluskohta korraldab jäätmevaldaja.
 (2) Kui jäätmevaldaja ei vea ise jäätmeid selleks ettenähtud jäätmekäitluskohta, vaid kasutab selleks veoteenust, peab valdaja jäätmete üleandmisel jäätmevedajale veenduma, et vedajal on olemas vastav jäätmeluba, kompleksluba tõend või ohtlike jäätmete puhul vastav litsents.
 (3) Pakendimahutit või paberi ja kartongi mahutit tuleb tühjendada vastavalt vajadusele, vältides selle ületäitumist.
 (4) Olme-, sh segaolmejäätmete äravedu peab toimuma vähemalt üks kord nelja nädala jooksul. Biolagunevate jäätmete äravedu peab toimuma vähemalt üks kord kahe nädala jooksul. Elamumaa sihtotstarbega kinnistutel, kus biolagunevate jäätmete kompostimine on jäätmetekke kohas tagatud, võib olmejäätmeid regulaarselt ära vedada üks kord 12 nädala jooksul. Kompostimise nõuded on kirjeldatud §-s 11. Mahuti ületäitumise ja/või haisu tekke korral peab jäätmete äravedu olema tagatud sagedamini
 (5) Jäätmevedaja tohib jäätmed üle anda käitlemiseks selleks vastavat luba omavale isikule.
 (6) Jäätmed, mille säilitamine jäätmevaldaja territooriumil kujutab endast vahetut ohtu inimeste tervisele, tuleb ära vedada koheselt.
 (7) Jäätmeid tuleb vedada kas kinnises veovahendis, pakitult või muul asjakohasel viisil nii, et jäätmed, sealhulgas nendest imbuvad vedelikud ning nõrgvesi, ei satuks laadimise ja transpordi ajal keskkonda.
 (8) Jäätmevedaja on kohustatud ära koristama jäätmete laadimisel ja vedamisel maha kukkunud jäätmed.
 (9) Jäätmete vedu on keelatud kella 22.00-st kuni 06.00-ni.
 § 15. Korraldatud jäätmeveo üldnõuded
 (1) Rakvere linna haldusterritoorium on tiheasustusalana tervikuna piirkond, kus korraldatud jäätmeveoga liitumine on kohustuslik ning jäätmevaldaja on kohustatud andma korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmed üle eeskirjas sätestatud tingimustel.
 (2) Korraldatud jäätmeveoga on hõlmatud segaolmejäätmed (sh määrdunud pakendid), biolagunevad jäätmed (biolagunevad köögi- ja sööklajäätmed ning aia- ja haljastusjäätmed selles ulatuses, mida kogutakse biolagunevate jäätmete mahutisse), paber ja papp. Korraldatud jäätmeveoga võidakse hõlmata ka teisi jäätmeliike, kui seda tingib oluline avalik huvi.
 (3) Korraldatud jäätmeveoga ei ole hõlmatud:
 1) ühissõidukipeatustes, tänavatel, parkides, kalmistutel ning haljasaladel paiknevate avalikult kasutatavate jäätmemahutite tühjendamine ja nendes jäätmemahutites asuvad jäätmed;
 (4) Korraldatud jäätmeveoga liitumise kohustusest on jäätmeseaduse § 69 lõike 41 alusel vabastatud isikud, kellel on jäätmeluba või kompleksluba.
 § 16. Jäätmevedaja valik ja jäätmekäitluskoht
 (1) Korraldatud jäätmeveo teenuse osutaja (jäätmevedaja) leidmine toimub Jäätmeseaduses ja Riigihangete seaduses sätestatud alustel ja korras.
 (2) Jäätmevedaja peab korraldatud jäätmeveo piirkonnast korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmed vedama hankija määratud jäätmekäitluskohta või -kohtadesse. Jäätmeseaduse § 66 lõikes 1 nimetatud jäätmekäitluskoha või -kohtade määramiseks võib hankija korraldada riigihanke. Kui ei ole otsustatud teisiti, siis on hankija määratud jäätmekäitluskohaks MTÜ Lääne-Viru Jäätmekeskus asukohaga Kõrtsi, Piira küla, Vinni vald, Lääne-Viru maakond, 44305.
 (3) Juhul, kui hankija ei ole määranud jäätmeseaduse § 66 lõikes 1 nimetatud jäätmekäitluskohta või -kohtasid, peab vedaja vedama ja koguma jäätmed kohta, millel on sellekohane jäätmeluba. Kui jäätmevaldaja veab ise oma jäätmeid, tuleb need vedada kohta, millel on sellekohane jäätmeluba.
 § 17. Korraldatud jäätmeveoga liitunuks lugemine
 (1) Jäätmevaldaja loetakse korraldatud jäätmeveoga liitunuks Jäätmeseaduse § 69 lõike 1 alusel. Korraldatud jäätmeveoga liitunud jäätmevaldajal ei ole lubatud anda korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmeid üle vedajale, kes ei ole Rakvere linna haldusterritooriumil korraldatud jäätmeveo teenuse osutaja.
 (2) Asjaolu, kas kohalik omavalitsus on jäätmevaldajat kirjalikult informeerinud päevast, mil jäätmevaldaja on liitunud korraldatud jäätmeveoga, või mitte, ja kas jäätmevaldaja on sõlminud jäätmeveolepingu või mitte, ei avalda mõju jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveoga liitunuks lugemisele.
 § 18. Jäätmeveolepingu sõlmimine jäätmevaldajaga
 (1) Jäätmevaldaja ja jäätmevedaja (Jäätmeseaduse § 66 lg-s 11 sätestatud juhul jäätmevaldaja ja Rakvere linnavalitsus või viimase poolt volitatud mittetulundusühing) juhinduvad vastastikuste õiguste ja kohustuste kindlaksmääramisel käesolevast eeskirjast ja teistest korraldatud jäätmevedu reguleerivatest õigusaktidest.
 (2) Juhul kui jäätmevaldaja avaldab soovi sõlmida jäätmekäitlusleping, peab jäätmevedaja (Jäätmeseaduse § 66 lg-s 11 sätestatud juhul aga Rakvere linnavalitsus või viimase poolt volitatud mittetulundusühing) tagama lepingu sõlmimise. Jäätmekäitluslepinguga täpsustatakse korraldatud jäätmeveoga seonduvat.
 (3) Jäätmevaldajad, kes kasutavad ühismahutit, on kohustatud sõlmima ühismahuti kasutamise kirjaliku kokkuleppe ja volitama esindama ühte jäätmevaldajat jäätmevedajaga (Jäätmeseaduse § 66 lg-s 11 sätestatud juhul aga Rakvere linnavalitsust või viimase poolt volitatud mittetulundusühingut) jäätmekäitluslepingu sõlmimiseks. Ühismahutit on lubatud kasutada kõigi korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmeliikide kogumiseks. Ühismahuti kasutamisel on jäätmekäitluslepingu sõlmimine kohustuslik. Ühismahuti kasutaja loetakse korraldatud jäätmeveoga liitunuks.
 § 19. Lisateenused
 (1) Lisateenus korraldatud jäätmeveo tähenduses on korraldatud jäätmeveoga hõlmamata tasuline jäätmekäitlusteenus (toiming), mida vedaja (Jäätmeseaduse § 66 lg-s 11 sätestatud juhul aga Rakvere linnavalitsus või viimase poolt volitatud mittetulundusühing) jäätmevaldajale osutab. Lisateenusega peab kaasnema jäätmevaldajale lisahüve. Lisateenuseid osutatakse kokkuleppel jäätmevaldajaga. Lisateenuse osutamisel on jäätmevedajal (Jäätmeseaduse § 66 lg-s 11 sätestatud juhul aga Rakvere linnavalitsus või viimase poolt volitatud mittetulundusühing) õigus võtta teenustasu.
 (2) Korraldatud jäätmeveo teenuse osutamisel võib vedaja (Jäätmeseaduse § 66 lg-s 11 sätestatud juhul aga Rakvere linnavalitsus või viimase poolt volitatud mittetulundusühing) osutada jäätmevaldajale lisateenuseid ainult jäätmevaldaja nõusolekul ja kirjaliku jäätmekäitluslepingu olemasolul, milles on jäätmevaldajat teavitatud osutatavate lisateenuste tingimustest ja hinnakirjast.
 § 20. Jäätmevaldaja erandkorras vabastamine korraldatud jäätmeveoga liitumisest
 (1) Jäätmevaldaja võib taotleda teatud tähtajaks korraldatud jäätmeveoga liitumisest erandkorras vabastamist, kui kinnistul ei elata või kinnistut ei kasutata. Taotluses märgitakse:
 1) korraldatud jäätmeveoga liitumisest vabastamise alus (kinnistul ei elata või kinnistut ei kasutata);
 2) periood, mille kestel jäätmevaldaja soovib olla vabastatud korraldatud jäätmeveoga liitumisest;
 3) andmed jäätmevaldaja kohta.
 (2) Korraldatud jäätmeveoga liitumisest erandkorras vabastatud jäätmevaldaja esitab üks kord aastas, järgmise aasta 20. jaanuariks, Rakvere Linnavalitsusele Jäätmeseaduse § 69 lõikes 5 nimetatud kirjaliku kinnituse, et kinnistul ei ole aasta kestel elatud või kinnistut ei ole kasutatud. Kui vabastatud jäätmevaldaja 20. jaanuariks kinnitust ei esita, loetakse ta korraldatud jäätmeveoga liitunuks 21. jaanuarist arvates.
 (3) Vabastatud jäätmevaldaja on kohustatud teavitama Rakvere Linnavalitsust korraldatud jäätmeveoga erandkorras liitumisest vabastamise asjaolude muutumisest või äralangemisest hiljemalt kolmekümne päeva jooksul alates nende asjaolude talle teatavaks saamisest.
 7. peatükk Ehitusjäätmete käitlemise nõuded
 § 21. Ehitus- ja lammutusjäätmete käitlemise üldnõuded
 (1) Ehitusjäätmete hulka kuulub pinnas ning puidu, metalli, betooni, telliste, ehituskivide, klaasi ja muude ehitusmaterjalide jäätmed (sh asbesti ja teisi ohtlikke jäätmeid sisaldavad materjalid), mis tekivad ehitamisel, remontimisel ja lammutamisel (edaspidi ehitamine). Ehitus- ja lammutusjäätmete käitlemine peab olema kirjeldatud iga ehitusprojekti või lammutusprojekti seletuskirjas, mis tugineb Majandus-ja kommunikatsiooniministri 17.09.2010 määrusele nr 67 „Nõuded ehitusprojektile“
 (2) Tekkinud ehitusjäätmed taaskasutatakse või kõrvaldatakse sellekohase jäätmeloaga ehitusjäätmete käitluskohas.
 (3) Ehitusjäätmeid ei tohi anda vedamiseks, kõrvaldamiseks ega taaskasutamiseks üle isikule, kellel puudub sellekohane jäätmeluba või kes ei ole ehitusjäätmete käitlejana registreeritud. Ohtlike ehitusjäätmete üleandmisel peab jäätmevaldaja kontrollima, et isikul, kellele jäätmed üle antakse, on lisaks jäätmeloale ka ohtlike jäätmete käitluslitsents.
 § 22. Mitteohtlike ehitusjäätmete käitlemine
 (1) Ehitusjäätmed tuleb liigiti sortida eraldi vastavalt sorditavatele jäätmeliikidele tähistatud mahutitesse nende tekkekohal, lähtudes jäätmete taaskasutusvõimalustest. Eraldi tuleb sortida:
 2) kiletamata paber ja papp;
 4) mineraalsed jäätmed (kivid, ehituskivid ja tellised, krohv, betoon, kips, lehtklaas jne);
 (2) Kui ehitusjäätmete tekkekohas puudub võimalus neid sortida või see osutub majanduslikult ebaotstarbekaks, tuleb jäätmed anda käitlemiseks üle sellekohase jäätmeloaga jäätmekäitlejale.
 (3) Jäätmed tuleb koguda liikide kaupa eraldi mahutitesse, taaskasutada või anda taaskasutamiseks üle sellekohase jäätmeloaga jäätmekäitlejale. Ehitusjäätmed, mida ei saa materjali või tootena taaskasutada, kõrvaldatakse läheduse põhimõtet järgides jäätmeloaga jäätmekäitluskohas.
 (4) Mahukad ehitusjäätmed, mida kaalu või mahu tõttu pole võimalik paigutada mahutisse ja mida ei anta kohe üle jäätmekäitlejale, paigutatakse krundi piires selleks eraldatud territooriumile nende hilisemaks transportimiseks jäätmekäitluskohta. Mahukad ehitusjäätmed on suuregabariidilised ja raskemad ehitus- ja lammutustöödel tekkinud jäätmed (vannid, raudbetoon- ja betoondetailid, palgid, metall- ja puittalad jne).
 (5) Sortimisel üle jäänud mineraalsete püsijäätmete segu (kivid, tellised, betoon) taaskasutamine väljaspool ametlikke ladestuspaiku, sh territooriumi heakorrastamiseks, on lubatud ainult kehtivate nõuete kohaselt vormistatud ehitusprojekti alusel.
 (6) Raudbetoon- ja betoondetaile, asfalti, eelsorditud ehituskive ja telliseid ning puitu ei ole lubatud ladestada prügilas ega kasutada pinnasetäiteks väljaspool prügilat. Raudbetoon- ja betoondetailid ning tõrva mittesisaldav asfalt tuleb üle anda purustamiseks ja materjalide taaskasutamiseks. Eelsorditud ehituskivid ja tellised tuleb korduskasutada. Puhas puit tuleb kasutada küttena või anda puiduhakke valmistamiseks üle. Tõrva sisaldavat asfalti tuleb käidelda ohtliku ehitusjäätmena. Käesolevas lõikes nimetatud jäätmed tuleb üle anda jäätmeluba omavale isikule või jäätmeseaduse § 74 lõike 1 punkti 1 alusel registreeritud isikule, kui isik teostab jäätmete taaskasutamist vastavalt keskkonnaministri 21. aprilli 2004 määrusele nr 21 “Teatud liiki ja teatud koguses tavajäätmete, mille vastava käitlemise korral pole jäätmeloa omamine kohustuslik, taaskasutamise või tekkekohas kõrvaldamise nõuded”.
 (7) Kasvupinnas tuleb koorida eraldi ja kasutada samal ehitusel haljastamiseks. Ülejäävat kasvupinnast käsitatakse kaevisena ning selle kasutamine toimub vastavalt maapõueseaduse nõuetele.
 § 23. Ohtlike ehitusjäätmete käitlemine
 (1) Ohtlikud ehitusjäätmed on ehitamisel tekkivad jäätmed, mis ohtlike omaduste tõttu võivad põhjustada kahju tervisele ja keskkonnale ning nõuavad käitlemisel erimenetlust. Ohtlikud ehitusjäätmed selgitatakse välja jäätmenimistu ja Vabariigi Valitsuse 6. aprilli 2004 määruse nr 103 “Jäätmete ohtlike jäätmete hulka liigitamise kord” alusel.
 (2) Ohtlikud ehitusjäätmed, välja arvatud saastunud pinnas, tuleb koguda liikide kaupa eraldi mahutitesse, mis on märgistatud keskkonnaministri kehtestatud korra kohaselt. Ohtlike ehitusjäätmete kogumiseks kasutatavad mahutid peavad olema lukustatavad või valvatavad.
 (3) Asbestitööde tegemisel tuleb järgida keskkonnaministri 21. aprilli 2004 määrust nr 22 “Asbesti sisaldavate jäätmete käitlusnõuded” ja tööandjal peab olema Tööinspektsiooni luba.
 (4) Vedelad ohtlikud jäätmed, nagu kasutuskõlbmatud värvid, lakid, lahustid ja liimid ning nende jäägid tuleb koguda algpakendisse või vastavalt märgistatud kindlalt suletavasse mahutisse.
 (5) Ohtlikud ehitusjäätmed ja saastunud pinnas tuleb üle anda ettevõtjale, kellele on väljastatud sellekohane jäätmeluba ja ohtlike jäätmete käitluslitsents.
 (6) Ohtlike ehitusjäätmete valdaja vastutab nende ohutu hoidmise eest kuni jäätmete üleandmiseni jäätmekäitlejale.
 8. peatükk Tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutaja jäätmete käitlemise nõuded
 § 24. Tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutaja jäätmekäitlus
 (1) Käesolevas peatükis sätestatud kord on kohustuslik kõikidele tervishoiu-, hoolekande- ja veterinaarasutustele, nende laboratooriumidele ja uurimisasutustele ning muudele asutustele (edaspidi tervishoiuasutused), kus tekivad jäätmed, mis on jäätmenimistus määratletud inimeste ja loomade tervishoiul või sellega seonduvatel uuringutel tekkinud jäätmetena.
 (2) Tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutaja tegevuse tulemusena tekkinud radioaktiivsete jäätmete käitlemine toimub kiirgusseaduses ja selle alusel vastuvõetud õigusaktides sätestatud korras.
 § 25. Olmejäätmete käitlemise nõuded
 (1) Olmejäätmed käesoleva peatüki tähenduses on tervishoiuasutuses tekkinud sellised jäätmed, mida ei ole võimalik taaskasutada ning mis ei vaja erikäitlust, sh koristusjäätmed.
 (3) Väiksemad jäätmekotid tuleb vajaduse korral pakkida suuremasse sama värvi jäätmekotti, mis suletakse ning asetatakse olmejäätmete mahutisse.
 § 26. Bioloogilised jäätmed
 (1) Bioloogilised jäätmed on operatsiooni käigustekkinud jäätmed (amputeeritud kehaosad ja elundid), vananenud verekotid verega, verekomponendid, vereülekandesüsteemid, verine või niiske sidumismaterjal, aspiratsioonitorud, kateetrid jt patsiendi kehavedelikega kokkupuutunud meditsiinitarbed, elusvaktsiinid ja katseloomade jäänused.
 (2) Bioloogilised jäätmed tuleb pakkida tekkekohas vastavalt kehtivatele nõuetele ohumärgistusega jäätmekotti, millel on markeering “Bioloogilised jäätmed”. Jäätmekoti kaal ei tohi ületada 15 kg. Jäätmekotid märgistatakse vastavalt Keskkonnaministri 29.04.2004 määrusele nr 39 „Ohtlike jäätmete ja nende pakendite märgistamise kord“.
 (3) Pakitud jäätmed hoitakse teistest jäätmetest eraldi ning paigutatakse liigiti selleks ettenähtud jäätmete hoiuruumi (sh elundid ja kehaosad sügavkülmas). Jäätmed antakse üle vastavalt tegevusluba omavale jäätmekäitlejale.
 § 27. Teravad ja torkivad jäätmed
 (2) Teravad ja torkivad jäätmed tuleb tekkekohal asetada raskesti läbitorgatavast materjalist suletavasse konteinerisse, millel on markeering “Teravad ja torkivad jäätmed”. Konteineri kaal ei tohi ületada 15kg. Konteinerid varustatakse märgistusega vastavalt Keskkonnaministri 29.04.2004 määrusele nr 39 „Ohtlike jäätmete ja nende pakendite märgistamise kord“.
 (3) Suletud konteinereid teravate ja torkivate jäätmetega tuleb hoida selleks kohandatud ja nõuetele vastavas jäätmehoidlas. Vajaduse korral võib konteinerid asetada vaheladustamiseks suuremasse kogumiskonteinerisse, millel on silt “Teravad ja torkivad jäätmed”.
 (4) [Kehtetu - RT IV, 04.11.2015, 6 - jõust. 07.11.2015]
 (5) Konteinerid teravate ja torkivate jäätmetega antakse üle veoks luba omavale jäätmekäitlejale.
 § 28. Nakkusohtlikud jäätmed
 (1) Nakkusohtlikud jäätmed, mis on märgitud jäätmenimistus üldkoodi 18 all tärniga, tuleb pakkida nõuetele vastavasse jäätmekotti, millel on markeering “Nakkusohtlikud jäätmed”. Jäätmekotid varustatakse märgistusega vastavalt Keskkonnaministri 29.04.2004 määrusele nr 39 „Ohtlike jäätmete ja nende pakendite märgistamise kord“. Pakitud jäätmed hoitakse teistest jäätmetest eraldi ning paigutatakse selleks ettenähtud jäätmete hoiuruumi.
 (2) [Kehtetu - RT IV, 04.11.2015, 6 - jõust. 07.11.2015]
 (3) Nakkusohtlikke jäätmeid märgistatakse ja käideldakse tekkekohas vastavalt kehtivatele nõuetele ning antakse üle veoks luba omavale jäätmekäitlejale.
 (5) Eriolukorras (näiteks epideemiapiirkondades), tuleb järgida Sotsiaalministeeriumi ja Terviseameti korraldusi.
 § 29. Mikrobioloogia ja viroloogia laboratooriumide jäätmed
 (1) Mikrobioloogia ja viroloogia laboratooriumide jäätmed on neis laboratooriumides tekkinud tervisele ohtlikud jäätmed, mis koosnevad patogeensete mikroobide kultuuridest ja muudest ohtlikest jäätmetest.
 (2) Mikrobioloogia ja viroloogia laboratooriumides tekkinud ohtlikud jäätmed tuleb tähistada märgistusega vastavalt Keskkonnaministri 29.04.2004 määrusele nr 39 „Ohtlike jäätmete ja nende pakendite märgistamise kord“ ning käidelda vastavalt Sotsiaalministri 01.01.2010 määrusele nr 119 „Nakkusohtliku materjali käitlemise kord”.
 § 30. Ravimijäätmed
 (1) Ravimijäätmed on ravimid, mis ei vasta kvaliteedi nõuetele, mille kõlblikkuse aeg on lõppenud, mille kasutamine on Eestis keelatud või mis mõnel muul põhjusel ei leia sihipärast kasutamist.
 (2) Ravimeid ei eemaldata originaalpakendist. Ravimijäätmed korjatakse kokku, sorteeritakse vastavalt ohtlike ravijäätmete koodinumbritele, pakitakse, tähistatakse vastavalt Keskkonnaministri 29.04.2004 määrusele nr 39 „Ohtlike jäätmete ja nende pakendite märgistamise kord“, vaheladustatakse muudest ravimitest eraldi lukustatud kapis või ruumis ja antakse üle veoks luba omavale jäätmekäitlejale.
 (3) [Kehtetu - RT IV, 04.11.2015, 6 - jõust. 07.11.2015]
 § 31. Elavhõbedajäätmed
 (2) Eri kujul esinevat elavhõbedat sisaldavad jäätmed tuleb hoida üksteisest eraldi. Need pakitakse plast- või klaaskonteinerisse, mis suletakse tihedalt.
 (3) Aurustumise vältimiseks kaetakse metalliline elavhõbe veega.
 (4) Konteiner elavhõbedajäätmetega tähistatakse märgistusega vastavalt Keskkonnaministri 29.04.2004 määrusele nr 39 „Ohtlike jäätmete ja nende pakendite märgistamise kord“.
 (5) Konteinerid elavhõbedajäätmetega vaheladustatakse jäätmehoidlas ning antakse üle veoks luba omavale jäätmekäitlejale.
 § 32. Kemikaalide jäätmed
 (2) Kemikaalide jäätmed tuleb koguda suletud, purunematusse, vastava märgistusega anumasse, mis ei reageeri kemikaaliga. Võimalusel tuleb kasutada kemikaali originaalpakendit, millel on vastavad märgistused.
 (3) Konteiner märgistatakse vastavalt Keskkonnaministri 29.04.2004 määrusele nr 39 „Ohtlike jäätmete ja nende pakendite märgistamise kord“.
 (4) Kemikaalide jäätmeid tuleb vaheladustada ohtlike jäätmetena jäätmehoidlas.
 (5) Kemikaalide jäätmed antakse üle veoks luba omavale jäätmekäitlejale.
 § 33. Tehnilised nõuded tervishoiuasutuse jäätmehoidlale
 (1) Tervishoiuteenust osutava asutuse jäätmehoidla on ruum või ruumide kompleks (koos või eraldi asuvad), mis peab vastama Terviseameti poolt kehtestatud nõuetele.
 (2) Veterinaarteenust osutava asutuse jäätmehoidla all mõistetakse muust ruumist eraldatud ruumiosa, milles on loodud jäätmete hoidmiseks ja säilitamiseks vajalikud tingimused. Veterinaarteenust osutava asutuse jäätmehoidla peab vastama Veterinaar- ja Toiduameti esitatud nõuetele.
 9. peatükk Jäätmekäitluskoha järelhooldus
 (5) Jäätmekäitluskoha järelhoolduse konkreetsed nõuded esitatakse jäätmekäitluskohale väljastatavas jäätme- või kompleksloas.
 § 35. Järelevalve teostajad
 Järelevalvet käesolevast eeskirjast tulenevate nõuete täitmise üle teostavad linnavalitsuse keskkonnaspetsialist ja järelevalvespetsialist.
 [RT IV, 23.01.2018, 3 - jõust. 26.01.2018]
 Määrus jõustub 15.juulil 2013. aastal.