type: caselaw

text:
 27.3.2010
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 C 80/7
 Hogere voorziening ingesteld op 3 december 2009 door Thomson Sales Europe tegen het arrest van het Gerecht van eerste aanleg (Eerste kamer) van 29 september 2009 in de gevoegde zaken T-225/07 en T-364/07, Thomson Sales Europe/Commissie
 (Zaak C-498/09 P)
 2010/C 80/13
 Procestaal: Frans
 Partijen
 Rekwirante: Thomson Sales Europe (vertegenwoordigers: F. Goguel en F. Foucault, avocats)
 Andere partij in de procedure: Europese Commissie
 Conclusies
 —
 het arrest van het Gerecht van 29 september 2009 vernietigen,
 —
 beschikking REM nr. 03/05 van de Commissie van 7 mei 2007 nietig verklaren;
 —
 de Commissie verwijzen in de kosten.
 Middelen en voornaamste argumenten
 Rekwirante voert in wezen drie middelen aan ter onderbouwing van haar hogere voorziening.
 Met haar eerste middel stelt rekwirante dat het Gerecht de in artikel 225 EG neergelegde bevoegdheidsregels heeft geschonden doordat het ten gronde uitspraak heeft gedaan over haar verzoek om nietigverklaring van de brief van de Commissie van 20 juli 2007, waarbij niet is bevestigd dat niet tot navordering van invoerrechten op in Thailand gefabriceerde kleurentelevisietoestellen zou worden overgegaan, hoewel eerder was geoordeeld dat voornoemd verzoek niet-ontvankelijk was op grond dat de betrokken brief geen rechtsgevolgen kon hebben.
 Met haar tweede middel betoogt rekwirante dat het Gerecht de rechten van de verdediging heeft geschonden en de feiten kennelijk onjuist heeft gekwalificeerd doordat het om te beginnen haar verzoek om alle bewijsaanbiedingen aan partijen kenbaar te maken, heeft afgewezen, en het voorts heeft geoordeeld dat Thomson blijk had gegeven van een kennelijke nalatigheid, aangezien deze als ervaren marktdeelnemer nauwkeurige inlichtingen aan de Commissie had moeten vragen over de mogelijkheid om in Thailand gefabriceerde kleurentelevisietoestellen nog steeds als goederen van oorsprong uit Thailand te blijven aangeven nadat zij uit Korea en Maleisië afkomstige beeldbuizen was gaan betrekken.
 Met haar derde middel, dat uit twee onderdelen bestaat, stelt Thomson schending door het Gerecht van artikel 239 van het douanewetboek (1) betreffende de mogelijkheid tot verkrijging van terugbetaling van de rechten bij invoer of van de rechten bij uitvoer of van kwijtschelding van een bepaald bedrag van de douaneschuld. Enerzijds heeft het Gerecht volgens rekwirante blijk gegeven van een onjuiste rechtsopvatting door bij de afwijzing van haar verzoek enkel de voorwaarde betreffende het ontbreken van een frauduleuze handeling of een klaarblijkelijke nalatigheid te hebben onderzocht, zonder voorafgaand onderzoek van de voorwaarde betreffende het bestaan van een bijzondere situatie.
 Anderzijds heeft het Gerecht de feiten rechtens onjuist gekwalificeerd, en dus blijk gegeven van onjuiste rechtsopvatting, door te oordelen dat de in artikel 239 van het douanewetboek gestelde voorwaarden voor kwijtschelding niet waren vervuld. Volgens rekwirante voldoet zij immers aan de vereisten van deze bepaling, aangezien de omstandigheden van de onderhavige zaak een bijzondere situatie opleveren voor zover de Commissie haar praktijk inzake de uitlegging van de relevante bepalingen heeft gewijzigd zonder de marktdeelnemers daarvan genoegzaam op de hoogte te brengen.
 Bovendien stelt Thomson dat zij niet de minste twijfel over de regelmatigheid van haar verrichtingen had, aangezien zij ervan overtuigd was dat één enkel — in de praktijk in onderlinge overeenstemming met de Commissie vastgesteld — antidumpingrecht zou worden toegepast op haar volledige productie. Zij kan dus niet worden geacht nalatig te zijn geweest.
 (1) Verordening (EEG) nr. 2913/92 van de Raad van 12 oktober 1992 tot vaststelling van het communautair douanewetboek (PB L 302, blz. 1).


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Pomembno pravno obvestilo
 |
 22009A0619(02)
 Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju med Republiko Gvinejo in Evropsko skupnostjo
 Uradni list L 156 , 19/06/2009 str. 0035 - 0039
 Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorjumed Republiko Gvinejo in Evropsko skupnostjoREPUBLIKA GVINEJA,v nadaljnjem besedilu "Gvineja"inEVROPSKA SKUPNOST,v nadaljnjem besedilu "Skupnost",v nadaljnjem besedilu "pogodbenici", STA SE –UPOŠTEVAJOČ tesno sodelovanje med Skupnostjo in Gvinejo, zlasti v okviru Sporazuma iz Cotonouja, in njuno skupno željo po okrepitvi tega sodelovanja;UPOŠTEVAJOČ željo pogodbenic, da s sodelovanjem spodbudita odgovorno izkoriščanje ribolovnih virov;UPOŠTEVAJOČ določbe Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu;ODLOČENI, da bosta uporabljali sklepe in priporočila Mednarodne komisije za ohranitev atlantskega tuna, v nadaljnjem besedilu: ICCAT;ZAVEDAJOČ SE pomembnosti načel Kodeksa odgovornega ribištva, sprejetega na Konferenci FAO leta 1995;ODLOČENI, da zaradi skupnega interesa sodelujeta pri uvedbi odgovornega ribolova, da zagotovita dolgoročno ohranjanje in trajnostno izkoriščanje živih morskih virov;V PREPRIČANJU, da mora takšno sodelovanje temeljiti na medsebojnem dopolnjevanju pobud in ukrepov, ki jih pogodbenici lahko izvajata skupaj ali posamično in ki zagotavljajo usklajenost politik in sinergijo naporov;ODLOČENI, da za dosego teh ciljev vzpostavita dialog o sektorski ribiški politiki, ki jo je sprejela gvinejska vlada, in določita primerna sredstva za zagotovitev učinkovitega izvajanja te politike in vključitve gospodarskih subjektov in civilne družbe v proces;V ŽELJI, da določita načine in pogoje, ki bodo urejali ribolovne dejavnosti plovil Skupnosti v vodah Gvineje, ter načine in pogoje za podporo Skupnosti za uvedbo odgovornega ribolova v teh vodah;TRDNO ODLOČENI, da si bosta prizadevali za tesnejše gospodarsko sodelovanje v ribiški industriji in z njo povezanih dejavnostih z ustanovitvijo in razvojem skupnih podjetij, ki bodo vključevala podjetja obeh pogodbenic –DOGOVORILI O NASLEDNJEM:Člen 1PredmetTa sporazum določa načela, pravila in postopke, ki urejajo:- gospodarsko, finančno, tehnično in znanstveno sodelovanje v ribiškem sektorju za spodbujanje odgovornega ribolova v gvinejskih ribolovnih conah za zagotovitev ohranjanja in trajnostnega izkoriščanja ribolovnih virov ter za razvoj ribiškega sektorja v Gvineji,- pogoje za dostop ribiških plovil Skupnosti do gvinejskih ribolovnih con,- sodelovanje glede podrobnih pravil za kontrolo ribolova v gvinejskih ribolovnih conah, da se zagotovi skladnost z zgoraj navedenimi pogoji, učinkovitost ukrepov za ohranjanje in upravljanje ribolovnih virov ter preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova,- partnerstva med podjetji za razvoj gospodarskih dejavnosti v ribiškem sektorju in z njimi povezanih dejavnosti v skupnem interesu.Člen 2Opredelitev pojmovV tem sporazumu:(a) "gvinejski organi" pomenijo ministrstvo, pristojno za ribištvo;(b) "organi Skupnosti" pomenijo Evropsko komisijo;(c) "gvinejska ribolovna cona" pomeni vode, ki so na področju ribištva pod gvinejsko jurisdikcijo. Ribolovna dejavnost plovil Skupnosti, predvidena v tem sporazumu, se izvaja izključno v conah, kjer je ribolov dovoljen z gvinejsko zakonodajo;(d) "ribiško plovilo" pomeni katero koli plovilo, opremljeno za gospodarsko izkoriščanje živih vodnih virov;(e) "plovilo Skupnosti" pomeni ribiško plovilo, ki plove pod zastavo države članice Skupnosti in je registrirano v Skupnosti;(f) "skupni odbor" pomeni odbor, ki ga sestavljajo predstavniki Skupnosti in Gvineje, kot je opredeljen v členu 10 tega sporazuma;(g) "pretovarjanje" pomeni prenos dela ali celotnega ulova ribiškega plovila na drugo plovilo v pristanišču in/ali v sidrišču;(h) "neobičajne okoliščine" pomenijo okoliščine, ki niso naravni pojavi in so izven razumnega nadzora ene od pogodbenic ter preprečujejo opravljanje ribolovnih dejavnosti v gvinejskih vodah;(i) "mornarji iz držav AKP" so mornarji, ki so državljani neevropske države, podpisnice Sporazuma iz Cotonouja. Zato je gvinejski mornar mornar iz države AKP;(j) "nadzorni organ" pomeni državni center za nadzor in varstvo ribolova (CNSP);(k) "delegacija" pomeni delegacijo Evropske komisije v Gvineji;(l) "lastnik plovila" pomeni vsako osebo, ki je pravno odgovorna za ribiško plovilo;(m) "dovoljenje za ribolov" pomeni pravico do izvajanja ribolovnih dejavnosti v navedenem obdobju, na določenem območju ali za določeni ribolov in v skladu z določbami tega sporazuma.Člen 3Načela in cilji, v skladu s katerimi se izvaja ta sporazum1. Pogodbenici se obvezujeta, da bosta spodbujali odgovoren ribolov v gvinejskih ribolovnih conah po načelu nediskriminacije med različnimi ribiškimi ladjevji v teh vodah, brez poseganja v sporazume, sklenjene med državami v razvoju znotraj geografske regije, vključno z vzajemnimi sporazumi o ribolovu.2. Pogodbenici se obvezujeta, da bosta uvedli načeli dialoga in predhodnega medsebojnega posvetovanja, zlasti na ravni izvajanja sektorske ribiške politike na eni strani ter politik in ukrepov Skupnosti, ki bi lahko vplivali na gvinejski ribiški sektor, na drugi strani.3. Pogodbenici sodelujeta tudi pri skupnem ali enostranskem izvajanju predhodnih, sprotnih in naknadnih vrednotenj ukrepov, programov in dejavnosti, ki jih izvajata na podlagi določb tega sporazuma.4. Pogodbenici se obvezujeta, da bosta zagotovili izvajanje tega sporazuma v skladu z načeli dobrega gospodarskega in družbenega upravljanja, pri čemer si bosta prizadevali prispevati k ustvarjanju novih delovnih mest v Gvineji, ter ob upoštevanju stanja ribolovnih virov.5. Zaposlovanje mornarjev iz držav AKP na plovilih Skupnosti ureja Deklaracija Mednarodne organizacije dela (ILO) o temeljnih načelih in pravicah pri delu, ki se neposredno po pravu uporablja pri ustreznih pogodbah in splošnih pogojih zaposlovanja. To zadeva zlasti svobodo združevanja in dejansko priznanje pravice do pogajanj za sklenitev kolektivnih pogodb ter odpravo diskriminacije pri zaposlovanju in opravljanju poklica.Člen 4Sodelovanje na področju znanosti1. V obdobju veljavnosti Sporazuma si Skupnost in Gvineja prizadevata spremljati razvoj stanja virov v gvinejski ribolovni coni.2. Pogodbenici se na podlagi priporočil in resolucij, sprejetih v vseh pristojnih mednarodnih organizacijah za ureditev in upravljanje ribolova, in z vidika najboljših razpoložljivih znanstvenih mnenj posvetujeta v skupnem odboru iz člena 10 Sporazuma, da bi po potrebi po znanstvenem srečanju in sporazumno sprejeli ukrepe za trajnostno upravljanje ribolovnih virov, ki vplivajo na dejavnosti plovil Skupnosti.3. Pogodbenici se obvezujeta, da se bosta medsebojno posvetovali, bodisi neposredno, vključno s posvetovanji na ravni podregije, bodisi v okviru pristojnih mednarodnih organizacij, da zagotovita upravljanje in ohranjanje živih virov v Atlantskem oceanu in sodelujeta v ustreznih znanstvenih raziskavah.Člen 5Dostop plovil Skupnosti do gvinejskih ribolovnih con1. Gvineja se obvezuje, da bo plovilom Skupnosti dovolila opravljanje ribolovnih dejavnosti v svoji ribolovni coni v skladu s tem sporazumom ter Protokolom in Prilogo.2. Za ribolovne dejavnosti, ki jih ureja ta sporazum, veljajo veljavni gvinejski zakoni in predpisi. Gvinejski organi obvestijo Skupnost o vseh spremembah navedene zakonodaje. Brez poseganja v določbe, ki bi jih pogodbenici lahko sklenili med seboj, morajo plovila Skupnosti takšno spremembo predpisov upoštevati v enem mesecu po njeni objavi.3. Gvineja se obvezuje, da bo sprejela vse ustrezne ukrepe za učinkovito izvajanje določb v zvezi z nadzorom ribolova, določenih v Protokolu. Plovila Skupnosti sodelujejo z gvinejskimi organi, pristojnimi za izvajanje navedenega nadzora.4. Skupnost se obvezuje, da bo sprejela vse ustrezne določbe za zagotovitev skladnosti njenih plovil z določbami tega sporazuma in zakonodajo, ki ureja ribolov v vodah pod gvinejsko jurisdikcijo, v skladu s Konvencijo Združenih narodov o pomorskem pravu.Člen 6Pogoji za izvajanje ribolova – klavzula o izključnosti1. Plovila Skupnosti lahko ribolovne dejavnosti v gvinejski ribolovni coni opravljajo le, če imajo veljavno dovoljenje za ribolov, ki ga na podlagi tega sporazuma in njegovega protokola izda Gvineja.2. Za ribolovne kategorije, ki niso navedene v veljavnem protokolu, in poskusni ribolov lahko dovoljenja plovilom Skupnosti izda ministrstvo. Vendar pa je odobritev teh dovoljenj za ribolov še naprej odvisna od pozitivnega mnenja obeh pogodbenic.3. Postopek za pridobitev dovoljenja za ribolov za plovilo, veljavne takse in način plačila s strani lastnika plovila so določeni v Prilogi k Protokolu.Člen 7Finančni prispevek1. Skupnost izplača Gvineji finančni prispevek v skladu s pogoji, določenimi v Protokolu in prilogah. Navedeni enkratni prispevek se določi glede na:(a) dostop plovil Skupnosti do gvinejskih voda in ribolovnih virov in(b) finančno podporo Skupnosti za uvedbo nacionalne ribiške politike, ki temelji na odgovornem ribolovu in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v gvinejskih vodah.2. Del finančnega prispevka, naveden v odstavku 1(b) zgoraj, se določi glede na cilje, ki jih pogodbenici opredelita sporazumno in v skladu z določbami Protokola ter jih je treba doseči v okviru sektorske ribiške politike, ki jo določi gvinejska vlada, in v skladu z letnim in večletnim programom za njeno izvajanje.3. Finančni prispevek Skupnosti se izplača vsako leto v skladu s podrobnimi pravili, določenimi v Protokolu, ter ob upoštevanju določb tega sporazuma in Protokola glede morebitne spremembe njegove višine zaradi:(a) neobičajnih okoliščin;(b) sporazumnega zmanjšanja ribolovnih možnosti, dodeljenih plovilom Skupnosti, zaradi upravljanja zadevnih staležev, če je to na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja potrebno za ohranjanje in trajnostno izkoriščanje virov;(c) sporazumnega povečanja ribolovnih možnosti, dodeljenih plovilom Skupnosti, če najboljše razpoložljivo znanstveno mnenje potrdi, da stanje virov to dopušča;(d) ponovne skupne ocene pogojev finančne podpore za izvajanje sektorske ribiške politike v Gvineji, če to upravičujejo rezultati letnega in večletnega programa, ki jih ugotovita pogodbenici;(e) odpovedi tega sporazuma na podlagi člena 15 Sporazuma;(f) začasne prekinitve izvajanja tega sporazuma na podlagi člena 14 Sporazuma.Člen 8Spodbujanje sodelovanja na ravni gospodarskih subjektov in civilne družbe1. Pogodbenici spodbujata gospodarsko, znanstveno in tehnično sodelovanje v ribiškem in z njim povezanih sektorjih. Med seboj se posvetujeta za uskladitev različnih ukrepov, ki se lahko sprejmejo v ta namen.2. Pogodbenici se obvezujeta, da bosta spodbujali izmenjavo informacij o ribolovnih tehnikah in orodjih, metodah konzerviranja in postopkih industrijske predelave ribiških proizvodov.3. Pogodbenici si prizadevata ustvariti ugodne pogoje za spodbujanje odnosov med njunimi podjetji na tehničnem, gospodarskem in trgovskem področju, in sicer s prizadevanjem za vzpostavitev okolja, naklonjenega razvijanju poslovanja in naložb.4. Pogodbenici spodbujata zlasti ustanavljanje skupnih podjetij, ki so v obojestranskem interesu, ob sistematičnem upoštevanju veljavne gvinejske zakonodaje in zakonodaje Skupnosti.Člen 9Upravno sodelovanjePogodbenici skrbita za zagotovitev učinkovitosti ukrepov razvoja in ohranjanja ribolovnih virov tako, da:- vsaka v okviru svojih pristojnosti razvija upravno sodelovanje za zagotovitev, da njena plovila upoštevajo določbe tega sporazuma in gvinejske predpise o morskem ribolovu,- sodelujeta pri preprečevanju in boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu, zlasti z izmenjavo informacij in s tesnim upravnim sodelovanjem.Člen 10Skupni odbor1. Ustanovi se skupni odbor, ki je odgovoren za nadzor uporabe tega sporazuma. Skupni odbor opravlja naslednje naloge:(a) spremlja izpolnjevanje, razlago in dobro izvajanje Sporazuma ter reševanje sporov;(b) zagotavlja spremljanje in ocenjuje izvajanje prispevka Sporazuma o partnerstvu k izvajanju gvinejske sektorske ribiške politike;(c) zagotavlja potrebne povezave za zadeve skupnega interesa na področju ribolova;(d) deluje kot forum za mirno reševanje sporov, ki lahko nastanejo zaradi razlage ali izvajanja Sporazuma;(e) kjer je potrebno, ponovno oceni stopnjo ribolovnih možnosti in posledično raven finančnega prispevka;(f) opredeli pogoje ribolova v skladu z določbami Protokola;(g) določi praktična pravila upravnega sodelovanja iz člena 9 tega sporazuma;(h) opravlja katero koli drugo nalogo, ki jo pogodbenici določita sporazumno, tudi na področjih boja proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu ter upravnega sodelovanja.2. Skupni odbor se sestane vsaj enkrat letno, izmenično v Gvineji in Skupnosti, predseduje pa mu pogodbenica, ki gosti zasedanje. Na zahtevo ene od pogodbenic se lahko skliče tudi izredno zasedanje.Člen 11Geografsko območje, na katerem se uporablja SporazumTa sporazum se na eni strani uporablja na ozemljih, na katerih se uporablja Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti, pod pogoji, določenimi v navedeni pogodbi, in na drugi strani na gvinejskem ozemlju in v vodah pod gvinejsko jurisdikcijo.Člen 12TrajanjeTa sporazum se uporablja za obdobje 4 let od datuma začetka njegove veljavnosti; s tihim soglasjem pogodbenic se podaljšuje za dodatna obdobja 4 let, razen če se Sporazum odpove v skladu s členom 15 Sporazuma.Člen 13Reševanje sporovPogodbenici se posvetujeta v primeru sporov glede razlage in/ali uporabe tega sporazuma.Člen 14Začasna prekinitev1. Uporaba tega sporazuma se lahko na pobudo ene izmed pogodbenic začasno prekine v primeru velikega nesoglasja glede uporabe določb Sporazuma. Pri začasni prekinitvi uporabe Sporazuma mora zadevna pogodbenica poslati pisno uradno obvestilo o svoji nameri vsaj tri mesece pred začetkom veljavnosti prekinitve. Po prejemu uradnega obvestila pogodbenici začneta posvetovanja za mirno rešitev nesoglasij.2. Plačilo finančnega prispevka iz člena 7 se zmanjša sorazmerno in po načelu časovne porazdelitve glede na trajanje prekinitve.Člen 15Odpoved1. Vsaka izmed pogodbenic lahko ta sporazum odpove v primeru neobičajnih dogodkov, kot so zmanjšanje zadevnih staležev, ugotovljeno znižanje ravni ribolovnih možnosti, ki jih Gvineja dodeljuje plovilom Skupnosti, ali neupoštevanje obvez, ki sta jih pogodbenici sprejeli glede boja proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu.2. Zadevna pogodbenica pisno obvesti drugo pogodbenico o svoji nameri, da odpoveduje Sporazum, vsaj šest mesecev pred dnevom izteka začetnega obdobja ali vsakega dodatnega obdobja.3. Po uradnem obvestilu iz odstavka 2 pogodbenici začneta posvetovanja.4. Plačilo finančnega prispevka iz člena 7 za leto, v katerem začne odpoved veljati, se zmanjša sorazmerno in po načelu časovne porazdelitve.Člen 16Protokol in PrilogaProtokol in Priloga sta sestavna dela tega sporazuma.Člen 17Veljavne določbe nacionalne zakonodajeDejavnosti ribiških plovil Skupnosti, ki delujejo v gvinejskih vodah, ureja veljavna gvinejska zakonodaja, razen če Sporazum, ta protokol ter njegova priloga in dodatki določajo drugače.Člen 18RazveljavitevTa sporazum z dnem začetka svoje veljavnosti razveljavi in nadomesti Sporazum med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Republiko Gvinejo o ribolovu v obalnih vodah Gvineje z dne 28. marca 1983.Člen 19Začetek veljavnostiTa sporazum je sestavljen v dveh izvodih v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku, pri čemer so besedila v vseh teh jezikih enako verodostojna, in začne veljati na dan, ko se pogodbenici uradno obvestita o zaključku za ta namen potrebnih postopkov.--------------------------------------------------


text:
 Важна правна забележка
 |
 22005D0156
 Официален вестник n° L 053 , 23/02/2006 стр. 0060 - 0061
 Решение на Съвместния комитет на ЕИПNo 156/2005от 2 декември 2005 годиназа изменение на приложение ХХI (Статистика) към Споразумението за ЕИПСЪВМЕСТНИЯТ КОМИТЕТ НА ЕИП,като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, изменено с Протокола за адаптиране на Споразумението за Европейското икономическо пространство, по-нататък наричано "Споразумението", и по-специално член 98 от него,като има предвид, че:(1) Приложение XXI към Споразумението е изменено с Решение No 128/2005 на Съвместния комитет на ЕИП [1].(2) Регламент (ЕО) No 430/2005 на Комисията от 15 март 2005 г. за прилагане на Регламент (ЕО) No 577/98 на Съвета относно организацията на извадково изследване на работната сила в Общността по отношение на кодификацията, която ще се използва за предаване на данни от 2006 г. нататък и на използването на подизвадка за събиране на данни по структурните променливи [2] трябва да бъде включен в Споразумението.(3) Решение 2005/288/ЕО на Комисията от 18 март 2005 г. за изменение на Решение 97/80/ЕО относно разпоредбите за изпълнението на Директива 96/16/ЕО на Съвета относно статистическите изследвания на млякото и млечните продукти [3] трябва да бъде включено в Споразумението.(4) Регламент (ЕО) No 448/2005 на Комисията от 15 март 2005 г. за изменение на Регламент (ЕИО) No 3880/91 на Съвета относно предоставянето на статистически данни за номиналния улов на държавите-членки, които извършват улов в североизточния Атлантик [4] трябва да бъде включен в Споразумението,РЕШИ:Член 1Приложение XXI към споразумението се изменя, както следва:1. След точка 18aз (Регламент (ЕО) No 388/2005 на Комисията) се вписва следната точка:"18aи. 32005 R 0430: Регламент (ЕО) No 430/2005 на Комисията от 15 март 2005 г. за прилагане на Регламент (ЕО) No 577/98 на Съвета относно организацията на извадково изследване на работната сила в Общността по отношение на кодификацията, която ще се използва за предаване на данни от 2006 г. нататък и на използването на подизвадка за събиране на данни по структурните променливи (ОВ L 71, 17.3.2005 г., стр. 36)."2. Към точка 22 (Решение 97/80/ЕО на Комисията) се добавя следното тире:- "— 32005 D 0288: Решение 2005/288/ЕО на Комисията (ОВ L 88, 7.4.2005 г., стр. 10)."3. Към точка 25a (Регламент (ЕИО) No 3880/91 на Съвета) се добавя следното тире:- "— 32005 R 0448: Регламент (ЕО) No 448/2005 на Комисията (ОВ L 74, 19.3.2005 г., стр. 5)."Член 2Текстовете на Регламент (ЕО) No 430/2005 и (ЕО) No 448/2005 и на Решение 2005/288/ЕО на исландски и на норвежки език, които следва да се публикуват в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейския съюз, са автентични.Член 3Настоящото решение влиза в сила на 3 декември 2005 г., при условие че всички нотификации до Съвместния комитет на ЕИП съгласно член 103, параграф 1 от Споразумението са направени [*****].Член 4Настоящото решение се публикува в раздела за ЕИП и в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейския съюз.Съставено в Брюксел на 2 декември 2005 година.За Съвместния комитет на ЕИППредседателHSH Prinz Nikolaus von Liechtenstein[1] ОВ L 339, 22.12.2005 г., стр. 53.[2] ОВ L 71, 17.3..2005 г., стр. 36.[3] ОВ L 88, 7.4..2005 г., стр. 10.[4] ОВ L 74, 19.3..2005 г., стр. 5.[*****] Няма посочени конституционни изисквания.--------------------------------------------------


type: wikipedia

text:
Katharina von Habsburg (* 1342 in Wien; † 10. Januar 1381 ebenda) war eine dem Haus der Habsburger entstammende Äbtissin.
 Katharina war die älteste die Kindheit überlebende Tochter des Herzogs Albrecht II. von Österreich und seiner Gemahlin Johanna von Pfirt. Sie schlug eine geistliche Laufbahn ein und wurde in Wien Äbtissin des Klarissenklosters Sankt Klara, das von Herzog Rudolf III. von Österreich und seiner Gattin Blanche gegründet worden war. Nach ihrem Tod 1381 wurde sie im Wiener Stephansdom beigesetzt.
 Literatur
 Katharina. In: Brigitte Hamann (Hrsg.): Die Habsburger. Ueberreuter, Wien 1988, ISBN 3-8000-3247-3, S. 233 f.
 Habsburger
 Geboren 1342
 Gestorben 1381
 Frau
 Äbtissin


text:
 16.11.2013
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 C 336/28
 Skarga wniesiona w dniu 23 września 2013 r. — Braun Melsungen przeciwko OHIM (SafeSet)
 (Sprawa T-513/13)
 2013/C 336/61
 Język postępowania: niemiecki
 Strony
 Strona skarżąca: B. Braun Melsungen AG (Melsungen, Niemcy) (przedstawiciele: adwokat M.C. Seiler)
 Strona pozwana: Urząd Harmonizacji w ramach Rynku Wewnętrznego (znaki towarowe i wzory)
 Żądania
 Strona skarżąca wnosi do Sądu o:
 —
 stwierdzenie nieważności zaskarżonej decyzji Pierwszej Izby Odwoławczej OHIM z dnia 27 czerwca 2013 r.;
 —
 zmianę zaskarżonej decyzji Pierwszej Izby Odwoławczej OHIM z dnia 27 czerwca 2013 r. poprzez uchylenie odmownej decyzji OHIM z dnia 25 czerwca 2012 r.;
 —
 zmianę zaskarżonej decyzji Pierwszej Izby Odwoławczej OHIM z dnia 27 czerwca 2013 r. poprzez nakazanie dalszego prowadzenia postępowania rejestracyjnego;
 —
 obciążenie OHIM kosztami postępowania, w tym kosztami poniesionymi w związku z postępowaniem odwoławczym.
 Zarzuty i główne argumenty
 Zgłoszony wspólnotowy znak towarowy: Słowny znak towarowy „SafeSet” dla towarów z klasy 10 ‒ zgłoszenie nr 1 0549 368
 Decyzja eksperta: Odrzucenie zgłoszenia
 Decyzja Izby Odwoławczej: Oddalenie odwołania
 Podniesione zarzuty: Naruszenie art. 7 ust. 1 lit. b) i c) oraz art. 7 ust. 2, a także art. 75 i 76 rozporządzenia nr 207/2009


text:
 Avis juridique important
 |
 22001D0203
 2001/203/EF: Afgørelse nr. 2/2001 truffet af Associeringsrådet EU-Estland den 24. januar 2001 om ændring af protokol 3 om definition af begrebet "produkter med oprindelsesstatus" og om metoderne for administrativt samarbejde, til Europaaftalen EU-Estland
 EF-Tidende nr. L 073 af 15/03/2001 s. 0028 - 0031
 Afgørelse nr. 2/2001 truffet af Associeringsrådet EU-Estlandden 24. januar 2001om ændring af protokol 3 om definition af begrebet "produkter med oprindelsesstatus" og om metoderne for administrativt samarbejde, til Europaaftalen EU-Estland(2001/203/EF)ASSOCIERINGSRÅDET HAR -under henvisning til Europaaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Estland på den anden side(1), undertegnet i Luxembourg den 12. juni 1995, særlig artikel 38 i protokol 3 dertil, ogud fra følgende betragtninger:(1) Definitionen af begrebet "produkter med oprindelsesstatus" bør ændres for at sikre, at det udvidede kumulationssystem, efter hvilket der tillades anvendelse af materialer med oprindelse i Det Europæiske Fællesskab, Polen, Ungarn, Tjekkiet, Slovakiet, Bulgarien, Rumænien, Letland, Litauen, Estland, Slovenien, Tyrkiet, Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, Island, Norge og Schweiz, fungerer korrekt.(2) Det forekommer hensigtsmæssigt at revidere artiklerne verdrørende beløbsangivelser af hensyn til indførelsen af euroen.(3) Desuden bør der af hensyn til ændrede forarbejdningsteknikker og knaphed på visse råmaterialer foretages nogle korrektioner på listen over bearbejdninger og forarbejdninger, som materialer uden oprindelsesstatus skal undergå, for at det fremstillede produkt kan få oprindelsesstatus.(4) Protokol 3 bør derfor ændres -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1I protokol 3 om definition af begrebet "produkter med oprindelsesstatus" og om metoderne for administrativt samarbejde foretages følgende ændringer:1) I artikel 21 og 26 erstattes "ecu" med "euro".2) Artikel 30 affattes således:"Artikel 30Beløb udtrykt i euro1. Modværdien i udførselslandets nationale valuta af de beløb, der er udtrykt i euro, fastsættes af udførselslandet og meddeles indførselslandene gennem Europa-Kommissionen.2. Når beløbene er større end de tilsvarende beløb, der er fastsat af indførselslandet, skal de godkendes af dette, hvis produkterne faktureres i udførselslandets valuta. Faktureres produkterne i en anden EF-medlemsstats valuta eller i et andet af de i artikel 3 og 4 omhandlede landes valuta, skal indførselslandet godkende det beløb, som meddeles af det pågældende land.3. De beløb, der skal benyttes i en given national valuta, er modværdien i den pågældende nationale valuta af de i euro udtrykte beløb på den første hverdag i oktober 1999.4. De i euro udtrykte beløb og disses modværdi i EF-medlemsstaternes og Estlands nationale valutaer undersøges af associeringsudvalget efter anmodning fra Fællesskabet eller Estland. Som led i denne undersøgelse sikrer associeringsudvalget, at der ikke finder nogen nedgang sted i de bløb, der skal benyttes i nogen national valuta, og overvejer desuden, om det er ønskeligt at bevare de pågældende beløbsgrænsers virkninger i faste priser. Med henblik herpå kan det træffe beslutning om at ændre de i euro udtrykte beløb."3) I bilag II foretages følgende ændringer:a) teksten vedrørende HS-kode 1904 affattes således:">TABELPOSITION>"b) teksten vedrørende HS-kode 2207 affattes således:">TABELPOSITION>"c) teksten vedrørende HS-kapitel 57 affattes således:">TABELPOSITION>"d) teksten vedrørende HS-kode 8401 affattes således:">TABELPOSITION>"e) følgende tekst indsættes mellem teksterne vedrørende HS kode 9606 og 9612:">TABELPOSITION>"Artikel 2Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.Den anvendes fra den 1. januar 2000.Udfærdiget i Bruxelles, den 24. januar 2001.På associeringsrådets vegneFormandT. H. Ilves(1) EFT L 68 af 9.3.1998, s. 3.


text:
 12.10.2013
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 298/10
 Prasība, kas celta 2013. gada 21. augustā — Sea Handling/Komisija
 (Lieta T-456/13)
 2013/C 298/17
 Tiesvedības valoda — itāļu
 Lietas dalībnieki
 Prasītāja: Sea Handling SpA (Somma Lombardo, Itālija) (pārstāvji — B. Nascimbene un M. Merola, advokāti)
 Atbildētāja: Eiropas Komisija
 Prasītājas prasījumi:
 —
 atcelt apstrīdēto lēmumu, ar kuru Komisija atteica Sea Handling S.p.A. piekļuvi 2013. gada 27. februāra lūgumā norādītajiem dokumentiem;
 —
 likt Komisijai izsniegt prasītājai pieprasītos dokumentus;
 —
 piespriest Komisijai atlīdzināt tiesāšanās izdevumus.
 Pamati un galvenie argumenti
 Šī prasība ir vērsta pret Komisijas lēmumu, ar kuru prasītājai atteikta piekļuve atbildētājas rīcībā esošajiem dokumentiem saistībā ar administratīvo procedūru, kuras noslēgumā tika pieņemts Komisijas 2012. gada 19. decembra lēmums par kapitāla palielinājumu, ko sabiedrība SEA S.p.A. veikusi SEA Handling labā (lieta SA.21420 — Itālija/SEA Handling).
 Prasības pamatošanai prasītāja izvirza piecus pamatus.
 1)
 Ar pirmo pamatu tiek apgalvoti procesuālo noteikumu pārkāpumi
 —
 šajā ziņā ir norādīts uz Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regulas (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (OV L 145, 43. lpp.) 7. panta 1. un 3. punkta un 8. panta 1. un 2. punkta pārkāpumu, kā arī Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 41. un 47. panta pārkāpumu, ciktāl, pirmkārt, procedūrā, kuras noslēgumā tika pieņemts apstrīdētais lēmums, esot bijuši nepamatoti klusuma brīži un nepienācīgi pamatoti pagarinājumi un, otrkārt, paredzēto termiņu neievērošana esot ietekmējusi prasītājas tiesības uz aizstāvību.
 2)
 Ar otro pamatu tiek apgalvots Regulas Nr. 1049/2001 4. panta 2. punkta pārkāpums
 —
 šajā ziņā ir norādīts, ka apstrīdētajā lēmumā ir pieļauta acīmredzama kļūda vērtējumā un pienākuma norādīt pamatojumu pārkāpums, ciktāl tajā ir prezumēts, ka piekļuve dokumentiem būtu būtiski kaitējusi Komisijas veiktajai izmeklēšanai, kā arī jau pabeigtajām izmeklēšanām, un nav precizēts attiecīgā kaitējuma raksturs.
 3)
 Ar trešo pamatu tiek apgalvots Regulas Nr. 1049/2001 4. panta 2. punkta pārkāpums
 —
 šajā ziņā tiek apgalvots, ka apstrīdētajā lēmumā ir pieļauta acīmredzama kļūda vērtējumā un pienākuma norādīt pamatojumu pārkāpums, ciktāl tajā ir apstiprināts, ka piekļuves dokumentiem piešķīrums nelabvēlīgi ietekmētu sūdzības iesniedzēja komerciālās intereses, nepaskaidrojot, kādas tieši varētu būt šīs intereses, tādējādi netieši kaitējot valsts atbalsta kontroles procedūrai, kā arī ir sajauktas privātās un publiskās intereses saistībā ar atbilstošu izmeklēšanas norisi un ir pārāk plaši interpretētas iepriekš minētās regulas 4. panta 2. punktā aizsargātās intereses.
 4)
 Ar ceturto pamatu tiek apgalvots Regulas Nr. 1049/2001 4. panta 6. punkta un samērīguma principa pārkāpums
 —
 šajā ziņā tiek apgalvots, ka apstrīdētajā lēmumā nav izvērtēta arī iespēja piešķirt prasītājai daļēju piekļuvi pieprasītajiem dokumentiem.
 5)
 Ar piekto pamatu tiek apgalvots Regulas Nr. 1049/2001 4. panta 2. un 3. punkta un samērīguma principa pārkāpums apvienojumā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 42. pantu
 —
 šajā ziņā tiek apgalvots, ka apstrīdētajā lēmumā nav nošķirti piemērotie izņēmumi un sabiedrības intereses. It īpaši Komisija esot atteikusies piešķirt piekļuvi dokumentiem, neņemot vērā sevišķu sabiedrības interešu pastāvēšanu saistībā ar iepazīšanos ar pieprasītajiem dokumentiem un nenorādot konkrētas sekas, kādas šī iepazīšanās varētu radīt attiecībā uz trešo personu komerciālajām interesēm un izmeklēšanas darbībām, kas ir aizsargātas atbilstoši iepriekš minētās regulas 4. panta 2. punktam.


text:
 28.9.2015
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 C 320/45
 Жалба, подадена на 5 август 2015 г. — AlzChem/Комисия
 (Дело T-451/15)
 (2015/C 320/63)
 Език на производството: английски
 Страни
 Жалбоподател: AlzChem AG (Trostberg, Германия) (представител: A. Borsos, адвокат)
 Ответник: Европейска комисия
 Искания на жалбоподателя
 Жалбоподателят иска от Общия съд:
 —
 да обяви жалбата за допустима и основателна,
 —
 да отмени Решение Ares (2015) 2176662 на Европейската комисия от 26 май 2015 г., прието във връзка със заявление No GESTDEM 2015/1640 съгласно член 4 от разпоредбите за прилагане на Регламент (ЕО) No 1049/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 30 май 2001 година относно публичния достъп до документи на Европейския парламент, на Съвета и на Комисията, и
 —
 да осъди Комисията да заплати направените от него съдебни разноски.
 Основания и основни доводи
 Жалбоподателят излага три основания в подкрепа на жалбата си.
 1.
 Първо основание: грешка при прилагане на правото и явна грешка в преценката, що се отнася до прилагането на обща презумпция във връзка с изключението, свързано със защитата на целите на дейностите на ЕС по разследване. Жалбоподателят изтъква следните грешки:
 —
 грешка на Комисията при прилагане на правото, що се отнася до прилагането на общите изключения,
 —
 грешка на Комисията при прилагане на правото, що се отнася до защитата на целите на дейностите по разследване,
 —
 грешка на Комисията при прилагане на правото и явна грешка в преценката, що се отнася до преценката на висшия обществен интерес от гарантиране на ефективна съдебна защита (член 47 от Хартата на основните права на Европейския съюз), и
 —
 грешка на Комисията при прилагане на правото, що се отнася до прилагането на основното право на достъп до документи (член 42 от Хартата на основните права на Европейския съюз).
 2.
 Второ основание: грешка при прилагане на правото и явна грешка в преценката, що се отнася до прилагането на изключението, свързано със защитата на търговските интереси.
 3.
 Трето основание: неизлагане на мотиви за отказа да се предостави достъп до неповерителен вариант или да се предостави достъп на място до документите.


text:
5.5.2014
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 C 135/44
 Sag anlagt den 31. januar 2014 — Frankrig mod Kommissionen
 (Sag T-74/14)
 2014/C 135/56
 Processprog: fransk
 Parter
 Sagsøger: Den Franske Republik (ved E. Belliard, G. de Bergues, D. Colas og J. Bousin, som befuldmægtigede)
 Sagsøgt: Europa-Kommissionen
 Sagsøgerens påstande
 —
 Europa-Kommissionens afgørelse K(2013) 7066 endelig af 20. november 2013 vedrørende statsstøtte nr. SA.16237 iværksat af Frankrig til Société Nationale Corse Méditerranée annulleres i sin helhed.
 —
 Europa-Kommissionen tilpligtes at betale sagens omkostninger.
 Søgsmålsgrunde og væsentligste argumenter
 Sagsøgeren har ved søgsmålet nedlagt påstand om annullation af Kommissionens afgørelse K(2013) 7066 endelig af 20. november 2013, hvorved Kommissionen fastslog dels, at restbeløbet på 15,81 mio. EUR af den omstruktureringsstøtte, som de franske myndigheder anmeldte den 18. februar 2002, dels at de tre foranstaltninger, som de franske myndigheder iværksatte i 2006 for Société Nationale Corse Méditerranée (herefter »SNCM«), nemlig overtagelsen af 75% af SCNM til en negativ salgspris på 158 mio. EUR, en forhøjelse af kapitalen med 8,75 mio. EUR, der blev tegnet af Compagnie générale maritime et financière (herefter »CGMF«), og et kontokurantlån på 38,5 mio. EUR, udgør statsstøtte, der er ulovlig og uforenelig med det indre marked. Kommissionen anordnede følgelig tilbagesøgning heraf.
 Til støtte for søgsmålet har sagsøgeren anført fire anbringender.
 1.
 Første anbringende om en tilsidesættelse af sagsøgerens ret til forsvar, idet Kommissionen har afslået at genåbne den formelle undersøgelsesprocedure efter Rettens dom af 11. september 2012, Corsica Ferries France mod Kommissionen (sag T-565/08, endnu ikke trykt i Samling af Afgørelser).
 2.
 Andet anbringende, der er subsidiært for det tilfælde, at Retten måtte være af den opfattelse, at Kommissionen med rette har undladt at genåbne den formelle undersøgelsesprocedure efter Rettens dom af 11. september 2012, om en tilsidesættelse af begrebet statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, TEUF, idet Kommissionen har fundet, at 2006-foranstaltningerne skulle kvalificeres som statsstøtte som omhandlet i denne bestemmelse. Dette anbringende er opdelt i tre led. Det er sagsøgerens opfattelse, at Kommissionen har tilsidesat artikel 107, stk. 1, TEUF,
 —
 idet den har fastslået, at overtagelsen af 75% af SCNM til en negativ salgspris på 158 mio. EUR skulle kvalificeres som statsstøtte, og at det markedsøkonomiske investorprincip ikke er overholdt i det foreliggende tilfælde
 —
 idet den har fastslået, at kapitaltilførslen på 8,75 mio. EUR skulle kvalificeres som statsstøtte, og
 —
 idet den har fastslået, at kontokurantlånet på 38,5 mio. EUR til SNCM’s medarbejdere skulle kvalificeres som statsstøtte som omhandlet i denne bestemmelse.
 3.
 Tredje anbringende, der er subsidiært for det tilfælde, at Retten måtte være af den opfattelse, at Kommissionen med rette har undladt at genåbne den formelle undersøgelsesprocedure efter Rettens dom af 11. september 2012, om en tilsidesættelse af artikel 107, stk. 3, litra c), TEUF, idet Kommissionen har fastslået, at kapitaltilførslen på 15,81 mio. EUR, der blev anmeldt i 2002 som omstruktureringsstøtte, skulle kvalificeres som statsstøtte, der er uforenelig med det indre marked.
 4.
 Fjerde anbringende om en manglende begrundelse.


type: legislation

text:
 25.9.2010
 DE
 Amtsblatt der Europäischen Union
 L 252/154
 BESCHLUSS DES EUROPÄISCHEN PARLAMENTS
 vom 5. Mai 2010
 zum Rechnungsabschluss der Europäischen Umweltagentur für das Haushaltsjahr 2008
 (2010/523/EU)
 DAS EUROPÄISCHE PARLAMENT,
 in Kenntnis der endgültigen Rechnungsabschlüsse der Europäischen Umweltagentur für das Haushaltsjahr 2008,
 in Kenntnis des Berichts des Rechnungshofs über den Jahresabschluss 2008 der Europäischen Umweltagentur, zusammen mit den Antworten der Agentur (1),
 in Kenntnis der Empfehlung des Rates vom 16. Februar 2010 (5827/2010 — C7-0061/2010),
 gestützt auf Artikel 276 des EG-Vertrags und Artikel 319 des Vertrags über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
 gestützt auf die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1605/2002 des Rates vom 25. Juni 2002 über die Haushaltsordnung für den Gesamthaushaltsplan der Europäischen Gemeinschaften (2), insbesondere auf Artikel 185,
 gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 401/2009 des Europäischen Parlaments und des Rates vom 23. April 2009 über die Europäische Umweltagentur und das Europäische Umweltinformations- und Umweltbeobachtungsnetz (3), insbesondere auf Artikel 13,
 gestützt auf die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 2343/2002 der Kommission vom 19. November 2002 betreffend die Rahmenfinanzregelung für Einrichtungen gemäß Artikel 185 der Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1605/2002 (4), insbesondere auf Artikel 94,
 gestützt auf Artikel 77 und Anlage VI seiner Geschäftsordnung,
 in Kenntnis des Berichts des Haushaltskontrollausschusses sowie der Stellungnahme des Ausschusses für Umweltfragen, Volksgesundheit und Lebensmittelsicherheit (A7-0092/2010),
 1.
 billigt den Rechnungsabschluss der Europäischen Umweltagentur für das Haushaltsjahr 2008;
 2.
 beauftragt seinen Präsidenten, diesen Beschluss der Exekutivdirektorin der Europäischen Umweltagentur, dem Rat, der Kommission und dem Rechnungshof zu übermitteln und seine Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union (Reihe L) zu veranlassen.
 Der Präsident
 Jerzy BUZEK
 Der Generalsekretär
 Klaus WELLE
 (1) ABl. C 304 vom 15.12.2009, S. 60.
 (2) ABl. L 248 vom 16.9.2002, S. 1.
 (3) ABl. L 126 vom 21.5.2009, S. 13.
 (4) ABl. L 357 vom 31.12.2002, S. 72.


text:
 AN COIMISIÚN EORPACH
 An Bhruiséil,2.3.2018
 COM(2018) 85 final
 2018/0040(COD)
 Togra le haghaidh
 RIALACHÁN Ó PHARLAIMINT NA hEORPA AGUS ÓN gCOMHAIRLE
 lena leasaítear Rialachán (AE) Uimh. 952/2013 maidir le síneadh ama a chur le húsáid idirthréimhseach a bhaint as bealaí eile seachas na teicnící próiseála sonraí leictreonacha dá bhforáiltear i gCód Custaim an Aontais
 MEABHRÁN MÍNIÚCHÁIN
 1.COMHTHÉACS AN TOGRA
 •Forais agus cuspóirí an togra
 Tá forálacha Chód Custaim an Aontais
 1
 (an Cód) á gcur i bhfeidhm ón 1 Bealtaine 2016. Mórchuspóir de chuid an Chóid is ea athrú chuig úsáid iomlán córas leictreonach le haghaidh idirbhearta idir oibreoirí eacnamaíocha agus údaráis chustaim, nó idir údaráis chustaim, agus deireadh a chur le próisis chustaim phaipéarbhunaithe.
 Foráiltear sa Chód gur cheart próisis chustaim éagsúla a bheith cumhdaithe ag córais leictreonacha agus foráiltear ann freisin gur cheart na sonraí agus an phleanáil i gcomhair na gcóras sin a leagan amach i gClár Oibre ar leithligh. I gClár Oibre Chód Custaim an Aontais
 2
 , déantar pleanáil a dhréachtú i gcomhair seacht gcinn déag de chórais leictreonacha Chód Custaim an Aontais san iomlán, ar bhonn an Phlean Straitéisigh Ilbhliantúil maidir le gach tionscadal leictreonach custaim a ullmhaítear agus a ndéantar nuashonrú rialta air i gcomhréir le Cinneadh
 3
 ón mbliain 2008 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle. Is féidir na córais a roinnt ina dhá chatagóir:
 (a)ceithre cinn déag de chórais thras-Eorpacha lena náirítear roinnt córas a bhfuil comhpháirteanna náisiúnta iontu lena bhforbairt ag na Ballstáit, agus
 (b)trí cinn de chórais náisiúnta nach mór do na Ballstáit ina naonair iad a fhorbairt nó a uasghrádú.
 Foráiltear in Airteagal 278 den Chód gur féidir córais atá ann cheana, idir chórais leictreonacha agus chórais phaipéarbhunaithe, a úsáid go fóill i gcomhair próisis chustaim go dtí go mbeidh na córais leictreonacha nua uile atá beartaithe faoin gCód ag feidhmiú. Bunaítear leis an Airteagal gurb é deireadh 2020, ar a dhéanaí, an dáta faoi nach mór deireadh a chur le húsáid na socruithe idirthréimhseacha sin. I gcomhréir leis an spriocdháta sin, leagtar amach sa Chlár Oibre pleananna céim ar chéim chun an obair ar na córais leictreonacha a chur i gcrích faoi 2020.
 Tá an Coimisiún agus na Ballstáit ag feidhmiú de réir an sceidil chun an chuid is mó den obair ar an gcóras leictreonach a bheith déanta in am. Cuireadh chun feidhme trí cinn de na seacht gcóras déag in 2017 agus cuireadh an chéad chéim de chóras eile i gcrích, agus bhí siadsan ar fad críochnaithe de réir na ndátaí a bhí leagtha síos sa sceideal. Go bunúsach, beidh beagnach ochtó faoin gcéad d’obair an Choimisiúin ar na córais thras-Eorpacha dá bhforáiltear faoin gClár Oibre curtha i gcrích faoin dáta sin. Is minic gurb iad na céimeanna deiridh na cinn is faide agus córais TF á bhforbairt, áfach, agus, dá bhrí sin, cé go mbeidh formhór na gcóras críochnaithe faoi 2020, beidh cuid acu nach mbeidh ach críochnaithe i bpáirt. Tá iliomad dúshlán roimh an gCoimisiún agus na Ballstáit araon san obair sin i dtaobh seacht gcinn déag de chórais leictreonacha a chur chun feidhme. Áirítear leis na dúshláin sin, nárbh fhéidir iad a thuar an tráth a leagadh síos an spriocdháta, an méid seo a leanas:
 ·An mhoill nárbh fhéidir a sheachaint maidir le dearadh na gcóras leictreonach a chur i gcrích. Nuair a leagadh síos spriocdháta na bliana 2020, bhíothas ag súil leis go nglacfaí na rialacha lena ndéanfaí Cód Custaim an Aontais a fhorlíonadh agus a chur chun feidhme (an Rialachán Tarmligthe maidir le Cód Custaim an Aontais
 4
 , an Rialachán Cur Chun Feidhme maidir le Cód Custaim an Aontais
 5
 agus an Rialachán Tarmligthe Idirthréimhseach maidir le Cód Custaim an Aontais
 6
 ) go gairid tar éis ghlacadh Chód Custaim an Aontais in 2013, ionas go bhféadfaí a bhforálacha a chur san áireamh agus na córais TF á bhforbairt. Mar a tharla, áfach, ghlac na pléití i bhfad ní ba mhó ama ná mar a bhíothas ag súil leis agus níor glacadh na gníomhartha ina bhfoirm dheiridh go dtí amach sa bhliain 2015/tús na bliana 2016. D’fhág an mhoill sin go raibh moill ann maidir leis na sonraíochtaí feidhmiúla agus na sonraíochtaí teicniúla a tháirgeadh i leith cuid mhór de na córais leictreonacha.
 ·An obair ollmhór a bhaineann le seacht gcinn déag de chórais leictreonacha a nascadh ar fud an Aontais agus an chastacht ar leith a bhaint le cuid de na córais leictreonacha sin. Níor léir na gnéithe sin a bheith i gceist go dtí gur cuireadh tús leis an obair ar shonraíochtaí feidhmiúla agus sonraíochtaí teicniúla na gcóras. De bharr léargas iomlán a bheith acu tar éis na hoibre a rinneadh ar na sonraíochtaí, chinn an Coimisiún agus na Ballstáit nár mhór an spriocdháta le haghaidh chur i gcrích na gcóras a leasú i roinnt cásanna. Is fíor an méid sin go háirithe i gcás na gcóras leictreonach sin nach gcríochnófar na sonraíochtaí dóibh go dtí 2018.
 ·Deacrachtaí maidir le comhchuibhiú sonraí. Ón uair a glacadh an Rialachán Tarmligthe agus an Rialachán Cur Chun Feidhme, táthar ag leanúint ar aghaidh leis an obair dhian ar chomhchuibhiú na sonraí arna soláthar ag oibreoirí eacnamaíocha. Gné ríthábhachtach is ea é sin maidir le hidir-inoibritheacht chórais leictreonacha éagsúla Chód Custaim an Aontais, maidir le cur i bhfeidhm comhchuibhithe na rialacha dlí agus maidir leis an gcomhar le seirbhísí poiblí eile a bhíonn gníomhach ag an teorainn. Ach na sonraí a chomhchuibhiú i gcomhréir le samhlacha idirnáisiúnta sonraí, amhail samhail na hEagraíochta Domhanda Custaim, áirithítear naisc níos fearr le córais TF de chuid tríú tíortha, rud lena néascaítear go mór an trádáil. Tá cuid mhór níos mó infheistíochta ná mar a ceapadh i gceist leis an obair sin, áfach, i dtaobh ama agus airgeadais, maidir le hathríomhchlárú a dhéanamh ar roinnt de na córais leictreonacha atá ann cheana.
 ·Seicheamhú. Agus amlínte agus costais réalaíocha á bpleanáil, ní mór aird a thabhairt ar an tionchar a bheadh ag na hathruithe leictreonacha atá beartaithe ar an éiceachóras custaim agus trádála. Toisc go bhfuil dlúthnasc idir na córais leictreonacha, is tábhachtach an rud é iad a thabhairt isteach san ord ceart (seicheamhú) lena áirithiú go dtabharfar aird chuí ar an idirspleáchas eatarthu agus gur ar bhealach comhleanúnach, struchtúrtha a chuirfear i bhfeidhm na hathruithe i gcomhair údaráis riaracháin agus i gcomhair na trádála.
 Ar na cúiseanna sin go léir, is gá foráil a dhéanamh maidir le dáta níos déanaí (2025 ar a dhéanaí) i gcomhair chur i gcrích iomlán na hoibre ar roinnt de na córais. Áiritheofar leis an spriocdháta sin go gcuirfear chun feidhme go rianúil faoi 2020 formhór na gcóras agus go gcuirfear chun feidhme na córais eile níos déanaí, san ord ceart, ar dhátaí idir 2021 agus 2025. Is ann cheana do leath na gcóras a bhfuil a gcur chun feidhme le cur siar agus níl ann ach go mbeidh uasghrádú á dhéanamh orthu faoi Chód Custaim an Aontais anois, agus is córais nua atá i gceist leis an leath eile.
 Is iad seo a leanas na córais atá le cur siar:
 ·Uasghráduithe arb é comhchuibhiú sonraí an mórdhúshlán teicniúil ina leith, i.e. an tuasghrádú ar an gCóras Rialaithe Allmhairí (ICS), ar an gCóras Nua Ríomhchuidithe Idirthurais (NCTS), ar an Uathchóras Onnmhairiúcháin (AES) agus ar an gCóras Náisiúnta Onnmhairiúcháin (lena náirítear an chomhpháirt onnmhairiúcháin den Chóras Náisiúnta Nósanna Imeachta Speisialta); agus
 ·Trí chóras nua atá ceaptha chun gnéithe nuálacha den Chód a chur i bhfeidhm, i.e., Imréiteach Láraithe i gcomhair Allmhairithe (CCI), Cruthúnas ar Stádas Aontais (PoUS) agus Bainistíocht Ráthaíochta (GUM).
 Tá cur siar an dáta seachadta is déanaí i leith na gcóras leictreonach sin go dtí 2025 ag teacht salach ar Airteagal 278 den Chód, faoi nach gceadaítear ach go dtí 2020 chun bealaí eile a úsáid le faisnéis a mhalartú agus a stóráil seachas na córais leictreonacha atá beartaithe. Dá bhrí sin, ní mór síneadh ama a chur leis an spriocdháta in Airteagal 278 i leith na gcóras a bhfuil moill orthu. Ina theannta sin, ní mór beart a dhéanamh go tapa chun deimhneacht dhlíthiúil a áirithiú. Bheadh fadhbanna tromchúiseacha ag lucht gnó agus ag lucht riaracháin custaim dá mba rud é, faoi 2020, nach mbeadh roinnt de na córais leictreonacha curtha chun feidhme agus go mbeadh toirmeasc faoin dlí an tráth céanna ar leanúint ar aghaidh le socruithe malartacha a úsáid san idirthréimhse.
 Toisc go mbíonn dhá bhliain ar an meán ag teastáil ó na Ballstáit agus gnólachtaí chun socruithe a dhéanamh i gcomhar gach córais leictreonaigh, ní mór don Choimisiún deimhneacht a thabhairt faoi 2018 maidir leis an athphleanáil i gcomhair cuid de na córais agus maidir leis an síneadh ama a bheadh ag gabháil léi maidir le hinfheidhmeacht na socruithe idirthréimhseacha i ndiaidh 2020 go dtí 2025.
 •Comhsheasmhacht le forálacha beartais atá sa réimse beartais cheana
 Tá an leasú ar Airteagal 278 den Chód ag teacht leis an amchlár le haghaidh pleanáil TF sa Phlean Straitéiseach Ilbhliantúil agus déanfar nuashonrú go gairid ar an gClár Oibre i gcomhair an Chóid ar an mbonn sin trí mheán Cinneadh Cur Chun Feidhme nua ón gCoimisiún.
 2.BUNÚS DLÍ, COIMHDEACHT AGUS COMHRÉIREACHT
 •Bunús dlí
 Is é is bunús dlí don togra seo Airteagal 33 agus Airteagal 207 den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh (CFAE) (comhar custaim agus comhbheartas tráchtála).
 •Coimhdeacht (maidir le hinniúlacht neamheisiach)
 Tagann an togra faoi réir inniúlacht eisiach an Aontais Eorpaigh i gcomhréir le hAirteagal 3(1)(e) CFAE. •Comhréireacht
 Níl aon fhorbairtí beartais nua i gceist leis an togra i gcomparáid leis an ngníomh reachtach a bhfuil sé beartaithe a leasú leis. Déantar modhnú leis ar fhoráil amháin den ghníomh reachtach sin chun síneadh ama a chur leis an spriocdháta maidir le bearta idirthréimhseacha a úsáid i leith líon beag próisis chustaim ionas gur fearr is féidir rogha beartais atá ann cheana (athrú de réir a chéile chuig timpeallacht leictreonach) a áirithiú. Toisc gur gníomh dlí de chuid an Aontais Eorpaigh é an Cód, ní féidir é a leasú ach le gníomh dlí comhionann. Ní féidir leis na Ballstáit gníomhú ina naonar sa réimse seo.
 •An rogha ionstraime
 Chun dul i ngleic leis an bhfadhb réamhluaite, tá sé beartaithe ag an gCoimisiún leasú a dhéanamh ar Airteagal 278 den Chód ionas gur féidir leanúint ar aghaidh ag úsáid na socruithe idirthréimhseacha i ndáil le faisnéis chustaim a mhalartú agus a stóráil (i.e. córais leictreonacha agus córais phaipéarbhunaithe atá ann cheana) i ndiaidh 2020 i gcás na bpróiseas custaim atá cumhdaithe ag na córais leictreonacha nach mbeidh curtha chun feidhme faoi 2020.
 Leis an leasú atá beartaithe, coimeádtar spriocdháta na bliana 2020 in Airteagal 278 ach déantar foráil an tráth céanna maidir le síneadh ama a chur leis an spriocdháta go dtí 2025 i ndáil le próisis chustaim arna gcumhdach ag na córais leictreonacha réamhluaite nach mbeidh ag feidhmiú faoi 2020.
 3.COMHAIRLIÚCHÁIN LEIS NA PÁIRTITHE LEASMHARA AGUS MEASÚNUITHE TIONCHAIR
 Comhairliúcháin leis na páirtithe leasmhara
 Chuaigh an Coimisiún i gcomhairle leis na Ballstáit go minic agus d’éist sé leis na hábhair imní atá acu maidir leis an ngá atá ann le hamchlár níos réadúla chun forbairt a dhéanamh ar chórais leictreonacha Chód Custaim an Aontais agus maidir leis an ngá atá ann dá réir le hinfheidhmeacht leanúnach na socruithe idirthréimhseacha i ndáil le faisnéis a mhalartú agus a stóráil tar éis spriocdháta na bliana 2020 atá i bhfeidhm faoi láthair. Chomh maith le roinnt comhairliúchán i scríbhinn agus roinnt comhairliúchán déthaobhach, pléadh na saincheisteanna sin go mion ag cruinnithe de chuid an Choimisiúin leis na Ballstáit an 31 Márta 2017 agus an 29-30 Meitheamh 2017. Ina theannta sin, sheol an Coimisiún ceistneoir mionsonraithe chuig na Ballstáit chun faisnéis a fháil faoina gcuid roghanna maidir le cé na córais ar cheart iad a chur siar dá mba ghá ceann ar bith a chur siar. Glactar san áireamh sa spriocdháta agus sa sceideal pleanála nua atá beartaithe i gcomhair na gcóras leictreonach freagraí na mBallstáit ar an gceistneoir sin.
 Chuaigh an Coimisiún i gcomhairle freisin le hionadaithe an lucht trádála i bhfóram an tsainghrúpa ina dtugtar le chéile ionadaithe ó eagraíochtaí trádála éagsúla,
 Grúpa Teagmhála na Trádála
 , ag Cruinnithe Iomlánacha an 27 Aibreán 2017 agus an 12 Iúil 2017. Bíonn amchláir réalaíocha de dhíth ar ghnólachtaí agus aontaíonn siad nach mór síneadh ama a chur leis an spriocdháta maidir leis na socruithe idirthréimhseacha a úsáid i ndáil le faisnéis chustaim a mhalartú agus a stóráil i gcás córais leictreonacha nach mbeidh réidh faoi 2020.
 Measúnú tionchair
 Ní gá measúnú tionchar a dhéanamh i leith an tionscnaimh seo toisc nach rogha beartais atá i gceist leis. Ní dhéantar ann ach a mholadh go gcuirfí síneadh ama breise le húsáid na socruithe idirthréimhseacha dá foráiltear cheana i gCód Custaim an Aontais. Go deimhin, áiritheofar leis an síneadh ama sin gur réidhe agus gur neamhshuaití a bheidh cur chun feidhme na rogha beartais atá sa Chód maidir le haistriú de réir a chéile chuig úsáid córas leictreonach amháin i gcomhair na hidirghníomhaíochta idir oibreoirí eacnamaíocha agus údaráis chustaim, agus i measc údaráis chustaim, agus maidir le deireadh a chur le nósanna imeachta páipéarbhunaithe.
 Ghlac an Coimisiún tuarascáil
 7
 maidir le cur chun feidhme Chód Custaim an Aontais agus a thionchar go dtí seo, lena náirítear a chórais leictreonacha, ina bhfuil níos mó mionsonraí faoin rud is bun leis an moill a cuireadh ar chur chun feidhme roinnt córas leictreonach.
 Oiriúnacht rialála agus simpliú
 Tá sé ina chuspóir leis an gCód a áirithiú go naistreofar chuig timpeallacht lánleictreonach na próisis custaim go léir d’fhonn creat a áirithiú do chustam an Aontais atá in oiriúint do chúinsí nua-aimseartha trádála agus, ar an gcaoi sin, cur lena iomaíche atá gnólachtaí Eorpacha agus cosaint níos fearr á tabhairt do leasanna airgeadais agus leasanna eacnamaíocha an Aontais agus na mBallstát agus do shlándáil agus sábháilteacht thomhaltóirí an Aontais san am céanna. Leis an spriocdháta i leith gach ceann de na seacht gcóras leictreonacha dhéag a chur chun feidhme faoi 2020, áfach, cuirtear brú nach beag ar gach dream atá i gceist – ar na Ballstáit, ar an gCoimisiún agus ar an lucht gnó. Leis an moill atá beartaithe ar chur chun feidhme lín beag córas, cuideofar aird a dhíriú ar a áirithiú go seachadfar na córais eile go héifeachtach faoi 2020. Ina theannta sin, is féidir an mhoill a bhainistiú leis an leasú seo ar an gcreat dlíthiúil, chun go gceadófar go leanfar d’úsáid socruithe idirthréimhseacha i ndiaidh 2020 i gcás na ngnóthaí custaim a mbeifear ag déileáil leo trí mheán na gcóras leictreonach a gcuirfear moill orthu. I roinnt cásanna, go deimhin, tá córais leictreonacha i gceist cheana sna socruithe sin atá ann cheana agus ní dhéantar le forálacha an Chóid ach foráil maidir lena nuasghrádú. Dá bhrí sin, ní bheidh sé ina thoradh ar chur siar an spriocdháta le haghaidh seachadadh roinnt córas TF go gcuirfear i mbaol baint amach na gcuspóirí atá le Cód Custaim an Aontais.
 4.IMPLEACHTAÍ BUISÉADACHA
 Ní bheadh aon impleachtaí buiséadacha sa ghearrthréimhse ag an bhféidearthacht maidir le húsáid a bhaint as bealaí eile i ndáil le faisnéis chustaim a mhalartú agus a stóráil i gcás roinnt de na córais leictreonacha de chuid Chód Custaim an Aontais. Leis an tionscnamh seo, trí fhoráil a dhéanamh maidir le beart sábháilteachta dlí i gcomhair an lín bhig córas leictreonach a bheidh le cur i bhfeidhm i ndiaidh 2020, ceadaítear aird iomlán a dhíriú sa dá bhliain atá romhainn ar an obair a bhaineann lena áirithiú go mbeidh formhór na gcóras curtha chun críche faoi 2020. Ar an gcaoi sin, cuidíonn sé le baint amach chuspóirí Chód Custaim an Aontais, lena náirítear an cuspóir i dtaobh chosaint acmhainní airgeadais an Aontais a áirithiú ar bhealach níos fearr.
 Beidh maoiniú de dhíth faoin gcéad ghlúin eile de chláir cistiúcháin custaim an Aontais le haghaidh na tréimhse i ndiaidh 2020 lena áirithiú gur féidir leanúint ar aghaidh go dtí 2025 leis an obair ar mhaithe le córais leictreonacha Chód Custaim an Aontais a fhorbairt.
 5.EILIMINTÍ EILE
 •Pleananna cur chun feidhme, agus socruithe faireacháin, meastóireachta agus tuairiscithe
 Cuirfidh an Coimisiún i gcrích, faoi 2021, meastóireacht eatramhach ar chreat dlíthiúil Chód Custaim an Aontais agus ar na córais leictreonacha a bheidh curtha chun feidhme faoin dáta sin. Seolfaidh sé seiceáil oiriúnachta níos cuimsithí tar éis 2025, nuair a bheidh na córais leictreonacha go léir i bhfeidhm, lena chinneadh an bhfuil aon bhearnaí nó earráidí sa Chód nach mór dul i ngleic leo trí thogra níos uileghabhálaí maidir le leasú.
 •Míniúchán mionsonraithe ar fhorálacha sonracha an togra
 I gcomhréir leis an gcur chuige reachtach a úsáideadh i gcomhair na foclaíochta atá in Airteagal 278 faoi láthair, agus i gcomhair an Chóid ina iomláine, tá sé beartaithe ag an gCoimisiún nach nainmneofar san Airteagal 278 leasaithe na córais leictreonacha a bhfuil moill ar a gcur chun feidhme. Ina ionad sin, déanfar tagairt sa leasú do ghrúpaí na bhforálacha reachtacha a bhfuil na córais leictreonacha i dtrácht ceaptha lena gcur i bhfeidhm, mar seo a leanas:
 ·Bainistíocht Ráthaíochtaí (GUM) – an córas leictreonach arna ceapadh chun Airteagail 89 go 98 den Chód a chur i bhfeidhm (ráthaíocht i dtaca le fiach poitéinsiúil custaim nó le fiach custaim atá ann cheana);
 ·an Córas Rialaithe Allmhairí (ICS) – an córas leictreonach arna ceapadh chun Airteagail 127 go 130 den Chód a chur i bhfeidhm (dearbhú iontrála achomair);
 ·an Cruthúnas ar Stádas Aontais (PoUS) – an córas leictreonach arna ceapadh chun Airteagail 153 go 155 den Chód a chur i bhfeidhm (stádas custaim earraí);
 ·an Imréiteach Láraithe i gcomhair Allmhairithe (CCI) – córas leictreonach atá ceaptha chun Airteagal 179 den Chód a chur i bhfeidhm;
 ·an Córas Nua Ríomhchuidithe Idirthurais (NCTS) – an córas leictreonach atá ceaptha chun Airteagail 210(a), 215(2), 226 go 230 233 go 234 den Chód (idirthuras) a chur i bhfeidhm; agus
 ·an Uathchóras Onnmhairiúcháin (AES) móide an tuasghrádú ar an gCóras Náisiúnta Onnmhairiúcháin (lena gcumhdaítear freisin an chomhpháirt onnmhairiúcháin den Chóras Náisiúnta Nósanna Imeachta Speisialta) – na córais leictreonacha arna gceapadh chun mír (d) d’Airteagail 210, Airteagal 215(1) agus Airteagail 263, 264, 267, 269 go 272, 274 agus 275 den Chód a chur i bhfeidhm (mar is infheidhme maidir le hearraí arna dtabhairt amach as críoch chustaim an Aontais).
 Tá an tUathchóras Onnmhairiúcháin (AES) ceaptha freisin chun imréiteach láraithe a chur i bhfeidhm i leith onnmhairiúcháin (Airteagal 179 den Chód) ach, a mhéid go bhfuil Imréiteach Láraithe (CCI) agus AES araon le seachadadh i ndiaidh 2020, níl aon ghá le tagairt shainráite a dhéanamh don nasc idir Airteagal 179 agus AES sa mhír nua atá beartaithe in Airteagal 278 den Chód.
 Má ghlactar é, fágfaidh an téacs leasaithe go bhféadfar aistriú réidh a dhéanamh ó na córais atá ann faoi láthair, atá phaipéarbhunaithe den chuid is mó, chuig an timpeallacht leictreonach nua dá bhforáiltear sa Chód. Tá cur síos mionsonraithe ar na socruithe idirthréimhseacha maidir le gach ceann de na córais leictreonacha atá á bhforbairt, a mbeadh feidhm acu go fóill dá réir sin i gcás na gcóras ar cuireadh moill orthu, sa Rialachán Tarmligthe Idirthréimhseach maidir le Cód Custaim an Aontais. Is é an toradh dlí a bheadh ar leasú a dhéanamh ar Airteagal 278 den Chód sa bhrí a thuairiscítear thuas ná go mbeadh feidhm ag cuid de na bearta idirthréimhseacha sin ar feadh tréimhse ama ní b’fhaide. Is iad seo a leanas na bearta is tábhachtaí díobh siúd:
 ·ba iad na leaganacha reatha de ICS, NCTS agus an Córas Rialaithe Onnmhairiúcháin a bheadh go fóill mar an gcóras leictreonach chun déileáil leis an dearbhú iontrála achomair, leis an nós imeachta idirthurais agus leis an rialú onnmhairiúcháin;
 ·leanfadh na húdaráis chustaim ag formhuiniú na foirme páipéir T2L mar chruthúnas ar stádas Aontais;
 ·leagfaí síos le hIarscríbhinn 9 den Rialachán Tarmligthe Idirthréimhseach, seachas le hIarscríbhinn B den Rialachán Tarmligthe, na socruithe sonraí is infheidhme maidir le dearbhuithe agus fógraí sna córais TF réamhluaite a chuirfear i bhfeidhm i ndiaidh 2020;
 ·bheadh feidhm go fóill ag nósanna imeachta idirthurais an Aontais atá ann cheana i gcomhair aeriompair, muiriompair nó iompar d’iarnród;
 ·d’úsáidfí doiciméid pháipéir go fóill chun fógra a thabhairt maidir le hearraí arna tabhairt amach as an gcríoch chustaim;
 ·cé go mbeadh comhar ann idir na Ballstáit a raibh baint acu le húdarú ar Imréiteach Láraithe, bheidís i dteideal freisin diúltú d’údarú i gcás ina gcruthófaí ualach riaracháin díréireach dá ndeonófaí é; agus
 ·níor mhór an fhaisnéis ar ráthaíochtaí arna núsáid i níos mó ná Ballstát amháin chun crocha seachas idirthuras a mhalartú idir na Ballstáit ar an ríomhphost agus níor mhór í a stóráil i gcórais náisiúnta na mBallstát.
 2018/0040 (COD)
 Togra le haghaidh
 RIALACHÁN Ó PHARLAIMINT NA hEORPA AGUS ÓN gCOMHAIRLE
 lena leasaítear Rialachán (AE) Uimh. 952/2013 maidir le síneadh ama a chur le húsáid idirthréimhseach a bhaint as bealaí eile seachas na teicnící próiseála sonraí leictreonacha dá bhforáiltear i gCód Custaim an Aontais
 TÁ PARLAIMINT NA hEORPA AGUS COMHAIRLE AN AONTAIS EORPAIGH,
 Ag féachaint don Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh, agus go háirithe Airteagal 33 agus Airteagal 207 de,
 Ag féachaint don togra ón gCoimisiún Eorpach,
 Tar éis dóibh an dréachtghníomh reachtach a chur chuig na parlaimintí náisiúnta,
 Ag gníomhú dóibh i gcomhréir leis an ngnáthnós imeachta reachtach,
 De bharr an méid seo a leanas:
 (1)Faoi Rialachán (AE) Uimh. 952/2013 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle lena leagtar síos Cód Custaim an Aontais
 8
 (an Cód), is trí úsáid a bhaint as teicnící próiseála sonraí leictreonacha a dhéanfar gach malartú faisnéise idir údaráis chustaim, agus idir oibreoirí eacnamaíocha agus údaráis chustaim, agus a stórálfar faisnéis den sórt sin.
 (2)Ceadaítear faoin gCód, áfach, leas a bhaint, le linn idirthréimhse, as bealaí eile le faisnéis a mhalartú agus a stóráil seachas teicnící próiseála sonraí leictreonacha, a mhéid nach mbeidh na córais leictreonacha atá riachtanach chun forálacha an Chóid a chur i bhfeidhm ag feidhmiú go fóill, ach ní bheidh sé sin amhlaidh ach go dtí an 31 Nollaig 2020 ar a dhéanaí.
 (3)I gcomhréir leis an gCód, tá na Ballstáit chun comhoibriú leis an gCoimisiún chun córais leictreonacha a fhorbairt, a chothabháil agus a úsáid ar mhaithe le faisnéis chustaim a mhalartú agus a stóráil agus tá an Coimisiún chun clár oibre a dhréachtú a bhaineann le forbairt agus le húsáid na gcóras leictreonach sin.
 (4)Bunaíodh an Clár Oibre le Cinneadh Cur Chun Feidhme (AE) 2016/578 ón gCoimisiún
 9
 . Tá liosta ann de sheacht gcinn déag de chórais leictreonacha is gá a fhorbairt chun an Cód a chur i bhfeidhm, ag na Ballstáit ina naonar (i gcás córais atá le bainistiú ar an leibhéal náisiúnta – “córais náisiúnta”) nó ag na Ballstáit agus ag an gCoimisiún i ndlúthchomhar le chéile (i gcás córais ar fud an Aontais, a gcuimsítear i gcuid acu comhpháirteanna ar fud an Aontais agus comhpháirteanna náisiúnta – “córais thras-Eorpacha”).
 (5)Leagtar amach sa Chlár Oibre an sceideal pleanála maidir le cur chun feidhme na gcóras náisiúnta agus na gcóras tras-Eorpach sin.
 (6)Tá an iliomad dúshlán i gceist leis na córais leictreonacha go léir atá riachtanach a bhunú faoi 2020, don Choimisiún agus do na Ballstáit araon. Ar an gcéad dul síos, i gcásanna áirithe, chun na heilimintí sonraí a chomhchuibhiú ar bhonn samhlacha sonraí atá inghlactha go hidirnáisiúnta mar a cheanglaítear faoin gCód, ní mór athríomhchlárú as an nua a dhéanamh ar na córais leictreonacha atá ann cheana, agus ar infheistíochtaí ó thaobh airgeadais agus ó thaobh ama araon ar mó iad ná mar a bhí beartaithe an tráth a glacadh an Cód. Ar an dara dul síos, toisc go bhfuil na córais leictreonacha idirnasctha go dlúth le chéile, is tábhachtach an rud é iad a thabhairt isteach san ord ceart. Má bhíonn moill ar fhorbairt córais amháin, is cinnte go mbeidh sé ina thoradh air sin go mbeidh moill ar fhorbairt córas eile. Ar an tríú dul síos, glacadh an Cód (lena náirítear an dáta deiridh le haghaidh bearta idirthréimhseacha, mar atá an 31 Nollaig 2020) in 2013 ach ní go dtí 2015 agus 2016 a glacadh na rialacha lena bhforlíontar nó lena gcuirtear chun feidhme é, eadhon Rialachán Tarmligthe (AE) 2015/2446 ón gCoimisiún
 10
 , Rialachán Cur Chun Feidhme (AE) 2015/2447 ón gCoimisiún
 11
 agus Rialachán Tarmligthe (AE) 2016/341 ón gCoimisiún
 12
 . Ghlac an plé ar na rialacha sin i bhfad ní ba mhó ama ná mar a bhíothas ag súil leis agus bhí sé sin ina chúis le moill ar leagan amach na sonraíochtaí feidhmiúla agus na sonraíochtaí teicniúla is gá chun na córais leictreonacha a fhorbairt.
 (7)Tá sé tagtha chun solais, cé go mbeidh formhór na gcóras in úsáid faoi 2020, gurb amhlaidh nach féidir cinn eile a chur i gcrích ach i bpáirt faoin dáta sin.
 (8)Dá bhrí sin, tar éis don Choimisiún dul i gcomhairle leis na Ballstáit agus le hoibreoirí eacnamaíocha, tá sé á mholadh aige go leanfaí leis an obair i ndiaidh an 31 Nollaig 2020 ar dhá ghrúpa córas. Cuimsítear sa chéad ghrúpa córais leictreonacha atá ann cheana nach mór a uasghrádú chun ceanglais áirithe de chuid an Chóid a chur san áireamh, amhail comhchuibhiú na gceanglas maidir le sonraí atá le cur isteach sna córais. Cuimsítear sa ghrúpa sin trí cinn de chórais thras-Eorpacha (an córas lena ndéileáiltear le dearbhaithe iontrála achomair, an córas lena ndéileáiltear le hidirthuras inmheánach agus idirthuras seachtrach agus an córas lena ndéileáiltear le hearraí arna dtabhairt amach as críoch chustaim an Aontais), chomh maith leis an gCóras Náisiúnta Onnmhairiúcháin (lena náirítear an chomhpháirt onnmhairiúcháin den Chóras Náisiúnta Nósanna Imeachta Speisialta). Cuimsítear sa dara grúpa trí cinn de chórais leictreonacha thras-Eorpacha nua (na córais a bhaineann le ráthaíochtaí i dtaca le fiach poitéinsiúil custaim nó le fiach custaim atá ann cheana, le stádas custaim earraí agus le himréiteach láraithe). Dhréachtaigh an Coimisiún, i gcomhar leis na Ballstáit, amchlár mionsonraithe d’fhonn na córais sin a chur in úsáid thar tréimhse suas go dtí deireadh 2025.
 (9)I gcomhréir leis an bpleanáil nua maidir leis na córais leictreonacha a fhorbairt, ba cheart síneadh ama, go dtí 2025, a leagan síos freisin, i gcás an dá ghrúpa sin de chórais leictreonacha, maidir leis an tréimhse a leagtar síos sa Chód inar féidir úsáid a bhaint ar bhonn idirthréimhseach as bealaí eile le faisnéis a mhalartú agus a stóráil seachas na teicnící próiseála sonraí leictreonacha dá dtagraítear in Airteagal 6(1) den Chód.
 (10)Maidir leis na córais eile atá le cur ar bun chun críocha an Cód a chur chun feidhme, ba cheart feidhm a bheith go fóill ag an dáta deiridh ginearálta den 31 Nollaig 2020 maidir le húsáid a bhaint as bealaí eile le faisnéis a mhalartú agus a stóráil seachas na teicnící próiseála sonraí leictreonacha dá dtagraítear in Airteagal 6(1) den Chód.
 (11)Ba cheart, dá bhrí sin, an Cód a leasú dá réir sin.
 TAR ÉIS AN RIALACHÁN SEO A GHLACADH:
 Airteagal 1
 Leasaítear Rialachán (AE) Uimh. 952/2013 mar a leanas:
 (1)Cuirtear an méid seo a leanas in ionad Airteagal 278:
 “Airteagal 278
 Bearta idirthréimhseacha
 1.Féadfar leas a bhaint as bealaí eile le faisnéis a mhalartú agus a stóráil, seachas na teicnící próiseála sonraí leictreonacha dá dtagraítear in Airteagal 6(1), ar bhonn idirthréimhseach, go dtí an 31 Nollaig 2020 ar a dhéanaí, i gcás nach mbeidh na córais leictreonacha atá riachtanach chun forálacha an Chóid a chur i bhfeidhm, cé is moite dóibh sin dá dtagraítear i mír 2, ag feidhmiú go fóill.
 2.Féadfar leas a bhaint as bealaí eile seachas na teicnící próiseála sonraí leictreonacha dá dtagraítear in Airteagal 6(1), ar bhonn idirthréimhseach, go dtí an 31 Nollaig 2025 ar a dhéanaí, i gcás nach mbeidh na córais leictreonacha atá riachtanach chun forálacha seo a leanas an Chóid a chur i bhfeidhm ag feidhmiú go fóill:
 (a)na forálacha maidir le ráthaíochtaí i dtaca le fiach poitéinsiúil custaim nó le fiach custaim atá ann cheana a leagtar síos in Airteagail 89 go 98;
 (b)na forálacha maidir le dearbhuithe iontrála achomair a leagtar síos in Airteagail 127 go 130;
 (c)na forálacha maidir le stádas custaim earraí a leagtar síos in Airteagail 153 go 155;
 (d)na forálacha maidir le himréiteach láraithe a leagtar síos in Airteagal 179;
 (e)na forálacha maidir le hidirthuras a leagtar síos in Airteagal 210(a), Airteagal 215(2), Airteagail 226 go 230 agus Airteagail 233 go 234; agus
 (f)na forálacha maidir le hearraí arna dtabhairt amach as críoch chustaim an Aontais mar a leagtar síos in Airteagal 210(d), Airteagal 215(1), Airteagail 263 go 264, Airteagal 267, Airteagail 269 go 272 agus Airteagail 274 go 275.
 (2)In Airteagal 279, cuirtear na focail “sna cásanna sin dá dtagraítear in” in ionad na bhfocal “sa chás sin dá dtagraítear in”.
 Airteagal 2
 Tiocfaidh an Rialachán seo i bhfeidhm an fichiú lá tar éis lá a fhoilsithe in Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh.
 Beidh an Rialachán seo ina cheangal go huile agus go hiomlán agus beidh sé infheidhme go díreach i ngach Ballstát.
 Arna dhéanamh sa Bhruiséil,
 Thar ceann Pharlaimint na hEorpa
 Thar ceann na Comhairle
 An tUachtarán
 An tUachtarán
 (1)
 Rialachán (AE) Uimh. 952/2013 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 9 Deireadh Fómhair 2013 lena leagtar síos Cód Custaim an Aontais (athmhúnlú) (IO L 56, 10.10.2013, lch. 1).
 (2)
 Cinneadh Cur Chun Feidhme (AE) 2016/578 ón gCoimisiún an 11 Aibreán 2016 lena mbunaítear an Clár Oibre a bhaineann le forbairt agus le húsáid na gcóras leictreonach dá bhforáiltear i gCód Custaim an Aontais (IO L 99, 15.4.2016, lch. 6).
 (3)
 Cinneadh Uimh. 70/2008/CE ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 15 Eanáir 2008 maidir le timpeallacht gan pháipéar i ndáil le custaim agus le trádáil (IO L 23, 26.1.2008, lch. 21).
 (4)
 Rialachán Tarmligthe (AE) 2015/2446 ón gCoimisiún an 28 Iúil 2015 lena bhforlíontar Rialachán (AE) Uimh. 952/2013 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 9 Deireadh Fómhair 2013 lena leagtar síos Cód Custaim an Aontais (IO L 58, 29.12.2015, lch. 1).
 (5)
 Rialachán Cur Chun Feidhme (AE) 2015/2447 ón gCoimisiún an 24 Samhain 2015 lena leagtar síos rialacha mionsonraithe maidir le cur chun feidhme forálacha áirithe de Rialachán (AE) Uimh. 952/2013 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 9 Deireadh Fómhair 2013 lena leagtar síos Cód Custaim an Aontais (IO L 58, 29.12.2015, lch. 558).
 (6)
 Rialachán Tarmligthe (AE) 2016/341 ón gCoimisiún an 17 Nollaig 2015 lena bhforlíontar Rialachán (AE) Uimh. 952/2013 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle maidir le rialacha idirthréimhseacha i leith forálacha áirithe de chuid Chód Custaim an Aontais i gcás nach bhfuil na córais leictreonacha chuí ag feidhmiú go fóill (IO L 69, 15.3.2016, lch. 1).
 (7)
 Tuarascáil ón gCoimisiún chuig Parlaimint na hEorpa agus chuig an gComhairle maidir le cur chun feidhme Chód Custaim an Aontais agus maidir le feidhmiú na cumhachta chun gníomhartha tarmligthe a ghlacadh de bhun Airteagal 284 de chuid an Chóid [COM (2018)39]
 (8)
 Rialachán (AE) Uimh. 952/2013 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 9 Deireadh Fómhair 2013 lena leagtar síos Cód Custaim an Aontais (IO L 269, 10.10.2013, lch. 1).
 (9)
 Cinneadh Cur Chun Feidhme (AE) 2016/578 ón gCoimisiún an 11 Aibreán 2016 lena mbunaítear an Clár Oibre a bhaineann le forbairt agus le húsáid na gcóras leictreonach dá bhforáiltear i gCód Custaim an Aontais (IO L 99, 15.4.2016, lch. 6).
 (10)
 Rialachán Tarmligthe (AE) 2015/2446 ón gCoimisiún an 28 Iúil 2015 lena bhforlíontar Rialachán (AE) Uimh. 952/2013 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle maidir le rialacha mionsonraithe i leith forálacha áirithe de chuid Cód Custaim an Aontais (IO L 343, 29.12.2015, lch. 1).
 (11)
 Rialachán Cur Chun Feidhme (AE) 2015/2447 ón gCoimisiún an 24 Samhain 2015 lena leagtar síos rialacha mionsonraithe maidir le cur chun feidhme forálacha áirithe de Rialachán (AE) Uimh. 952/2013 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle lena leagtar síos Cód Custaim an Aontais (IO L 343, 29.12.2015, lch. 558).
 (12)
 Rialachán Tarmligthe (AE) 2016/341 ón gCoimisiún an 17 Nollaig 2015 lena bhforlíontar Rialachán (AE) Uimh. 952/2013 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle maidir le rialacha idirthréimhseacha i leith forálacha áirithe de chuid Chód Custaim an Aontais i gcás nach bhfuil na córais leictreonacha chuí ag feidhmiú go fóill agus lena leasaítear Rialachán Tarmligthe (AE) 2015/2446 (IO L 69, 15.3.2016, lch. 1).


text:
 25 . 1 . 97 I DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften Nr . C 26/ 1
 I
 (Mitteilungen)
 GERICHTSHOF
 GERICHTSHOF
 URTEIL DES GERICHTSHOFES Kauf von Waren durch einen Kunden, der nicht der
 ( Sechste Kammer ) Erwerber des Gutscheins war und der normalerweise den
 tatsächlichen, vom Lieferanten beim Verkauf des Gut
 vom 24 . Oktober 1996 scheins verlangten Preis nicht kennt, zu seinem Nennwert
 in der Rechtssache C-288/94 ( Vorabentscheidungsersuchen als vollständige oder teilweise Bezahlung anzunehmen,
 des Value Added Tax Tribunal ): Argos Distributors Ltd dahin auszulegen, daß die durch den Gutschein gebildete
 gegen Commissioners of Customs & Excise ( 1 ) Gegenleistung der Betrag ist, den der Lieferant beim
 (Mehrwertsteuer — Sechste Richtlinie — Besteuerungs Verkauf des Gutscheins tatsächlich erhalten hat.
 grundlage)
 C ) ABl . Nr . C 380 vom 31 . 12 . 1994 .
 ( 97IC 26/01 ) ( 2 ) ABl . Nr . L 145 vom 13 . 6 . 1977, S. 1 .
 (Verfahrenssprache: Englisch)
 (Vorläufige Übersetzung; die endgültige Übersetzung
 erscheint in der Sammlung der Rechtsprechung des
 Gerichtshofes)
 URTEIL DES GERICHTSHOFES
 In der Rechtssache C-288 /94 betreffend ein dem Gerichts (Vierte Kammer)
 hof gemäß Artikel 177 EG-Vertrag vom Value Added Tax vom 24 . Oktober 1996
 Tribunal London in dem bei diesem anhängigen Rechtsstreit
 Argos Distributors Ltd gegen Commissioners of Customs & in der Rechtssache C-l 72/95 ( Vorabentscheidungsersuchen
 Excise vorgelegtes Ersuchen um Vorabentscheidung über des Tribunal administratif Amiens ): Société sucrière agri
 die Auslegung von Artikel 1 1 der Sechsten Richtlinie cole de Maizy und Société sucrière de Berneuil-sur-Aisne
 77/388 /EWG des Rates vom 17 . Mai 1977 zur Harmoni gegen Directeur régional des impôts (')
 sierung der Rechtsvorschriften der Mitgliedstaaten über die (Gemeinsame Marktorganisation für Zucker — Entste
 Umsatzsteuern — Gemeinsames Mehrwertsteuersystem: hungstatbestand der Verpflichtung zur Zahlung der Lager
 einheitliche steuerpflichtige Bemessungsgrundlage ( 2 ) hat kosten und Abgaben, der Produktionsabgaben und der
 der Gerichtshof ( Sechste Kammer ) unter Mitwirkung des Tilgungsabgaben — Fälligkeitszeitpunkt der Tilgungs
 Kammerpräsidenten G. F. Mancini, der Richter C. N. Ka abgaben)
 kouris ( Berichterstatter ) und G. Hirsch — Generalanwalt: ( 97/C 26/02 )
 N. Fennelly; Kanzler: H. von Holstein , Hilfskanzler — am
 24 . Oktober 1996 ein Urteil mit folgendem Tenor erlas
 sen : .
 (Verfahrenssprache: Französisch)
 Artikel 1 1 Teil A Absatz 1 Buchstabe a) der Sechsten (Vorläufige Übersetzung; die endgültige Übersetzung
 Richtlinie 77/388/EWG des Rates vom 17. Mai 1977 zur erscheint in der Sammlung der Rechtsprechung des
 Harmonisierung der Rechtsvorschriften der Mitgliedstaaten Gerichtshofes)
 über die Umsatzsteuern — Gemeinsames Mehrwertsteuer
 system : einheitliche steuerpflichtige Bemessungsgrundlage In der Rechtssache C-172/95 , betreffend ein dem Gerichts
 ist in einem Fall, in dem ein Lieferant an einen Erwerber hof nach Artikel 1 77 EG-Vertrag vom Tribunal administra
 einen Gutschein unter Gewährung eines Rabatts mit dem tif Amiens in dem bei diesem anhängigen Rechtsstreit
 Versprechen verkauft hat, diesen Gutschein später beim Societe sucriere agricole de Maizy und Societe sucriere de
 ---pagebreak--- Nr. C 26/2 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 25.1.97
 Berneuil-sur-Aisne gegen Directeur regional des impots URTEIL DES GERICHTSHOFES
 vorgelegtes Ersuchen um Vorabentscheidung über die Aus ( Dritte Kammer )
 legung der Bestimmungen der Gemeinschaftsregelung für
 verschiedene Abgaben auf dem Zuckersektor hat der vom 24 . Oktober 1996
 Gerichtshof (Vierte Kammer ) unter Mitwirkung der Richter in der Rechtssache C-335/95 ( Vorabentscheidungsersuchen
 C. N. Kakouris in Wahrnehmung der Aufgaben des der Cour du travail Lüttich ): Institut national d'assurances
 Präsidenten der Vierten Kammer ( Berichterstatter ) P. J. G. sociales pour travailleurs indépendants ( Inasti ) gegen
 Kapteyn und H. Ragnemalm — Generalanwalt: M. B. Michel Picard ( 1 )
 Elmer; Kanzler: H. A. Rühl, Hauptverwaltungsrat — am (Soziale Sicherheit der Wanderarbeitnehmer — Alters- und
 24 . Oktober 1996 ein Urteil mit folgendem Tenor erlas Todesfallversicherung — Leistungen — Gleichzeitige Fest
 sen :
 stellung der Renten nach den Rechtsvorschriften zweier
 Mitgliedstaaten — Automatische Feststellung mit Eingang
 1 . Artikel 8 Absatz 2 Unterabsatz 3 Buchstabe a) der eines Antrags beim zuständigen Versicherungsträger eines
 Verordnung (EWG) Nr. 1785/81 des Rates vom der Mitgliedstaaten — Verpflichtung, einen Antrag beim
 30. Juni 1981 über die gemeinsame Marktorganisation Versicherungsträger des Wohnstaats einzureichen, um die
 für Zucker und Artikel 6 Absatz 4 der Verordnung gleichzeitige Feststellung der Renten zu erwirken)
 (EWG) Nr. 1358/77 des Rates vom 20. Juni 1977. zur ( 97/C 26/03 )
 Aufstellung allgemeiner Regeln für den Ausgleich der
 Lagerkosten für Zucker und zur Aufhebung der Ver (Verfahrenssprache: Französisch)
 ordnung (EWG) Nr. 750/68 sind so auszulegen, daß die
 Voraussetzungen für die Entstehung der Verpflichtung
 zur Zahlung der Lagerkostenabgabe zum Zeitpunkt des (Vorläufige Übersetzung; die endgültige Übersetzung
 Absatzes des Zuckers erfüllt sind. erscheint in der Sammlung der Rechtsprechung des
 Gerichtshofes)
 2 . Artikel 28 Absätze 3 und 4 der Verordnung (EWG) In der Rechtssache C-335/95 betreffend ein dem Gerichts
 Nr. 1785/81 ist so auszulegen, daß die Voraussetzungen hof nach Artikel 177 EG-Vertrag von der Cour du travail
 für die Entstehung der Verpflichtung zur Zahlung der in Lüttich ( Belgien ) in dem bei dieser anhängigen Rechtsstreit
 dieser Abgabe vorgesehenen Produktionsabgaben zum Institut national d'assurances sociales pour travailleurs
 Zeitpunkt der Berechnung Her Zuckererzeugung am independants ( Inasti ) gegen Michel Picard vorgelegtes
 Ende jedes Wirtschaftsjahres erfüllt sind. Ersuchen um Vorabentscheidung über die Auslegung des
 Artikels 36 der Verordnung ( EWG ) Nr . 574/72 des Rates
 vom 21 . März 1 972 über die Durchführung der Verordnung
 3 . Artikel 32a Absatz 1 der Verordnung (EWG) Nr. 1 785/
 ( EWG ) Nr. 1408/71 zur Anwendung der Systeme der
 81 in der Fassung der Verordnung (EWG) Nr. 934/86
 des Rates vom 24 . März 1 98 6 und Artikel 1 Absatz 1 der
 sozialen Sicherheit auf Arbeitnehmer und Selbständige
 sowie deren Familienangehörige, die innerhalb der Gemein
 Verordnung (EWG) Nr. 3046/86 der Kommission vom
 schaft zu- und abwandern, in der durch die Verordnung
 3 . Oktober 1 986 mit Durchführungsbestimmungen für
 ( EWG ) Nr . 2001 /83 des Rates vom 2 . Juni 1983 ( ABl .
 die Erhebung der Tilgungsabgabe im Zuckersektor sind L 230 , S. 6 ) geänderten und aktualisierten Fassung hat der
 so auszulegen , daß die Voraussetzungen für die Entste
 Gerichtshof ( Dritte Kammer ) unter Mitwirkung des Kam
 hung der Verpflichtung zur Zahlung der Tilgungsab merpräsidenten J. C. Moitinho de Almeida ( Berichterstat
 gabe zum Zeitpunkt der Berechnung der Zuckerpro
 ter ), der Richter C. Gulmann und J.-P. Puissochet —
 duktion am Ende jedes der Wirtschaftsjahre 1 986/87 bis
 Generalanwalt: A. La Pergola ; Kanzler: R. Grass — am
 1990/91 erfüllt sind.
 24 . Oktober 1996 ein Urteil mit folgendem Tenor erlas
 sen :
 4 . Artikel 1 der Verordnung (EWG) Nr. 1914/87 des Rates
 vom 2 . Juli 1987 zur Einführung einer besonderen Artikel 36 Absatz 4 der Verordnung (EWG) Nr. 574/72 des
 Tilgungsabgabe für Zucker im Wirtschaftsjahr 1986/87 Rates vom 21 . März 1972 über die Durchführung der
 sowie die Artikel 1 und 2 der Verordnung (EWG) Verordnung (EWG) Nr. 1408/71 zur Anwendung der
 Nr. 3061 /87 der Kommission vom 13 . Oktober 1987 Systeme der sozialen Sicherheit auf Arbeitnehmer und
 zur Bestimmung des für das Wirtschaftsjahr 1 986/87 bei Selbständige sowie deren Familienangehörige, die innerhalb
 der Berechnung der besonderen Tilgungsabgabe im der Gemeinschaft zu - und abwandern , in der durch die
 Zuckersektor anzuwendenden Koeffizienten sind so Verordnung (EWG) Nr. 2001 /83 des Rates vom 2 . Juni
 auszulegen, daß die Voraussetzungen für die Entstehung 1 983 geänderten und aktualisierten Fassung, der die gleich
 der Verpflichtung zur Zahlung der besonderen Til zeitige Feststellung der Leistungen vorsieht, sobald ein
 gungsabgabe zum Zeitpunkt der Berechnung der Zuk Leistungsantrag an den Träger eines Mitgliedstaats gerichtet
 kerproduktion am Ende des Wirtschaftsjahres 1986/87 wird, enthält eine selbständige Verfahrensvorschrift, die
 erfüllt sind. unabhängig von der Einhaltung der Bestimmungen der
 Absätze 1 bis 3 dieses Artikels gilt.
 (') ABl . Nr . C 189 vom 22 . 7 . 1995 .
 (') ABl . Nr . C 351 vom 30 . 12 . 1995 .


type: other

text:
Despre candidaturile csm-istilor | judecator Dan Enescu
 ← Proiect privind obiectivele pe care le voi urmări în cazul în care voi fi ales membru al CSM
 Rolul CSM-ului – opinia mea →
 Despre candidaturile csm-istilor
 Este în prezent o mare forfotă cu privire la candidaturile depuse pentru accederea la funcția de membru al CSM.
 Există două categorii de probleme, cei care nu au dreptul să candideze deoarece nu funcționează efectiv în instanţe şi cei care fac parte din actualul CSM şi care doresc sa candideze pentru un nou mandat.
 Cu privire la cei dintâi, situaţia, în ceea ce mă priveşte cred că este clară, regulamentul şi legea fiind extrem de clare, candidatura acestora nu este posibilă. Nu este posibilă pentru că aceştia nu funcţionează la instanţă, ci sunt detaşaţi la alte structuri, respectiv la CSM. Din ce am înţeles aceasta este situaţia unui candidat de la Tribunalul Bistriţa. Alte informaţii nu am, întrucât nu ştiu care sunt ceilalţi candidaţi, iar acest lucru se datorează şi regulamentului alambicat şi secretos de desfăşurare a prezentelor.
 Cred cu tărie că în acest caz se impune atacarea candidaturii depuse, însă nu ştiu care sunt şansele de succes ale acţiunii. Regulamentul de desfăşurare a alegerilor nu prevede calea de atac împotriva hotărârii de acceptare a candidaturii emisă de comitetul electoral de la nivelul Curţilor de Apel, iar pe de altă parte nu ştiu dacă aceste comitete pot fi acuzate de ceva în condiţiile în care acestea pot numai verifica îndeplinirea unor condiţii formale ale legii, respectiv dacă este depusă scrisoarea de candidatură, precum şi celelalte documente prevăzute de lege, proiectul şi declaraţiile respective. Oricum se pare că există o asemenea contestaţie cu privire la candidatura colegului judecător menţionat şi personal sunt chiar curios de rezultatul acesteia. Nu pot însă spune că am vreun interes cât de cât actual pentru a proceda la asocierea cu colega care a atacat hotărârea de acceptare a candidaturii, ci doar interesul ca cei care vor fi aleşi în Consiliu să fie mai presus de orice dispută şi contestare. Este un interes general, al întregului sistem judiciar, a cărui independenţă nu poate fi garantată de o instituţie cu membrii contestabili încă de la alegerea lor.
 În ceea ce priveşte candidatura celor care fac parte din actualul CSM situaţia este ceva mai complicată. Nu îmbrăţişez argumentele pe care aceştia le-au produs în susţinerea punctului lor de vedere, însă nu pot să îl trec cu vederea întrucât acesta are de partea sa pe de o parte precedentul judiciar la cel mai înalt nivel, alegerile privind Preşedintele României, iar pe de altă parte o anumită rigoare juridică, care fără să mă convingă, poate fi de natură a convinge pe alţii.
 În această situaţie se află, cel puţin din ceea ce rezultă la nivelul presei, un procuror, iar din alte informaţii şi vreo doi judecători.
 Cu privire la aceştia cred că nu este de loc utilă contestarea dreptului lor de a candida . În afară de faptul că există o posibilitate ca instanţa independentă investită cu soluţionarea unei eventuale contestaţii cu privire la dreptul de a candida să îmbrăţişeze punctul lor de vedere, mai există şi riscul ca prin intermediul căilor legale procedura iniţiată de alegere a noilor membrii ai CSM să fie suspendată până la calendele greceşti. Există un precedent în acest sens, şi anume alegerea reprezentantului judecătoriilor în 2008, procedură care a eşuat în mod lamentabil.
 În aceste condiţii, cu toate că din punct de vedere legal consider că nu este posibil ca actualii membrii ai CSM să candideze pentru un nou mandat, considerente de oportunitate mă împiedică să atac decizia de acceptare a candidaturii.
 Pe de altă parte, mai este şi o altă problemă. Atât eu, cât şi alţi candidaţi care ne-am făcut publice proiectele am criticat mai mult sau mai puţin activitatea actualilor membrii ai CSM. Am identificat disfuncţii şi am propus soluţii. În cazul în care sistemul judiciar îmbrăţişează opiniile noastre, actualii membrii ai CSM care doresc reînoirea mandatului nu pot avea nici o şansă, voturile pe care aceştia le-ar acumula nefiind semnificative.
 În schimb, în situaţia în care corpul de electori nu îmbrăţişează opinile candidaţilor neCSM-işti şi acordă votul lor celor care au generat discuţia, noi neCSM-iştii avem o mare problemă atât de mesaj, cât şi de comunicare.
 Dan Enescu, judecător la Curtea de Apel Ploieşti
 Cadidat CSM 2010
 2 răspunsuri la Despre candidaturile csm-istilor
 Adrian Neacsu zice:
 14 August 2010 la 0:57
 Dan, inainte de toate felicitari pentru initiativa. Era cam inspaimantator prin blogosfera aproape de unul singur 🙂 O noua cultura a independentei se manifesta, iar alegerile pentru CSM reprezinta doar ocazia.
 danenescu zice:
 14 August 2010 la 7:51
 Mulțumesc pentru felicitări. Am un feeling că sigurătatea se va sfârși curând.