type: wikipedia

text:
Paryžiaus taikos konferencija buvo 1919 m. sausio mėnesį vykusi tarptautinė konferencija, kurią suorganizavo Pirmojo pasaulinio karo laimėtojai tam, kad būtų nustatytos taikos sutarčių tarp sąjungininkų ir jų priešininkų sąlygos. Oficialiai konferencija atidaryta 1919 m. sausio 18 d. ir tęsėsi iki 1920 m. sausio 21 d. su keliais pertrūkiais.
 Paryžiaus taikos konferencijoje dalyvavo:
 Šalys nugalėtojos: Jungtinė Karalystė, Prancūzija, Italija, JAV, Japonija;
 Mažesnės šalys nugalėtojos: Kinija, Belgija, britų dominijos;
 Menki karo dalyviai (nutraukę diplomatinius santykius ir pan.);
 Neutralios ir besikuriančios šalys.
 Rusija į konferenciją buvo nepakviesta dėl vykstančio pilietinio karo, nors emigracinė jos vyriausybė ir tikėjosi joje dalyvauti.
 Sutartys
 Paryžiaus taikos konferencijoje buvo parengtos šios sutartys:
 su Vokietija (Versalio taikos sutartis, 1919 m. birželio 28 d.);
 su Austrija (Sen Žermeno sutartis, 1919 m. rugsėjo 10 d.);
 su Bulgarija (Neji sutartis, 1919 m. lapkričio 27 d.);
 su Vengrija (Trianono sutartis, 1920 m. birželio 4 d.);
 su Palestina;
 su Osmanų imperija (Turkija) (Sevro sutartis, 1920 m. rugpjūčio 10 d.).
 Nutarimai
 Šalys laimėtojos (Antantės karinės sąjungos narės) nutarė, kad Vokietija sukėlė Pirmąjį pasaulinį karą. Vokietija su tuo kategoriškai nesutiko ir iš dalies buvo teisi, nes įtampa prieš karą tvyrojo visoje Europoje ir menkiausias pretekstas galėjo sukelti karą.
 Su Vokietija pasirašyta Versalio taikos sutartis buvo sudaryta iš Vokietijai labai nepalankių punktų (reikalavimų):
 Vokietija turėjo būti demilitarizuota (galėjo pasilikti tik 100 000 kareivių);
 Panaikinta karo pramonė Vokietijoje;
 Panaikinta privalomoji karo tarnyba;
 Vokietijai liepta sumokėti 32 milijardai aukso markių reparacijas (karo nuostolių atlyginimą);
 Panaikintos jūrų ir avia kariuomenės;
 Visiškai demilitarizuotas kairysis Reino krantas;
 Vokietija prarado visas kolonijas ir dalį žemių Europoje:
 Elzasą ir Lotaringiją (atiduotos valdyti Prancūzijai);
 Dalis Šlezvigo ir Holšteino (atiduota Danijai);
 Dalis žemių Lenkijai (Lenkijos koridorius, t. y. priėjimas prie Baltijos jūros);
 Gdanskas (Dancigas) paskelbtas laisvuoju miestu ir perduotas Tautų sąjungos žinion;
 Klaipėda ir jos kraštas atiduotas Tautų sąjungai, kuri laikinai pavedė jį valdyti Prancūzijai;
 Saro sritis penkiolikai metų perduota Tautų Sąjungai.
 Lietuva Paryžiaus taikos konferencijoje
 Lietuva į konferenciją nebuvo pakviesta. Nepaisant to, Lietuva buvo išsiuntusi savo atstovus į Paryžių, kurie turėjo atstovauti Lietuvos interesus, tiesiogiai taikos konferencijoje nedalyvaudami. Nepriklausomos Lietuvos Respublikos delegacija buvo sudaryta iš dviejų grupių – etnografinės Lietuvos ir JAV lietuvių. Pirmojoje buvo Martynas Yčas, Tomas Naruševičius, Petras Klimas, Simonas Rozenbaumas, Maksas Soloveičikas, Alfredas Jonas Tiškevičius ir kt.; Amerikos lietuviams atstovavo Jonas Žilius, Bronius Kazys Balutis ir Juozas Dobužinskis. Visai delegacijai vadovavo Augustinas Voldemaras, o jo sekretorius buvo Oskaras Milašius.
 Lietuvos reikalai taikos konferencijoje sprendėsi Baltijos reikalų komisijoje, kurioje buvo Lenkijos reikalų pakomisijis. Lietuvių delegacija Paryžiuje turėjo šiuos pagrindinius tikslus:
 Nepriklausomybės pripažinimo. Prancūzijos ministrui pirmininkui Ž. Klemanso buvo įteikta Lietuvos nota su lietuvių reikalavimais, taip pat ir nepriklausomybės pripažinimo.
 Teritorijos išplėtimo. Siekta išplėsti Lietuvos teritoriją etniškai artimomis žemėmis.
 Lietuvos savarankiškumo teisės pagrindimo santykiuose su Lenkija. Lenkija teigė, kad Lietuva seniai neturi nepriklausomybės ir nemokės tvarkytis. Paramos ieškota Paryžiaus spaudoje – net su 12 laikraščių tartasi dėl palankių Lietuvai straipsnių, nors susitarti už 50 000 frankų pavyko tik su „Le Temps“.
 Jėgų su Latvija ir Estija suvienijimo. Nors Lietuvos delegacijos vadovas A. Voldemaras ir siekė parodyti Lietuvos išskirtinumą lyginant su Latvija ir Estija, tačiau bendras veikimas su šiomis šalimis buvo efektyvesnis.
 Lietuvos klausimas Paryžiuje buvo komplikuotas dėl neaiškios Rusijos perspektyvos. Pabaltijo klausimą Antantė tiesiogiai siejo su Rusijos ateities klausimu. Sėkmingiausiu Kolčakui pilietinio karo metu Antantė jį pripažino Rusijos valdovu su sąlyga, kad bus pripažinta Suomijos ir Lenkijos nepriklausomybė. Taip pat jam siūlyta suteikti autonomiją Pabaltijui, Kaukazui ir Užkaukazei (Armėnija, Azerbaidžanas, Gruzija). Kolčakas į tokį spaudimą atsakė, kad tai Rusijos Steigiamojo Seimo klausimas.
 Istorija
 Tarptautinės konferencijos


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 15.12.2014
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 C 448/13
 2014 m. spalio 9 d.Centrale Raad van Beroep (Nyderlandai) pateiktas prašymas priimti prejudicinį sprendimą byloje Raad van bestuur van de Sociale verzekeringsbank/F. Wieland ir H. Rothwangl
 (Byla C-465/14)
 (2014/C 448/17)
 Proceso kalba: nyderlandų
 Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas
 Centrale Raad van Beroep
 Šalys pagrindinėje byloje
 Apeliantė: Raad van bestuur van de Sociale verzekeringsbank
 Atsakovai: F. Wieland, H. Rothwangl
 Prejudiciniai klausimai
 1.
 Ar Reglamento Nr. 1408/71 (1) 3 straipsnį, taip pat 94 straipsnio 1 ir 2 dalis reikia aiškinti taip, kad buvusiam jūreiviui, kuris priklausė jūrų laivo, kurio pilietybės uostas buvo valstybėje narėje, įgulai, neturėjo gyvenamosios vietos sausumoje ir valstybės narės pilietybės, valstybei narei, kurios pilietybę turi šis jūreivis, įstojus į Sąjungą (jos teisių pirmtakę) arba įsigaliojus Reglamentui Nr. 1408/71 šioje valstybėje negali būti (iš dalies) atsisakoma skirti senatvės pensiją vien todėl, kad minėtas buvęs jūreivis (privalomo) draudimo laikotarpiu neturėjo (pirmiau nurodytos) valstybės narės pilietybės?
 2.
 Ar SESV 18 ir 45 straipsnius reikia aiškinti taip, kad jais draudžiamas valstybės narės teisės aktas, pagal kurį jūreivis, kuris priklausė jūrų laivo, kurio pilietybės uostas buvo šioje valstybėje narėje, įgulai, neturėjo gyvenamosios vietos sausumoje ir valstybės narės pilietybės, nebuvo apdraustas senatvės pensiniu draudimu, o pagal šį teisės aktą apdraustu laikomas jūreivis, kuris yra valstybės narės, kurioje jūrų laivas turi pilietybės uostą, pilietis, ir apskritai jis yra tokioje pačioje situacijoje, kai valstybė, kurios pilietis yra pirmiau nurodytas jūreivis, teisės į pensiją nustatymo momentu įstojo į Sąjungą (jos teisių pirmtakę) arba tuo metu šioje valstybėje įsigaliojo Reglamentas Nr. 1408/71?
 3.
 Ar atsakymai į 1 ir 2 klausimus būtų tokie patys ir dėl (buvusio) jūreivio, kuris dirbdamas turėjo valstybės, kuri vėliau įstojo į Sąjungą (jos teisių pirmtakę), pilietybę, bet šio įstojimo ar Reglamento Nr. 1408/71 įsigaliojimo minėtai valstybei arba teisės į senatvės pensiją momentu nebuvo valstybės narės, kuriai šis reglamentas irgi taikomas pagal Reglamento Nr. 859/2003 (2) 1 straipsnį, pilietis?
 (1) 1971 m. birželio 14 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1408/71 dėl socialinės apsaugos sistemų taikymo pagal darbo sutartį dirbantiems asmenims ir jų šeimos nariams, judantiems Bendrijoje (OL L 149, p. 2; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 5 sk., 1 t., p. 35).
 (2) 2003 m. gegužės 14 d. Tarybos Reglamentas (EB) Nr. 859/2003 išplečiantis Reglamento (EEB) Nr. 1408/71 ir Reglamento (EEB) Nr. 574/72 nuostatų taikymą trečiųjų šalių piliečiams, kuriems jos dar netaikomos dėl jų pilietybės (OL L 124, p. 1; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 5 sk., 4 t., p. 317).


text:
Feijenoord is een bestuurscommissiegebied van de gemeente Rotterdam aan de zuidoever van de Nieuwe Maas. Het telde op inwoners en heeft een oppervlakte van 6,44 km2 (waarvan 1,45 km2 water).
 Het is vernoemd naar het vroegere eiland Fijenoord, later Feijenoord, dat ingeklemd lag tussen de rivier en het Zwanengat. Het Zwanengat liep voordat de Spoorweghaven halverwege de tweede helft van de 19e eeuw werd aangelegd, van ongeveer de zuidwestelijke punt van het Noordereiland naar het Mallegat, nabij havennummer 1100.
 Demografie
 Grenzen
 Feijenoord wordt begrensd door de Nieuwe Maas in het noorden, de Dordtselaan, de Strevelsweg en de Vaanweg vormen de grens met het stadsdeel Charlois in het westen; de Smeetslandsedijk, Molenvliet en de spoorlijn Rotterdam - Dordrecht tot spoorwegstation Rotterdam Zuid vormen de grens met stadsdeel IJsselmonde in het zuiden en oosten. Ook een deel van de Kop van Zuid - Entrepot - ligt binnen de grenzen van Feijenoord, net zoals het Noordereiland en de Wilhelminapier.
 Feijenoord is ook bekend als betaaldvoetbalclub; deze naam wordt echter sinds de jaren 70 als Feyenoord geschreven.
 Woonwijken in Feijenoord
 Afrikaanderwijk
 Bloemhof
 Feijenoord (wijk)
 Hillesluis
 Katendrecht
 Kop van Zuid
 Kop van Zuid - Entrepot
 Noordereiland
 Vreewijk
 Bestuur
 Zetelverdeling deelraad en bestuurscommissie
 In 2014 werd de deelgemeente opgeheven en vervangen door een 'bestuurscommissiegebied'.
 De onderstreepte getallen vormen de hieruit onderhandelde bestuursmeerderheid.
 Openbaar vervoer
 Het stadsdeel is voorzien van diverse bus- en tramlijnen met de daarbij behorende halte. Daarnaast komen metrolijnen en door het stadsdeel. Ook bezit het stadsdeel drie treinstations, waarvan Rotterdam Stadion een evenementenstation is. Alle treinstations liggen aan de spoorlijn Rotterdam Centraal - Dordrecht en worden bediend door de NS.
 Bekende Nederlanders uit Feijenoord
 Paul de Leeuw
 Jaap van der Bie
 Zie ook
 Lijst van rijksmonumenten in Feijenoord
 Lijst van gemeentelijke monumenten in Feijenoord


text:
Is réaltbhuíon réasúnta gheal é Peigeasas atá le feiceáil ar an leathsféar neamhaí thuaidh. Ainmnítear as an gcapall eiteach miotaseolaíoch darb ainm céanna é. Tá an réaltbhuíon seo ar cheann de na 88 réaltbhuíon nua-aimseartha, agus tá sé ar cheann chomh maith de na 48 réaltbhuíon ar chatalóg Tholamaes.
 Tugtar Pegasus mar ainm Laidine ar an réaltbhuíon seo.
 Príomhghnéithe
 Cearnóg Mhór Pheigeasais: astaireacht
 β Peg:
 ε Peg:
 51 Peg:
 Réada suntasacha domhainspéire
 M15: ar cheann de na réaltbhraislí cruinneogacha is áille dá bhfuil infheicthe ar an leathsféar neamhaí thuaidh
 Stair
 Miotaseolaíocht
 Réaltaí
 Féach fosta
 Naisc sheachtracha
 Yale Bright Star Catalog
 Peigeasas ar shuíomh Robin Gatter
 Star Tales de chuid Ian Ridpath
 an Peigeasas agus miotaseolaíocht an Domhain
 Peigeasas ar shuíomh Richard Dibon-Smith
 Peoria Astronomical Society: Peigeasas
 The Deep Photographic Guide to the Constellations: Peigeasas
 Tagairtí
 Peigeasas


type: legislation

text:
 3.12.2013
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 322/15
 A BIZOTTSÁG 1232/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2013. november 28.)
 egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról
 AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
 mivel:
 (1)
 A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról.
 (2)
 A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére irányadó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul vagy azt bármilyen további albontással kiegészíti, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre.
 (3)
 Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.
 (4)
 Indokolt úgy rendelkezni, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó áruk tekintetében kibocsátott, de az e rendelet rendelkezéseitől eltérő, kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikke (6) bekezdésével összhangban – meghatározott ideig továbbra is felhasználhatja. Ezt az időszakot három hónapban kell meghatározni.
 (5)
 Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 A Kombinált Nómenklatúrában a melléklet táblázatának 1. oszlopában leírt árukat a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.
 2. cikk
 Az e rendelet rendelkezéseitől eltérő, kötelező érvényű tarifális felvilágosítás – a 2913/92/EGK rendelet 12. cikke (6) bekezdésével összhangban – e rendelet hatálybalépésének időpontjától kezdve három hónapig továbbra is felhasználható.
 3. cikk
 Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, 2013. november 28-án.
 a Bizottság részéről, az elnök nevében,
 Algirdas ŠEMETA
 a Bizottság tagja
 (1) HL L 256., 1987.9.7., 1. o.
 (2) A Tanács 1992. október 12-i 2913/92/EGK rendelete a Közösségi Vámkódex létrehozásáról (HL L 302., 1992.10.19., 1. o.).
 MELLÉKLET
 Árumegnevezés
 Besorolás
 (KN-kód)
 Indokolás
 (1)
 (2)
 (3)
 Azonnali fogyasztásra alkalmas alkoholmentes ital, amelynek összetétele (tömegszázalékban kifejezve):
 őszibarackpüré
 31
 sárgarépalé-koncentrátum
 28
 almalé-koncentrátum
 12
 körtepüré
 7
 ananászlé-koncentrátum
 7
 szőlőlé-koncentrátum
 4
 körtelé-koncentrátum
 3
 továbbá narancspép, acerola–cseresznyepüré-koncentrátum, almarost és citromlé-koncentrátum.
 A termék összetevőit pasztörizálják és kisméretű tartályba (100 ml) töltik kiskereskedelmi forgalmazásra.
 2202 90 10
 A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 1. és 6. általános szabály, a 22. árucsoporthoz tartozó 3. megjegyzés, valamint a 2202, a 2202 90 és a 2202 90 10 KN-kód szövegezése határozza meg.
 Mivel a termék többféle gyümölcslé-koncentrátumból és egy zöldséglé-koncentrátumból készül gyümölcspüré hozzáadásával, elvesztette eredeti, a 2009 vtsz. alá tartozó gyümölcslé jellegét (lásd a 2009 vtsz.-hoz tartozó HR-magyarázatot is).
 A termék gyümölcslé-koncentrátumokból, zöldséglé-koncentrátumból és gyümölcspüréből álló alkoholmentes italként kerül bemutatásra.
 Ezért a terméket a 2202 90 10 KN-kód alá kell besorolni.


text:
 15.12.2014
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 C 448/13
 Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Centrale Raad van Beroep (Holandsko) 9. októbra 2014 – Raad van bestuur van de Sociale verzekeringsbank/F. Wieland a H. Rothwangl
 (Vec C-465/14)
 (2014/C 448/17)
 Jazyk konania: holandčina
 Vnútroštátny súd, ktorý podal návrh na začatie prejudiciálneho konania
 Centrale Raad van Beroep
 Účastníci konania pred vnútroštátnym súdom
 Odvolateľ: Raad van bestuur van de Sociale verzekeringsbank
 Odporcovia: F. Wieland a H. Rothwangl
 Prejudiciálne otázky
 1.
 Má sa článok 3 a článok 94 ods. 1 a 2 nariadenia (EHS) č. 1408/71 (1) vykladať v tom zmysle, že bývalému námorníkovi, ktorý bol členom posádky námornej lode s domovským prístavom v členskom štáte, nemal bydlisko na pevnine a nebol štátnym príslušníkom členského štátu, nemožno po pristúpení štátu, ktorého bol štátnym príslušníkom, k Únii (resp. k právnemu predchodcovi Únie) alebo po tom, ako nariadenie (EHS) č. 1408/71 nadobudlo účinnosť pre tento štát, (čiastočne) odoprieť nárok na starobný dôchodok iba preto, lebo uvedený bývalý námorník v čase (požadovaného) poistenia nebol štátnym príslušníkom (prvého uvedeného) členského štátu?
 2.
 Má sa článok 18 ZFEÚ a článok 45 ZFEÚ vykladať v tom zmysle, že bránia takej úprave členského štátu, podľa ktorej je námorník, ktorý bol členom posádky námornej lode s domovským prístavom v tomto členskom štáte, nemal bydlisko na pevnine a nebol štátnym príslušníkom členského štátu, vylúčený z účasti na dôchodkovom poistení, hoci podľa tejto úpravy sa za poistenca považuje námorník, ktorý je štátnym príslušníkom členského štátu, kde má námorná loď svoj domovský prístav, a inak sa nachádza v rovnakej situácii, keď štát, ktorého štátnym príslušníkom je prvý uvedený námorník, medzičasom – v čase stanovenia dôchodku – pristúpil k Únii (k jej právnemu predchodcovi) alebo keď nariadenie (EHS) č. 1408/71 medzitým nadobudlo účinnosť pre tento štát?
 3.
 Má sa na prvú a druhú otázku odpovedať rovnako v prípade (bývalého) námorníka, ktorý bol v čase výkonu svojich činností štátny príslušník členského štátu, ktorý neskôr pristúpil k Únii (k jej právnemu predchodcovi), ale v čase pristúpenia alebo nadobudnutia účinnosti nariadenia (EHS) č. 1408/71 pre uvedený štát a v čase uplatnenia svojho nároku na starobný dôchodok nebol štátny príslušník členského štátu, na ktorého sa však posledné uvedené nariadenie podľa článku 1 nariadenia (ES) č. 859/2003 (2) napriek tomu uplatní?
 (1) Nariadenie Rady (EHS) č. 1408/71 zo 14. júna 1971 o uplatňovaní systémov sociálneho zabezpečenia na zamestnancov a ich rodiny, ktorí sa pohybujú v rámci Spoločenstva (Ú. v. ES L 149, s. 2; Mim. vyd. 05/001, s. 35).
 (2) Nariadenie Rady (ES) č. 859/2003 zo 14. mája 2003, ktorým sa rozširujú ustanovenia nariadenia (EHS) č. 1408/71 a nariadenia (EHS) č. 574/72 na štátnych príslušníkov tretích krajín, na ktorých sa doteraz tieto ustanovenia nevzťahujú výhradne z dôvodu ich štátnej príslušnosti (Ú. v. EÚ L 124, s. 1; Mim. vyd. 05/004, s. 317).


text:
 Avis juridique important
 |
 52000PC0381
 Ehdotus: neuvoston asetukseksi koskien "Euroopan unionin ja Pohjois-Amerikan, Kaukoidän ja Australaasian teollisuusmaiden välistä yhteistyötä ja kaupallisia suhteita edistävien hankkeiden täytäntöönpanoa" /* KOM/2000/0381 lopull. - CNS 2000/0165 */
 Virallinen lehti nro C 337 E , 28/11/2000 s. 0153 - 0155
 Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI koskien 'Euroopan unionin ja Pohjois-Amerikan, Kaukoidän ja Australaasian teollisuusmaiden välistä yhteistyötä ja kaupallisia suhteita edistävien hankkeiden täytäntöönpanoa'(komission esittämä)PERUSTELUT1. JohdantoEuroopan unionin ja Pohjois-Amerikan, Kaukoidän ja Australaasian teollisuusvaltioiden (so. Yhdysvallat, Kanada, Japani, Korean tasavalta, Australia ja Uusi-Seelanti) välisen yhteistyön ja kaupallisten suhteiden edistämistä koskevien hankkeiden määrä on kasvanut tasaisesti viime vuosina. Tämä kehitys on looginen seuraus viime vuosikymmenellä Euroopan unionin ja näiden maiden välillä allekirjoitetuista monista kahdenvälisistä sopimuksista, jotka kaikki pyrkivät syventämään ja laajentamaan monenvälisiä suhteita lisääntyvän yhteistyön keinoin.Vaikka poliittinen yhteys on täten selkeästi määritelty ja se on antanut perustan yhteisön toimille teollisuusvaltioiden kanssa tällä alueella, on välttämätöntä luoda sekä vakaa lainsäädäntö- että budjettikehys näiden toimien tukemiseksi.2. Ehdotuksen taustaa(1) Lainsäädännöllinen pohdintaHuomattava määrä näitä maita koskevia hankkeita pannaan tällä hetkellä täytäntöön kokeilujärjestelyinä tai valmistelevina toimina, koska lainsäädännöllistä perustaa ei ole kyseisiä budjettikohtia varten. Hyvä esimerkki tällaisista toimista on budjettikohta uudelle transatlanttiselle toimintasuunnitelmalle (NTA) Yhdysvaltojen kanssa laadittavia yhteistyöhankkeita varten. Kuitenkin pilottihankkeet on rajoitettu kaksivuotisiksi ja valmistelevat toimet kolmivuotisiksi. Kun otetaan huomioon näiden toimenpiteiden tähänastinen hyödyllisyys ja onnistuminen sekä tarve kehittää ja panna täytäntöön lisätoimenpiteitä ja aloitteita tulevaisuudessa vakaalta pohjalta, on tarpeellista luoda hankkeita tukeva lainsäädännöllinen perusta.Kanadan osalta vuoden 1976 puitesopimus kaupallisesta ja taloudellisesta yhteistyöstä sekä sarja erityisalueita kattavia kahdenvälisiä sopimuksia antavat jo lainsäädännöllisen perustan meneillään oleville hankkeille ja ohjelmille. Euroopan unionin ja Kanadan yhteiseen toimintasuunnitelmaan kuuluvien suhteiden muuttuminen yhä monipuolisemmaksi tekee kuitenkin laaja-alaisemman lähestymistavan yhä tärkeämmäksi erityisesti julkisen tiedottamisen, yhteyksien vahvistamisen ja poliittisten, taloudellisten, työmarkkinaosapuolten ja muiden organisaatioiden välisen vuoropuhelun edistämisen osalta.On huomattava, että erityisten asiakirjojen kuten yhteisön ja Amerikan yhdysvaltain sekä yhteisön ja Kanadan välisten, korkeakouluopetusta ja koulutusta koskevista yhteistyöohjelmista tehtyjen sopimusten alaan kuuluvaa toimintaa täydennetään tällä asetuksella, eikä asetus vaikuta tähän toimintaan.Japania koskevan asetuksen [1] osalta lainsäädännöllinen perusta raukeaa vuoden 2001 lopussa. Tätä perustaa on uudistettava ja laajennettava, jotta olemassa olevat ohjelmat voivat jatkua ja uusia yhteistyöaloitteita voidaan käynnistää. Vuonna 1998 luotua NTA-budjettikohtaa koskeva tilanne on samanlainen: se on rajoitettu koskemaan yksinomaan pilottihankkeita ja valmistelevia toimia, jotka keskittyvät Euroopan unionin ja Yhdysvaltain yhteistyöhön, ja vuosi 2000 on sen kolmas vuosi.[1] Neuvoston asetus (EY) N:o 1035/1999, annettu 11 päivänä toukokuuta 1999, 'Euroopan unionista peräisin olevien tavaroiden ja rajat ylittävien palveluiden Japanin markkinoille pääsyn edistämiseksi tarkoitetun, erityisiä toimia ja toimenpiteitä käsittävän ohjelman täytäntöönpanosta komission toimesta'.Korean tasavallan osalta kauppaa ja yhteistyötä koskevan puitesopimuksen ja neuvoston Korean niemimaasta antamien päätöslauselmien periaatteiden pohjalta suoritettavien yhteistyötä ja kauppasuhteita koskevien hankkeiden täytäntöönpanoon tarvitaan oikeusperusta.Australian ja Uuden-Seelannin osalta lainsäädännöllistä perustaa tarvitaan myös niiden yhteistyötavoitteiden täytäntöönpanoa varten, jotka asetettiin Australian ja Euroopan unionin välisiä suhteita koskevassa yhteisessä julistuksessa 26. kesäkuuta 1997 ja Uuden-Seelannin ja Euroopan unionin välisiä suhteita koskevassa yhteisessä julistuksessa 4. toukokuuta 1999.(2) Budjettinäkymät: hallinnollinen tehokkuusOlemassa olevat yhteisön toimet (so. säännölliset ohjelmat, pilottihankkeet ja valmistelevat toimet), jotka on pantu täytäntöön yhteistyön ja kaupallisten suhteiden edistämisen alalla edellä mainittujen teollisuusmaiden kanssa, rahoitetaan nykyään useista eri budjettikohdista yhteisön talousarvion ulkoisten toimien alaluokasta (B7). Vaikka joihinkin näistä toimista tarvitaan suhteellisen suuria budjettimäärärahoja vuosittain, toisiin tarvitaan vaatimattomampia summia. Toisinaan saattaa myös olla tarvetta laajempien ad hoc -hankkeiden rahoitukselle. Jos olemassa olevat erilliset budjettikohdat yhdistettäisiin yhdeksi budjettikohdaksi, hallinnollinen tehokkuus paranisi merkittävästi.3. HallinnointitavoitteetTämän asetuksen säätelemien toimien merkittävänä tavoitteena on yhteisön rahoituksen vaikutuksen kasvattaminen mahdollisimman suureksi. Se saavutetaan keskittämällä hankkeet rajoitetuille toiminta-alueille kussakin maassa, jotta varmistetaan, että tulevat toimet ovat sekä hallituksien että kumppanimaiden ja Euroopan unionin kansalaisten nähtävissä. Monivuotiset ja laajemmat hankkeet asetetaan etusijalle. Näin hankkeiden hallinnointi helpottuu.Edelleen tarvitaan kuitenkin myös rajoitettu määrä pienimuotoisia aloitteita erityisesti sellaisilla alueilla, joissa ne voivat olla ruohonjuuritasolla hyvin nähtävissä. Alle 100 000 euron suuruisten hankkeiden tukemista jatketaan sopivissa olosuhteissa.Lopuksi muun muassa yhteisön tilintarkastustuomioistuimen huomautusten mukaisesti tiettyjen tehtävien hajauttamista komission valtuuskunnille edistetään, jos henkilöresursseja on saatavilla.4. Asetuksella katettavat toimenpiteet4.1. YhteistyöhankkeetLähinnä Yhdysvaltain kanssa saatuihin kokemuksiin perustuva yhteistyö kyseessä olevien maiden kanssa voisi kattaa muun muassa seuraavat hankkeet.4.1.1. Kansalaisilta kansalaisille -vaihdotKansalaisvaihdoista on tullut pääasiallinen keino vaalia ja edistää Euroopan unionin ja kolmansien maiden välisiä suhteita. Vaihto-ohjelmat luovat vahvan verkostoitumisperustan, jolla on vahva mahdollisuus vahvistaa kuvaa Euroopan unionista tärkeänä ja mielenkiintoisena kumppanina. Yhdysvalloissa saadut kokemukset EU-keskuksista ovat rohkaisevia ja tukea olisi jatkettava ja laajennettava koskemaan muita maita. Erityisesti Kaukoidän maiden osalta vaihto-ohjelmia voidaan käyttää rakentamaan suurta verkostoa monien sektoreiden tulevien johtajien kanssa, mikä saattaa auttaa Euroopan unionia vahvistamaan vaikutusvaltaansa alueella.Kansalaisilta kansalaisille -ohjelmia voitaisiin suunnitella kaikkien kyseessä olevien maiden kanssa ja ne voisivat kattaa erityisesti seuraavat alueet:- opiskelijavaihdon,- yritysharjoitteluohjelmat,- kulttuurivaihto-ohjelmat,- akateemisten instituutioiden välisten yhteyksien luominen.Vuoden 1996 Euroopan unionin ja Kanadan yhteisen toimintasuunnitelman mukaisesti komissio on jo käynnistänyt ACADIA-ohjelman, joka tarjoaa viisi kuukautta kestäviä työharjoittelupaikkoja kanadalaisissa pk-yrityksissä EU-maista valmistuneille nuorille. Ohjelmaa on tarkoitus jatkaa.Komissio pitää myös ansiokkaana sitä, että kansalaisilta kansalaisille -ohjelmaa Japanin kanssa laajennetaan, sillä se nähdään erityisesti Euroopan ja Japanin välisten suhteiden vahvistajana. Tähän mennessä vaihtotoiminta on keskittynyt pääasiassa liike-elämän ja teollisuuden alalla työskentelevään nuorisoon. Kun otetaan huomioon tarve laajentaa Euroopan unionin ja Japanin välisten suhteiden ulottuvuutta, sellainen vaihto-ohjelma näyttäisi perustellulta, joka antaisi laaja-alaisesti kiinnostuneille opiskelijoille mahdollisuuden kokea elämää Euroopassa ja Japanissa. Siksi komissio harkitsee pilottihanketta, joka edistäisi kyseistä vaihtomenettelyä, ja joka voitaisiin rahoittaa tämän budjettikohdan Japani-osion "ad hoc" -osasta.4.1.2. VuoropuhelutKuten Yhdysvaltojen kanssa käyty laatuaan ensimmäinen ja menestyksekäs transatlanttinen yritysten vuoropuhelu (Transatlantic Business Dialogue) osoitti, vuoropuhelut voivat olla hyödyllinen keino rakennettaessa vahvoja puitteita, joiden sisällä kauppaa, sijoitustoimintaa, pääomaa ja teknologiaa voidaan edistää osallistujamaiden välillä.Tässä yhteydessä Kanadan ja Euroopan unionin yritysten edustajien pyöreä pöytä (CERT) asetettiin toimimaan neuvonantajana Kanadan hallitukselle ja Euroopan unionille sekä sen jäsenvaltioille kahden- ja kahdenvälikisessä kaupankäynnissä ja investointiasioissa. Tämä prosessi on yritysjohtoinen ja se jatkaa yritysten vuoropuhelun edistämistä EU:n ja Kanadan välillä.Lisäksi Euroopan unionin ja Kanadan välinen vuoropuhelu tietoyhteiskunnasta, joka keskittyy sähköiseen kaupankäyntiin ja etäoppimiseen edistää yhteisiä näkemyksiä molempia kumppaneita kiinnostavista aiheista.Lisäkeskustelujen luomista Euroopan unionin ja kumppanuusmaiden välille ja tarvittaessa olemassaolevien keskustelujen syventämistä on suunniteltu monilla merkittävillä sektoreilla.4.1.3. Konferenssit ja seminaaritTähän mennessä suunnitellut hankkeet kattavat konferenssit ja seminaarit sekä niihin liittyvät toimet, joiden tarkoituksena on julkinen tiedonvälitys ja tiedon levittäminen sekä myös näkemysten vaihto kumppanuusmaiden kanssa yhteisesti kiinnostavista asioista.4.1.4. Tieteellinen ja tekninen yhteistyöYhteisten tiede- ja teknologiahankkeiden edistämisen tärkeys on seurausta siitä havainnosta, että tieteen ja teknologian edistysaskeleet ovat pohjana kyvyllemme vastata globaaleihin haasteisiin ja edistää talouskasvua. Euroopan unionin ja Yhdysvaltojen tiede- ja teknologiasopimuksen seurantatoimina Yhdysvaltojen kanssa pidetyt kaksi konferenssia ovat luoneet perustan kahdenvälisen yhteistyön edelleen kehittämiselle.Kanadan kanssa solmittuun tiede- ja teknologiasopimukseen perustuvat yhteistyöhankkeet lisäävät mahdollisuuksia yhteisiin toimiin.Yhteistyöhankkeet voitaisiin valita siten, että ne tukevat rajat ylittäviin aiheisiin kohdistuvia aihepiirejä kuten liikenne, ympäristönsuojelu ja luonnonvarojen ja globaalin ilmastonmuutoksen kestävä hoito.4.1.5. Tutkimustoiminta ja opinnotTutkimustoimintaa ja hyvin erilaisia tutkimuksia voitaisiin antaa tehtäväksi Euroopan unionin ja kyseessä olevien maiden kahdenvälisten suhteiden edistämiseksi tai mikäli tarpeellista uusien yhteistyöaloitteiden valmistelemiseksi.Muiden hankkeiden ohella tietoverkoston luominen terveydenhoitotelematiikan arviointia varten tukee Euroopan unionin ja Kanadan yhteistoimia tutkimus- ja kehittämistyössä.4.1.6 Euroopan unionin näkyvyyden vahvistaminen kumppanuusmaissaTämän otsakkeen alla toimintapohjan luominen kumppanuusmaissa instituutit mukaan lukien asettaa tavoitteeksi Euroopan unionin näkyvyyden vahvistamisen siellä ja tietoisuuden herättämisen niistä eduista, joita kumppanuusmaat voivat saavuttaa EU:n kanssa tehtävästä läheisemmästä yhteistyöstä. Olemassa oleva esimerkki tämänkaltaisesta hankkeesta on Washington DC:n Eurooppa-instituutti. Eurooppa-opintojen instituutteja käynnistetään Kanadassa meneillään olevan ohjelman puitteissa, jonka tarkoituksena on vahvistaa yliopistojen välisiä yhteyksiä. Odotetaan, että tämän kokemuksen pohjalta voidaan lähitulevaisuudessa perustaa Eurooppa-keskuksia, jotka kattavat laajan kiinnostavan alueen.Australian osalta on esitetty, että sen liittovaltion satavuotisjuhlien yhteydessä Euroopan unioni maksaa ad hoc -suorituksena puolet Endowment of Excellence Fund -lahjoituksesta (so. 4,0 miljoonaa Australian dollaria vastaten 2,7 miljoonaa euroa) - toisesta puolesta vastaa Australian kansallinen yliopisto - kansallisen Eurooppa-keskuksen perustamiseksi Canberraan. Tämä on mielenkiintoinen ehdotus, mutta budjettirajoitusten valossa jää nähtäväksi, missä määrin Euroopan unioni voisi osallistua hankkeen rahoitukseen.Kaikki yhteistyöhankkeet on arvioitava: ohjelmat, jotka kattavat enemmän kuin yhden vuoden aikavälin arvioidaan niiden kestoajan lopussa (alle kolmen vuoden kuluttua). Yhdysvalloissa meneillään olevan toimien ulkoisen arvioinnin on tarkoitus lisätä tehokkuutta ja EU-rahoituksen näkyvyyttä. Viimeksi mainittu on myös yksi tällä hetkellä valmisteltavien ehdotuspyyntöjen aiheista.4.2. Koulutusohjelmat, joiden tarkoitus on parantaa Euroopan unionin liike-elämän suorituskykyä4.2.1 Yritysjohtajien koulutusohjelma (ETP) JapanissaETP-Japani on komission lippulaivaohjelma, joka kehittää Eurooppaan Japanin kaupan asiantuntijoita. Alustaan vuodesta 1979 lähtien ohjelma on vienyt Japaniin yli 700 eurooppalaista liikemaailmassa työskentelevää nuorta, jotka halusivat hankkia tarvittavat tiedot ja taidot tullakseen sellaisiksi yritysjohtajiksi, jotka pystyvät rakentamaan sillan Euroopan unionin kielten ja japanin kielen, kulttuurin ja liike-elämän eroavaisuuksien välille.Jatkuvaa ja vahvaa tarvetta ETP-ohjelmalle Euroopan teollisuuden keskuudessa kuvastaa nykyisen Japanissa vuoden 2000 tammikuussa alkaneen 19. ohjelman 42 osallistujan ennätysmäärä. 42 onnekasta osallistujaa valittiin huolellisesti ohjelmaan alunperin mukaan hakeneesta suuresta yli 100 nuoren yritysjohtajan ryhmästä.Ulkopuoliset konsultit ryhtyvät parhaillaan ETP-ohjelman arviointitutkimukseen.Keidanren (Japanin työnantajien liitto) on aina tukenut ETP-ohjelmaa voimakkaasti ja sitä arvostetaan myös suuresti Japanin eurooppalaisessa yritysyhteisössä. Ohjelman jatkaminen on elintärkeää.4.2.2 Yritysjohtajien koulutusohjelma (ETP) Korean tasavallassaETP-ohjelma Korean tasavallassa pyrkii tarjoamaan ryhmälle Euroopan unionin yritysjohtajia tietoa maan kulttuurista, kielitaitoa ja liike-elämän tuntemusta, jotta he voivat toimia menestyksekkäästi korealaisessa liike-elämässä.Rekrytointikampanja ensimmäistä ohjelmaa varten alkoi vuonna 1999 ja se päättyi vuoden 2000 helmikuussa. Kaksitoista huolellisesti valikoitua yritysjohtajaa EU:sta lähetetään vuoden 2000 kesäkuussa Korean tasavaltaan kuusi kuukautta kestävän ohjelman ajaksi. Ohjelma sisältää intensiivisen kielikurssin, liike-elämään ja kulttuuriin liittyviä seminaareja ja harjoittelua yrityksissä.Komissiolla on tarkoitus tehdä nykyään pilottihankkeena toimivasta ETP-Korea -ohjelmasta säännöllinen, jos vuonna 2000 tai vuoden 2001 alussa suoritettava jälkiarviointitutkimus tukee sen jatkamista.4.3. Kaupalliset suhteet - markkinoille pääsyn parantaminen4.3.1 Gateway to Japan -kampanja (GTJ)GTJ-kampanja on integroitu kaupankäynnin edistämiskampanja, jonka kautta järjestetään Euroopan unionissa toimivien valikoiduilta liike-elämän aloilta peräisin olevien yritysten ryhmän osallistuminen kaupallisten valtuuskuntien vierailuihin ja kaupallisille messuille Japaniin. Sen jälkeen kun ensimmäinen GTJ-kampanja aloitettiin vuonna 1994, yli 700 Euroopan unionissa toimivaa yritystä on osallistunut kampanjaan. Toinen GTJ-kampanja kestää vuoden 2000 loppuun, jolloin noin 1000 EU:ssa toimivaa pk-yritystä kaikista jäsenvaltioista on autettu pääsemään Japanin markkinoille.Ulkopuoliset konsultit arvioivat nykyisen GTJ-kampanjan tehokkuutta. He tutkivat Japanin markkinoilla tapahtunutta myynnin ja liiketoimintayhteyksien lisääntymistä ja laativat yleisarvion kampanjan tuomasta lisäarvosta. Vaikka lopullinen raportti valmistuukin vasta vuoden 2000 huhtikuun lopussa, väliraportin alustavat tulokset ovat hyvin myönteisiä. Lopulliset tulokset annetaan jäsenvaltioiden käyttöön.Kampanjaan osallistuvat eurooppalaisyritykset, jotka pitävät heitä GTJ-kampanjan avulla Japanin markkinoille tuovaa eurooppalaista 'katto-organisaatiota' ehkä kaikkein tärkeimpänä menestykseensä vaikuttavana yksittäisenä tekijänä, tukevat kampanjaa voimakkaasti ja jatkuvasti, ja sen lisäksi kampanja sopii hyvin Japanin hallituksen käynnistämään luovien ja innovatiivisten pk-yritysten toimintaa edistävien uusien aloitteiden sarjaan. Tämä uusi pk-yrityksiä koskeva politiikka vastaa Japanin muuttuvaan talousilmastoon ja se on osa hallituksen tukitoimia teollisuuden elvyttämiseksi. Uuden politiikan pitäisi tuoda lisämahdollisuuksia Euroopan unionin pk-yrityksille, jotta ne saavat japanilaiset liikekumppanit etsimään uutta teknologiaa ja sitä seuraavaa tuotteiden (tai palvelujen) laadun parantumista.Lopuksi on mainittava, että Gateway-kampanja on osoittautunut hyvin tehokkaaksi ja suhteellisen halvaksi keinoksi lisätä Euroopan unionin näkyvyyttä Japanissa. Näin liiketoimintaorganisaatioiden ja jäsenvaltioiden kaupallisten kampanjaa toteuttavien palveluntarjoajien tehokas verkosto on pyörähtänyt käyntiin myönteisellä tavalla.Johtopäätöksenä GTJ-kampanjan osoitetut huipputulokset sekä Euroopan unionin pk-yritysten lisääntyvät mahdollisuudet Japanin markkinoilla huomioon ottaen on kaikki syyt olettaa GJT-kampanjan jatkuvan vuoden 2000 jälkeen. Kolmannen GTJ-kampanjan lopullinen muoto, mukaan lukien ne sektorit, jotka se kattaa ja minkä tyyppistä edistämiskeinoa käytetään, laaditaan tietenkin tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden neuvoa-antavassa komiteassa.4.3.2. Gateway to Korea -toteutettavuustutkimusKorean tasavalta, jonka talouselämä on eräs maailman edistyneimmistä, tarjoaa huomattavia markkinamahdollisuuksia Euroopan unionin yrityksille. Meneillään oleva talousuudistus muuttaa Korean tasavallan talouselämän rakenteen nykyaikaiseksi markkinataloudeksi ja tekee maasta yhä kiinnostavamman liikekumppanin ulkomaisille yrityksille. Vahvistuva kotimainen pk-sektori ja parantunut suorien ulkomaisten investointien kehys ovat tärkeitä kannustimia EU:ssa toimivien yritysten vahvempaan mukaantuloon, pk-yritykset mukaan lukien. Näistä myönteisistä kehityskuluista huolimatta Korean tasavalta on edelleen yksi maailman vaikeimmista markkina-alueista vielä jäljellä olevista markkinoille pääsyn esteistä johtuen. Markkinoille pääsy on ollut se asia, johon komissio on pääasiassa keskittynyt Korean tasavaltaa koskevissa yhteistyötoimissaan. Hankkeet ovat vaihdelleet sektoritason hankkeista (ympäristöteknologia, tietotekniikka ja autoteollisuus) kuluttajayhdistyssymposiumiin, jonka tavoitteena oli parantaa Korean tasavallan käsitystä ulkomaisista tuotteista.Soulin Eurooppalainen Kauppakamari on pyytänyt mahdollista Gateway-ohjelman laajentamista Korean tasavaltaan. Se voisi tarjota lisämahdollisuuksia markkinoillepääsyyn erityisesti pk-yrityksille. Siksi komissio esittää toteutettavuustutkimuksen järjestämistä, jotta tällaisen ohjelman tarve Korean tasavallassa voidaan arvioida. Jos tutkimuksen tulos on myönteinen, komissio antaa jäsenvaltioille neuvoa-antavan komitean välityksellä esityksen 'Gateway to Korea' -ohjelmasta vuodelle 2001. Päättäessään siirrytäänkö 'Gateway to Korea' -kampanjassa eteenpäin komissio ottaa tietenkin täysin huomioon komiteassa esitetyt jäsenvaltioiden näkemykset ja se pyrkii välttämään päätöksentekoa, jos jäsenvaltioiden välillä on huomattavia näkemyseroja.4.3.3. Ad hoc -toimenpiteet markkinoillepääsyn parantamista varten JapanissaGateway-kampanjan lisäksi komissio tukee sekä yhteisrahoittaa eri toimia ja toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on parantaa markkinoillepääsyä Japanissa. Hankkeet vaihtelevat EU:n ja Japanin välisten kauppa- ja investointisuhteiden pääpiirteitä koskevista konferensseista ja seminaareista (aiheina esimerkiksi säätelyn purkaminen ja suora ulkomainen investointi) yleisiin markkinatutkimuksiin ja sektorikohtaisiin tutkimushankkeisiin. Lisäksi tukea voidaan antaa erityistoimenpiteille, joiden tarkoituksena on luoda suoria yhteyksiä eurooppalaisen ja japanilaisen teollisuuden välille ja vilkastuttaa kauppa- ja investointisuhteiden kehittämistä.Jälkimmäiseen kategoriaan kuuluvat toimenpiteet valitaan huolellisesti. Virallisessa lehdessä julkaistaan pian uusi kiinnostuksenilmaisupyyntö.5. Asetuksen sisältöAsetusehdotuksen pääelementit voidaan esittää yhteenvetona seuraavasti:(i) 1 artikla kuvaa asetuksen tarkoitusta ja määrittelee ne valtiot, joita se koskee.(ii) 3, 4 ja 5 artikla käsittelevät yhteistyötä edistäviä toimia.4 artikla luettelee ne toimet, joita voidaan rahoittaa.5 artikla varmistaa, että yhteistyöhankkeet ovat yhdenmukaisia muiden relevanttien yhteisön toimien kanssa.(iii) 6, 7 ja 8 artikla koskevat kaupallisten suhteiden edistämistoimia.7 artiklassa säädetään, että Euroopan yhteisön ohjelman on täydennettävä ja tuotava lisäarvoa jäsenvaltioiden toimille kyseisellä alueella.8.1 artiklassa (a) kappaleessa kuvataan olemassa olevat ohjelmat 'Yritysjohtajien koulutusohjelma Japanissa, ETP' ja 'Yritysjohtajien koulutusohjelma Korean tasavallassa, ETP' (jälkimmäinen on tällä hetkellä pilottivaiheessa).(iv) 9 ja 10 artikloissa säädetään täytäntöönpanomenettelyt.9 artiklassa säädetään neuvoa-antavan komitean perustamisesta, joka auttaa komissiota tämän asetuksen 8 artiklassa sille säädettyjen tehtävien suorittamisessa.10 artiklassa pyydetään komissiota esittämään Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittainen kertomus asetuksen täytäntöönpanosta ja sitä vaaditaan säännöllisesti arvioimaan rahoitetut toimet ja ohjelmat.6. Lainsäädännöllinen perustaTämän asetuksen lainsäädännöllisenä perustana ovat perustamissopimuksen artiklat 133 ja 308. Vaikka onkin selvää, että 133 artikla kattaa täytäntöön pantavat kaupallisten suhteiden edistämiseen liittyvät toimet, suunnitellut yhteistyöhankkeet eivät kuulu 133 artiklan soveltamisalaan. Siksi on välttämätöntä laajentaa lainsäädännöllistä perustaa siten, että siihen sisällytetään 308 artikla, koska näiden toimien osalta perustamissopimuksessa ei määrätä muusta kuin 308 artiklan mukaisesta toimivallasta.7. JohtopäätöksetEuroopan unionin ja teollisuusmaiden välisen yhteistyön ja kaupallisten suhteiden edistämiseen liitetty lisääntyvä merkitys huomioon ottaen on välttämätöntä luoda sekä lainsäädäntö- että talousarviokehys, mikä antaa Euroopan yhteisölle mahdollisuuden panna säännöllisesti täytäntöön kaikki alueeseen liittyvät toimet.Samanaikaisesti tulisi käyttää kaikki keinot, jotta varmistetaan ja tarvittaessa parannetaan olemassa olevien ja tulevien yhteisöohjelmien hallinnoinnin tehokkuutta. Tässä mielessä liitettyä ehdotusta tulee pitää myös tärkeänä askeleena kohti yhä yhdenmukaisempaa ja rationaalisempaa budjettikohtien muotoilua yhteisön talousarvion alakohdassa 'Ulkoiset toimet'.Neuvostoa pyydetään siksi hyväksymään komission ehdotus.2000/0165 (CNS)Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI koskien 'Euroopan unionin ja Pohjois-Amerikan, Kaukoidän ja Australaasian teollisuusmaiden välistä yhteistyötä ja kaupallisia suhteita edistävien hankkeiden täytäntöönpanoa'EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 133 ja 308 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon [2][2] ...sekä katsoo, että:(1) Yhteistyön ja kaupallisten suhteiden edistämistä teollisuusmaiden kanssa on jatkettava siten kuin se vastaa Euroopan yhteisön ja kyseisen kumppanuusvaltion molemminpuolisia etuja.(2) Euroopan parlamentin on hyväksynyt useita päätöslauselmia Euroopan unionin ja Yhdysvaltain välisistä suhteista vuosina 1994, 1998 ja 1999. Euroopan unioni ja Yhdysvallat sopivat vahvistavansa suhteitaan vuonna 1990 annetussa Euroopan yhteisön ja Yhdysvaltain suhteita käsittelevässä julistuksessa, vuonna 1995 annetussa uudessa transatlanttisessa toimintaohjelmassa, vuonna 1998 solmitussa transatlanttisessa taloudellisessa kumppanuudessa ja vuonna 1999 annetussa Bonnin julistuksessa. Yhteistä kaupallista politiikkaa täydennetään levittämällä yleistietoa edelleen Euroopan unionin ja Yhdysvaltojen suhteita käsittelevien toimijoiden välistä intensiivisempää vuoropuhelua käyden.(3) Euroopan parlamentin on hyväksynyt päätöslauselman ja talous- ja sosiaalikomitea on antanut lausunnon Euroopan unionin ja Kanadan suhteista vuonna 1996, niissä on kaivattu tiiviimpiä suhteita Kanadan kanssa. Euroopan unioni ja Kanada allekirjoittivat puitesopimuksen kaupallisesta ja taloudellisesta yhteistyöstä vuonna 1976 ja Euroopan yhteisön ja Kanadan välisiä suhteita koskevan julistuksen vuonna 1990 sekä sopivat suhteidensa vahvistamisesta vuoden 1996 yhteisessä toimintasuunnitelmassa ja yhteisessä poliittisessa julistuksessa. Euroopan unionin ja Kanadan suhteet muuttuivat aikaisempaa monimuotoisemmiksi ja Kanada on avainkumppani kahdenvälikisen kaupan alueilla ja yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan maailmanlaajuisiin haasteisiin liittyvissä asioissa. Siksi on välttämätöntä yhä vahvistaa näitä suhteita tiivistetyllä kuulemis- ja yhteistyömenettelyllä yhä useammissa asioissa.(4) Erityisten asiakirjojen kuten yhteisön ja Amerikan yhdysvaltain sekä yhteisön ja Kanadan välisten, korkeakouluopetusta ja koulutusta koskevista yhteistyöohjelmista tehtyjen sopimusten alaan kuuluvaa toimintaa täydennetään tällä asetuksella, eikä asetus vaikuta tähän toimintaan;(5) Euroopan unioni ja Japani päättivät tehostaa vuoropuheluaan ja vahvistaa yhteistyötään ja kumppanuuttaan vuoden 1991 yhteisessä julistuksessa. Euroopan parlamentin hyväksyttyä päätöslauselman komission tiedonannosta neuvostolle 'Eurooppa ja Japani: seuraavat siirrot'. Neuvoston päätöksissä komission tiedonannosta Japanin tilanteesta tunnustettiin erityiset markkinoille pääsyn ongelmat Japanissa. Neuvosto päätti, että ensisijaiseen asemaan tulisi asettaa Japanin markkinoille pääsyn parantaminen. Tämän valossa neuvosto hyväksyi neuvoston asetuksen (EY) N:o 1035/1999, annettu 11 päivänä toukokuuta 1999, Euroopan unionista peräisin olevien tavaroiden ja rajat ylittävien palveluiden Japanin markkinoille pääsyn edistämiseksi tarkoitetun, erityisiä toimia ja toimenpiteitä käsittävän ohjelman täytäntöönpanosta komission toimesta. Tämän asetuksen voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2001. Komission ylläkuvatun ohjelman arvioinnin alustavat tulokset ovat osoittaneet ohjelman käyttökelpoisuuden ja tehokkuuden. Siksi pidetään välttämättömänä jatkaa mainitussa asetuksessa kuvattujen komission ohjelmien täytäntöönpanoa. Tämä asetus ei vaikuta neuvoston päätökseen 18 päivänä toukokuuta 1992 koskien Euroopan yhteisön ja Japanin teollisen yhteistyön keskuksen vahvistamista, joka jää voimaan.(6) Kahdenvälisen taloudellisen ja muiden alojen yhteistyön vahvistaminen Korean tasavallan kanssa tulisi tapahtua kauppaa ja yhteistyötä koskevan puitesopimuksen, Euroopan parlamentin lausunnon ja neuvoston Korean niemimaasta antamien päätöslauselmien mukaisesti. Euroopan unionin tulee tukea Korean tasavallan markkinaperiaatteita ja edistää olemassa olevien kaupankäynnin ja sijoitustoiminnan esteiden poistamista.(7) Euroopan unioni ja Australia sopivat vuoden 1997 yhteisessä julistuksessa suhteidensa vahvistamisesta ja yhteistyöstä useilla eri alueilla, joilla niillä on yhteisiä etuja. Näiden suhteiden edelleen vahvistamiseksi on tarpeen tehostettu kuulemis- ja yhteistyömenettely koskien yhä suurempaa määrää kahdenvälisiä ja kansainvälisiä asioita.(8) Euroopan unioni ja Uusi-Seelanti sopivat vuoden 1999 yhteisessä julistuksessa suhteidensa ja yhteistyön vahvistamisesta perustuen niiden laajalti yhteiseen haluun saada yhteistä etua kansoilleen ja myötävaikuttaa keskinäisten suhteiden kehittymiseen pitkällä aikavälillä.(9) Nykyään on lukuisia pieniä budjettikohtia, joista useat yhteisön yhteistyön ja kaupallisten suhteiden edistämiseen liittyvät toimet tässä asetuksessa mainittujen teollisuusmaiden kanssa rahoitetaan. Jotkin budjetin määrärahat annettiin käyttöön näistä eri talousarvion kohdista pilottihankkeiden ja valmistelevien toimien rahoittamiseen. Kahden vuoden kokemuksen jälkeen näistä pilottihankkeista ja valmistelevista toimista tähän mennessä täytäntöön pannut toimenpiteet ovat osoittautuneet hyödyllisiksi ja niiden jatkaminen säännöllisinä toimina on todistettu tarpeelliseksi. Yhteisöllä on oltava tarpeelliset keinot käytettävissään voidakseen panna tulevaisuudessa säännöllisesti tällaisia toimenpiteitä täytäntöön. Siksi on tarpeellista tehokkuuden, rationalisoinnin ja jatkuvuuden kannalta luoda yksi budjettikohta, josta tässä asetuksessa mainitut toimet rahoitetaan.(10) Tämä asetus ei vaikuta jäsenvaltioiden toimintaan niiden laatiessa ja toteuttaessa ohjelmia ja järjestelyjä, joiden tarkoituksena on edistää niiden tavaroiden ja rajat ylittävien palvelujen vientiä kolmansien maiden markkinoille.(11) Neuvoston 28 kesäkuuta 1999 tekemän päätöksen N:o 1999/468/EY 2 artiklan mukaan menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä, tämän asetuksen täytäntöönpanotoimet hyväksytään mainitun päätöksen 3 artiklassa määrätyn neuvoa-antavan menettelyn mukaisesti.(12) Perustamissopimuksen 133 artikla koskee tiettyjä tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvia toimia. Muiden toimien osalta perustamissopimuksessa ei määrätä muusta kuin 308 artiklan mukaisesta toimivallasta, jaON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:1 artiklaYhteisö jatkaa yhteisön ja Pohjois-Amerikan, Kaukoidän ja Australaasian teollisuusmaiden välistä yhteistyötä ja kaupallisia suhteita edistävien toimien täytäntöönpanoa.Tässä asetuksessa Pohjois-Amerikan, Kaukoidän ja Australaasian teollisuusmailla tarkoitetaan Yhdysvaltoja, Kanadaa, Japania, Korean tasavaltaa (josta jäljempänä käytetään nimeä 'Korea'), Australiaa ja Uutta-Seelantia, joita tästä eteenpäin kutsutaan 'kumppanuusmaiksi'.2 artiklaBudjettivallan käyttäjä vahvistaa vuosittain tässä asetuksessa mainittuja täytäntöönpanotoimia varten tarvittavaksi katsotun yhteisörahoituksen määrän.Yhteistyö3 artiklaYhteistyötä edistäviä toimia käytetään tukemaan useissa aluetta koskevissa kahdenvälisissä asiakirjoissa määriteltyjä tavoitteita Euroopan unionin ja kumppanuusmaiden välillä, tavoitteena luoda suotuisampi ympäristö Euroopan unionin ja kumppanuusmaiden välisten suhteiden hoitoon ja edelleen kehittämiseen.4 artiklaEuroopan unionin rahoitus yhteistyön alueella koskee erityisesti seuraavanlaisia toimia:(a) julkinen tiedottaminen ja koulutus Euroopan unionin ja kumppanuusmaiden välisistä kahdenvälisistä suhteista, kiinnittäen huomiota erityisesti päätöksentekijöihin, mielipidevaikuttajiin ja muihin tiedonvälittäjiin,(b) kulttuurien, yliopistojen ja kansalaisten välisten yhteyksien vahvistaminen,(c) poliittisten ja taloudellisten kumppaneiden, työmarkkinaosapuolten ja kansalaisjärjestöjen välisen vuoropuhelun edistäminen eri asianosaisilla sektoreilla,(d) tutkimustyö ja opinnot, joiden tarkoituksena on tuottaa käytettävää tietoa komission työlle, jotta kahdenväliset suhteet kehittyisivät entisestään,(e) yhteistyöhankkeet tieteen ja teknologian, energian, liikenteen ja ympäristöasioiden alalla,(f) tulliyhteistyön lisääminen Euroopan unionin ja kumppanuusmaiden välillä,(g) Euroopan unionin näkyvyyden lisääminen kumppanuusmaissa,(h) pilottihankkeet, jotka voivat edelleen johtaa uusiin rahoitettaviin säännöllisiin toimiin.5 artiklaYhteistyöhankkeet rahoitetaan yhteisön talousarviosta joko kokonaisuudessaan tai yhteisrahoituksena osan rahoituksesta tullessa muista Euroopan unionin tai kumppanuusmaiden rahoituslähteistä. Pannessaan 4 artiklan täytäntöön komissio varmistaa, että yhteistyöhankkeet ovat lainsäädännöllisesti ja sisällöltään yhteneviä niiden toimien kanssa, jotka rahoitetaan muiden relevanttien yhteisön politiikan aloilta.Kaupalliset suhteet6 artiklaKaupallisten suhteiden edistämiseksi tarkoitettujen toimien on syvennettävä Euroopan unionin ja kumppanuusmaiden välisiä suhteita. Niiden tarkoituksena on oltava erityisesti kiinteämpien kauppa- ja investointisuhteiden kehittäminen Euroopan unionin ja kumppanuusmaiden väillä, lisäten kauppaa koskevien säädösten ja liike-elämän tapojen molemminpuolista ymmärtämistä ja luoden kumppanuusmaiden markkinoille toimintaympäristön, joka on suotuisampi yhteisön yrityksille, erityisesti pk-yrityksille.7 artiklaYhteisö panee täytäntöön yksityiskohtaisen, yhtenäisen ja kohdennetun toimenpide- ja toimiohjelman edistääkseen sellaisten yhteisön tuotteiden ja rajat ylittävien palvelujen vientiä Japaniin ja Koreaan, jotka täydentävät ja tuovat lisäarvoa niille ponnisteluille, joihin jäsenvaltiot ja muut Euroopan unionin julkiset toimielimet ovat ryhtyneet Japanin ja Korean markkinoilla.8 artikla1. Euroopan unionin rahoitus alueella kattaa seuraavat perustoimenpiteet ja -toimet:(a) Koulutusohjelmat ('Executive Training Programmes') sellaisen eurooppalaisten yritysjohtajien ryhmän kouluttamiseksi, joka kykenee kommunikoimaan ja toimimaan japanilaisessa ja korealaisessa yritysympäristössä.(b) Eurooppalaisten yritysten, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten, johtajista koostuvien ryhmien kokoaminen, kouluttaminen ja valmentaminen heidän osallistumisekseen Japanissa suoritettaviin toimiin, joiden tarkoituksena on lisätä kyseisten yritysten liiketoimintaa Japanin markkinoilla ("Gateway to Japan" -kampanja).(c) Tilataan tutkimus Gateway to Korea -kampanjan toteutettavuuden arvioimiseksi. Tutkimustulosten perusteella komissio voi, otettuaan ensin huomioon 9 artiklan mukaisen neuvoa-antavan komitean lausunnon, päättää Gateway to Korea -kampanjan käynnistämisestä.2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden ja toiminnan lisäksi voidaan tarvittaessa antaa tukea seuraaviin toimiin ja toimenpiteisiin:(a) tietojen ja ohjeiden kokoaminen kaupankäyntiin liittyvissä asioissa,(b) konferenssit ja seminaarit Euroopan unionin ja kumppanuusmaiden välisten kauppa- ja investointisuhteiden edistämiseksi;(c) korkean tason liike-elämän valtuuskuntien vierailut erityisten Japanin ja Korean markkinoille pääsyä koskevien kysymysten käsittelemiseksi,(d) yhteisön yritysten, erityisesti pk-yritysten, Japanin ja Korean markkinoille pääsyä helpottavat erityistoimet.3. Pannessaan 2 kohtaa täytäntöön komissio varmistaa, että erityiset toimet ovat täysin yhteisön ja jäsenvaltioiden harjoittaman politiikan mukaisia.Täytäntöönpanomenettelyt9 artikla1. Komissiota avustaa 8 artiklassa tarkoitettujen toimien toteuttamisessa komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja.2. Tähän kohtaan viitattaessa, päätöksen N:o 1999/468/EY 3 artiklassa säädettyä neuvoa-antavaa menettelyä noudatetaan saman päätöksen 7 artiklan 3 kohtaa noudattaen.10 artiklaKomissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittain tämän asetuksen täytäntöönpanoa koskevan kertomuksen. Kertomuksen on sisällytettävä talousarvion täytäntöönpanon tulokset ja siinä on esitettävä vuoden aikana rahoitetut toimet ja ohjelmat.Komission on lisäksi säännöllisesti arvioitava tämän asetuksen perusteella rahoitetut toimet ja ohjelmat, jotta voidaan nähdä, onko niiden tavoitteet saavutettu. Arviointi on tehtävä vähintään kerran kuudessa vuodessa ja ensimmäinen vastaava arviointi on saatettava loppuun kolmen vuoden kuluessa asetuksen voimaantulosta. Tarpeen vaatiessa arviointiraportissa on otettava myös huomioon sopimusvelvoitteet sekä asianmukaisen ja tehokkaan hallinnoinnin periaatteet. Sen on sisällettävä kustannustehokkuusanalyysin tulokset.Rajoitettu osuus vuosittaisesta talousarviosta käytetään tämän asetuksen puitteissa aloitettujen toimien ja ohjelmien arviointitutkimusten rahoitukseen.11 artikla1. Kumotaan asetus (EY) N:o 1035/1999.2. Kaikki viittaukset kumottuun asetukseen tulevat tämän asetuksen alaisiksi.12 artiklaTämä asetus tulee voimaan 20. päivänä sen julkaisemisesta Euroopan yhteisön virallisessa lehdessä.Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.Tehty Brysselissä,Neuvoston puolestapuheenjohtajaRAHOITUSTA KOSKEVA SELVITYS1. Toiminnan otsikkoEhdotus neuvoston asetukseksi koskien Euroopan unionin, Pohjois-Amerikan, Kaukoidän ja Australaasian teollisuusvaltioiden välistä yhteistyötä ja kaupallisia suhteita edistävien hankkeiden täytäntöönpanoa.2. Kyseessä olevat talousarvion otsakkeetB7-665, B7-665A.3. Lainsäädännöllinen perustaPerustamissopimuksen artikelat 133 ja 308.4. Toiminnan kuvaus4.1 Yleiset tavoitteetToiminnan yleisenä tavoitteena on tukea Euroopan unionin politiikan täytäntöönpanoa yhteistyön ja kaupallisten suhteiden edistämisessä Pohjois-Amerikan, Kaukoidän ja Australaasian teollisuusmaiden kanssa.Päätavoitteet ovat seuraavat:* Suotuisamman ympäristön luominen Euroopan unionin ja kumppanuusmaiden välisten suhteiden hoitamiseksi ja kehittämiseksi edelleen.* Kiinteämpien taloudellisten suhteiden kehittäminen Euroopan unionin ja kumppanuusmaiden välille lisäten molemminpuolista kauppaa koskevien säädösten ja liike-elämän tapojen ymmärtämistä ja luoden kumppanuusmaiden markkinoille ilmaston, joka on suotuisampi yhteisön yrityksiä kohtaan, erityisesti pk-yrityksiä.4.2 Toiminta-aika ja uusimisjärjestelytToiminta-aika alkaa vuodesta 2001.5. Menojen tai tulojen luokittelu5.1 Ei-pakolliset menot5.2 Jaksotetut määrärahat5.3 Sidottujen tulojen laatu6. Menojen tai tulojen laatu* 100 % tukiEi.* Tuki yhteisrahoitukseen julkiselta tai yksityissektorilta saatujen muiden rahoituslähteiden kanssaKomission Vademecum on grant management -julkaisussa esitettyjen ehtojen mukaisesti yhteisrahoitusta muiden rahoituslähteiden kanssa suositaan sellaisissa tapauksissa, jolloin hankkeet tai ohjelmat rahoitetaan avustuksien avulla. Tiettyjä toimia varten komissio voi jopa harkita rahoituksen tasaamista Pohjois-Amerikan, Kaukoidän tai Australaasian teollisuusvaltioista.* KorkotukiEi.* MuutKomissio käyttää julkisia hankintamenettelyjä noudattaen direktiivejä yhteisön julkisista hankinnoista ja WTO:n Government Procurement Agreement -asiakirjaa myöntääkseen sopimuksia toiminnoille, jotka kytkeytyvät suoraan ehdotetun neuvoston asetuksen 4 ja 6 artikloihin.* Tulisiko toimien osoittautua taloudellisesti menestyviksi, onko säädetty kaikkien tai osan yhteisön suorittamien maksujen korvaamisesta-Ei sovelleta.* Aiheuttaako ehdotettu toiminta muutoksia tulojen määrässä-Ei.7. Rahoitusvaikutus7.1 Toiminnan kokonaiskustannusten laskentamenetelmä (yksittäisten ja kokonaiskustannusten välinen suhde)Vuosittaisten talousarviomenettelyjen osalta komissio on ehdottanut tälle budjettikohdalle alustavan 15,6 miljoonan euron määrän vuodelle 2001 (B7-665 + B7-665A). Budjettivallan käyttäjä päättää budjettimenettelyn kuluessa seuraaville varainhoitovuosille myönnettävistä vuosittaisista määrärahoista.7.2 Kustannusten eritelty jakautuminenMaksusitoumusmäärärahat tämänhetkisten hintojen vallitessa miljoonana euronaJakautuminen // Vuosi 2001JapaniYritysjohtajien koulutusohjelma JapanissaGateway to Japan -kampanjaAd-hoc -hankkeetYhdysvallatKoulutusKansalaisilta kansalaisilleTransatlanttisen toimintaohjelman tuki ja edistäminenKanadaYhteistyö ja suhteet Kanadan kanssaKorean tasavaltaYritysjohtajien koulutusohjelma Korean tasavallassaGateway to Korea -toteutettavuustutkimusAustralia ja Uusi-Seelanti*Yhteistyö ja suhteet Australian ja Uuden-Seelannin kanssa //6,8702,5000,4302,0000,5001,5000,8500,8000,0500,100Yhteensä // 15,6 milj. EUR* Australian osalta 2,7 miljoonan euron lisätalousarviota voidaan anoa rahoittamaan kansallisen Eurooppa-keskuksen perustamista Canberraan Australian liittovaltion 100-vuotisjuhlan yhteydessä. Se voitaisiin toteuttaa kolmena peräkkäisenä vuotuisena maksueränä.7.3 Toimintakustannukset tutkimuksista, asiantuntijoiden käytöstä, jne., jotka sisältyvät talousarvion B-osaanKohtaan 7.1 ehdotettuun kokonaissummaan sovelletaan erityisiä enimmäismääriä toimintakustannuksia koskeviksi maksusitoumusmäärärahoiksi (miljoonaa euroa):// Vuosi 2001- Tutkimukset- Tiedotus, julkaisut // 0,20,2Yhteensä // 0,47.4 Maksusitoumus- ja maksumäärärahojen aikatauluMiljoonaa euroa// 2001Maksusitoumusmäärärahat// 15,6Maksumäärärahat// 17,58. Petoksia ehkäisevät toimenpiteetValvontasäädökset (raporttien esittäminen, jne.) kuuluvat osana kaikkiin sopimuksiin komission, sopimuksen tekijöiden, tuensaajien ja muiden vastaavien osapuolten välillä. Tiivistä yhteydenpitoa ja jatkuvaa täytäntöönpanon seurantaa yhdessä vastuullisten tuensaajien kanssa pidetään yllä hankkeiden täytäntöönpanon aikana.Komissio tutkii tarkoin toimet, joihin on ryhdytty, ennen kuin maksuja suoritetaan. Valvonnassa otetaan täysin huomioon sopimusvelvoitteet sekä talouden ja tehokkaan hallinnoinnin periaatteet. Tarpeen vaatiessa sopimukseen pääsy edellyttää tuen saaneen ammattimaisen tuensaajan hallituselimen nimittämien tilintarkastajien vahvistamien tilinpäätöstietojen esittämistä.9. Kustannus-hyöty-analyysin osat9.1 Yksityiskohtaiset ja määrälliset tavoitteet; kohdeväestöYksityiskohtaiset tavoitteet perustuvat Euroopan unionin kyseisiä maita koskeviin poliittisiin lausuntoihin ja niissä määriteltyihin tavoitteisiin. Ne koskevat erityisesti:* julkista tiedottamista ja koulutusta Euroopan unionin ja kumppanuusmaiden välisistä kahdenvälisistä suhteista, kulttuuriyhteyksien, yliopistojen ja kansalaisten välisten yhteyksien vahvistamista, kiinnittäen huomiota erityisesti päätöksentekijöihin, mielipidevaikuttajiin ja muihin tiedonvälittäjiin.* poliittisten ja taloudellisten kumppaneiden, työmarkkinaosapuolten ja kansalaisjärjestöjen välisen vuoropuhelun edistämistä eri sektoreilla. Kansalaisyhteiskunnan edustajat osallistuvat rakenteelliseen vuoropuheluun Euroopan unionin ja kumppanuusmaiden välillä.* yhteistyöhankkeita tieteen ja teknologian, energian, liikenteen ja ympäristöasioiden alalla. Välittäjätahoina ovat Euroopan unionin ulkosuhteisiin erikoistuneet instituutiot, akateemiset instituutiot, kansalaisjärjestöt ja samankaltaiset elimet.* kaupalliset suhteet Euroopan unionin ja kumppanuusmaiden välillä vahvistuvat liike-elämän korkean tason valtuuskuntien vierailuilla, joiden aikana käsitellään erityisiä markkinoillepääsyyn liittyviä asioita. Kohderyhmänä ovat yritysjohtajat.* Yritysjohtajien koulutusohjelmien (Japani ja Korean tasavalta) tarkoituksena on parantaa japanin ja korean kielen taidon, kulttuurintuntemuksen ja yritysilmaston tuntemusta sekä tarjota Euroopan unionissa toimiville yritysjohtajille tehokkaat välineet näille markkinoille mukaan pääsyyn. Kohderyhmänä ovat eurooppalaisten yritysten johtajat.* Gateway to Japan -kampanjan tarkoituksena on lisätä Euroopan unionin läsnäoloa Japanissa tukemalla eurooppalaisia pk-yrityksiä niiden ensipyrkimyksissä viedä tuotteensa Japanin markkinoille. Kohderyhmänä ovat eurooppalaiset pk-yritykset.9.2 Toiminnan perustelut* Tietyt toimet tarvitsevat yhteisön rahoitusta, jotta toiminnan yleiset tavoitteet saavutetaan.* Koska tavoitteet edellyttävät Euroopan unionin ulkosuhteiden edelleen kehittämistä, suunnitellut toimet voidaan parhaiten panna täytäntöön yhteisötasolla. Niinpä on asianmukaista, että osa rahoitustuesta tulee yhteisön talousarviosta. Koska tietyt toiminnoista rahoitetaan yhteisrahoituksena kolmansien maiden kanssa, tarve keskeisen Euroopan unionista tulevan vastapuolen mukana oloon on voimistunut.* Koska toimet ovat hyvin erityislaatuisia, mahdollisia vaihtoehtoja ei ole. Kansallisen tahon toimet eivät voi korvata yhteisöllistä lähestymistapaa, joka esittää Euroopan unionin kumppaneilleen kokonaisuutena ja kumppanina kyseisillä alueilla.* Suunniteltujen hankkeiden jotkin osat on suunnattu lisäämään julkista tietoisuutta sekä Euroopan unionista että kolmansista maista kahdenvälisten suhteiden tärkeydestä. Täsmällinen vaikutus ja kerrannaisvaikutukset voidaan arvioida laadullisesti sekä haastattelemalla kohderyhmiä. Pääkriteeri välittäjien valinnassa on niiden kykyä luoda kerrannaisvaikutuksia, luoden suotuisampaa ympäristöä Euroopan unionin ulkosuhteiden hoitamiselle.* Kaupallisten suhteiden edistämistä ja erityisesti Japanin ja Korean tasavallan markkinoille pääsyn parantamisohjelmia (Gateway-kampanjat) koskien, merkittäviä suurtuotannon etuja voidaan saavuttaa järjestämällä toimia Euroopan unionin tasolla ja tarjoamalla 'kriittinen massa' jotta Japanissa ja Korean tasavallassa herää tietoisuus siitä mitä eurooppalaisella teollisuudella voi olla tarjottavaan. Euroopan unionin toimet tällä saralla sekä täydentävät että tuovat lisäarvoa jäsenvaltioiden toimille ja ne muodostavat peruskriteerit, joita komissio käyttää sekä valitessaan sektoreita että niillä suoritettavia sopivia toimia.* Yritysjohtajien koulutusohjelmilla (Japani ja Korean tasavalta), joiden tavoitteena on tuottaa sellaiselle johtajaryhmälle tarpeelliset taidot, joka voi tehokkaasti auttaa organisaatiotaan tunkeutumaan näille markkinoille, on yhteisön tasolla tarpeellinen kriittinen massa ja ohjelmat voidaan tehokkaasti järjestää komission toimesta. Jäsenvaltiot, Euroopan parlamentti ja eurooppalainen yritysyhteisö ovat todellakin yksimielisesti sitä mieltä.9.3 Toimien seuranta ja arviointi* Hankkeesta vastaavat virkamiehet suunnittelevat hankkeet, tarpeen vaatiessa tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, ja he valvovat tiiviisti niiden täytäntöönpanoa.* Kaikista hankkeista vaaditaan edunsaajilta pääsääntöisesti yksityiskohtainen raportti, johon sisältyy tavoitteiden saavuttamisen arviointi. Useista valikoiduista hankkeista suoritetaan yksityiskohtaisempi arviointi.* Japanissa ja Korean tasavallassa toteutettavan yritysjohtajien koulutusohjelman osallistujat raportoivat ohjelman eri puolista, aikaisempien ETP:hen osallistujien ammatillisia toimia valvotaan, ohjelmaan osallistuneiden yritysten tuloksia analysoidaan, jne.* Gateway to Japan -kampanjan seuranta suoritetaan kampanjan aikana lähettäen kyselykaavakkeita osallistuviin yrityksiin ja seuraten yrityksiä kunkin jäsenvaltion kansallisten koordinaattorien avulla säännöllisin väliajoin osallistumisen jälkeen. Kuukausittaiset hallinnointitietoraportit laaditaan, jotta komissio voi arvioida kampanjaa, sen edistymistä, tulostasoja, rekrytointisuuntauksia ja ehdotettuja toimia. Japanin kampanjan päivittäisiä toimia tarkkaillaan säännöllisesti myös Tokion valtuuskunnan toimesta. Lisäksi ainakin yksi ulkosuhteiden pääosaston virkailija osallistuu kaikkiin GTJ-kampanjan tilaisuuksiin.* Jatkuviin toimiin kuuluu joko ohjelmaan sisällytetty arviointi tai ulkoisten asiantuntijoiden tai sisäisten lähteiden arviointi ja siihen sisältyy ohjeita seurantaa varten.* Komission edustajien valikoiva osallistuminen yksittäisiin hankkeisiin, kuten seminaareihin, konferensseihin, jne., on suunniteltu toimien tulosten arvioimiseksi ja yksityiskohtaisen arviointiraportin laatimiseksi.* Paikan päällä tapahtuvia tarkastuksia suoritetaan, jos ne katsotaan tarpeellisiksi.* Lopuksi, toimien ja rahoitettujen ohjelmien yleinen arviointi tehdään ainakin joka kuudes vuosi. Ensimmäisen arvioinnin on oltava valmis kolmen vuoden kuluessa.10. Hallinnolliset kulut (Luokka III, Talousarvion A-osa)Tarpeelliset henkilöstöresurssit ja hallinnolliset resurssit tule kattaa asiaa hoitavan pääosaston resursseilla.10.1 Vaikutus virkojen määriinToiminta vaatii lisäresursseja seuraavassa esitetyllä tavalla>TAULUKON PAIKKA>10.2 Yleinen rahoitusvaikutus henkilöstöresursseihin>TAULUKON PAIKKA>10.3 Muut toiminnasta johtuvat hallinnolliset kustannukseteuroa>TAULUKON PAIKKA>Kaikki lisätarpeet on rahoitettava yleisestä ulkosuhteiden (Relex) pääosastolle vuosittain myönnetystä rahoituskehyksestä.