text:
 Svarīgs juridisks paziņojums
 |
 52005PC0598
 Priekšlikums Padomes regula, ar ko 2006. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām Baltijas jūrā /* COM/2005/0598 galīgā redakcija */
 [pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 24.11.2005COM(2005) 598 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko 2006. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām Baltijas jūrā(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS110- Priekšlikuma mērķiPriekšlikuma mērķis ir noteikt dalībvalstīm zvejas iespējas komerciāli vissvarīgākajiem zivju krājumiem Baltijas jūrā 2006. gadam.120- Vispārējais kontekstsSaskaņā ar Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku, kopējā zivsaimniecības politika garantē tādu ūdeņu dzīvo resursu izmantošanu, kas nodrošina noturīgus ekonomiskos, vides un sociālos apstākļus. Svarīgs līdzeklis šo mērķu sasniegšanai ir ikgadēja zvejas iespēju noteikšana kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN), kvotu un zvejas intensitātes ierobežojumu izteiksmē. Zvejas iespējas līdz šim gadam tika noteiktas ar vienu Padomes regulu (tā saukto KPN un kvotu regulu). Tomēr, lai vienkāršotu un ieviestu skaidrību attiecībā uz zvejas iespējām 2006. gadā, tiek ierosināts pieņemt divas atsevišķas regulas, vienu attiecībā uz Baltijas jūru un otru attiecībā uz visiem citiem apgabaliem.Zinātnisks ieteikums attiecībā uz zvejas iespējām Baltijas jūrā 2006. gadā tika saņemts no Starptautiskās jūras izpētes padomes ( ICES ) jūnijā. Pamatojoties uz šo zinātnisko ieteikumu, septembrī Komisija ar Krievijas Federāciju Starptautiskās Baltijas jūras zvejniecības komisijā ( IBSFC ) apsprieda KPN un kvotas, un ar tām saistītos nosacījumus. IBSFC pieņemtie ieteikumi attiecībā uz KPN un piešķīrumiem šīm divām pusēm atspoguļo notikušo diskusiju un ir saskaņā ar kopējo zvejniecības politiku.Kopienas 2004. gada paplašināšanās rezultātā IBSFC ir tikai divas puses, Kopiena un Krievija. Kopiena ir izstājusies no IBSFC , un organizācija praktiski beigs pastāvēt 2005. gada beigās. Tādēļ IBSFC pieņemtie ieteikumi Kopienai pēc 2005. gada vairs nav saistoši. Tomēr nav iemeslu neievērot ieteikumus, un šajā priekšlikumā ietvertā KPN un kvotas atspoguļo IBSFC ieteikumus.Priekšlikums aptver trīs svarīgas Baltijas zivsaimniecības vadības sadaļas 2006. gadam. Sadaļa, kura nosaka KPN un kvotas, sadaļa, ar kuru ierobežo zvejas intensitāti, un sadaļa, kura nosaka attiecīgos tehniskos un kontroles pasākumus.- 13 Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma darbības jomāZvejas iespējas un piešķīrumus dalībvalstīm reglamentē ikgadējo noteikumu nosacījumi. Beidzamā ir Padomes 2004. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 27/2005, ar ko 2005. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un attiecībā uz Kopienas kuģiem — ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi . Zvejniecības pārvaldībai Baltijas jūrā nozīmīga ir arī Padomes 1997. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 88/98, ar kuru nosaka dažus tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai Baltijas jūrā, Beltos un Zunda šaurumā.140- Atbilstība citām Eiropas Savienības politikas jomām un mērķiemIeteiktie pasākumi ir izstrādāti saskaņā ar kopējās zvejniecības politikas mērķiem un atbilst Kopienas ilgtspējīgas attīstības politikai.2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMS- Apspriešanās ar ieinteresētajām personāmVisi trīs galvenie priekšlikuma jautājumi ir apspriesti ar zivsaimniecības nozares pārstāvjiem, nevalstiskajām organizācijām, kas darbojas ar zvejniecību Baltijas jūrā, un iesaistītajām dalībvalstīm.Zivsaimniecības nozares un nevalstisko organizāciju pārstāvji tika uzaicināti izteikt viedokli par KPN un kvotām seminārā, kuru organizēja Zivsaimniecības ĢD Briselē 23. februārī. Priekšlikuma zinātnisko pamatojumu sniedza ICES , un Zivsaimniecības ĢD izskaidroja nostāju par KPN līmeni un kvotām 2006. gadam. Zivsaimniecības ĢD nostāja kopumā tika atbalstīta, kaut arī zivsaimniecības nozares pārstāvji vēlējās nedaudz augstāku KPN brētliņām, nekā to ieteica ICES .Galvenās diskusijas bija par KPN diviem mencu krājumiem. Abi mencu krājumi ir pārlieku nozvejoti un jo īpaši tas attiecas uz krājumu Baltijas jūras austrumu daļā, kas tiek pārlieku izmantoti. ICES ir ieteikusi ievērojami samazināt šo divu krājumu zvejniecību, lai nodrošinātu krājumu atjaunošanos līdz bioloģiski drošam līmenim. Samazinājuma ieviešana, kas nepieciešama, lai atjaunotu krājumus viena gada laikā, nelabvēlīgi ietekmētu zvejniecības nozares ekonomisko pamatu un tas grautu vadības sistēmu. Tādēļ Zivsaimniecības ĢD ieteica ilgtermiņa pieeju, kuru ievērojot zvejošanas līmenis pakāpeniski tiktu samazināts līdz noturīgam līmenim. Nozares pārstāvji atbalstīja šo pieeju, kā arī KPN, kas izriet no šīs pieejas.Konsultācijas ar dalībvalstīm notika IBSFC sanāksmes noslēgumā septembrī, un visas iesaistītās dalībvalstis atbalstīja Komisijas ieteikto KPN.Attiecībā uz pasākumiem, kas piemērojami zvejas intensitātei un kontrolei, nozares, nevalstisko organizāciju un dalībvalstu pārstāvji tika aicināti paust viedokli vairākkārt un priekšlikumā ietvertais īpaši atspoguļo zvejniecības nozares pārstāvju paustos komentārus.- Speciālu zināšanu vākšana un izmantošanaKopiena katru gadu pieprasa ICES un Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejai (ZZTEK) zinātniskus ieteikumus par svarīgu zivju krājumu stāvokli. Saņemtais ieteikums aptver visus Baltijas jūras krājumus, kam ir ieteikta KPN. Ieteiktā KPN pamatota uz minēto ieteikumu, tomēr šis ieteikums netiek ievērots burtiski. Brētliņu krājumiem ieteiktā KPN ir noteikta virs zinātnieku ieteiktā līmeņa. ICES ieteikums nozīmē KPN ievērojamu samazināšanu. Saskaņā ar vispārējo politiku par ikgadēju zvejas iespēju samazināšanu, ieteiktā KPN atspoguļo mazāku samazinājumu nekā ICES ieteiktais. Saskaņā ar ICES paredzēto krājumu stāvoklis ir labs un uz to var attiecināt ieteikto KPN.Mencu krājumiem ieteiktā KPN atspoguļo ilgtermiņa pieeju, ar ko KPN un zvejas intensitāte vairāku gadu laikā pamazām tiek samazināta līdz noturīgam līmenim. Paralēli šim priekšlikumam Komisija iesniegs apspriešanai ilgtermiņa vadības plānu attiecībā uz mencu krājumu zvejniecību Baltijas jūrā. Šā plāna centrālais elements ir pakāpeniska zvejas intensitātes samazināšana līdz ilgtspējību nodrošinošam līmenim, kā rezultātā tiks iegūti augsti un stabili produkcijas līmeņi. Tādēļ ieteiktajā KPN netiek ievēroti ICES ieteikumi par nozveju, bet tā atspoguļo pakāpenisku pieeju, kura piemērojama ilgtermiņa vadības plānā.Galvenās organizācijas/speciālisti, ar kuriem notikušas konsultācijasZinātniskās organizācijas, ar kurām notikušas konsultācijas, ir Starptautiskās jūras izpētes padome ( ICES ) un Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK).- Ietekmes novērtējumsJa ieteiktie pasākumi tiks īstenoti, vispārēji palielināsies Kopienas kuģu zvejas iespējas Baltijas jūrā. Mencu un dažu siļķu krājumu zvejas iespējas palielināsies, un zemākas kvotas tiks noteiktas tikai brētliņu krājumu zvejai. Tādēļ, pieņemot, ka ir nemainīgas cenas, ir paredzams, ka 2006. gadā no Baltijas jūras krastā izcelto lomu pirmreizējā vērtība palielināsies.Priekšlikums ne tikai atspoguļo īstermiņa lēmumus, bet arī ir daļa no pieejas ilgākam laika posmam, sakarā ar ko zvejniecības līmenis pakāpeniski tiek samazināts līdz noturīgam līmenim ilgtermiņā.Tādēļ priekšlikumā izmantotās pieejas rezultātā vidējā līdz ilgtermiņā samazināsies zvejas intensitāte, bet stabilizēsies vai palielināsies kvotas. Tādēļ ir paredzams, ka pieejas ilgtermiņa sekas izpaudīsies kā samazināta ietekme uz vidi, jo to izraisīs samazināta zvejas intensitāte, samazinājumi nozvejas sektorā kuģu skaita un/vai vidējās zvejas intensitātes uz kuģi izteiksmē, un krastā izceltie lomi saglabāsies nemainīgi vai palielināsies.3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE FAKTORI- Juridiskais pamatsŠā priekšlikuma juridiskais pamats ir Padomes Regula (EK) Nr. 2371/2002 un jo īpaši tās 20. pants.4. IETEKME UZ BUDžETUPriekšlikums neietekmē Kopienas budžetu.5. PAPILDU INFORMāCIJA- Detalizēts izklāstsPriekšlikums nosaka 2006. gadam zvejas iespējas dalībvalstīm, kuras zvejo Baltijas jūrā. Priekšlikums ievieš pārejas tehniskos un kontroles pasākumus, kuri piemērojami 2006. gadā.KPN un kvotas, kas piešķirtas dalībvalstīm, ir iekļautas I pielikumā. Ieteiktie skaitļi atspoguļo IBSFC zinātnisko padomu un ieteikumus, kuri tika pieņemti tās sanāksmē 2005. gada septembrī.KPN un kvotas diviem mencu krājumiem ir cieši saistītas ar zvejas intensitātes ierobežojumiem, kas norādīti II pielikumā un III pielikuma 5. punktā. KPN ir pieņemama tikai tādā gadījumā, ja tiek ievēroti ierobežojumi periodos, kad mencu zveja ir atļauta saskaņā ar II pielikuma ieteikumu un ar to saistītajiem kontroles pasākumiem, kuri minēti III pielikuma 5. punktāPārejas perioda tehniskie pasākumi III pielikumā (izņemot 8. punktu) atspoguļo svarīgus pasākumus, kuri šobrīd nav iekļauti tehnisko pasākumu regulā, kuru attiecina uz Baltijas jūru (Padomes Regula (EK) Nr. 88/98). Komisija ir iesniegusi priekšlikumu jaunai tehnisko pasākumu regulai, kura ietver visus trīs pasākumus. Paredzams, ka Padome priekšlikumu pieņems novembrī. Šādā gadījumā III pielikuma tehniskos nosacījumus no priekšlikuma varēs svītrot.PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko 2006. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām Baltijas jūrāEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku[1] un jo īpaši tās 20. pantu,ņemot vērā Padomes 1996. gada 6. maija Regulu (EK) Nr. 847/1996, kas ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei[2], un jo īpaši tās 2. pantu,ņemot vērā Komisijas iesniegto priekšlikumu,tā kā:(1) Regulas (EK) Nr. 2371/2002 4. pants paredzēts, ka Padome pieņem pasākumus, kuri reglamentē piekļuvi ūdeņiem un resursiem un noturīgu zvejas darbību veikšanu, ņemot vērā pieejamos zinātniskos ieteikumus, un it īpaši, ziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK).(2) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pantu, Padomes pienākums ir noteikt zvejas intensitātes ierobežojumus starp zvejniecībām vai zvejniecību grupām un sadalīt šīs iespējas starp dalībvalstīm.(3) Lai nodrošinātu efektīvu zvejas iespēju pārvaldību, ir jāizstrādā īpaši nosacījumi, saskaņā ar kuriem tiek veiktas zvejniecības darbības.(4) Zvejniecības vadības principi un noteiktas procedūras ir izstrādājamas Kopienas līmenī tā, lai dalībvalstis var nodrošināt to kuģu vadību, kas peld ar to karogiem .(5) Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. pantā definēti zvejas iespēju piešķiršanai svarīgi termini.(6) Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 847/1996 2. pantu, ir jānosaka krājumi, kas pakļauti dažādiem šajā priekšlikumā minētiem pasākumiem.(7) 1998. gada 29. jūnija Regulas (EK) Nr. 1434/98, ar ko nosaka, ar kādiem nosacījumiem drīkst nogādāt krastā siļķes citām rūpniecības vajadzībām, nevis to tiešai izmantošanai uzturā[3], 2. pants nenodrošina to, ka siļķu nozveja ir ierobežota pēc katrai sugai noteiktajiem nozvejas ierobežojumiem. Tādēļ ir nepieciešams ieviest pārejas pasākumus, kuri nodrošina pienācīgu siļķu nozvejas pārraudzību un nešķiroto krastā izcelto lomu uzskaiti. Piemērojot šādus pasākumus, nav nepieciešams uzturēt minētajā regulā ietvertos nosacījumus.(8) Zvejas iespējas izmantojamas saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem par šo tēmu un jo īpaši saskaņā ar Komisijas 1987. gada 20. maija Regulu (EEK) Nr. 1381/87, kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz zvejas kuģu marķēšanu un dokumentāciju[4], Komisijas 1983. gada 22. septembra Regulu (EEK) Nr. 2807/83, kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā reģistrēt informāciju par dalībvalstu veikto zivju nozveju[5], Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai[6], Padomes 1997. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 88/98, ar kuru nosaka dažus tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai Baltijas jūrā, Beltos un Zunda šaurumā[7], Komisijas 2003. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 2244/2003, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz kuģu satelītnovērošanas sistēmām[8], un Padomes 1986. gada 22. septembra Regulu (EEK) Nr. 2930/86, kas nosaka zvejas kuģu īpašības[9], Padomes 1991. gada 17. decembra Regulu (EEK) Nr. 3880/91 par to dalībvalstu nominālās nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā[10].(9) Lai dotu ieguldījumu zivju krājumu saglabāšanā, 2006. gadā jāīsteno konkrēti papildu pasākumi attiecībā uz zvejniecības kontroles un tehniskajiem nosacījumiem.(10) Lai nodrošinātu Kopienas zvejnieku iztikas līdzekļus, ir svarīgi minētās zvejas zonas darīt pieejamas no 2006. gada 1. janvāra. Ņemot vērā jautājuma neatliekamību, ir jāpiešķir izņēmuma statuss sešu nedēļu periodam, kas minēts Protokolā par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas, Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam, I(3) punktā,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.I NODAĻADarbības joma un definīcijas1. pants PriekšmetsŠī regula nosaka zvejas iespējas 2006. gadam konkrēt iem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām Baltijas jūrā un ar tām saistītus nosacījumus, saskaņā ar kuriem paredzētas šādas zvejas iespējas.2. pants Darbības joma1. Šī regula piemērojama Kopienas zvejas kuģiem (Kopienas kuģiem) un zvejas kuģiem, kuri kuģo ar trešo valstu karogiem un ir reģistrēti trešajās valstīs, un darbojas Baltijas jūrā.2. Atkāpjoties no 1. punkta, šo regulu nepiemēro zvejniecības darbībām, kuras tiek veiktas tikai un vienīgi zinātniskās izpētes mērķiem, kuras tiek veiktas bez atļaujas un saskaņā ar iesaistītās dalībvalsts atļauju un par kuru Komisija un dalībvalsts, kuras ūdeņos pētniecību veic, ir informētas iepriekš.3. pants DefinīcijasPapildus Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. pantā uzskaitītajām definīcijām, šīs regulas vajadzībām piemēro šādas definīcijas:(a) Starptautiskās jūras izpētes padomes ( ICES ) zonas ir tās pašas, kas definētas Regulā (EEK) Nr. 3880/91;(b) „Baltijas jūra” ir ICES rajoni IIIb, IIIc un IIId;(c) „kopējā pieļaujamā nozveja (KPN)” ir daudzums, kuru atļauts iegūt no krājumiem katru gadu;(d) „kvota” ir KPN daļa, kas piešķirta Kopienai, dalībvalstij vai trešai valstij.II NODAĻAZvejas iespējas un ar tām saistītie nosacījumi4. pants Nozvejas ierobežojumi un pieļāvumiNozvejas ierobežojumi, šādu ierobežojumu sadale starp dalībvalstīm, un papildu nosacījumi saskaņā ar Regulas (EK) 847/96 2. pantu ir noteikti šās regulas I pielikumā.5. pants Īpaši nosacījumi par pieļāvumiem1. Šās regulas I pielikumā noteikto zvejas ierobežojumi sadale starp dalībvalstīm nedrīkst ietekmēt:(a) apmaiņu, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu;(b) piešķīrumus un samazinājumus, kas veikti saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2847/93 21. panta 4. punktu, 23. panta 1. punktu un 32. panta 2. punktu;(c) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu atļautos krastā izkrautos papildu nozvejas daudzumus;(d) daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu;(e) atvilkumus, kas veikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 5. pantu.2. Lai ieturētās kvotas pārceltu uz 2007. gadu, atkāpjoties no šās regulas, visiem krājumiem, uz kuriem attiecas analītiska KPN, var piemērot Regulas (EK) Nr. 847/96 4. panta 2. punktu.6. pants Nosacījumi par nozveju un piezveju1. Zivis no krājumiem, kuriem ir noteikti nozvejas ierobežojumi, var turēt uz klāja vai izkraut krastā, ja(a) nozveja veikta ar tādas dalībvalsts kuģiem, kurai ir kvota un šī kvota nav pārsniegta;(b) nozvejas veido daļu no Kopienas daļas, kura nav piešķirta ar kvotām starp dalībvalstīm un kas nav pārsniegta, vai(c) nozveja sugai, kas nav nedz siļķes, nedz brētliņas un ir sajaukusies ar citu sugu, ir veikta ar traļiem, dāņu vadiem vai līdzīgiem zvejas rīkiem, kuru acu lielums ir mazāks nekā 32 mm, un lomi nav sašķiroti uz klāja vai krastā.2. Visus krastā izkrautos lomus atskaita no kvotas vai, ja Kopienai atvēlētais daudzums nav sadalīts dalībvalstīm, izmantojot kvotas, tad no Kopienai atvēlētā daudzuma, izņemot atbilstīgi 1. punkta c) apakšpunkta noteikumiem nozvejotos daudzumus.3. Ja dalībvalstij piešķirtā siļķu kvota ir izsmelta, kuģi, kas kuģo ar šīs dalībvalsts karogu un reģistrēti Kopienā, un darbojas zvejniecībā, uz kuru šī kvota attiecas, nedrīkst izcelt krastā lomus, kuri ir nešķiroti un kuros ir siļķes.7. pants Nešķiroti krastā izkrauti lomi1. Dalībvalstis nodrošina a tbilstošu paraugu programmas īstenošanu, ar kuru iespējams efektīvi pārraudzīt nešķiroto lomu sadalījumu pa sugām.2. Nešķiroti lomi izceļami krastā tikai tajās ostās un tauvošanās vietās, kur īsteno 1. punktā norādītā paraugu programmu.8. pants Siļķu nogādāšana krastā citām rūpniecības vajadzībāmRegulu (EK) Nr. 1434/98 Baltijas jūrā nepiemēro.9. pants Zvejas intensitātes ierobežojumiZvejas intensitātes ierobežojumi noteikti II pielikumā.10. pants Pārejas tehniskie un kontroles pasākumiPārejas perioda tehniskie un kontroles pasākumi norādīti III pielikumā.III NODAĻA Noslēguma noteikumi11. pants Zinātniskiem mērķiem noķertu jūras organismu pārdošanaZinātniskai izpēte i noķertus jūras organismus saskaņā ar 2. panta 2. punktu var pārdot, uzglabāt, izlikt un piedāvāt pārdošanai, ar nosacījumu, ka(a) I pielikumā minētās zvejas iespējas nav izsmeltas, vai(b) tie ir pārdoti tieši mērķiem, kas nav lietošana pārtikā.12. pants Datu pārraideKad dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2847/93 15. panta 1. punktu Komisijai sūta datus par krastā izkrauto nozvejoto lomu apjomiem, tām jāizmanto šās regulas I pielikumā noteiktie krājumu kodi.13. pants Stāšanās spēkāŠī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .To piemēro no 2006. gada 1. janvāra.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā –priekšsēdētājsI PIELIKUMSKrastā izkrauto lomu ierobežojumi un ar tiem saistīto nozvejas ierobežojumu ikgadējā vadība, ko piemēro Kopienas kuģiem apgabalos, kuros noteikti nozvejas ierobežojumi pa sugām un apgabaliemTabulās norādītas KPN un kvotas (tonnās dzīvsvara, ja vien nav norādīts citādi) pa krājumiem, piešķīrumi dalībvalstīm un apstākļi, kas saistīti ar kvotu ikgadējo vadību.Suga: | Atlantijas siļķe | Zona: | 30.-31. apakšrajons |Clupea harengus | HER/3D30.; HER/3D31. |Somija | 75 099 | Analītiska KPN. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.. |Zviedrija | 16 501 |EK | 91 600 |KPN | 91 600 |Suga: | Atlantijas siļķe | Zona: | 22.-24. apakšrajons |Clupea harengus | HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24. |Dānija | 6 658 | Analītiska KPN. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. |Vācija | 26 207 |Somija | 3 |Polija | 6 181 |Zviedrija | 8 451 |EK | 47 500 |KPN | 47 500 |Suga: | Atlantijas siļķe | Zona: | 25.-27., 28.2, 29. un 32. apakšrajons |Clupea harengus | HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.; HER/3D29.; HER/3D32. |Dānija | 2 548 | Analītiska KPN. Nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu. Nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. |Vācija | 676 |Igaunija | 13 015 |Somija | 25 404 |Latvija | 3 212 |Lietuva | 3 382 |Polija | 28 861 |Zviedrija | 38 744 |EK | 115 842 |KPN | 128 000 |Suga: | Atlantijas siļķe | Zona: | 28.1. apakšrajons |Clupea harengus | HER/03D.RG |Igaunija | 18 472 | Analītiska KPN. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.. |Latvija | 21 528 |EK | 40 000 |KPN | 40 000 |Suga | Atlantijas menca | Zona: | 25.-32. apakšrajons (EK ūdeņi) |Gadus morhua | COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32. |Dānija | 11 307 | Analītiska KPN. Nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu. Nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu.. |Vācija | 4 498 |Igaunija | 1 102 |Somija | 865 |Latvija | 4 204 |Lietuva | 2 770 |Polija | 13 019 |Zviedrija | 11 455 |EK | 45 339 |KPN | 49 220 |Suga: | Atlantijas menca | Zona: | 22s –24. apakšrajons (EK ūdeņi) |Gadus morhua | COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24. |Dānija | 12 395 | Analītiska KPN. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. |Vācija | 6 061 |Igaunija | 275 |Somija | 244 |Latvija | 1 026 |Lietuva | 665 |Polija | 3 317 |Zviedrija | 4 417 |EK | 28 400 |KPN | 28 400 |Suga: | Jūras zeltplekste | Zona: | IIIbcd (EK ūdeņi) |Pleuronectes platessa | PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32. |Dānija | 2 697 | Piesardzīga KPN. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. |Vācija | 300 |Zviedrija | 203 |Polija | 565 |EK | 3 766 |KPN | Nav piemērojama |Suga: | Atlantijas lasis | Zona: | IIIbcd (EK ūdeņi) izņemot 32. apakšrajonu |Salmo salar | SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31. |Dānija | 93 512 | (1) | Analītiska KPN. Nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu. Nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. |Vācija | 10 404 | (1) |Igaunija | 9 504 | (1) |Somija | 116 603 | (1) |Latvija | 59 478 | (1) |Lietuva | 6 992 | (1) |Polija | 28 368 | (1) |Zviedrija | 126 400 | (1) |EK | 451 260 | (1) |KPN | 460 000 | (1) |__________ |(1) Zivju skaits. |Suga: | Atlantijas lasis | Zona: | 32. apakšrajons |Salmo salar | SAL/3D32. |Igaunija | 1 581 | (1) | Analītiska KPN. Nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu. Nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. |Somija | 13 838 | (1) |EK | 15 419 | (1) |KPN | 17 000 | (1) |_________ |(1) Zivju skaits. |Suga: | Brētliņas | Zona: | IIIbcd (EK ūdeņi) |Sprattus sprattus | SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32. |Dānija | 41 512 | Analītiska KPN. Nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu. Nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. |Vācija | 26 299 |Igaunija | 48 204 |Somija | 21 730 |Latvija | 58 219 |Lietuva | 21 060 |Polija | 123 552 |Zviedrija | 80 250 |EK | 420 826 |KPN | 468 000 |II PIELIKUMS Zvejas intensitātes ierobežojumi1. Zveja ar bentiskajiem traļiem, vadiem vai līdzīgiem velkamajiem zvejas rīkiem, kuru acu izmērs ir vienāds ar vai lielāks par 90 mm, vai žaunu tīkliem, iepinējtīkliem un rāmjtīkliem, kuru acu izmērs ir vienāds ar vai lielāks par 90 mm, vai ar apakšējām savienotājvirvēm, ir aizliegta(a) no15. marta līdz 14. maijam 22. līdz 24. apakšrajonā, un(b) no 15. jūnija līdz 14. septembrim 25. līdz 32. apakšrajonā.2. Zveja ar bentiskajiem traļiem, vadiem vai līdzīgiem velkamajiem zvejas rīkiem, kuru acu izmērs ir vienāds ar vai lielāks par 90 mm, vai žaunu tīkliem, iepinējtīkliem un rāmjtīkliem, kuracu izmērs ir vienāds ar vai lielāks par 90 mm, vai ar apakšējām savienotājvirvēm, ir aizliegta no plkst. 23.00 UTC (koordinētais pasaules laiks) katru sestdienu līdz plkst. 23.00 UTC sekojošajā svētdienā(a) no 1. janvāra līdz 14. martam un no 15. maija līdz 30. oktobrim 22. līdz 24. apakšrajonā, un(b) no 1. janvāra līdz 14. jūnijam 25. līdz 32. apakšrajonā.III PIELIKUMSPārejas tehniskie un kontroles pasākumi1. Nosacījumi noteiktiem zvejas rīkiem, kas atļauti mencu zvejai Baltijas jūrā1.1. Velkamie tīkli1.1.1.Tīklu struktūraAtkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 88/98 IV pielikuma, traļi, dāņu vadi un līdzīgi tīkli, kuru acu izmērs ir vienāds ar vai lielāks par 105 mm, aprīkojami ar Bacoma tipa izejas logu vai ar T90 āmi un pagarinājumu, kura acu izmērs un izmēri ir saskaņā ar I pielikumā noteiktajiem.1.1.2. Viena tīkla noteikumsZvejojot ar trali, dāņu vadu vai līdzīgu tīklu ar Bacoma tipa izejas logu vai T90 āmi un pagarinājumu, uz klāja nedrīkst atrasties neviens cits zvejas rīks.1.2. Žaunu tīkli1.2.1. Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 88/98 IV pielikuma, minimālais acu lielums žaunu tīkliem ir 110 mm.1.2.2. Kopienas kuģiem, kuru garums ir līdz un ieskaitot 12 m, žaunu tīklu maksimālais garums nedrīkst pārsniegt 12 km.1.2.3. Kopienas kuģiem, kuru garums pārsniedz 12 m, žaunu tīklu maksimālais garums nedrīkst pārsniegt 24 km.1.2.4. Žaunu tīklu iegremdēšanas laiks nedrīkst pārsniegt 48 stundas no brīža, kad tīkli pirmoreiz iegremdēti ūdenī, līdz laikam, kad tie pilnībā izvilkti uz Kopienas kuģa klāja.2. Mencu piezveja Baltijas jūrā2.1. Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 88/98 3. panta 4. punkta, maza izmēra mencas nedrīkst glabāt uz kuģa klāja, izņemot 2.2. punktā minētajos gadījumus.2.2. Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 88/98 3. panta 5. punkta, mencu piezveja, ko iegūst, zvejojot siļķes un brētliņas, ar tīkliem, kuru acu lielums ir 32 mm vai mazāks, nedrīkst pārsniegt 3% no loma kopējā svara. No šīs mencu piezvejas uz klāja uzglabā ne vairāk kā 5 % maza izmēra mencu.2.3. Mencu piezveja nedrīkst pārsniegt 10%, ja zvejo citas sugas, kas nav nedz siļķes, nedz brētliņas, ar traļiem un dāņu vadiem, kas atšķirīgi no 1.1.2. punktā minētajiem.3. Minimālais mencu izmērs Baltijas jūrāAtkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 88/98 III pielikuma, minimālajam Atlantijas mencu izmēram jābūt 38 cm.4. Zvejas ierobežojumi4.1. Jebkādas zvejas darbības ir aizliegtas apgabalos, kurus iegūst, secīgi savienojot ar rumba līnijām šādus punktus, kuri mērāmi saskaņā ar WGS84 koordinātu sistēmu1. apgabals :– 55°45'N, 15°30'E– 55°45'N, 16°30'E– 55°00'N, 16°30'E– 55°00'N, 16°00'E– 55°15'N, 16°00'E– 55°15'N, 15°30'E– 55°45'N, 15°30'E2. apgabals :– 55°00'N, 19°14'E– 54°48'N, 19°20'E– 54°45'N, 19°19'E– 54°45'N, 18°55'E– 55°00'N, 19°14'E3. apgabals :– 56°13'N, 18°27'E– 56°13'N, 19°31'E– 55°59'N, 19°13'E– 56°03'N, 19°06'E– 56°00'N, 18°51'E– 55°47'N, 18°57'E– 55°30'N, 18°34'E– 56°13'N, 18°27'E5. Pārraudzība, pārbaudes un uzraudzība saistībā ar mencu krājumu atjaunošanu Baltijas jūrā5.1. Īpaša atļauja mencu zvejai Baltijas jūrā5.1.1. Atkāpjoties no Padomes 1994. gada 27. jūnija Regulas (EK) Nr. 1627/94, kas paredz vispārīgus noteikumus attiecībā uz īpašām zvejas atļaujām[11] 1. panta 2. punkta, visiem Kopienas kuģiem, kuru kopējais garums ir vienāds ar vai lielāks par 8 m, un kuriem uz klāja ir vai kuri izmanto zvejas rīkus ar acu lielumu, kas ir vienāds ar vai ir lielāks par 90 mm, ir jābūt īpašai atļaujai mencu zvejai Baltijas jūrā.5.1.2. Dalībvalsts var izsniegt 5.1.1. punktā minēto īpašo atļauju mencu zvejai tikai tiem Kopienas kuģiem, kuriem 2005. gadā bija īpašā atļauja mencu zvejai Baltijas jūrā saskaņā ar III pielikuma 6.2.1 punktu Padomes 2004. gada 22. decembra Regulā (EK) Nr. 27/2005, ar ko 2005. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un attiecībā uz Kopienas kuģiem — ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi [12] . . Tomēr dalībvalsts var izsniegt īpašu atļauju mencu zvejai Kopienas kuģim, kas peld ar tās dalībvalsts karogu un reģistrēts Kopienā, kuram nav īpašas zvejošanas atļaujas 2005. gadam, ja tiek nodrošināts, ka līdzvērtīga jauda, kas izmērīta kilovatos (kW), un kuras jebkuru zvejas rīku acu izmērs ir vienāds ar vai lielāks par 90 mm, netiek izmantota zvejai Baltijas jūrā.5.1.3. Katra dalībvalsts izstrādā un regulāri atjauno to kuģu sarakstu, kuriem ir īpaša atļauja mencu zvejai Baltijas jūrā, un publicē to tās oficiālajā mājas lapā, lai informētu Komisiju un citas dalībvalstis, kas robežojas ar Baltijas jūru.5.1.4. Kopienas kuģa kapteinim vai viņa/-as pilnvarotam pārstāvim, kura kuģim dalībvalsts izsniegusi īpašu atļauju mencu zvejai Baltijas jūrā, šādas atļaujas kopija jāglabā uz zvejas kuģa.5.2. Paziņojums par iebraukšanu vai izbraukšanu5.2.1. Kad Kopienas kuģis, uz kura ir vairāk nekā 50 kg mencu, izbrauc no vai iebrauc 22. līdz 24. apakšrajonā, kapteinim vai viņa/-as pilnvarotam pārstāvim jāziņo karoga dalībvalsts iestādēm par iebraukšanas vai izbraukšanas datumu, laiku, vietu un loma dzīvsvara daudzumiem pa sugām visiem lomiem, kas ir uz tā klāja. Jaunu zvejošanas darbību nedrīkst uzsākt, pirms viss mencu loms nav izkrauts krastā.5.2.2. Kad Kopienas kuģis, uz kura ir vairāk nekā 50 kg mencu, izbrauc no vai iebrauc 25. līdz 32. apakšrajonā, kapteinim vai viņa/-as pilnvarotam pārstāvim jāziņo karoga dalībvalsts iestādēm par iebraukšanas vai izbraukšanas datumu, laiku, vietu un loma dzīvsvara daudzumiem pa sugām visiem lomiem, kas ir uz tā klāja. Jaunu zveju nedrīkst uzsākt, pirms viss mencu loms nav izkrauts krastā.5.2.3. Neskatoties uz 5.2.1. un 5.2.2. punktu, Kopienas kuģiem, kas veic pārzonu zveju, šķērsojot līniju, kura atdala 24. un 25. apakšrajonus vairāk nekā vienu reizi 24 stundu laikā un ar nosacījumu, ka tie paliek norobežotajā piecu jūdžu zonā jebkurā pusē no līnijas starp apakšrajoniem, jāsniedz nepieciešamā informācija pirmoreiz iebraucot un beidzamo reizi izbraucot no tās 24 stundu periodā.5.3. Kuģu žurnāli5.3.1. Atkāpjoties no Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulas (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai[13] 6. panta 4. punkta, Kopienas kuģu kapteiņiem, kuru kuģu kopējais garums ir vienāds ar vai lielāks par 8 m, ievērojot Regulas (EEK) Nr. 2847/93 6. pantu, ir jāreģistrē to darbības kuģu žurnālā.5.4. Pielaides kļūdaAtkāpjoties no Komisijas 1983. gada 22. septembra Regulas (EEK) Nr. 2807/83, kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā reģistrēt informāciju par dalībvalstu veikto zivju nozveju[14], 5. panta 2. punkta, pieļaujamā pielaides kļūda, novērtējot daudzumus kilogramos zivīm, kas atrodas uz Kopienas kuģa klāja, drīkst būt 8% no skaitļa, kas norādīts kuģa žurnālā.5.5. Iepriekšējs paziņojums5.5.1. Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 7. panta 1. punkta, tāda Kopienas kuģa kapteinis, kurš glabā vairāk nekā 300 kg dzīvsvara mencu, informē dalībvalsts kompetentas iestādes vismaz divas stundas pirms iebraukšanas jebkurā pietauvošanās vietā attiecīgajā dalībvalstī par(a) tauvošanās vietas nosaukumu;(b) paredzamo ierašanās laiku konkrētajā tauvošanās vietā.5.5.2. Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 7. panta 1. punkta, tāda Kopienas kuģa, uz kura ir vairāk nekā 300 kg dzīvsvara mencu, kapteinim vai viņa/-as pilnvarotai personai, jāinformē dalībvalsts kompetentās iestādes vismaz vienu stundu pirms jebkuras iebraukšanas tās dalībvalsts tauvošanās vietā, par daudzumiem pa sugām visu to sugu dzīvsvara kilogramos, no kurām uz klāja ir vairāk nekā 50 kg loma.5.5.3. Kuģi, uz kuriem ir vairāk nekā 300 kg dzīvsvara mencas, nedrīkst sākt lomu izkraušanu, līdz to atļāvusi tās dalībvalsts kompetenta iestāde, kurā paredzēta izkraušana.5.6. Norādītās ostas5.6.1. Kad uz kuģa ir vairāk nekā 750 kg dzīvsvara mencas, mencu lomu drīkst izkraut tikai īpaši norādītās ostās.5.6.2. Katra dalībvalsts norāda ostas, kurās drīkst izkraut vairāk nekā 750 kg Baltijas mencu.5.6.3. Piecpadsmit dienu laikā no šās regulas stāšanās spēkā, katra dalībvalsts izveido un dara pieejamu Komisijai un citām dalībvalstīm, kas robežojas ar Baltijas jūru, tās oficiālajā mājas lapā šādu norādīto ostu sarakstu. Sarakstā iekļauj attiecīgu kontaktinformāciju kuģa žurnālu un krastā piestāšanās deklarāciju iesniegšanai attiecīgajā dalībvalstī.5.7. Mencu svēršana izkraujot pirmoreiz.5.7.1. Dalībvalsts kompetentas iestādes var pieprasīt jebkura daudzuma Baltijas jūrā nozvejotu un dalībvalstī pirmoreiz izkrautu mencu svēršanu kontroliera klātbūtnē, pirms tās transportē kaut kur citur no pirmās izkraušanas ostas.5.7.2. Katra dalībvalsts izstrādā īpašus pārbaudes kritērijus. Šādus kritērijus periodiski pārskata pēc tam, kad veikta sasniegto rezultātu analīze. Pārbaudes kritēriji pakāpeniski jāattīsta, līdz tiek sasniegti 2. papildinājumā noteiktie mērķa kritēriji.5.8. Zvejas intensitātes datiAtkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 19.a panta 1. punkta, šīs regulas 19.b, 19.c, 19.d, 19.e un 19.k pantu piemēro Kopienas kuģiem, kuru kopējais garums ir vienāds ar vai lielāks par 8m.5.9. VMS ziņojumi5.9.1. Dalībvalstis nodrošina, ka saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 2244/2003 8. pantu, 10. panta 1. punktu un 11. panta 1. punktu datorlasāmā formā tiktu reģistrēti šādi dati:a) katra iebraukšana un izbraukšana no ostas;b) katra iebraukšana un izbraukšana no jūras apgabaliem, kuros piemēro īpašus noteikumus par piekļuvi ūdeņiem un resursiem.5.9.2. Dalībvalstis pārbauda kuģu žurnālu iesniegšanu un tajos reģistrēto attiecīgo informāciju, izmantojot VMS datus. Šādas pārbaudes reģistrē datorlasāmā formā trīs gadu periodam.5.10. Tranzīta un pārkraušanas aizliegums5.10.1. Tranzīts ir aizliegts apgabalos, kuros nav atļauta mencu zveja, ja vien zvejas rīki uz klāja nav droši nostiprināti un noglabāti saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2847/93 20. panta 1. punkta nosacījumiem.5.10.2. Mencu pārkraušana ir aizliegta.5.11. Baltijas mencu transportēšanaAtkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 13. panta 1.punkta, ja vairāk nekā 50 kg Baltijas mencu ir izkrauts transportēšanai ar Kopienas kuģi, kura garums ir vienāds ar vai lielāks par 8 metriem, kravai saskaņā ar tās pašas regulas 8. panta 1. punktu pievieno izkraušanas deklarāciju.5.12. Kopējā uzraudzība un inspektoru apmaiņa5.12.1. Dalībvalstis apņemas veikt kopējas pārbaudes un uzraudzības darbības un šim nolūkam tās nodibina kopējas rīcības procedūras.5.12.2. Dalībvalstis, kas iesaistītas kopējas pārbaudes un uzraudzības darbībās, nodrošina, ka inspektori no katras dalībvalsts, kas piedalās šajās darbībās, tiek uzaicināti vismaz piedalīties šajās darbībās.5.12.3. Komisijas inspektori var piedalīties šajās kopējo pārbaužu un uzraudzības darbībās.5.12.4. Komisija pirms 2006. gada 31. janvāra sasauks kompetentu valstu inspekciju amatpersonu sanāksmi, lai koordinētu kopēju pārbaužu un uzraudzības programmu 2006. gadam.5.13. Valstu kontroles rīcības programmas5.13.1. Saskaņā ar pielikuma 3. papildinājumu iesaistītās dalībvalstis definē valsts kontroles rīcības programmu Baltijas jūrai.5.13.2. Līdz 2006. gada 31. janvārim iesaistītas dalībvalstis nodrošina Komisijai un citām dalībvalstīm, kas robežojas ar Baltijas jūru, dara pieejamu to oficiālajā mājas lapā 5.13.1. punktā minēto valstu kontroles rīcības programmu kopā ar tās īstenošanas grafiku.5.13.3. Komisija sasauc Zivsaimniecības un akvakultūras komitejas sanāksmi, lai izvērtētu valstu kontroles rīcības programmu mencu krājumiem Baltijas jūrā atbilstību un rezultātus.6. Īpaši nosacījumi 28.1. apakšrajonam .6.1. Īpašas zvejas atļaujas6.1.1. Lai veiktu zvejas darbības 28.1. apakšrajonā, kuģiem jābūt īpašai zvejas atļaujai, kas izsniegta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1627/94 7. pantu.6.1.2. Dalībvalstis nodrošina, ka kuģi, kuriem ir izsniegta 6.1.1 punktā minētā īpašā zvejas atļauja, norādot to nosaukumu un starptautisko reģistrācijas numuru, tiek iekļauti sarakstā, kuru katra dalībvalsts iesniedz Komisijai.Sarakstā iekļautajiem kuģiem jāatbilst šādiem nosacījumiem:(a) sarakstos ietverto kuģu dzinēju kopējā jauda (kW) nedrīkst pārsniegt katrai dalībvalstij novēroto 28.1. apakšrajonā 2000. un 2001. gadā;(b) kuģa dzinēja jauda nevienā brīdī nedrīkst pārsniegt 221 kW.6.2. Kuģu vai dzinēju aizstāšana6.2.1. Jebkuru 6.1.2. punktā minētajā sarakstā uzskaitīto kuģi var aizstāt ar citu Kopienas kuģi vai kuģiem, kuri peld zem tās dalībvalsts karoga un ir reģistrēti Kopienā, ar noteikumu, ka(a) šādas aizstāšanas rezultātā nepalielinās 6.1.2 a) punktā minētā attiecīgajai dalībvalstij noteiktā kopējā dzinēju jauda, un(b) dzinēja jauda nevienā aizstātā kuģī nepārsniedz 221 kW.6.2.2. Jebkura 6.1.2. punktā minētajā sarakstā uzskaitītā kuģa dzinēju var aizstāt ar citu, ar noteikumu, ka(a) dzinēja aizstāšanas rezultātā kuģa dzinēja jauda nevienā brīdī nepārsniedz 221 kW, un(b) aizstātā dzinēja jauda ir tāda, lai dzinēja aizstāšanas rezultātā nepalielinātos 6.1.2 a) punktā minētā attiecīgajai dalībvalstij noteiktā kopējā dzinēju jauda.III Pielikuma 1. papildinājumsAUGšēJā LOGA āMJA BACOMA SPECIFIKāCIJARaksturojumsa. Loga a prakstsLogs ir taisnstūra formas linuma gabals āmī. Drīkst būt tikai viens logs.b. Āmja, pagarinājuma un traļa aizmugurējās daļas izmērsi. Āmis sastāv no divām vienāda lieluma plātnēm, kuras abās pusēs savieno vienāda garuma eģes.ii. Minimālais izmērs rombveida tīkla acīm ir 105 mm. Pavediena materiāls ir pīts polietilēna pavediens ar vienkārtas auklas biezumu, kas nepārsniedz 6 mm vai ar dubultas auklas biezumu, kas nepārsniedz attiecīgi 4 mm.iii. Aizliegts izmantot tādus āmjus un pagarinājumus, kas izgatavoti tikai no viena tīkla materiāla gabala un kuriem ir tikai viena aizdare.iv. Atvērto rombveida tīkla acu skaits, izņemot tās, kas ir eģēs, jebkurā punktā uz jebkura pagarinājuma apkārtmēra nav mazāks vai lielāks kā maksimālais acu skaits uz āmja priekšgala apkārtmēra (1. attēls).c. Loga atrašanās vietai. Logs ievietojams āmja augšējā daļā (2. attēls.).ii. Logs nedrīkst norobežot talāk kā 4 linuma acu atstatumā no āmja, ieskaitot ar rokām pīto linuma acu rindu, caur kuru izver āmi (3. vai 4. attēls).d. Loga izmērsi. Loga platumam, kas izteikts ar acu auklu skaitu, jābūt vienādam ar atvērto rombveida acu skaitu augšējā daļā, kas dalīts ar divi. Vajadzības gadījumā ir atļauts saglabāt, augstākais, 20 % no vaļējo rombveida acu skaita augšējā daļā, kas dalīts vienmērīgi uz abām loga daļas pusēm (4. attēls).ii. Loga garums ir vismaz 3,5 metri.e. Loga linumsi. Minimālais acu atvērums acīm ir 110 mm. Acīm jābūt kvadrātveida t.i., visas četras loga linuma malas šķērso visas auklas.ii. Linumu nostiprina tā, lai auklas atrastos paralēli un perpendikulāri āmja garenvirzienam. Linums ir pīts bez mezgliem no vienas auklas vai tam ir uzrādītas tamlīdzīgas selektīvas īpašības. Bezmezglu linums ir linums, kas sastāv no četru aptuveni vienāda garuma malu acīm, kur acu stūrus veido acs divu blakusmalu auklu savijums.iii. Vienas auklas diametrs ir vismaz 4,9 mm.f. Citas specifikācijasi. Uzstādīšanas norādījumi noteikti 3. un 4. attēlā.ii. Paceļamās līnes garums ir ne mazāks kā1. 4 m āmim, kura apkārtmērs ir starp 100 un 89 rombveida acīm, mērot loga priekšā;2. 3.5 m āmim, kura apkārtmērs ir starp 88 un 75 rombveida acīm, mērot loga priekšā; un3. 3 m āmim, kura apkārtmērs ir mazāk nekā 75 rombveida acis, mērot loga priekšā.iii. Aizmugures strope nedrīkst ietvert BACOMA tipa izejas logu. Tā ir izgatavota no troses un tās diametrs nepārsniedz 20mm un kura nav īsāka par 2 m.iv. Āmja boja ir sfēriskas formas un tās maksimālais diametrs ir 40 cm. Ar bojas virvi tā ir piestiprinata pie āmja.v. Iedzirknis nedrīkst pārklāt BACOMA tipa izejas logu.Kvadrātveida acu daļu labošanas nosacījumi.a. Pārbaudes vajadzībām ir nepieciešams noteikt sīki izstrādātus noteikumus BACOMA tipa izejas loga bojāto kvadrātveida acu labošanai:i. ir aizliegts lietot kvadrātveida acu BACOMA tipa izejas logu, kurā vairāk nekā 10% acu ir labotas;ii. kvadrātveida acis, kuras tikušas bojātas, labojamas saskaņā ar ieteikto metodi;iii. labota acs ir jebkura acs, kuras atvērums ir ticis labots.b. BACOMA tipa izejas loga labošanas metode.Punch-atvērums, patch-ielāps, repaired with double meshes: salabots tīkls ar dubultām acīm[pic]Punch:Caurums/Patch:Lelāps/Repaired with double meshes:Salabots tīkls ar dubultām acīmi. Sagatavojiet atvērumu, izkausējot auklu galus gar atvērumu, lai aukla neatpītos.ii. Saskaitiet atjaunojamās acis. Sagatavojiet ielāpu, izmantojot bezmezglu linumu no vienas auklas, kura materiāls, diametrs un stiprums ir tāds pats kā tīklam, kas jālāpa.iii. Ielāpam jābūt uz katru pusi par divām acīm lielākam par lāpīšanai sagatavoto atvērumu, lai atvēruma malām pārklātos pietiekams tīkla daudzums.iv. Notīriet ielāpu, izkausējot auklas galus ap ielāpa malām.v. Novietojiet ielāpu uz atvēruma un piepiniet to pie esošā linuma, izmantojot dubultu auklu, kā parādīts zīmējumā.vi. Pārliecinieties, vai sapinat linuma krustpunktus kopā.vii. Turpiniet pīt ap atvērumu tā, lai iegūtu vismaz divas rindas pinuma ap ielāpu.viii. Aizlāpīts atvērums izskatīsies tā, kā parādīts zīmējumā.[pic]1. attēlsTrali pēc formas un funkcijas var iedalīt trīs atšķirīgās daļās.Tralis vienmēr ir piltuvveida daļa, kuras garums bieži ir no 10 līdz 40 m. Pagarinājums ir cilindriska daļa, kas parasti veidota no viena vai diviem tīkla gabaliem ar acs izmēru 49.5, kuru garums nostieptā veidā ir no 6 līdz 12 m. Āmis arī ir cilindriska daļa, kas bieži sastāv no dubultas auklas, lai varētu samazināt nodilumu.Daļu, kas atrodas zem paceļamās līnes, sauc par paceļamo grozu.Side-sānskats, top-augša, trawl body(=net cone)-traļa korpuss(jeb tīkla konuss), tapered section-konusveida daļa, extension piece- pagarinājums, untapered section – taisnā daļa, codend- āmis, lifting bag-paceļamais grozs2. attēlsA PagarinājumsB ĀmisC Izejas logs, kvadrātveida acu panelis1 Augšējā daļa, maksimāli 50 atvērtas rombveida acis2 Apakšējā daļa, maksimāli 50 atvērtas rombveida acis3 Eģes4 Stiprinājuma uzmava vai apsējs5 Pacelšanas strope6 Aizmugurējā strope7 Āmis8 Attālums starp logu un āmi (3. un 4. attēls)9 Bojas trose10 Āmja boja[pic]LOGA DAĻAS MONTĀŽA3. attēlsA 110 mm kvadrātveidu acu daļa (25 linuma auklas)B Kvadrātveida acu daļas savienošana ar eģēmC Kvadrātveida acu daļas savienošana ar rombveida acu tīklu, izņemot malu logu auklas no abām pusēm2 rombveida acis/1 aukla kvadrātveida acīD 105 mm rombveida acu tīkls (maksimāli 50 vaļējas acis)E Attālums no loga daļas līdz āmim. Logs beidzas ne tālāk kā 4 linuma acu atstatumāno āmja, ieskaitot ar rokām pīto linuma acu rindu, caur kuru izver āmiF Viena rinda ar roku pītu āmja acu[pic] LOGA DAĻAS MONTĀŽA4. attēlsA 110 mm kvadrātveidu acu daļa (20 linuma auklas)B Kvadrātveida acu daļas savienošana ar eģēmC Kvadrātveida acu daļas savienošana ar rombveida acu tīklu, izņemot malu logu auklas no abām pusēm, kur jābūt 2 rombveida acīm uz vienu kvadrātveida aciD 105 mm rombveida acu tīkls (līdz 50 vaļējām acīm)E Attālums no loga daļas līdz āmim. Logs beidzas ne tālāk kā 4 linuma acu atstatumā no āmja, ieskaitot ar rokām pīto linuma acu rindu, caur kuru izver āmiF Viena rinda ar roku pītu āmja acuG Ne vairāk kā 10% abās pusēs D punktā minēto vaļējo acu[pic]II. T90 TRAļA SPECIFIKāCIJAa. Definīcijai. T90 traļus definē kā traļus, dāņu vadus un līdzīgus tīklus, kuriem ir āmis un pagarinājums, kuri ražoti no rombveida mezglota tīkla, kas pagriezts par 90° tā, lai galvenais posmu tīklojuma auklu virziens būtu paralēls vilkšanas virzienam.ii. Attēlā parādīts posmu tīklojuma auklu virziens standarta rombveida mezglotā tīklā (A) un tīklā, kas pagriezts par 90° (B).[pic]A | B |b. Acu lielums un mērīšanaAcu lielumam jābūt vismaz 110 mm. Atkāpjoties no 5. panta 1.punkta Komisijas 2003. gada 24. janvāra Regulā (EK) Nr. 129/2003, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus zvejas tīklu acu lieluma un auklu biezuma noteikšanai[15], ,,acu lielumu āmī un pagarinājumā mēra perpendikulāri zvejas rīka garenasij.c. Auklu biezumsĀmi un pagarinājumu izgatavo no vienkārtas auklu tīklojuma materiāla, kura auklu biezums nepārsniedz 5 mm vai dubultu auklu tīklojuma materiāla ar auklu biezumu, kas nepārsniedz attiecīgi 4 mm. Šo nosacījumu nepiemēro pašai beidzamajai acu rindai āmī, ja tas ir aprīkots ar galveno stropi.d. Konstrukcijaiii. Pagriezto acu (T90) āmis un pagarinājums jāveido no divām vienāda izmēra daļām, ar vienādu acu skaitu platumā un garumā un ar iepriekš aprakstīto acu virzienu, kas savienotas ar divām sānu eģēm. Katru daļu izgatavo no neslīdošiem mezgliem un tādā veidā, lai acis paliek pilnīgi vaļējas visu izmantošanas laiku.iv. Vaļējo acu skaitam jebkurā perimetrā jābūt nemainīgam no āmja priekšgala līdz aizmugures daļai.v. Vietā, kur āmi vai pagarinājumu piestiprina pie traļa konusveida daļas, acu skaitam āmja perimetrā vai pagarinājumā jābūt 50 % no acu skaita traļa konusveida daļas beidzamajā rindā.vi. Āmis un tā pagarinājums ir parādīti attēlā nākamajā lapā.e. PerimetrsAcu skaits jebkurā perimetrā āmī un pagarinājumā, neskaitot savienojumus un eģes, nedrīkst pārsniegt 50.f. Savienojošās kārtasPriekšējā mala, kura ietver gan āmi, gan pagarinājumu, jānodrošina ar pītu pusacu rindu. Āmja aizmugurējā mala jāaprīko ar pilnu rindu pītu acu, lai varētu vadīt stropes.g. āmja garumsĀmim jābūt vismaz 50 acu garam.h. Pacelšanas stropePacelšanas stropes garums vietā, kur tas piestiprināts pie āmja, nedrīkst būt mazāks par āmja acu izstieptu garumu pa perimetru, kas reizināts ar koeficientu 0,6.i. Āmja bojaĀmja bojai jābūt sfēriskas formas, maksimālais diametrs 40 cm. Āmja boju pie āmja piestiprina ar bojas trosi. Bojas troses garums nedrīkst būt mazāks kā divas ar pusi reizes kvadrātsakne no dziļuma.[pic] III Pielikuma 2. papildinājumsKopēji noteikumi valstu rīcības programmāmMērķis1. Saskaņā ar šo pielikumu katra dalībvalsts nosaka īpašus kritērijus.Stratēģija2. Zvejniecības darbību inspicēšanas un uzraudzības darbībām uzmanība jāvērš uz kuģiem, kuri visticamāk zvejos mencas. Nejaušas mencu transporta un marketinga pārbaudes veicamas kā papildu pārbaudes mehānisms, lai pārbaudītu inspekcijas un uzraudzības efektivitāti.Prioritātes3. Dažādi zvejas rīku veidi pakļaujami dažādiem prioritātes līmeņiem, atkarībā no mēroga, kādā flotiles ietekmē zvejas iespēju ierobežojumi. Šā iemesla dēļ katrai dalībvalstij jānosaka konkrētas prioritātes.Mērķa kritēriji4. Ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc šās regulas stāšanās spēkā, dalībvalstīm jāīsteno to inspekcijas plāni, ņemot vērā tālāk tekstā noteiktos mērķus.a. Inspekcijas ostās līmenisVispārējs noteikums ir tāds, ka inspekcijām jāaptver 20% no krastā izkrautā mencu loma visās vietās, kur loms tiek izkrauts krastā. Alternatīvi pārbaudes veicamas tādā biežumā, lai nodrošinātu, ka trīs mēnešu laikā tāds skaits Kopienas kuģu, kuri pārstāv 20% vai vairāk krastā izcelto mencu svara, tiek pārbaudīti vismaz vienreiz. Kopējam pārbaudīto krastā izcelto lomu skaitam jābūt pietiekamam, lai garantētu 95 % precizitāti, lai noteiktu kopējo nozvejoto krastā izkrauto mencu daudzumu.b. Mārketinga inspekcijas līmenisInspicē 5% no mencu apjomiem, kurus piedāvā pārdošanā izsolē.c. Inspekcijas jūrā līmenisElastīgi kritēriji: nosakāmi pēc tam, kad veikta detalizēta analīze par zvejniecības darbību katrā apgabalā. Kritēriji jūrā saistīti ar patruļas dienām jūrā mencu pārvaldības apgabalos, ar iespējami atsevišķu kritēriju dienām, kad patrulē īpašos apgabalos.d. Gaisa telpas uzraudzības līmenisElastīgi kritēriji: nosakāmi pēc tam, kad veikta detalizēta analīze par zvejniecības darbību, kas veikta katrā apgabalā, un ņemot vērā dalībvalsts rīcībā esošos resursus.III Pielikuma 3. papildinājumsValstu kontroles rīcības programmu satursValstu kontroles rīcības programmās, cita starpā, jānorāda sekojošais.1. KONTROLES LīDZEKļICilvēkresursi1.1. Krastā bāzēto un jūrā ejošo inspektoru skaits, periodi un zonas, kurās tos izvietos.Tehniskie resursi1.2. Patruļas kuģu un lidmašīnu skaits, periodi un zonas, kurās tos izvietos.Finanšu resursi1.3. Budžeta piešķīrumi cilvēkresursu, patruļas kuģu un gaisa spēku izvietošanai.2. OSTU NOTEIKšANA2.1. Ostu saraksts mencu loma izcelšanai krastā saskaņā ar III pielikuma 5.6.2 punktu.3. IEBRAUKšANAS UN IZBRAUKšANAS PAZIņOJUMS3.1. III pielikuma 5.2 punkta nosacījumu izpildes nodrošināšanai īstenoto sistēmu raksturojums.4. KRASTā IZKRAUTO LOMU KONTROLE4.1. III pielikuma 5.5 punkta nosacījumu izpildes nodrošināšanai īstenoto sistēmu raksturojums.4.2. III pielikuma 5.4 punktā noteikto pielaides robežu aprēķināšanai īstenoto sistēmu raksturojums.4.3. III pielikuma 5.7 punktā noteiktās krastā izkrauto lomu svēršanas nodrošināšanai īstenoto sistēmu raksturojums.4.4. Raksturojums sistēmai, kuru izmanto, lai izveidotu III pielikuma 5.7.2 punktā minēto īpašo inspekciju salīdzināšanu.5. INSPEKCIJAS PROTOKOLI5.1. Protokoli inspekcijas veikšanai attiecībā uz mencu zveju jūrā un krastā.5.2. Protokoli saziņai ar citu dalībvalstu noteiktām kompetentām institūcijām, kuras ir atbildīgas par nacionālo kontroles rīcības programmu attiecībā uz mencu zveju.5.3. Protokoli kopējai uzraudzībai un inspektoru apmaiņai, tajā skaitā inspektoru, kuri darbojas citas dalībvalsts ūdeņos, pilnvaru un tiesību precizēšana.[1] OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.[2] OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp.[3] OV L 191, 7.7.1998., 10. lpp.[4] OV L 132, 21.5.1987., 9. lpp.[5] OV L 276, 10.10.1983., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1965/2001 (OV L 268, 9.10.2001., 23. lpp.).[6] OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1954/2003 (OV L 289, 7.11.2003., 1. lpp.).[7] OV L 9, 15.1.1998., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 812/2004 (OV L 150, 30.4.2004., 12. lpp.).[8] OV L 333, 20.12.2003., 17. lpp.[9] OV L 274, 25.9.1986., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 3259/94 (OV L 339, 29.12.1994., 11. lpp.).[10] OV L 365, 31.12.1991., 1. lpp.[11] OV L 171, 6.7.1994.,7. lpp.[12] OV L 12, 14.01.2005., 1. lpp.[13] OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp.[14] OV L 276, 10.10.1983., 1. lpp.[15] OV L 022, 25.01.2003., 4. lpp.


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 18.7.2016
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 C 260/30
 Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Upper Tribunal (Tax and Chancery Chamber) (Spojené kráľovstvo) 12. mája 2016 – Shields & Sons Partnership/The Commissioners for Her Majesty's Revenue and Customs
 (Vec C-262/16)
 (2016/C 260/38)
 Jazyk konania: angličtina
 Vnútroštátny súd, ktorý podal návrh na začatie prejudiciálneho konania
 Upper Tribunal (Tax and Chancery Chamber)
 Účastníci konania pred vnútroštátnym súdom
 Odvolateľka: Shields & Sons Partnership
 Odporca v odvolacom konaní: The Commissioners for Her Majesty's Revenue and Customs
 Prejudiciálne otázky
 1.
 Pokiaľ ide o spoločnú paušálnu úpravu pre poľnohospodárov, ktorú stanovuje kapitola 2 hlavy XII smernice Rady (ES) 2006/112/ES (1), má sa článok 296 ods. 2 vykladať tak, že vyčerpávajúcim spôsobom upravuje otázku, kedy môže členský štát vyňať poľnohospodára zo spoločnej paušálnej úpravy pre poľnohospodárov? Konkrétne:
 1.1
 Môže členský štát vyňať poľnohospodárov zo spoločnej paušálnej úpravy pre poľnohospodárov len v súlade s článkom 296 ods. 2?
 1.2
 Môže členský štát vyňať poľnohospodára zo spoločnej paušálnej úpravy pre poľnohospodárov aj na základe článku 299?
 1.3
 Oprávňuje zásada daňovej neutrality členský štát na to, aby vyňal poľnohospodára zo spoločnej paušálnej úpravy pre poľnohospodárov?
 1.4
 Sú členské štáty oprávnené vyňať poľnohospodárov zo spoločnej paušálnej úpravy pre poľnohospodárov z iných dôvodov?
 2.
 Ako sa má vykladať pojem „kategórie poľnohospodárov“ uvedený v článku 296 ods. 2 smernice Rady (ES) 2006/112/ES? Konkrétne:
 2.1
 Je potrebné, aby príslušnú kategóriu poľnohospodárov bolo možné identifikovať s odvolaním sa na objektívne znaky?
 2.2
 Možno príslušnú kategóriu poľnohospodárov identifikovať s odvolaním sa na ekonomické úvahy?
 2.3
 Aká miera presnosti je potrebná na identifikovanie kategórie poľnohospodárov, ktorú členský štát zamýšľal vyňať?
 2.4
 Je členský štát na základe uvedeného pojmu oprávnený považovať za príslušnú kategóriu „poľnohospodárov, v prípade ktorých sa zistí, že v rámci paušálnej úpravy si uplatňujú vrátenie podstatne vyšších súm, než by si uplatňovali v prípade registrácie na účely DPH“?
 (1) Smernica Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty (Ú. v. EÚ L 347, 2006, s. 1).


type: contracts

text:
 Pomembno pravno obvestilo
 |
 22001D0017
 Uradni list L 117 , 26/04/2001 str. 0021 - 0022
 Sklep Skupnega odbora EGPšt. 17/2001z dne 28. februarja 2001o spremembah prilog X (Avdiovizualne storitve) in XI (Telekomunikacijske storitve) k Sporazumu EGPSKUPNI ODBOR EGP JE -ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor ga spreminja Protokol o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, v nadaljnjem besedilu "Sporazum", in zlasti člena 98 Sporazuma,ob upoštevanju naslednjega:(1) Priloga X k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom št. 32/2000 Skupnega odbora EGP z dne 31. marca 2000 [1].(2) Priloga XI k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom št. 108/2000 Skupnega odbora EGP z dne 30. novembra 2000 [2].(3) Direktiva 98/84/ES Evropskega parlamenta in Sveta dne 20. novembra 1998 o pravnem varstvu storitev, ki temeljijo na pogojnem dostopu [3] ali vključujejo pogojni dostop, je treba vključiti v Sporazum -SKLENIL:Člen 1Za točko 1a (Direktiva 95/47/ES Evropskega parlamenta in Sveta) v Prilogi X k Sporazumu se vstavi naslednja točka:"1b 398 L 0084: Direktiva 98/84/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 1998 o pravnem varstvu storitev, ki temeljijo na pogojnem dostopu ali vključujejo pogojni dostop (UL L 320, 28.11.1998, str. 54)."Člen 2Za točko 5i (Direktiva 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta) Priloge XI k Sporazumu se vstavi naslednja točka:"5j. 398 L 0084: Direktiva 98/84/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 1998 o pravnem varstvu storitev, ki temeljijo na pogojnem dostopu ali vključujejo pogojni dostop (UL L 320, 28.11.1998, str. 54)."Člen 3Besedili Direktive 98/84/ES Evropskega parlamenta in Sveta v islandskem in norveškem jeziku, objavljeni v Dopolnilu EGP Uradnega lista Evropskih skupnosti, sta verodostojni.Člen 4Ta sklep začne veljati 1. marca 2001 pod pogojem, da so bila Skupnemu odboru EGP predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma [4].Člen 5Ta sklep se objavi v sklopu EGP in v Dopolnilu EGP Uradnega lista Evropskih skupnosti.V Bruslju, 28. februarja 2001Za Skupni odbor EGPPredsednikP. Westerlund[1] UL L 141, 15.6.2000, str. 57.[2] UL L 45, 15.2.2001, str. 47.[3] UL L 320, 28.11.1998, str. 54.[4] Sporočene ustavne zahteve.--------------------------------------------------


type: wikipedia

text:
The 2014 Mississippi State Bulldogs football team represented Mississippi State University in the 2014 NCAA Division I FBS football season. The team was coached by Dan Mullen, who was in his sixth season with Mississippi State. The Bulldogs played their home games at the newly expanded and renovated Davis Wade Stadium in Starkville, Mississippi and competed in the Western Division of the Southeastern Conference (SEC).
 The 2014 season was one of the most successful seasons in Mississippi State's 110-year football history. In mid-October, they shot to #1 in the polls for the first time in school history, and the highest that any FBS team in Mississippi had been ranked at that late date in the season in half a century. They ultimately finished 10–3, the second 10-win regular season in school history. They netted a berth in the Orange Bowl, the second major-bowl appearance in school history, where they were defeated by Georgia Tech.
 Before the season
 Previous season
 The 2013 Mississippi State Bulldogs football team finished 7–6, defeating Rice in the Liberty Bowl. The Bulldogs' conference victories included a narrow win over Kentucky, an overtime road win at Arkansas, and an overtime thriller over rival Ole Miss in the Egg Bowl.
 It was the Bulldogs' fourth straight bowl season, the first time in school history a team had accomplished this feat. The 2013 Bulldogs averaged 434 yards per game on offensive, the highest output in school history.
 Departing players
 Key losses for the Bulldogs included:
 Denico Autry, starting defensive end and current member of the Tennessee Titans
 Gabe Jackson, offensive guard who was selected by the Raiders in the third round of the 2014 NFL Draft
 LaDarius Perkins, starting running back and fifth on the Bulldogs' career leaderboard with 2,554 rushing yards
 Tyler Russell, whose 5,441 passing yards ranked third in school history at the time
 Deontae Skinner, starting linebacker and current member of the New York Giants
 Nickoe Whitley, a four-year starter at safety with 15 career interceptions and 2 key late-game forced fumbles to seal games in 2013
 Preseason prognostication
 The Bulldogs were picked to finish 5th in the SEC West by a vote of 229 media writers at the 2014 SEC Media Days, while Athlon Sports and NBC Sports both picked the Bulldogs to come in sixth.
 Roster and staff
 Schedule
 Schedule Source:
 ‡ New Davis Wade Stadium Attendance Record
 Game summaries
 Southern Miss
 Source:
 *Mississippi State won the games on the field in 1975 and 1976, but were later forced to forfeit the games by the NCAA due to an NCAA rules violation in which offensive lineman Larry Gillard received a 33 percent discount at an Okolona, Mississippi clothing store.
 UAB
 Source:
 South Alabama
 Source:
 LSU
 Source:
 Texas A&M
 Source:
 Auburn
 Source:
 Kentucky
 Source:
 Arkansas
 Source:
 Tennessee–Martin
 Source:
 Alabama
 Source:
 Vanderbilt
 Source:
 Mississippi
 Source:
 Georgia Tech (Orange Bowl)
 Source:
 Rankings
 Following MSU's win over Auburn, the team was ranked Number 1 in the AP Poll for the first time in the program's history. That also marked "the fastest [rise to the top] in AP Top 25 history." The previous mark was six weeks by Ohio State in 1954. The Bulldogs also became the first ever team to be ranked number 1 in the newly created College Football Playoff Poll when the initial poll was released on October 28, 2014.
 References
 Mississippi State Bulldogs football seasons
 Mississippi State
 Mississippi State Bulldogs f


type: legislation

text:
 24.5.2014
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 L 156/5
 REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 563/2014 DELLA COMMISSIONE
 del 23 maggio 2014
 che approva la sostanza di base chitosano cloridrato a norma del regolamento (CE) n. 1107/2009 del Parlamento europeo e del Consiglio relativo all'immissione sul mercato dei prodotti fitosanitari, e che modifica il regolamento di esecuzione (UE) n. 540/2011 della Commissione
 (Testo rilevante ai fini del SEE)
 LA COMMISSIONE EUROPEA,
 visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea,
 visto il regolamento (CE) n. 1107/2009 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 21 ottobre 2009, relativo all'immissione sul mercato dei prodotti fitosanitari e che abroga le direttive del Consiglio 79/117/CEE e 91/414/CEE (1), in particolare l'articolo 23, paragrafo 5, in combinato disposto con l'articolo 13, paragrafo 2 e con l'articolo 78, paragrafo 2,
 considerando quanto segue:
 (1)
 In conformità all'articolo 23, paragrafo 3, del regolamento (CE) n. 1107/2009, la CHIPRO ha presentato alla Commissione il 19 dicembre 2011 una domanda di approvazione del chitosano cloridrato come sostanza di base. Tale domanda era corredata delle informazioni prescritte dall'articolo 23, paragrafo 3, secondo comma.
 (2)
 La Commissione ha chiesto l'assistenza scientifica dell'Autorità europea per la sicurezza alimentare (di seguito «l'Autorità»). Quest'ultima ha presentato alla Commissione una relazione tecnica sulla sostanza in esame il 24 maggio 2013 (2). La Commissione ha presentato il rapporto di riesame e il presente progetto di regolamento relativo all'approvazione del chitosano cloridrato al comitato permanente per la catena alimentare e la salute degli animali il 20 marzo 2014.
 (3)
 La documentazione fornita dal richiedente e i risultati degli esami effettuati dall'Autorità (3) in conformità al regolamento (CE) n. 1924/2006 del Parlamento europeo e del Consiglio (4) dimostrano che il chitosano cloridrato soddisfa i criteri della definizione di «alimento», di cui all'articolo 2 del regolamento (CE) n. 178/2002 del Parlamento europeo e del Consiglio (5). Inoltre, pur non essendo utilizzato prevalentemente per scopi fitosanitari, esso è utile a questi fini in un prodotto costituito da tale sostanza e da acqua. Di conseguenza, è opportuno considerarlo una sostanza di base.
 (4)
 Sulla base degli esami effettuati, il chitosano cloridrato può essere considerato conforme, in generale, alle prescrizioni dell'articolo 23 del regolamento (CE) n. 1107/2009, in particolare per quanto riguarda gli impieghi esaminati e specificati nel rapporto di riesame della Commissione. In conformità all'articolo 13, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 1107/2009, in combinato disposto con l'articolo 6 dello stesso regolamento e alla luce delle attuali conoscenze scientifiche e tecniche, è necessario includere alcune condizioni di approvazione, specificate all'allegato I del presente regolamento.
 (5)
 In conformità all'articolo 13, paragrafo 4, del regolamento (CE) n. 1107/2009, occorre modificare di conseguenza l'allegato del regolamento di esecuzione (UE) n. 540/2011 della Commissione (6).
 (6)
 Le misure di cui al presente regolamento sono conformi al parere del comitato permanente per la catena alimentare e la salute degli animali,
 HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
 Articolo 1
 Approvazione della sostanza di base
 La sostanza chitosano cloridrato specificata nell'allegato I è approvata come sostanza di base alle condizioni stabilite in tale allegato.
 Articolo 2
 Modifiche del regolamento di esecuzione (UE) n. 540/2011
 L'allegato, parte C, del regolamento di esecuzione (UE) n. 540/2011 è modificato conformemente all'allegato II del presente regolamento.
 Articolo 3
 Entrata in vigore e data di applicazione
 Il presente regolamento entra in vigore il ventesimo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
 Fatto a Bruxelles, il 23 maggio 2014
 Per la Commissione
 Il presidente
 José Manuel BARROSO
 (1) GU L 309 del 24.11.2009, pag. 1.
 (2) Esito della consultazione con gli Stati membri e l'EFSA sulla domanda relativa alla sostanza di base chitosano cloridrato e sulle conclusioni tratte dall'EFSA sui punti sollevati. 2013: EN-426.23 pp.
 (3) Gruppo di esperti scientifici dell'EFSA sui prodotti dietetici, l'alimentazione e le allergie (NDA), EFSA Journal 2009; 7(9): 1289 doi: 10.2903/j.efsa.2009.1289.
 (4) Regolamento (CE) n. 1924/2006 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 20 dicembre 2006, relativo alle indicazioni nutrizionali e sulla salute fornite sui prodotti alimentari (GU L 404 del 30.12.2006, pag. 9).
 (5) Regolamento (CE) n. 178/2002 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 28 gennaio 2002, che stabilisce i principi e i requisiti generali della legislazione alimentare, istituisce l'Autorità europea per la sicurezza alimentare e fissa procedure nel campo della sicurezza alimentare (GU L 31 dell'1.2.2002, pag. 1).
 (6) Regolamento di esecuzione (UE) n. 540/2011 della Commissione, del 25 maggio 2011, recante disposizioni di attuazione del regolamento (CE) n. 1107/2009 del Parlamento europeo e del Consiglio per quanto riguarda l'elenco delle sostanze attive approvate (GU L 153 dell'11.6.2011, pag. 1).
 ALLEGATO I
 Nome comune, numeri d'identificazione
 Denominazione IUPAC
 Purezza (1)
 Data di approvazione
 Disposizioni specifiche
 Chitosano cloridrato
 N. CAS: 9012-76-4
 Non applicabile
 Farmacopea europea
 Tenore massimo di metalli pesanti: 40 ppm
 1o luglio 2014
 Il chitosano cloridrato deve essere conforme al regolamento (CE) n. 1069/2009 (2) e al regolamento (UE) n. 142/2011 (3).
 Il chitosano cloridrato può essere utilizzato in conformità alle condizioni specifiche indicate nelle conclusioni del rapporto di riesame sul chitosano cloridrato (SANCO/12388/2013), in particolare nei relativi allegati I e II, nella versione approvata dal comitato permanente per la catena alimentare e la salute degli animali il 20 marzo 2014.
 (1) Ulteriori dettagli su identità, specifiche e modalità d'impiego della sostanza di base sono contenuti nel rapporto di riesame.
 (2) GU L 300 del 14.11.2009, pag. 1.
 (3) GU L 54 del 26.2.2011, pag. 1.
 ALLEGATO II
 Nell'allegato, parte C, del regolamento di esecuzione (UE) n. 540/2011 è aggiunta la seguente voce:
 «2
 Chitosano cloridrato
 N. CAS: 9012-76-4
 Non applicabile
 Farmacopea europea.
 Tenore massimo di metalli pesanti: 40 ppm
 1o luglio 2014
 Il chitosano cloridrato deve essere conforme al regolamento (CE) n. 1069/2009 e al regolamento (UE) n. 142/2011.
 Il chitosano cloridrato può essere utilizzato in conformità alle condizioni specifiche indicate nelle conclusioni del rapporto di riesame sul chitosano cloridrato (SANCO/12388/2013), in particolare nei relativi allegati I e II, nella versione approvata dal comitato permanente per la catena alimentare e la salute degli animali il 20 marzo 2014.»


type: other

text:
Lösungen Beispiele Vorlesung.pdf - Free download
 find more documents from this course "Grundzüge der Unternehmensbest..."
 Uploaded by Leah 35224 at 2019-05-23
 Grundzüge der Unternehmensbest...
 Lösungen zu allen Beispielen aus der Vorlesung
 Join 17975 students from Westfälische Wilhelms-Universität Münster
 Lea Eber 1810
 Wie kommt man darauf, dass der Gewinn größer als 181.000 ist?
 Kann das jemand nochmal in anderen Worten erklären?
 Anonymes Weizenbier 869 1 month ago
 @anonymer Hofnarr Maximal gibt es einen FB iHv. 45.000€. Dieser Freibetrag wird jedoch um jeden Euro gekürzt, um den der Veräußerungsgewinn 136.000€ überschreitet. Heißt also, wenn VG =140.000, dann ist das 4000€ mehr als 136.000€ Der Freibetrag wird also von 45.000€ um diese 4000€ auf 41.000€ reduziert. Zu versteuern sind dann 140.000-41.000€ = 99.000€
 wie kommt an auf diese werte?
 Was steht ganz rechts ?
 Anonyme Zitrone 672 1 month ago
 EaLuF
 Wie kommt man auf diese Zahl? 420000*0,15 = 63000?
 Kann es sein, dass SolZ direkt mit einbezogen wurden?
 Ja wurde einbezogen
 Warum nicht 100000?
 Anonymes M B 22760 7 months ago
 weil du nur 20.000 zurechnung hast, dann kannst du natürlich auch nur 20.000 abziehen. Grenze bist 100.000, alles darüber musst du dann * 1/4 rechnen als Hinzurechnung.
 Leon Henning 10
 Ich glaube die Anwendung des TEV ist hier nicht richtig. Das TEV wird auf den Veräußerungspreis und die Veräußerungskosten angewendet und nicht erst auf den Veräußerungsgewinn. VG= 60%*VP - 60%*VK= 60%*1,2Mio - 60%*200000= 600000€ Darauf wird ggf. der Freibetrag angewendet und dann die Steuer berechnet.
 sehe ich ebenfalls so, freibetrag kommt aber nicht in betracht weil 36100 überstiegen werden.
 apple17 07 1774
 warum kann ich hier nicht das Empfängerortprinzip anwenden? Gibt es eine Regel, wann welches Prinzip angewendet werden darf?
 apple17 07 1774 7 months ago
 ja aber wie erkenne ich das? Theoretisch kann ich es doch hier auf beide beziehen oder nicht?
 da wir (kein Unternehmer) die leistung empfangen (b2c) macht nur abs.1 s.1 sinn. abs. 2 s.1 bezieht sich auf b2c, also unternehmen an unternehmen
 muss hier noch der SolZ berechnet werden?
 sind beim TEV nicht auch noch 40% der AK steuerfrei? also 200.000 * 40%?
 Anonyme Ananas 327
 Leon Henning 10 7 months ago
 Steht im Gesetz, oder wie ist die Frage zu verstehen?
 wird bei EANSA noch 1000€ Pauschbetrag abgezogen? Und bei EAKV minus 801€ und *25% Abgeltungssteuer?
 also würde z.B. Tim dann auf 260000 € - 31621 € Einkommenssteuer zahlen ?
 geteilt durch zwei, weil beide 50% halten? Wäre bei einer Aufteilung zb 60% zu 40% die Gewerbesteuer dann anteilig aufzuteilen?
 würde hier neben der Abgeltungssteuer auch noch der Pausch- Betrag von 801€ abgezogen werden?
 warum sind das nicht EaGB?
 wieso darf hier abgeschrieben werden? Sind Abschreibungen nicht aufgrund des Zufluss-/Abflussprinzips eine Ausnahme?
 müsste in der Klausur jetzt noch SolZ und KiSt berechnet werden? Oder steht das explizit in der Aufgabe?
 wieso hier 45 % ?und nicht nach §32a EStG bestimmt?
 Leah 35224 1 year ago
 Das wurde einfach so festgelegt in der Vorlesung zur Vereinfachung.
 warum werden hier nicht noch die 16.740,68€ abgezogen?
 Aber in den Gesetzen steht doch drin, dass man die Kosten für die Erstausbildung nicht steuerlich geltend machen darf ?
 Anonymer Hase 4483 1 year ago
 Also in seinem Buch Ertragsteuern steht drin, dass die Kosten für die erstmalige Berufsausbildung daraufhin in Paragraph 4 und 9 ausgeschlossen wurden..
 apple17 07 1774 updated 7 months ago
 was ist hier nun richtig? Können sie abgezogen werden oder nicht?
 Was würde jetzt genau hiermit passieren? Würde man statt 4,2 mio nur die 2,19 mio abziehen oder wie kann man sich das vorstellen?
 Abziehbar sind in dem Fall die 800.000 Zinserträge und das verrechenbare EBITDA i.H.v. 2.010.000
 In den Lösungen der Vorlesung steht, dass von den 44.000€ 13.996€ abgezogen werden. Ist das der alte Betrag, da im Gesetz 14.254€ steht oder wie kommen die zustande?
 Sowas wird doch eh nicht dran kommen, die meinten doch, dass sie nur Nr.4 und Nr.5 beim §32a prüfen
 Besteht nicht ein aktivierungsgebot?
 Ich meine, dass auf den Folien von ihm stand, dass bei hr. Aktivierungswahlrecht, ein str. Aktivierungsgebot besteht
 Der Gerät 4766 1 year ago
 Im Gesetz steht es aber anders. §5 Abs. 2. In der Vorlesung haben wir es genau so gemacht. Wenn du dir die Folie mal genau anguckst, dann steht unten, dass es sich bei immateriellen Wirtschaftsgütern um eine Ausnahme handelt.
 Warum addiert msn die Abschreibungen?
 weil das so im Paragraphen steht
 glaubt ihr, dass sowas in der Klausur dran kommt?
 Sind das nicht EaKV gem. §20 Abs 1 Nr 7 EStG?
 Lucky Luciano 13071 1 year ago
 Ja stimme zu.
 .. 1895 1528
 Woher weiß man hier, dass es sich nicht um EaGB handelt aus §16 Abs.1 S.1 Nr.1? :)
 hey na 4357 1 year ago
 aber im zweiten Satz steht das es zu Einkünften aus Gewerbebetrieb führt (vgl. §16 abs 1 S1 nr 1 EstG) er macht im ersten Fall ja einen Gewinn in Höhe von 320.000 und demnach sind diese Gewinne Einkünfte aus Gewerbebetrieb oder nicht?
 Lucky Luciano 13071
 Kleine Ergänzung: § 15 Abs. 2 S. 1 (originäre Gewerblichkeit) liegt nicht vor, da die KG nur noch vermögensverwaltend tätig ist.
 Mario 3594 1 year ago
 Muss man das dabei schreiben?
 Anonymer Hase 1946 1 year ago
 Denke es sollte in der Klausur aus der Aufgabe heraus deutlich werden, ob die Einnahmen wesentlich oder nicht..
 würd mich auch interessieren ob wir die wissen müssen
 Wissen Macht Ah 900
 Warum ist er schon ab Mai berechtigt? Ich dachte laut §15 Abs. 1Nr. 1 S3 "ist er bereits abziehbar, wenn die Rechnung vorliegt und die Zahlung geleistet worden ist" muss er die Rechunng erst bezahlt haben, sprich im Juni.
 § 15 Abs.1 Nr.1 S.3 ist nur relevant, wenn der Zeitpunkt der Zahlung vor dem Zeitpunkt der Lieferung ("vor Ausführung der Umsätze") liegt. So verstehe ich das.
 Er besitzt die die Rechnung im Mai, bezahlt haben muss er noch nicht, um Vorsteuer zu ziehen.
 Anonymer Hase 1946
 kann mir jemand auch ein Beispiel nennen, wo es eine unbewegte/ruhende Lieferung nach §7 S.1 UStG wäre? Verstehe nicht, wann das infrage kommt. Bei einer Dienstleistung? Aber die wäre doch z.B. eine sonstige Leistung oder?
 Z.B. wenn du eine Immobilie verkaufst. Die kannst du ja schlecht liefern.
 Anonym 1 2828 1 year ago
 Genau. Und beim Reihengeschäft kommt die auch dran..
 Klaus Obermeyer 8549
 Also ist die Durchschschnittssatz Besteuerung die Alternative für die Fünftelregelung?
 Der Durchschnittssatz ist grundsätzlich die Alternative, allerdings nur einmal anwendbar im Leben (im Gegensatz zur Fünftelregelung)
 was sind hier jeweils die Einkunftsarten?
 soli vergessen?
 warum nicht EaGB? nach §15 I Nr. 2 EStG zählen Gewinnanteile auch zu EaGB
 Nur wenn die Anteile im Betriebsvermögen gehalten werden würden
 Bei Personengesellgeschaften
 Anonymer Hase 4483
 Hier müsste noch der SolZ damit es vollständig ist
 abc . 2569
 das heißt bei >=15% ist alles steuerfrei und bei <15% alles steuerpflichtig?
 Nur steuerfrei für die GewSt
 Wieso wird hier nicht der Freibetrag für PersG bei der Ermittlung für den Gewerbeertrag benutzt ? oder rechnet man einfach nur bis zum maßgebenden Gewerbeertrag ?
 Weil es eine GmbH ist
 aber die Anteile halten doch natürliche Personen also ist der FB zu gewähren oder nicht?
 das ist doch hier das zu versteuerte einkommen und darauf muss zusätzlich zu der Gewerbesteuer noch die Einkommenssteuer und der Soli gezahlt werden oder? dann kann ich ich dann auch hier den §35 EstG anwenden oder nicht?
 Könnte das jemand erklären, verstehe nicht ganz wie die Gesetze hier greifen.
 AP 21 9762
 Stehe gerade etwas auf dem Schlauch. Aus welchem Grund wird hier nicht der Pauschbetrag für Werbungskosten abgezogen?
 ist hier falsch der muss abgezogen werden weil wir EaNSA haben (vgl §9a s1 nr1 Lit a EStG)
 Anonymer 1015
 Weiß jemand wie die Rechnung aussehenwürde, wenn man den Freibetrag nach §17 Abs.3 auch wirklich benutzen kann? Weil man ja in §3 Nr.40 lit. c vom Veräußerungspreis spricht und beim Freibetrag vom Gewinn.
 eee ssssssss 1455 1 year ago
 Der Freibetrag ist nicht benutzt, da sie bei Veraüßerungsgewinne>45160 nicht anfällt
 Da steht das 60% des Veräußerungspreises oder des gemeinen Wertes (Veräußerungsgewinn) steuerfrei sind, also nimm immer 60% des Veräußerungsgewinn - Freibetrag = steuerpflichtiger Veräußerungsgewinn
 Ich verstehe die Rechnung nicht. Hier kommen doch -6000 raus. Kann mir das jemand erklären?
 Ja stimmt das habe ich vertauscht. 🙆🏼♀
 da wurde wohl vermehrt und vermindert verwechselt: Es ist +50 000 und -2000, dann kommst du auch auf die 90 000
 Meiner Meinung nach macht der Sidney doch Gewinn oder nicht?
 Aber ist ein Gegenstand des täglichen Gebrauchs. Das zählt nicht.
 Ja weil in der Vorlesung gesagt wurde dass der Verlust nicht geltend gemacht werden kann 🤔
 Stupid Genius 4225
 Kann man bei der Einnahmen- Überschussrechnung immer Entnahmen und Einlagen auch ansetzen? Weil im Gesetz finde ich dazu nichts. Nur bei dem Betriebsvermögensvergleich steht das
 Stupid Genius 4225 1 year ago
 @ Julian, das ist wie gesagt nur beim Betriebsvermögensvergleich. Die Einnahmen Überschussrechnung ist in Abs. 3 geregelt
 Andy Goldberger 10183 1 year ago
 Dass man den Gewinn hier um Entnahmen und Einlagen bereinigen muss, steht nicht direkt in § 4 III EStG, aber ergibt sich daraus, dass dieser außerbetriebliche Vorgang nicht das Ergebnis beeinflussen darf. Der Gewinn in der EÜR ist ja die Betriebsvermögensmehrung. Eine Entnahme würde das BV verringern und muss deshalb hinzugerechnet werden (für Einlagen vice versa).
 Anonyme Tupperdose 653
 Muss/Kann man hierzu noch eine passende Gesetzesvorschrift nennen oder steht die Abgrenzung PV-BV so gar nicht im Gesetz?
 es sind laut Paragraph 12 Nr. 1 nicht abzugsfähige Ausgaben
 der Prof hat in der Vorlesung den Buchwert nicht abgezogen, was ist nun richtig?
 Wissen Macht Ah 900 1 year ago
 ich denke man könnte auch mit §20 Abs. 4 argumentieren: "Gewinn im Sinne des Abs. 2 ist der Unterschied zwischen den Einnahmen aus der Veräußerung nach Abzug der Aufwendungen... und den Anschaffungskosten..."
 Watrin hat es exakt genau so gemacht
 ist er nicht noch Bankangestellter und erzielt somit EaNSA i.h.v 50.000?
 Und in welchem § ist das mit der Liebhaberei geregelt?
 kjona44 3932 1 year ago
 fehlende Gewinnerzielungsabsicht = Liebhaberei, gibt keinen expliziten Paragraphen dafür
 wieso wird hier nicht der Freibetrag von max. 24500 abgezogen?
 Den darf man nur bei PersG ziehen
 vermehrt um den wert der entnahmen, vermindert um den wert der Einlagen...
 Woher kommen die 400%?
 Das steht nicht in der Aufgabe, also werden wir das einfach als Hebesatz angenommen haben. ( 200.000 * 3,5 % * 400 % = 28.000)
 in der Vorlesung wurde hier in der Tabelle die GewSt dann auf die beiden Gesellschafter aufgeteilt. Warum ist das der Fall, wenn die GewSt. doch eine Objektsteuer darstellt ?
 Weil die GewSt auf die individuelle ESt angerechnet werden kann und man wissen muss, wer wie viel anrechnen kann.
 alles klar, macht Sinn ! Danke !
 Doggo 6905
 wie kommt man auf diese 2,5 Mio hier? ist das der Verlustabzug abzüglich des Gewinns oder woher bekommen ich die Zahl?
 2,5 Mio ist der Gewinn in 2016, das ist im Text gegeben
 das sind doch 39,77% ?
 Er hat die *0,56 vergessen
 könnte das jemand nochmal erklären?
 Das TEV wird hier gemacht weil die Anteile im BV gehalten werden richtig? Wären die Anteile im PV wäre die Besteuerung für Hans 100% frei und für Klaus 100% Steuerpflichtig oder? Also im Ergebnis ist es ja dann das selbe aber dann müsste ich nicht TEV noch extra hinschrieben oder?
 Dieser Nummer verweist ja auf Nr. 12. Kann man sich dann nicht direkt auf 12 lit. b beziehen?
 Tipp: Hier vielleicht nochmal in der Klausur §8 Abs. 3 KStG erwähnen
 sind das nicht 21€? oder steh ich komplett auf dem Schlauch gerade
 Achso da hatte er sich vertippt😅
 Doggo 6905 1 year ago
 Achso🙄na gut danke 😄
 Es müsste Absatz 2 Nr. 1 sein
 Hasan Salihamidzic 1869 1 year ago
 Ich habe in meinen Folien aufgeschrieben, dass die Zinsschranke zwar nicht greift aber dafür die Konzernklausel. Kann mir jemand erklären woraus das ersichtlich werden soll dass die OHG nicht oder nur anteilsmäßig zu einem Konzern gehört? Oder wird das einfach angenommen weil halt nicht explizit gesagt wird, dass die zu einem Konzern gehört?
 Guter Wein 1594 1 year ago
 Ich glaube wenn es nicht erwähnt wird im Sachverhalt kannst du diese Annahme treffen. Zur Sicherheit würde ich einfach hinschreiben, dass du diese Annahme triffst, da es im Sachverhalt nicht enthalten ist. Ich kann mich an eine Aufgabe erinnern, in der die Konzernklausel gegriffen hat, da wurde es explizit im Sachverhalt erwähnt
 Who knows 3905
 Müsste nicht normalerweise noch der SolZ und die KiSt berechnet werden? Wird das hier einfach mir zur Vereinfachung nicht gemacht oder gibt es eine Regel?
 Zur Vereinfachunh
 kann hier jetzt noch der Sparerpauschbetrag gemäß §20 abs 9 ESTG angewendet werden?
 Fehlt hier nicht -801€ Sparer Pausch Betrag?
 Who knows 3905 1 year ago
 Ja, würde in der Vorlesung gesagt dass das jz nur zur Vereinfachung ohne gemacht wurde :)
 sind das nicht 102 Euro nach §9a Nr. 1b?
 Ich denke nicht, dass die sowas abfragen werden, da du das nicht wissen kannst
 Genau, das hat er beiläufig erwähnt weil es ein echter Fall war.
 ist die Einkommenssteuerbelastung jetzt 2500 Euro oder 7500 Euro (10.000-25000)?
 Er hat 2500€ ESt zu zahlen
 müsste man hier nicht §18 abs 3 s.2 estg anwenden?
 Ich denke das kann man eher im Falle der Abwandlung anwenden, da dort ja wichtig ist, dass es keinen Veräußerungsgewinn gibt...


text:
 23.7.2011
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea
 L 193/52
 DEĊIŻJONI Nru 1/2011 TAL-KUMITAT DWAR IT-TRASPORT FUQ L-ART TAL-KOMUNITÀ/L-ISVIZZERA
 tal-10 ta’ Ġunju 2011
 dwar l-għoti ta’ ribass fuq it-tariffa tat-traffiku ta’ vetturi kummerċjali tqal, ibbażata fuq il-prestazzjonijiet tat-tipi ta’ emissjonijiet EURO II u III, b’sistema ta’ tnaqqis ta’ materja partikulata approvata
 (2011/455/UE)
 IL-KUMITAT,
 Wara li kkunsidra l-Ftehim bejn il-Komunità Ewropea u l-Konfederazzjoni Svizzera dwar it-trasport tal-merkanzija u tal-passiġġieri bil-ferrovija u bit-triq, u b’mod partikolari l-Artikolu 51(2) tiegħu,
 Billi:
 (1)
 Skont l-Artikolu 40, mill-1 ta’ Jannar 2001, l-Isvizzera timponi tariffa mhux diskriminatorja fuq vetturi sabiex tkopri l-ispejjeż li dawn jikkważaw (tariffa bbażata fuq il-prestazzjoni tat-traffiku ta’ vetturi kummerċjali kbar).
 (2)
 Skont l-Artikolu 44, il-partijiet kontraenti jiffissaw minn qabel l-għan li jintroduċu miżuri ekoloġiċi maħsuba sabiex inaqqsu l-emissijonijiet tal-materja partikulata ta’ vetturi kummerċjali kbar.
 (3)
 Skont l-Artikolu 7(5), kull parti kontraenti tintrabat li ma tapplikax għall-vetturi approvati fit-territorju tal-Parti Kontraenti l-oħra kundizzjonijiet li huma aktar ristrettivi minn dawk fis-seħħ fit-territorju tagħha stess.
 IDDEĊIEDA KIF ĠEJ:
 Artikolu 1
 Jingħata ribass ta’ 10 % fir-rigward tal-livell tal-kategorija tariffarja konċernata lill-vetturi li għandhom kategoriji ta’emissjonijiet tat-tip EURO II u EURO III li ġew mgħammara b’sistema approvata ta’ tnaqqis tal-materja partikulata u li minħabba fihom l-Artikoli 2 u 3 huma ssodisfati.
 Artikolu 2
 Ir-ribass imsemmi fl-Artikolu 1 jingħata biss f’każ ta’ vetturi li huma rreġistrati għal-liċenzja tal-użu tat-triq jew xi ċertifikazzjoni oħra ekwivalenti mill-awtoritajiet nazzjonali li tikkonferma li l-vettura ġiet mgħammra b’sistema approvata għat-tnaqqis tal-materja partikulata li tippermetti, skont il-leġiżlazzjoni Svizzera jew tal-Istat Membru fejn tkun irreġistrata l-vettura, li jiġi rrispettat għallinqas il-valur massimu ta’ emissjoni ta’ materja partikulata li jikkorrispondi għat-tip ta’ emissjoni tal-istandard EURO IV, jiġifieri massa ta’ materja partikulata (PM) ta’0,02 g/kWh.
 Artikolu 3
 Mingħajr ħsara għall-Artikolu 2, l-awtoritajiet ikkonċernati tal-Istat Membru tal-UE fejn ġiet irreġistrata l-vettura, jagħmlu mill-aħjar sabiex minn issa sat-30 ta’ Settembru 2011 jibagħtu lill-awtoritajiet Svizzeri, kopja tar-reġistrazzjoni tas-sistema li tiffiltra l-materja partikulata fil-liċenzja tal-użu tat-triq jew ta’ ċertifikazzjoni oħra ekwivalenti li tikkonferma li din il-kopja tiggarantixxi r-rispett tal-valur massimu ta’ emissjoni ta’ materja partikulata tal-istandards EURO IV.
 Artikolu 4
 L-awtoritajiet kompetenti Svizzeri jirriżervaw id-dritt li jikkontrollaw li l-valur massimu tal-emissjoni tal-materja partikulata ffissat bl-Artikolu 2, huwa osservat minn kull vettura kummerċjali kbira li jkollha filtru għal materja partikulata għar-ribass fuq it-taxxa.
 Artikolu 5
 Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fl-1 ta’ Jannar 2012.
 Magħmul fi Brussell, l-10 ta’ Ġunju 2011.
 Il-President
 Enrico GRILLO PASQUARELLI
 Il-Kap tad-delegazzjoni Svizzera
 Peter FÜGLISTALER