text:
 Fógra dlíthiúil tábhachtach
 |
 22013A0302(01)
 Prótacal maidir leis an imní atá ar mhuintir na hÉireann faoi Chonradh Liospóin
 Official Journal L 060 , 02/03/2013 P. 0131 - 0139
 Prótacalmaidir leis an imní atá ar mhuintir na hÉireann faoi Chonradh LiospóinTÁ RÍOCHT NA BEILGE,POBLACHT NA BULGÁIRE,POBLACHT NA SEICE,RÍOCHT NA DANMHAIRGE,POBLACHT CHÓNAIDHME NA GEARMÁINE,POBLACHT NA hEASTÓINE,ÉIRE,AN PHOBLACHT HEILLÉANACH,RÍOCHT NA SPÁINNE,POBLACHT NA FRAINCE,POBLACHT NA hIODÁILE,POBLACHT NA CIPIRE,POBLACHT NA LAITVIA,POBLACHT NA LIOTUÁINE,ARD-DIÚCACHT LUCSAMBURG,AN UNGÁIR,MÁLTA,RÍOCHT NA hÍSILTÍRE,POBLACHT NA hOSTAIRE,POBLACHT NA POLAINNE,POBLACHT NA PORTAINGÉILE,AN RÓMÁIN,POBLACHT NA SLÓIVÉINE,POBLACHT NA SLÓVAICE,POBLACHT NA FIONLAINNE,RÍOCHT NA SUALAINNE,RÍOCHT AONTAITHE NA BREATAINE MÓIRE AGUS THUAISCEART ÉIREANN,dá ngairtear "NA hARDPHÁIRTITHE CONARTHACHA" anseo feasta,AG MEABHRÚ DÓIBH an Chinnidh ó Cheannairí Stáit nó Rialtais 27 mBallstát an Aontais Eorpaigh, ag teacht le chéile dóibh i dtionól na Comhairle Eorpaí, an 18- 19 Meitheamh 2009, maidir leis an imní atá ar mhuintir na hÉireann faoi Chonradh Liospóin;AG MEABHRÚ DÓIBH an dearbhaithe ó na Ceannairí Stáit nó Rialtais, ag teacht le chéile dóibh i dtionól na Comhairle Eorpaí, an 18- 19 Meitheamh 2009, go ndéanfaidís, an tráth a thabharfaí an chéad Chonradh Aontachais eile i gcrích, forálacha an Chinnidh sin a leagan amach i bPrótacal a chuirfí ag gabháil, i gcomhréir lena rialacha bunreachtúla faoi seach, leis an gConradh ar an Aontas Eorpach agus leis an gConradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh;AG TABHAIRT DÁ nAIRE DÓIBH gur shínigh na hArdpháirtithe Conarthacha an Conradh idir na hArdpháirtithe Conarthacha agus Poblacht na Cróite i dtaobh aontachas Phoblacht na Cróite leis an Aontas Eorpach;TAR ÉIS COMHAONTÚ ar na forálacha seo a leanas, a chuirfear i gceangal leis an gConradh ar an Aontas Eorpach agus leis an gConradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh:TEIDEAL IAN CEART CHUN NA BEATHA, AN TEAGHLACH AGUS OIDEACHASAirteagal 1Ní dhéanann aon ní i gConradh Liospóin lena dtugtar stádas dlíthiúil do Chairt um Chearta Bunúsacha an Aontais Eorpaigh, ná aon ní i bhforálacha an Chonartha sin i réimse na Saoirse, na Slándála agus an Cheartais, difear ar aon dóigh do raon feidhme ná d’infheidhmeacht chaomhnú an chirt chun na beatha in Airteagal 40.3.1, 40.3.2 agus 40.3.3, do raon feidhme ná d’infheidhmeacht chaomhnú an teaghlaigh in Airteagal 41 ná do raon feidhme ná d’infheidhmeacht chaomhnú na gceart i leith oideachais in Airteagail 42 agus 44.2.4 agus 44.2.5 a thugtar le Bunreacht na hÉireann.TEIDEAL IICÁNACHASAirteagal 2Ní dhéanann aon ní i gConradh Liospóin aon athrú d’aon saghas, le haghaidh aon Bhallstáit, ar réim ná ar oibriú inniúlacht an Aontais Eorpaigh i ndáil le cánachas.TEIDEAL IIISLÁNDÁIL AGUS COSAINTAirteagal 3Tá gníomhaíocht an Aontais ar an ardán idirnáisiúnta bunaithe ar phrionsabail an daonlathais, an smachta reachta, uilechoitinne agus dhodhealaitheacht chearta an duine agus na mbunsaoirsí, an mheasa ar dhínit an duine, ar phrionsabail an chomhionannais agus na dlúthpháirtíochta, agus ar an meas ar phrionsabail Chairt na Náisiún Aontaithe agus ar phrionsabail an dlí idirnáisiúnta.Is cuid dhílis den chomhbheartas eachtrach agus slándála é comhbheartas slándála agus cosanta an Aontais agus cuireann sé cumas oibríochtúil ar fáil don Aontas chun tabhairt faoi mhisin lasmuigh den Aontas a bhaineann leis an tsíochánaíocht, le coinbhleachtaí a chosc agus leis an tslándáil idirnáisiúnta a neartú i gcomhréir le prionsabail Chairt na Náisiún Aontaithe.Ní dhéanann sé dochar do bheartas slándála agus cosanta gach Ballstáit, lena n-áirítear Éire, ná d’oibleagáidí aon Bhallstáit.Ní dhéanann Conradh Liospóin difear ná dochar do bheartas traidisiúnta na hÉireann maidir le neodracht mhíleata.Is faoi Bhallstáit — lena n-áirítear Éire, ag gníomhú di de mheon na dlúthpháirtíochta agus gan dochar dá beartas traidisiúnta maidir le neodracht mhíleata — a bheidh sé cineál an chúnaimh nó na cabhrach a chinneadh a chuirfear ar fáil do Bhallstát a fhulaingíonn ionsaí sceimhlitheoireachta nó a ndéantar ionsaí armtha ar a chríoch air.Is gá cinneadh d’aon toil ón gComhairle Eorpach chun go ndéanfaí aon chinneadh gluaiseacht chuig comhchosaint. Is faoi na Ballstáit, lena n-áirítear Éire, a bheadh sé a chinneadh, i gcomhréir le forálacha Chonradh Liospóin agus lena rialacha bunreachtúla faoi seach, an nglacfar nó nach nglacfar comhchosaint.Ní dhéanann aon ní sa Teideal seo difear ná dochar do sheasamh ná do bheartas aon Bhallstáit eile maidir le slándáil agus cosaint.Is faoi gach Ballstát atá sé freisin a chinneadh, i gcomhréir le forálacha Chonradh Liospóin agus le haon cheanglais dhlíthiúla baile, an nglacfar páirt i mbuanchomhar struchtúrtha nó sa Ghníomhaireacht Eorpach um Chosaint.Ní dhéantar foráil le Conradh Liospóin maidir le harm Eorpach a chruthú ná maidir le coinscríobh chun aon eagair mhíleata.Ní dhéanann sé difear do cheart na hÉireann ná aon Bhallstáit eile cineál agus méid a caiteachais nó a chaiteachais cosanta agus slándála agus cineál a cumas nó a chumas cosanta a chinneadh.Is faoi Éirinn nó faoi aon Bhallstát eile a bheidh sé a chinneadh, i gcomhréir le haon cheanglais dhlíthiúla baile, an nglacfaidh nó nach nglacfaidh sí nó sé páirt in aon oibríocht mhíleata.TEIDEAL IVFORÁLACHA CRÍOCHNAITHEACHAAirteagal 4Fanfaidh an Prótacal seo ar oscailt lena shíniú ag na hArdpháirtithe Conarthacha go dtí an 30 Meitheamh 2012.Déanfaidh na hArdpháirtithe Conarthacha daingniú ar an bPrótacal seo, i gcomhréir lena rialacha bunreachtúla faoi seach, agus, mura mbeidh an Prótacal seo tagtha i bhfeidhm faoi dháta aontachais Phoblacht na Cróite leis an Aontas Eorpach, déanfaidh Poblacht na Cróite daingniú ar an bPrótacal seo i gcomhréir lena rialacha bunreachtúla. Taiscfear na hionstraimí daingniúcháin le Rialtas Phoblacht na hIodáile.Tiocfaidh an Prótacal seo i bhfeidhm an 30 Meitheamh 2013 más féidir, ar an gcoinníoll go mbeidh gach ionstraim daingniúcháin taiscthe, nó, ina éagmais sin, ar an gcéad lá den mhí i ndiaidh thaisceadh na hionstraime daingniúcháin ag an gceann is déanaí de na Ballstáit a dhéanfaidh an taisceadh sin.Airteagal 5Tarraingíodh an Prótacal seo suas i scríbhinn bhunaidh amháin sa Bhéarla, sa Bhulgáiris, sa Danmhairgis, san Eastóinis, san Fhionlainnis, sa Fhraincis, sa Ghaeilge, sa Ghearmáinis, sa Ghréigis, san Iodáilis, sa Laitvis, sa Liotuáinis, sa Mháltais, san Ollainnis, sa Pholainnis, sa Phortaingéilis, sa Rómáinis, sa tSeicis, sa tSlóivéinis, sa tSlóvaicis, sa Spáinnis, sa tSualainnis agus san Ungáiris, agus comhúdarás ag gach téacs acu sin; taiscfear é i gcartlann Rialtas Phoblacht na hIodáile, agus cuirfidh an rialtas sin cóip dheimhnithe chuig rialtas gach ceann eile de na Ballstáit.A luaithe a bheidh Poblacht na Cróite tar éis teacht faoi cheangal ag an bPrótacal seo de bhun Airteagal 2 den Ionstraim i dtaobh choinníollacha aontachais Phoblacht na Cróite, déanfar téacs an Phrótacail seo sa Chróitis, a mbeidh comhúdarás aige leis na téacsanna dá dtagraítear sa chéad mhír, a thaisceadh freisin i gcartlann Rialtas Phoblacht na hIodáile, agus cuirfidh an rialtas sin cóip dheimhnithe chuig rialtas gach ceann eile de na Ballstáit.DÁ FHIANÚ SIN, chuir na Lánchumhachtaigh thíos-sínithe a lámh leis an bPrótacal seo.Съставено в Брюксел на тринадесети юни две хиляди и дванадесета година.Hecho en Bruselas, el trece de junio de dos mil doce.V Bruselu dne třináctého června dva tisíce dvanáct.Udfærdiget i Bruxelles den trettende juni to tusind og tolv.Geschehen zu Brüssel am dreizehnten Juni zweitausendzwölf.Kahe tuhande kaheteistkümnenda aasta juunikuu kolmeteistkümnendal päeval Brüsselis.Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα τρεις Ιουνίου δύο χιλιάδες δώδεκα.Done at Brussels on the thirteenth day of June in the year two thousand and twelve.Fait à Bruxelles, le treize juin deux mille douze.Arna dhéanamh sa Bhruiséil, an tríú lá déag de Mheitheamh an bhliain dhá mhíle agus a dó dhéag.Fatto a Bruxelles, addì tredici giugno duemiladodici.Briselē, divi tūkstoši divpadsmitā gada trīspadsmitajā jūnijā.Priimta du tūkstančiai dvyliktų metų birželio tryliktą dieną Briuselyje.Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkettedik év június havának tizenharmadik napján.Magħmul fi Brussell, fit- tlettax-il jum ta’ Ġunju tas-sena elfejn u tnax.Gedaan te Brussel, de dertiende juni tweeduizend twaalf.Sporządzono w Brukseli dnia trzynastego czerwca roku dwa tysiące dwunastego.Feito em Bruxelas, em treze de junho de dois mil e doze.Întocmit la Bruxelles la treisprezece iunie două mii doisprezece.V Bruseli dňa trinásteho júna dvetisícdvanásť.V Bruslju, dne trinajstega junija leta dva tisoč dvanajst.Tehty Brysselissä kolmantenatoista päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattakaksitoista.Som skedde i Bryssel den trettonde juni tjugohundratolv.Voor het Koninkrijk BelgiëPour le Royaume de BelgiqueFür das Königreich Belgien+++++ TIFF +++++Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallone, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.За Република България+++++ TIFF +++++Za Českou republiku+++++ TIFF +++++For Kongeriget Danmark+++++ TIFF +++++Für die Bundesrepublik Deutschland+++++ TIFF +++++Eesti Vabariigi nimel+++++ TIFF +++++Thar cheann Na hÉireannFor Ireland+++++ TIFF +++++Για την Ελληνική Δημοκρατία+++++ TIFF +++++Por el Reino de España+++++ TIFF +++++Pour la République française+++++ TIFF +++++Per la Repubblica italiana+++++ TIFF +++++Για την Κυπριακή Δημοκρατία+++++ TIFF +++++Latvijas Republikas vārdā –+++++ TIFF +++++Lietuvos Respublikos vardu+++++ TIFF +++++Pour le Grand-Duché de Luxembourg+++++ TIFF +++++Magyarország részéről+++++ TIFF +++++Għal Malta+++++ TIFF +++++Voor het Koninkrijk der Nederlanden+++++ TIFF +++++Für die Republik Österreich+++++ TIFF +++++W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej+++++ TIFF +++++Pela República Portuguesa+++++ TIFF +++++Pentru România+++++ TIFF +++++Za Republiko Slovenijo+++++ TIFF +++++Za Slovenskú republiku+++++ TIFF +++++Suomen tasavallan puolestaFör Republiken Finland+++++ TIFF +++++För Konungariket Sverige+++++ TIFF +++++For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Avis juridique important
 |
 21990D1107(01)
 Decisione n. 3/90 del Consiglio di associazione CEE- Cipro del 22 ottobre 1990 che modifica, a seguito dell'adesione del Regno di Spagna e della Repubblica portoghese alla Comunità, il protocollo relativo alla definizione della nozione di prodotti originari e ai metodi di cooperazione amministrativa
 Gazzetta ufficiale n. L 307 del 07/11/1990 pag. 0002 - 0003
 DECISIONE N. 3/90 DEL CONSIGLIO DI ASSOCIAZIONE CEE-CIPRO del 22 ottobre 1990 che modifica, a seguito dell'adesione del Regno di Spagna e della Repubblica portoghese alla Comunità, il protocollo relativo alla definizione della nozione di prodotti originari e ai metodi di cooperazione amministrativa IL CONSIGLIO DI ASSOCIAZIONE, visto l'accordo che istituisce un'associazione tra la Comunità economica europea e la Repubblica di Cipro, firmato il 19 dicembre 1972, visto il protocollo all'accordo precitato, firmato il 19 ottobre 1987 a seguito dell'adesione del Regno di Spagna e della Repubblica portoghese alla Comunità, in particolare l'articolo 23, considerando che il protocollo relativo alla definizione della nozione di «prodotti originari» ed ai metodi di cooperazione amministrativa, in appresso denominato «protocollo origine», deve essere modificato a seguito dell'adesione del Regno di Spagna e della Repubblica portoghese alla Comunità sia sotto il profilo tecnico che per quanto riguarda le disposizioni transitorie necessarie per l'applicazione corretta del regime commerciale previsto nei protocolli derivanti dalla suddetta adesione; considerando che le disposizioni transitorie devono assicurare l'applicazione corretta delle disposizioni commerciali tra la Comunità nella sua composizione al 31 dicembre 1985 e la Spagna e il Portogallo, da un lato, e Cipro, dall'altro, DECIDE: Articolo 1 Il protocollo origine è modificato nel modo seguente: 1) il testo dell'articolo 19, paragrafo 2, secondo comma è sostituito dal testo seguente: «I certificati EUR. 1 rilasciati a posteriori devono recare una delle seguenti diciture: "DÉLIVRÉ A POSTERIORI" "UDSTEDT EFTERFØLGENDE" "NACHTRÄGLICH AUSGESTELLT" >PIC FILE= "T0050158"> "ISSUED RETROSPECTIVELY" "EXPEDIDO A POSTERIORI" "RILASCIATO A POSTERIORI" "AFGEGEVEN A POSTERIORI" "EMITIDO A POSTERIORI".» 2) Il testo dell'articolo 20 è sostituito dal testo seguente: «Articolo 20 In caso di furto, perdita o distruzione di un certificato EUR. 1, l'esportatore può chiedere alle autorità doganali che l'hanno rilasciato un duplicato compilato in base ai documenti d'esportazione in loro possesso. I duplicati così rilasciati devono recare una delle seguenti diciture: "DUPLICATA" "DUPLICAAT" "DUPLIKAT" >PIC FILE= "T0050159"> "DUPLICADO" "DUPLICATO" "DUPLICATE" "SEGUNDA VIA".» 3) Il testo dell'articolo 29 è sostituito dal testo seguente: «Articolo 29 Le merci che rispondano alle condizioni di cui al titolo I e che al 1° gennaio 1988 siano in corso di trasporto o si trovino assegnate, nella Comunità, nelle Isole Canarie e a Ceuta e Melilla o a Cipro, ai regimi del deposito provvisorio dei depositi doganali o delle zone franche, possono essere ammesse a beneficiare delle disposizioni dell'accordo con la riserva della presentazione alle autorità doganali dello Stato d'importazione, entro un termine di sei mesi a decorrere dalla data suddetta, di un certificato EUR.1 compilato a posteriori dalle autorità competenti dello Stato d'esportazione e dei documenti giustificativi del trasporto diretto.» 4) Sono inseriti gli articoli seguenti: «Articolo 31 Per l'applicazione delle disposizioni del protocollo addizionale relative ai prodotti originari delle Isole Canarie e di Ceuta e Melilla, si applica mutatis mutandis il presente protocollo, con riserva delle condizioni particolari di cui agli articoli 32, 33 e 34. Articolo 32 Il termine «Comunità» figurante nel presente protocollo non comprende né le Isole Canarie, né Ceuta e Melilla. L'espressione «prodotti originari della Comunità» non comprende i prodotti originari delle Isole Canarie e di Ceuta e Melilla. Articolo 33 1. I paragrafi seguenti sono applicabili in sostituzione dell'articolo 1 ; i riferimenti fatti nell'articolo 1 sono applicabili, mutatis mutandis, al presente articolo. 2. Purché siano stati trasportati direttamente, conformemente all'articolo 5, sono considerati: a) prodotti originari delle Isole Canarie e di Ceuta e Melilla: i) i prodotti totalmente ottenuti nelle isole Canarie e a Ceuta e Melilla; ii) i prodotti che sono ottenuti nelle isole Canarie e a Ceuta e Melilla e nella cui fabbricazione sono entrati prodotti diversi da quelli di cui al punto i), a condizione che tali prodotti abbiano formato oggetto di lavorazioni o trasformazioni sufficienti a norma dell'articolo 3, paragrafo 1. Questa condizione non è tuttavia richiesta per i prodotti originari, ai sensi del presente protocollo, di Cipro o della Comunità se essi formano oggetto, nelle isole Canarie e a Ceuta e Melilla, di lavorazioni o trasformazioni più complete di quelle, insufficienti, di cui all'articolo 3, paragrafo 3; b) prodotti originari di Cipro: i) i prodotti totalmente ottenuti a Cipro; ii) i prodotti che sono ottenuti a Cipro e nella cui fabbricazione sono entrati prodotti diversi da quelli di cui al punto i), a condizione che tali prodotti abbiano formato oggetto di lavorazioni o trasformazioni sufficienti a norma dell'articolo 3, paragrafo 1. Tale condizione non è tuttavia richiesta per i prodotti originari, ai sensi del presente protocollo, delle Isole Canarie e di Ceuta e Melilla o della Comunità se essi formano oggetto a Cipro di lavorazioni o trasformazioni più complete di quelle, insufficienti, di cui all'articolo 3, paragrafo 3. 3. Le Isole Canarie e Ceuta e Melilla sono considerate come un unico territorio. 4. L'esportatore o il suo rappresentante autorizzato è tenuto ad apporre le diciture «Cipro» e «Isole Canarie, Ceuta e Melilla» nella casella 2 del certificato EUR. 1 e nella casella 1 del formulario EUR. 2. Inoltre, nel caso di prodotti originari delle Isole Canarie o di Ceuta e Melilla, il carattere originario deve essere indicato nella casella 4 del certificato EUR.1 e nella casella 8 del formulario EUR. 2. 5. I prodotti figuranti nell'allegato II sono temporaneamente esclusi dal campo di applicazione del presente protocollo. A questi prodotti si applicano nondimeno, mutatis mutandis, le disposizioni in materia di cooperazione amministrativa. Articolo 34 Le autorità doganali spagnole sono incaricate di garantire alle Isole Canarie e a Ceuta e Melilla l'applicazione del presente protocollo.» Articolo 2 La presente decisione entra in vigore il 1° gennaio 1988. Fatto a Bruxelles, addì 22 ottobre 1990. Per il Consiglio di Associazione Il Presidente G. DE MICHELIS


type: wikipedia

text:
România Mare (România interbelică, România Întregită) e o sintagmă care a intrat în uz după Tratatul de la Versailles din 1920, ca o stare de fapt obiectivă, în comparație cu dimensiunile geo-politice anterioare. România dintre cele două războaie mondiale a avut extinderea teritorială maximă din istoria sa, 295.641 km2 (în prezent extinderea teritorială a României este de 238.397 km2).
 România Mare a existat în această formă până în 1940. Ca urmare a Pactului Ribbentrop-Molotov din 1939 – ultimatumul sovietic de „retrocedare imediată a Basarabiei și a Bucovinei de nord” (26 iunie 1940) și a Dictatului de la Viena din 30 august 1940, România a pierdut o treime din teritoriu fără să fi tras un foc de armă. Termenul nu a fost niciodată denumirea oficială a statului român, nefiind înscris în constituție.
 Istoric
 În 1918, la sfârșitul Primului Război Mondial, Transilvania, Basarabia și Bucovina s-au unit cu Regatul României (vezi: Marea Unire din 1918). Această unire a fost ratificată în 1920 prin Tratatul de la Trianon (în cazul Transilvaniei, Crișanei, Banatului și Maramureșului), prin Tratatul de la Versailles (în cazul Basarabiei) și prin tratatul de la Saint Germain (în cazul Bucovinei). România anexase de asemenea Cadrilaterul, după înfrangerea Bulgariei in 1913 in cadrul celui de-Al Doilea Război Balcanic. Astfel, suprafața și populația României s-au dublat în numai 5 ani și, majoritatea poporului român era cuprinsă pentru prima oară între granițele unui stat. A mai rămas o comunitate importantă de români în partea de vest a Banatului, împărțit cu Serbia, și o alta în nord-vestul Bulgariei.
 Situația politică
 Până în 1938, forma de guvernământ română a fost acea de monarhie constituțională parlamentară. Pe data de 4 martie 1923, profesorul Alexandru C. Cuza a înființat Liga Apărării Național-Creștine (prescurtat LANC), primul partid fascist din România, de orientare naționalistă și antisemită. Principalele partide din perioada interbelică mai erau: Partidul Național Țărănesc, Partidul Național Liberal și grupări radicale, care nu șovăiau să folosească violența și luptau împotriva democrației parlamentare: comuniștii și partide fasciste precum, legionarii, Frontul Românesc, Partidul Național Creștin al lui A. C. Cuza și Octavian Goga și altele. Tulburările politice și economice din perioada următoare Primului Război Mondial favorizau dezordinea politică, precum și aceste grupări care au dus la fascizarea și destrămarea României Mari. Într-un deceniu (1928-1938) s-au succedat la conducerea României 25 de guverne. Constituția din 1923 îi dădea regelui posibilitatea de a dizolva parlamentul și de a organiza alegeri anticipate.
 Dictatura carlistă
 La 10 februarie 1938, regele Carol al II-lea și-a asumat puteri dictatoriale și a desființat partidele politice, numind prim miniștrii, ceea ce îi asigura puterea supremă.
 Ca urmare a protocolului expansionist adițional secret al Pactul Ribbentrop-Molotov din 1939 și prăbușirii aliaților occidentali, considerați ca potențialii protectori ai României, la data de 28 iunie 1940 Uniunea Sovietică transmite un ultimatum în care României i se dau 48 de ore pentru a evacua Basarabia și nordul Bucovinei, în caz contrar URSS va declara război. România cedează și după 40 de ore, Armata Roșie și unități sovietice paramilitare (NKVD) intră în teritoriile cerute și suplimentar în Ținutul Herței care nu era menționat în ultimatum. Retragerea Armatei Române, a Jandarmeriei, a Poliției și a zecilor de mii de civili a fost pripită și haotică, chiar dezastruasă. Vina suveranului-dictator Carol al II-lea este determinantă, demonstrând o paralizie de conducere în situații de extremă urgență.
 Suplimentar la aceste cedări teritoriale, Ion Gigurtu, președinte al Consiliului de miniștri, între 4 iulie și 4 septembrie 1940, odată cu venirea sa la putere a declarat că va duce o politică nazistă pro-Axa Berlin–Roma, antisemită și fascist-totalitară. În urma Pactului Ribbentrop-Molotov din 1939, prin acceptarea arbitrajului lui Hitler asupra Transilvaniei (după ce Gigurtu a declarat la radio că România trebuie să facă sacrificii teritoriale pentru a justifica orientarea sa nazistă și aderarea totală a României la Axa Berlin–Roma), România a cedat Ungariei nordul Transilvaniei, inclusiv orașul Cluj. Vastele teritorii din Transilvania care au fost cedate de Ion Gigurtu în favoarea Ungariei conțineau importante resurse naturale, inclusiv mine de aur. Ion Gigurtu a fost de acord și cu cedarea a 8000 km2 din Dobrogea de sud în favoarea Bulgariei. Guvernul lui Ion Gigurtu a demisionat pe 4 septembrie 1940, în urma marilor proteste organizate de legionari împotriva rezultatelor arbitrajului lui Hitler, prin care România a cedat 2/5 din Transilvania în favoarea Ungariei.
 Războiul contra URSS
 Față de nemulțumirea opiniei publice și protestele liderilor politici datorate cedărilor teritoriale și retragereii haotice din Basarabia, regele Carol al II-lea îl numește ca prim-ministru pe generalul Ion Antonescu. Aceasta, sprijinit de Garda de Fier, cere regelui să suspende Constituția României și apoi, să abdice în favoarea fiului său, Mihai. După reușita puciului, Antonescu își asumă puteri dictatoriale și se proclamă Conducătorul statului. În conflictul cu Horia Sima și Mișcarea legionară, Antonescu dobândește sprijinul lui Hitler promițându-i participarea României la războiul anti-sovietic. În 1941, ca aliat al Germaniei, România declară război Uniunii Sovietice, sub pretextul de recuperare a teritoriilor pierdute.
 România intră în război de partea Germaniei și invadează URSS-ul, reușind să elibereze Basarabia în vara anului 1941. În pofida poziției liderilor politici Iuliu Maniu, Brătianu și a unora dintre generali, de a se opri la fostele frontiere românești, și fidel promisiunilor față de Hitler, Antonescu continuă acțiunile militare în teritoriile ucrainene și rusești. În acest sens, România a devenit principalul aliat al Germaniei în Europa de Est, furnizând cantități însemnate de petrol, grâu și alte resurse, și trimițând peste 800.000 de trupe pe frontul de est.
 Prin eliminarea regimului lui Antonescu la 23 august 1944 și întoarcerea armelor contra puterilor Axei, România recuperează nordul Transilvaniei, fapt consemnat și definitivat de Tratatul de pace de la Paris la 10 februarie 1947.
 Teritoriile fostei Românii Mari care nu mai fac parte din România sunt: Basarabia, jumătatea de nord a Bucovinei, ținutul Herța, Cadrilaterul și Insula Șerpilor.
 Referințe
 Bibliografie
 Scurtu, Ioan: Viața cotidiană a românilor în perioada interbelică, Editura Rao, București, 2001.
 Sebe, Mihai: Ideea de Europa în România interbelică, Institutul European din România, București, 2010.
 Sebe, Mihai: Perspective românești cu privire la planurile interbelice de creare a unei “Confederații dunărene”. Spre o Strategie europeană a Dunării avant la lettre, Institutul European din România, București, 2011.
 Bibliografie suplimentară
 Premisele izolării politice a României: 1919-1940, Viorica Moisuc, Editura Humanitas, 1991
 România mare: puterea politică, Eugen Stănescu, Iulia Stănescu, Gavriil Preda, Editura Mectis, 1998
 Istoria României în anii 1918-1940: evoluția regimului politic de la democrație la dictatură, Ioan Scurtu, Editura Didactică și Pedagogică, 1996
 Istoria României între anii 1918-1944: culegere de documente, Editura Didactică și Pedagogică, Romania, 1982
 România după Marea Unire: partea 1. 1918-1933. partea 2. Noiembrie 1933, Mircea Mușat, Ion Ardeleanu, Editura Științifică și Enciclopedică, 1988
 Elita Interbelica: Sociologia romaneasca in context european, Dan Dungaciu, Editura Mica Valahie, București
 Vezi și
 Istoria României
 Regatul României
 Regele Ferdinand I
 Regele Carol al II-lea
 Ion Gigurtu
 Ion Antonescu
 Constituția României din 1923
 Constituția României din 1938
 Moldova Mare
 Legături externe
 Cum s-a ajuns la pierderea României Mari?, 14 iunie 2011, Historia
 In vremea Regilor – cei mai buni ani din Istoria Romaniei, 4 mai 2009, Descoperă
 Portretul României interbelice, memoria.ro
 Istoria Basarabiei (1812 - 1914) povestită de Mircea Rusnac
 Serial în Jurnalul Național despre destrămarea României Mari -
 Înfăptuirea unui ideal - unirea cu Basarabia, Bucovina și Transilvania, 29 august 2005, Cristina Arvatu, Jurnalul Național
 Basarabia, din nou la ruși, 29 august 2005, Ilarion Tiu, Jurnalul Național
 Masacrul din Fântâna Albă , 29 august 2005, Lavinia Betea, Jurnalul Național
 Răsplata roșie, 29 august 2005, Cristina Arvatu, Jurnalul Național
 "Ora armatei în retragere" - din Basarabia și Bucovina, 29 august 2005, Cristina Diac, Jurnalul Național
 Vin ai noștri! - deportările din Basarabia, 29 august 2005, Lavinia Betea, Jurnalul Național
 În pustietatea Bărăganului - basarabenii și bucovinenii din Bărăgan, 29 august 2005, Cristina Diac, Jurnalul Național
 Cadrilaterul se jertfește, 29 august 2005, Paula Mihailov, Jurnalul Național
 Hoinarii Balcanilor - cedarea Cadrilaterului, 29 august 2005, Paula Mihailov, Jurnalul Național
 "A cui este țara aceasta?" - cedarea Transilvaniei de Nord, 29 august 2005, Ilarion Tiu, Jurnalul Național
 Resemnarea cărturarilor, 29 august 2005, Cristina Arvatu, Jurnalul Național
 Fără Ardeal, 29 august 2005, Ilarion Tiu, Jurnalul Național
 Refugiul familiei lui Lucian Blaga, 29 august 2005, Ilarion Tiu, Jurnalul Național
 Mussolini de Dâmbovița - Carol al II-lea, 29 august 2005, Cristina Diac, Jurnalul Național
 Din pribegie in pribegie, 29 august 2005, Cristina Arvatu, Jurnalul Național
 Al Doilea Război Mondial
 Evoluția teritorială a României
 Naționalism român
 Primul Război Mondial
 Românism


text:
Stevns Klint huwa rdum tal-ġibs abjad li jinsab xi sitt kilometri fix-Xlokk ta' Store Heddinge fuq il-gżira Daniża ta' Zealand. L-irdum wiesa' 17-il kilometru tul il-kosta, huwa għoli 40 metru u huwa ta' importanza ġeoloġika peress li fih waħda mill-konfini taż-Żmien Kretaċju-Terzjarju (K/T) esposti l-aħjar fid-dinja. L-irdum huwa soġġett għal erożjoni frekwenti. Minħabba l-ħażna eċċezzjonali ta' fossili li fih, Stevens Klint tniżżel fil-lista tas-Siti ta' Wirt Dinji tal-UNESCO fl-2014.
 Ġeoloġija
 L-irdum jiżvela sezzjonijiet mill-iktar parti ta' fuq tal-istadju ta' Maastricht (72 sa 66 miljun sena ilu) u mill-iktar parti t'isfel tal-istadju Danjan (66 sa 62 miljun sena ilu). Is-saffi t'isfel tal-irdum imorru lura għaż-Żmien Kretaċju u huma magħmula minn ġibs artab, li jindika ambjent ta' depożiti tal-baħar relattivament fond. Is-saff skur ta' fiskeler, fil-biċċa l-kbira oħxon bejn ħames ċentimetri sa għaxar ċentimetri, jimmarka b'mod ċar il-konfini bejn iż-Żmien Kretaċju u dak Paleoġeniku. It-terminu Daniż fiskeler li jintuża tradizzjonalment mill-ġeologi biex jirreferu għal dan is-saff, litteralment ifisser "Tafal tal-Ħut". Ingħata dan l-isem mill-ġeologu Daniż Johan Georg Forchhammer fl-1825, peress li fih instabu diversi qxur u snien tal-ħut, iżda ftit fossili oħra. Il-fiskeler huwa rikk fl-iridju, fatt li ntuża bħala bażi għall-ipoteżi ta' Alvarez li l-estinzjoni dinjija tal-massa fiż-Żmien Kretaċju-Paleoġeniku ġiet ikkawżata mill-impatt ta' asterojde. Tul il-konfini bejn dawn iż-żewġ żminijiet hemm saff iktar skur ta' tafal u ta' ġibs li huwa oħxon bejn 10 u 30 ċentimetru, li jikkorrispondi għal perjodu ta' diversità bijoloġika baxxa fil-qiegħ tal-baħar eżatt wara l-Konfini K-Pg. Is-saffi jistgħu jiġu osservati wkoll fil-fond tal-mini ta' Stevnsfortet, fortizza tal-Gwerra Bierda li nbniet fl-1953. Is-saffi ta' fuq tal-irdum huma magħmula minn ġibs brijożojku u ġew depożitati matul il-bidu taż-Żmien Paleoġen. Dan it-tip ta' ġibs u ferm reżistenti għax-xokkijiet kemm minn armi konvenzjonali kif ukoll għal dawk nukleari.
 Paleontoloġija
 Stevns Klint iħaddan fih rekord tassew notevoli, dettaljat u komplut ta' fossili tal-bijota fit-Trammuntana tal-Ewropa matul l-aħħar taż-Żmien Kretaċju u l-bidu taż-Żmien Paleoġeniku. Il-ġibs Kretaċju ta' Stevns Klint fih iktar minn 450 speċi ta' makrofossili u mijiet ta' speċijiet ta' mikrofossili. Is-saffi Paleoġeniċi t'isfel huma rikki wkoll fil-mikrofossili, u fihom bosta speċijiet ta' organiżmi filtraturi b'tul ta' millimetru. Varjetà wiesgħa ta' speċijiet forminiferi bentiċi ġew identifikati miż-Żminijiet Kretaċji u Paleoġeniċi, b'differenzi sinifikanti fl-abbundanza tul il-konfini K-Pg li juru t-tibdil bijotiku li seħħ matul l-avveniment ta' estinzjoni tal-massa. Corbulamella, organiżmu bivalvi magħruf bħala speċi pijunier, jiddomina s-saffi eżatt wara s-saff tal-konfini. B'kollox, iktar minn 830 speċi ta' makrofawna ġew identifikati minn Stevns Klint. Dawn jinkludu brijożoa, brakkjopodi, ammoniti, qroll, krustaċji, u l-fdalijiet ta' xi annimali ikbar bħal klieb il-baħar.
 Stevns Klint kien l-ewwel sit magħruf fejn ġie ddokumentat l-għajxien fuq medda qasira ta' żmien tal-ammoniti fiż-Żmien Paleoġeniku, meta oriġinarjament kien maħsub li ġew estinti fil-konfini K-Pg.
 Mużew tal-Gwerra Bierda
 Fl-2008 infetaħ għall-pubbliku Mużew tal-Gwerra Bierda fis-Stevnsfortet. Fih wirja kbira ta' tagħmir militari u żjara ggwidata li ddum siegħa u nofs fis-sistema kbira ta' taħt l-art fil-fortizza. Is-sistema ta' taħt l-art fiha 1.6 kilometru ta' mini, postijiet fejn kien jgħix il-militar u ċentri tal-kmand, inkluż sptar u kappella. Hemm ukoll żewġ imħażen tal-munizzjon għaż-żewġ kanuni tal-fortizza b'dijametru ta' 15-il ċentimetru. Il-mini jinsabu 18-20 metru taħt l-art, imħaffrin fil-fond fil-ġibs ta' Stevns. Il-fortizza sigrieta nbniet fl-1953 u baqgħet operattiva sas-sena 2000. Is-saff tat-"Tafal tal-Ħut" jista' jiġi osservat ukoll fil-fond tal-mini ta' Stevnsfortet.
 Knisja ta' Højerup
 Il-Knisja antika ta' Højerup (bid-Daniż: Højerup Gamle Kirke) li tinsab fil-quċċata tal-irdum tmur lura għas-sena 1200. B'riżultat tal-erożjoni, ċediment tal-art fl-1928 wassal biex il-kor iġġarraf u spiċċa fil-bajja ta' taħt il-knisja. Hemm aċċess għall-irdum minn turġien maġenb il-knisja. Knisja ġdida li tlestiet fl-1913 tinsab xi 300 metru lura mill-irdum.
 Sit ta' Wirt Dinji
 Fit-23 ta' Ġunju 2014, Stevns Klint ġie ddeżinjat bħala Sit ta' Wirt Dinji tal-UNESCO.
 Il-valur universali straordinarju tas-sit ġie rrikonoxxut abbażi tal-kriterju (viii) "Eżempju straordinarju li jirrappreżenta stadji importanti tal-istorja tad-dinja, inkluż it-trapass tal-ħajja, il-proċessi ġeoloġiċi kontinwi sinifikanti fl-iżvilupp tat-tipi differenti ta' art, jew il-karatteristiċi ġeomorfiċi jew fiżjografiċi sinifikanti".
 Referenzi
 Danimarka
 Siti ta' Wirt Dinji
 Ġeoloġija


text:
Prallbrecher sind Maschinen zur Zerkleinerung von Material und eine spezielle Bauart von Brechern.
 Sie zerkleinern das zu brechende Material über die Prallzerkleinerung, indem eine hohe kinetische Energie erzeugt wird, mit der das Brechgut auf einen scharfkantigen und härteren Gegenstand trifft. Der Aufprall der Materialbrocken auf die Leisten erzeugt Spannungsspitzen im Material, die sich mit unterschiedlicher Geschwindigkeit ausbreiten und damit zu einer selektiven Zerkleinerung führen. Bereiche des Materials mit geringerer Festigkeit werden besonders gut aufgeschlossen, härtere Partikel werden daher aus einer weicheren Umgebung herausgelöst.
 Diese kinetische Energie kann auf zwei Arten aufgebaut werden, meist werden beide Arten im Brecher angewandt. Erstens, in dem das zu brechende Material stark beschleunigt und auf eine feststehendes Prallwerk geschleudert wird. Zweitens, in dem das zu brechende Material mit einer moderaten Geschwindigkeit auf ein schnell rotierende Trommel mit Prallkanten geleitet wird.
 Bei einem rotierenden Prallwerk wird beim Aufprall des Materials auf die Prallleisten das Material beschleunigt und zurück auf die Auskleidung des Prallraums oder auf die in den Prallraum ragenden Prallwerke geschleudert. Im Verlauf des Materialflusses erfolgen deswegen mehrfach Prallvorgänge und Kollisionen mit anderem Material. Der Zerkleinerungsgrad ist in der Regel höher als bei Backen- und Kreiselbrechern.
 Bauarten
 Horizontal-Prallbrecher
 Die Achsausrichtung des Rotors ist horizontal. Die Materialaufgabe erfolgt mittels einer Einlaufrutsche von schräg oben, manchmal auch von oben mittig. Am Rotorumfang sind mehrere axial angeordnete Schlagleisten (meist 3 bis 6 Stück) befestigt. Die Umfangsgeschwindigkeit kann zwischen 18 und 70 m/s betragen. Dabei gilt, je höher die Drehzahl umso höher der Zerkleinerungsgrad. Die Schlagleisten erfassen das Aufgabegut, wobei es sehr hoch beschleunigt wird. Danach prallt das Material gegen eine oder mehrere Prallwänden, die an der Gehäuseinnenseite befestigt sind. Hier findet die wesentliche Zerkleinerung statt. Rotorumfangsgeschwindigkeit und Spalteinstellung zwischen den Schlagleisten und den Prallwänden beeinflussen die Sieblinie des Endproduktes. Der Horizontal-Prallbrecher kann sowohl in der ersten aber auch in einer nachfolgenden Brechstufe eingesetzt. Er erzielt in der Regel einen relativ hohen Zerkleinerungsgrad. Er dient vor allem zur Zerkleinerung von sprödhartem und mäßig abrasivem Gestein.
 Vertikal-Prallbrecher
 Bei einem Vertikal-Prallbrecher ist die Rotorachse vertikal ausgerichtet. Die Materialaufgabe erfolgt von oben mittig in den Rotor. Durch Zentrifugalkräfte wird das Material mit hoher Geschwindigkeit nach außen geschleudert und trifft dort auf ringförmig angeordnete Verschleißelemente. Dort findet die Prallzerkleinerung statt. Das Endprodukt fällt anschließend nach unten in einen oder mehrere Schächte. Das Zerkleinerungsergebnis kann durch die Rotordrehzahl beeinflusst werden. Beim Vertikal-Prallbrecher erfolgt eine gezielte und gleichartige Beanspruchung eines jeden Einzelkorns des Aufgabeguts. Deswegen eignet sich die Maschine neben der Zerkleinerung, insbesondere zur Sandherstellung, vor allem für die Verbesserung der Kornform beim Endprodukt.
 Einzelnachweise
 Mühlentyp nach Konstruktion


type: caselaw

text:
 19.3.2011
 SV
 Europeiska unionens officiella tidning
 C 89/4
 Domstolens beslut (femte avdelningen) av den 15 december 2010 (begäran om förhandsavgörande från Audiencia Provincial de Oviedo — Spanien) — Angel Lorenzo González Alonso mot Nationale Nederlanden Vida Cia De Seguros y Reaseguros SAE
 (Mål C-352/10) (1)
 (Begäran om förhandsavgörande - Avvisning)
 2011/C 89/07
 Rättegångsspråk: spanska
 Hänskjutande domstol
 Audiencia Provincial de Oviedo
 Parter i målet vid den nationella domstolen
 Klagande: Angel Lorenzo González Alonso
 Motpart: Nationale Nederlanden Vida Cia De Seguros y Reaseguros SAE
 Saken
 Begäran om förhandsavgörande — Audiencia Provincial de Oviedo — Tolkningen av artikel 3.2 d i rådets direktiv 85/577/EEG av den 20 december 1985 för att skydda konsumenten i de fall då avtal ingås utanför fasta affärslokaler (EGT L 372, s. 31; svensk specialutgåva, område 15, volym 7, s. 83) — Avtal som ingås utanför affärslokalerna genom vilket konsumenten erbjuds att teckna en livförsäkring mot en månatlig premie som investeras i olika produkter från samma företag
 Avgörande
 Det är uppenbart att begäran om förhandsavgörande framställd av Audiencia Provincial de Oviedo genom beslut av den 22 juni 2010 ska avvisas.
 (1) EUT C 288, 23.10.2010.


text:
 Avviż Legali Importanti
 |
 22001D0024
 Official Journal L 117 , 26/04/2001 P. 0033 - 0034
 Deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt taż-ŻEENru 24/2001tat-23 ta' Frar 2001li temenda l-Anness XXI (Statistika) għall-Ftehim taż-ŻEEIL-KUMITAT KONĠUNT TAŻ-ŻEE,Wara li kkunsidra l-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, kif emendat bil-Protokoll li jaġġusta l-Ftehim għaż-Żona Ekonomika Ewropea, minn hawn iżjed 'il quddiem issir referenza għalih bħala "l-Ftehim", u b'mod partikolari l-Artikolu 98 tiegħu,Billi:(1) L-Anness XXI għall-Ftehim ġie emendat bid-Deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt taż-ŻEE Nru 98/2000 tas-27 ta' Ottubru 2000 [1].(2) Ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 264/2000 tat-3 ta' Frar 2000 dwar l-implimentazzjoni tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2223/96 fir-rigward ta' l-istatistika tal-fiananzi pubbliċi fuq perjodu ta' żmien qasir [2] għandu jiġi nkorporat fil-Ftehim,(3) Ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2223/96 ma japplikax għall-Liechtenstein,IDDEĊIEDA KIF ĠEJ:Artikolu 1Il-punt li ġej għandu jiġi mdaħħal wara l-punt 19d (Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2223/96) fl-Anness XXI għall-Ftehim:"19da. 32000 R 0264: Ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 264/2000 tat-3 ta' Frar 2000 dwar l-implimentazzjoni tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2223/96 fir-rigward ta' l-istatistika tal-fiananzi pubbliċi fuq perjodu ta' żmien qasir (ĠU L 29, ta' l-4.2.2000, p. 4).Id-dispożizzjonijiet tar-Regolament għandhom, għall-għanijiet tal-Ftehim preżenti, jinqraw bl-adattament li ġej:Dan ir-Regolament ma għandhux japplika għall-Leichtenstein."Artikolu 2It-testi tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 264/2000 fil-lingwa Islandiża u f'dik Norveġiża, li għandhom jiġu ppubblikati fis-Suppliment taż-ŻEE għall-Ġurnal Uffiċjali tal-Komunitajiet Ewropej, għandhom ikunu awtentiċi.Artikolu 3Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ nhar l-1 ta' Frar 1998, sakemm ikunu saru n-notifiki kollha taħt l-Artikolu 103(1) tal-Ftehim lill-Kumitat Konġunt taż-ŻEE [3].Artikolu 4Din id-Deċiżjoni għandha tiġi ppubblikata fit-Taqsima taż-ŻEE ta', u fis-Suppliment taż-ŻEE għall-Ġurnal Uffiċjali tal-Komunitajiet Ewropej.Magħmula fi Brussel, fit-23 ta' Frar 2001.Għall-Kumitat Konġunt taż-ŻEEIl-PresidentP. Westerlund[1] ĠU L 7, tal-11.1.2001, s. 27.[2] ĠU L 29, ta' l-4.2.2000, p. 4.[3] Ebda ħtiġiet koastituzzjonali indikati.--------------------------------------------------