type: other

text:
HFD:2016:192 - Korkein hallinto-oikeus
 Framsida » Beslut » Årsboksbeslut » Vuosikirjapaatos » HFD:2016:192
 Årsboksnummer: HFD:2016:192
 Liggarnummer: 5092
 Diarienummer: 3605/2/14
 ECLI: ECLI:FI:HFD:2016:192
 Varumärkeslagen 1 § 3 mom. (39/1993), 6 § 1 mom. (996/1983), 7 § (7/1964) och 14 § 6 (996/1983), 8 (1220/2004) och 9 punkten (56/2000) samt 9 § och 14 § 1 mom. 6 och 7 punkten och 2 mom.
 RP 128/1962 rd och RP 24/2016 rd
 Jfr. HFD 13.10.2005 liggarnr 1144, HFD 20.8.2013 liggarnr 2575 och HFD 18.3.2014 liggarnr 816
 Marknadsdomstolen 14.10.2014 nr 691/14
 Patent- och registerstyrelsen har med sitt beslut 4.4.2013 avslagit Twentieth Century Fox Film Corporations ansökan nr T201200810 om registrering av varumärket FOX, som lämnats in 9.3.2012 och som gäller följande varor och tjänster:
 Klass 9: Vetenskapliga, nautiska, geodetiska, fotografiska, kinematografiska, optiska, vägnings-, mätnings-, signalerings-, kontroll-, livräddnings- och undervisningsapparater och instrument; apparater och instrument för ledning, koppling, transformering, uppladdning, reglering eller kontrollering av elektricitet; apparater för upptagning, överföring och återgivning av ljud och bilder; magnetiska databärare, upptagningsskivor; CD-skivor, DVD-skivor och andra digitala inspelningsmedia; mekanismer för myntdrivna apparater; kassaapparater, räknemaskiner, databehandlingsmaskiner, datorer; datormjukvara; eldsläckningsapparatur.
 Klass 38: Telekommunikation.
 Klass 41: Undervisning; ordnande av utbildning; underhållning; idrotts- och kulturella aktiviteter.
 Enligt motiveringarna till Patent- och registerstyrelsens beslut är det till registrering sökta märket beträffande varorna “vetenskapliga apparater och instrument" i klass 9 förväxlingsbart med det för varor av samma och liknande slag registrerade gemenskapsvarumärket nr 6962617 FOX.
 Det till registrering sökta märket är förväxlingsbart beträffande varorna “magnetiska databärare, upptagningsskivor; CD-skivor, DVD-skivor och andra digitala inspelningsmedia; datormjukvara" i klass 9 med det för varor av samma och liknande slag registrerade gemenskapsvarumärket nr 1791342 FOX.
 Det till registrering sökta märket är förväxlingsbart beträffande varorna “vetenskapliga, optiska, vägningsapparater och instrument; magnetiska databärare, upptagningsskivor; CD-skivor, DVD-skivor och andra digitala inspelningsmedia" i klass 9 med det för varor av samma och liknande slag registrerade gemenskapsvarumärket nr 8233132 FOX.
 Det till registrering sökta märket är förväxlingsbart beträffande varorna “mätningsapparater och instrument, apparater för upptagning, överföring och återgivning av bilder; magnetiska databärare, upptagningsskivor; CD-skivor, DVD-skivor och andra digitala inspelningsmedia; databehandlingsmaskiner, datorer" i klass 9 med det för varor av samma och liknande slag registrerade gemenskapsvarumärket nr 9763591 THE FOX.
 Det till registrering sökta märket är förväxlingsbart beträffande varorna “magnetiska databärare, upptagningsskivor; CD-skivor, DVD-skivor och andra digitala inspelningsmedia; datormjukvara" i klass 9 med det för varor av samma och liknande slag registrerade gemenskapsvarumärket nr 10043041 FOX ENGINE. Hindermärkets dominerande del är identiskt med det sökta märket. Märket är som helhet betraktat förväxlingsbart med hindermärket.
 Det till registrering sökta märket är förväxlingsbart beträffande varorna “signalerings-, livräddningsapparater och instrument " i klass 9 med det för varor av samma och liknande slag registrerade gemenskapsvarumärket nr 1142041 FOX 40. Hindermärkets dominerande del är identiskt med det sökta märket. Märket är som helhet betraktat förväxlingsbart med hindermärket.
 Det till registrering sökta märket är förväxlingsbart beträffande tjänsterna i klass 38 med det för tjänster av samma och liknande slag registrerade gemenskapsvarumärket nr 7178387 FOX (figurmärke). Hindermärkets enda ord är samma som det sökta märkets enda ord. Hindermärkets figurelement räcker inte till för att avlägsna förväxlingsbarheten. Märket är som helhet betraktat förväxlingsbart med hindermärket.
 Det till registrering sökta märket är förväxlingsbart beträffande varorna i klass 9 och tjänsterna "underhållning; kulturella aktiviteter" i klass 41 med det för varor och tjänster av samma och liknande slag registrerade gemenskapsvarumärket nr 1258375 FOX (figurmärke). Hindermärkets enda ord är samma som det sökta märkets enda ord. Hindermärkets figurelement räcker inte till för att avlägsna förväxlingsbarheten.
 Det till registrering sökta märket är förväxlingsbart beträffande varorna "apparater och instrument för ledning, koppling, transformering, uppladdning, reglering eller kontrollering av elektricitet" i klass 9 med det för varor av samma och liknande slag registrerade gemenskapsvarumärket nr 7334584 FOX BOX (figurmärke). Hindermärkets dominerande ord är samma som det sökta märket. Hindermärkets figurelement räcker inte till för att avlägsna förväxlingsbarheten. Märket är som helhet betraktat förväxlingsbart med hindermärket.
 Det till registrering sökta märket är förväxlingsbart beträffande varorna "kinematografiska, optiska, signalerings-, kontroll-, livräddningsapparater och instrument; apparater för upptagning, överföring och återgivning av ljud och bilder; magnetiska databärare, upptagningsskivor; CD-skivor, DVD-skivor och andra digitala inspelningsmedia; databehandlingsmaskiner, datorer; datormjukvara; eldsläckningsapparatur" i klass 9 med det för varor av samma och liknande slag registrerade gemenskapsvarumärket nr 7254196 My FOX (figurmärke). Hindermärkets dominerande ord är samma som det sökta märket. Hindermärkets figurelement räcker inte till för att avlägsna förväxlingsbarheten. Märket är som helhet betraktat förväxlingsbart med hindermärket.
 Det till registrering sökta märket är förväxlingsbart beträffande varorna "magnetiska databärare, upptagningsskivor; CD-skivor, DVD-skivor och andra digitala inspelningsmedia; databehandlingsmaskiner, datorer; datormjukvara" i klass 9 och tjänsterna i klass 38 med det för varor och tjänster av samma och liknande slag registrerade gemenskapsvarumärket nr 4383361 FOX TECHNOLOGIES (figurmärke). Hindermärkets dominerande ord är samma som det sökta märket. Hindermärkets ord TECHNOLOGIES beskriver varornas och tjänsternas art och användningsändamål, och utgör därför inget tillräckligt element för att avhjälpa förväxlingsbarheten. Märket är som helhet betraktat förväxlingsbart med hindermärket.
 Det till registrering sökta märket är förväxlingsbart beträffande tjänsterna “underhållning; kulturella aktiviteter" i klass 41 med det för tjänster av samma och liknande slag registrerade gemenskapsvarumärket nr 1251081 FoX MAGAZINE (figurmärke). Hindermärkets dominerande ord är samma som det sökta märket. Hindermärkets figurelement räcker inte till för att avlägsna förväxlingsbarheten. Hindermärkets ord MAGAZINE beskriver tjänsternas art och användningsändamål, och utgör därför inget tillräckligt element för att avhjälpa förväxlingsbarheten. Märket är som helhet betraktat förväxlingsbart med hindermärket.
 Det till registrering sökta märket är förväxlingsbart beträffande varorna “magnetiska databärare, upptagningsskivor; CD-skivor, DVD-skivor och andra digitala inspelningsmedia; datormjukvara" i klass 9 med den internationella registreringen nr 1023582 FOX-IT för varor av samma och liknande slag som gäller i Europeiska gemenskapen. Hindermärkets dominerande ord är samma som det sökta märket. Märket är som helhet betraktat förväxlingsbart med hindermärket.
 Det till registrering sökta märket är förväxlingsbart beträffande tjänsterna i klasserna 38 och 41 med firman Fox Consulting, FO-nummer 2241448-2, vars verksamhetsområde omfattar tjänster som är av samma och liknande slag som de sökta tjänsterna. Hinderfirmans dominerande ord är samma som det sökta märket. Också ordet Consulting i den firma som anförts som hinder beskriver tjänsternas art. Därför har nämnda firma ansetts utgöra ett hinder endast när det gäller tjänsterna, även om dess verksamhetsområde är all laglig affärsverksamhet. Märket är som helhet betraktat förväxlingsbart med hinderfirman.
 Det till registrering sökta märket är förväxlingsbart beträffande varorna “datormjukvara" i klass 9 med firman Data Fox Ky, FO-nummer 1888010-6, vars verksamhetsområde omfattar varor som är av samma och liknande slag som de sökta varorna. Hinderfirmans dominerande ord är samma som det sökta märket. Märket är som helhet betraktat förväxlingsbart med hinderfirman.
 Sökanden har hänvisat till sina tidigare registreringar nr 12088 "FOX FILM", nr 88294 TWENTIETH CENTURY-FOX och nr 129402 FOX RECORDS. Enligt Patent- och registerstyrelsens gällande praxis kan tidigare rätt till ett märke baseras endast på ett identiskt märke.
 Twentieth Century Fox Film Corporation har anfört besvär över beslutet hos Patent- och registerstyrelsens besvärsnämnd. Ärendet har enligt 2 § i lagen om införande av lagen om upphävande av lagen om behandling av besvärsärenden vid Patent- och registerstyrelsen (1130/2013) överförts till marknadsdomstolen för handläggning i enlighet med bestämmelserna i förvaltningsprocesslagen.
 I ärendet är det fråga om huruvida det sökta märket FOX är förväxlingsbart med de i det överklagade beslutet nämnda gemenskapsvarumärkena, den internationella registreringen som gäller i Europeiska gemenskapen och de två firmorna. Därtill är det fråga om huruvida ändringssökandens egna tidigare varumärkesregistreringar nr 12088 FOX FILM, nr 88294 TWENTIETH CENTURY-FOX, nr 129402 FOX RECORDS, nr 87202 TWENTIETH CENTURY FOX (figur), nr 129403 FOX RECORDS (figur) och nr 139037 FoxVideo ska tillmätas betydelse vid bedömningen av förväxlingsbarheten.
 Ett varumärke får enligt 14 § 1 mom. 6 punkten (996/1983) varumärkeslagen inte registreras om märket kan förväxlas med annan näringsidkares skyddade firma. Ett varumärke får enligt 14 § 1 mom. (996/1983) 8 punkten (1220/2004) varumärkeslagen inte registreras om märket kan förväxlas med ett varumärke som skyddas av en internationell registrering som gäller i Finland eller Europeiska gemenskapen och som utgående från denna registrering har äldre rätt i Finland eller Europeiska gemenskapen. Enligt 14 § 1 mom. (996/1983) 9 punkten (56/2000) varumärkeslagen får ett varumärke inte registreras om märket kan förväxlas med ett gemenskapsvarumärke som har registrerats på basis av en tidigare ansökan.
 Enligt 6 § 1 mom. (996/1983) varumärkeslagen anses kännetecken förväxlingsbara endast om de avser varor av samma eller liknande slag. Vad som i varumärkeslagen stadgas om varor gäller enligt lagens 1 § 3 mom. (39/1993) på motsvarande sätt tjänster.
 Det sökta märket FOX avser varor av samma eller liknande slag i klass 9 och tjänster av samma eller liknande slag i klass 38 och 41 som de i det överklagade beslutet nämnda motanförda märkena och firmorna.
 Det sökta märket FOX är identiskt med gemenskapsvarumärket nr 6962617 FOX, gemenskapsvarumärket nr 1791342 FOX och gemenskapsvarumärket nr 8233132 FOX.
 I de övriga motanförda märkena utgörs den särskiljande och dominerande delen av ordet fox. Det sökta märket är således identiskt med den särskiljande och dominerande delen i gemenskapsvarumärkena nr 9763591
 THE FOX, nr 10043041 FOX ENGINE, nr 1142041 FOX 40, nr 7178387 FOX (figur), nr 1258375 FOX (figur), nr 7334584 FOX BOX (figur), nr 7254196 My FOX (figur), nr 4383361 FOX TECHNOLOGIES (figur) och nr 1251081 FoX MAGAZINE (figur) samt den internationella varumärkesregistreringen nr 1023582 FOX-IT som gäller i Europeiska gemenskapen. På motsvarande sätt är det sökta märket identiskt med den särskiljande och dominerande delen i firman Fox Consulting, FO-nummer 2241448-2 och firman Data Fox Ky, FO-nummer 1888010-6. Figurelementet i vissa av de motanförda märkena anknyter till betydelsen av ordet fox. I vissa andra märken är figurelementet ringa och trivialt. Märkenas figurelement är inte tillräckliga för att eliminera förväxlingsbarheten.
 På ovan nämnda grunder finner marknadsdomstolen att det sökta märket FOX som helhet betraktat är förväxlingsbart med de motanförda märkena och firmorna.
 Ändringssökanden har i sina besvär hänvisat till 7 § (7/1964) varumärkeslagen och hävdat att bolaget har en tidigare rättsgrund till märket FOX.
 Av 7 § (7/1964) varumärkeslagen följer att då flera enligt lagens 1 (39/1993 och 56/2000) eller 2 § (7/1964 och 39/1993) gör anspråk på ensamrätt till varukännetecken, som är förväxlingsbara, ska företräde ges den som kan åberopa tidigaste rättsgrund, om inte annat följer av lagens 8 (39/1993) eller 9 § (7/1964).
 Högsta förvaltningsdomstolen har i sitt beslut 20.8.2013 liggarnummer 2575 med hänvisning till förarbetena (RP 128/62 rd) till ovan nämnda lagrum funnit att det av tidsprioritetsregeln enligt 7 § varumärkeslagen inte kan härledas en rätt att få registrerat en variation av ett varumärke som skyddas av en tidigare registrering oberoende av ett registreringshinder som ska beaktas enligt 14 § varumärkeslagen. Högsta förvaltningsdomstolen har därtill i sitt beslut 18.3.2014 liggarnummer 816 vidmakthållit Patent- och registerstyrelsens besvärsnämnds beslut, enligt vilket besvärsnämnden tolkat registreringshindret på motsvarande sätt.
 Marknadsdomstolen finner på ovan nämnda grunder att ändringssökandens tidigare varumärkesregistreringar inte ska tillmätas betydelse vid bedömningen av den ovan avsedda förväxlingsbarheten.
 Ärendet har avgjorts av marknadsrättsdomarna Anne Ekblom-Wörlund, Ari Wirén (skiljaktig) och Sirkku Seppälä.
 Twentieth Century Fox Film Corporation har i sina besvär yrkat att ansökan om registrering av varumärket FOX godkänns.
 Både Patent- och registerstyrelsen och marknadsdomstolen har konstaterat att de mothållna varumärkena och firmorna domineras av ordet "fox". Bolaget har redan tidigare åberopat flera varumärken som är tidigare än alla mothållna varumärken och som också innehåller ordet "fox". Enligt Patent- och registerstyrelsens och marknadsdomstolens logik domineras också dessa märken av ordet "fox". Således gäller också frågan om tidsprioritet uttryckligen ordet "fox", varför tolkningen, enligt vilken prioritet kan åberopas endast när det gäller identiska märken, inte kan tillämpas automatiskt. Om jämförelsen mellan märket enligt ansökningen och mothållen gäller bara ordet "fox", bör samma tolkning tillämpas på frågan om tidsprioritet.
 Eftersom varumärkeslagen inte förutsätter att märkena måste vara identiska utan förväxlingsbarhet räcker, ska lagens 7 § (7/1964) tillämpas också i detta fall.
 Bland de mothållna varumärkena finns flera som registrerats som figurmärken. Det är en anmärkningsvärd skillnad mellan figur- och ordmärkens funktion. Med ett ordmärke skyddas ett visst ord, särskilt i sin fonetiska form. Figurmärken skyddar primärt märkets visuella utförande som helhet. I det aktuella fallet är bolagets ordmärke FOX inte på något vis förväxlingsbart med de helhetsintryck de mothållna figurmärkena med sina färger och former ger.
 En granskning av hur många varumärken som registrerats i ifrågavarande klasser och som innehåller ordet "fox" som dominerande element ger vid handen att det i fråga om dem har uppstått ett så kallat "crowd field" på marknaden. Detta innebär att ordets "fox" särskiljningsförmåga på grund av de åtskilliga liknande registreringarna har blivit minimal. Ifrågavarande märken godkänns för registrering, men till och med små skillnader i visuellt helhetsintryck är nog för att eliminera förväxlingsbarheten. Således kan andra än sådana märken som är identiska med bolagets märke FOX inte ens i teorin utgöra hinder för att godkänna den aktuella ansökningen.
 Bolaget har också utrett att det har prioritetsrätt till ordet "fox" på basis av sina tidigare varumärkesregistreringar när det gäller identiska mothållna varumärkesregistreringar.
 I fråga om de mothållna firmorna kan konstateras, att eftersom både Patent- och registerstyrelsen och marknadsdomstolen har bekräftat att de domineras av ordet "fox" har det varit fel att de har godkänts och upptagits i handelsregistret. Eftersom bolagets tidigare registreringar också domineras av ordet "fox" har firmorna varit förväxlingsbara med dem. Det är oskäligt att de tidigare registrerade varumärkena inte anförts som hinder för registreringen av firmorna men dessa ändå senare anförs som hinder för registrering av bolagets varumärke som består av samma dominerande element.
 På ovan nämnda grunder kan man inte komma fram till någon annan slutsats än att bolaget innehar prioritetsrätt till ordet "fox". Därför kan senare varumärkes- och firmaregistreringar med ordet "fox" som dominerande element inte utgöra registreringshinder för den nu aktuella ansökningen om registrering av varumärket FOX.
 Patent- och registerstyrelsen har i sitt utlåtande med anledning av besvären ansett att besvären inte innehåller något som skulle ge anledning att ändra det överklagade beslutet.
 Bolaget har i sitt genmäle upprepat sina tidigare yrkanden och motiveringar samt därtill anfört bland annat följande:
 Det verkar uppenbart att de mothållna registreringarna som innehåller ordet "fox" inte skulle ha godkänts om ansökningarna hade gjorts samtidigt med den nu aktuella ansökningen beträffande varumärket FOX. Bolagets tidigare varumärke FOX är förväxlingsbart med de registreringar som anförts som mothåll på samma sätt som det nu aktuella varumärket i förhållande till dem.
 Ett godkännande av det nu aktuella varumärket för registrering innebär inget hot mot de mothållna varumärkes- och firmaregistreringarnas innehavares rättigheter, särskilt som dessa kännetecken i varje fall är förväxlingsbara med tidigare registreringar som innehåller ordet "fox".
 Att bolagets tidigare registrering FOX beviljas prioritetsrätt innebär inte att det nu aktuella varumärket skulle få bättre rätt i förhållande till de mothållna varumärkes- och firmaregistreringarna, utan bara att konsekvens tillämpas i myndighetsutövningen och rättssäkerheten tryggas i fråga om den nu aktuella varumärkesansökningen.
 1. Frågeställning och risk för förväxling
 Det är i ärendet i högsta förvaltningsdomstolen liksom i marknadsdomstolen fråga dels om huruvida varumärket FOX, som Twentieth Century Fox Film Corporations ansökan nr T201200810 gäller, kan förväxlas med de gemenskapsvarumärken (numera EU-varumärken), den internationella varumärkesregistrering och de firmor som nämns i Patent- och registerstyrelsens beslut och dels om vilken betydelse det har för registreringen av varumärket enligt ansökningen att ändringssökandens egna tidigare varumärkesregistreringar innehåller ordet FOX och har tidigare prioritet än de mothållna registreringarna.
 Beträffande risken för förväxling anser högsta förvaltningsdomstolen av de skäl som framgår av marknadsdomstolens beslut att varumärket enligt ansökan kan förväxlas med de mothållna registreringarna som nämns i beslutet.
 2. Tidigare rätt
 2.1 Tillämplig rättsregel
 Varumärkeslagens 7 § (7/1964), som är tillämplig i det här ärendet, har citerats i referatet av marknadsdomstolens beslut ovan.
 Högsta förvaltningsdomstolen konstaterar, att denna paragraf i och med ändringen av varumärkeslagen 616/2016 från och med 1.9.2016 har ersatts av motsvarande bestämmelse i lagens 9 §, som föreskriver att om flera gör anspråk på ensamrätt till sådana varumärken som på det sätt som avses i 6 § är identiska eller liknande, ska företräde ges den som kan åberopa den tidigaste rättsgrunden, om inte något annat följer av 10 eller 10 a §.
 Enligt de allmänna motiveringarna till ändringarna i regeringens proposition RP 24/2016 rd har de tidigare paragraferna i 1 kap. ersatts med nya för att bättre motsvara varumärkesdirektivet och EU-domstolens rättspraxis. Revideringen ändrar i fråga om 1 kap. inte egentligen det rådande rättsläget, men detta kan i och med ändringarna tydligare läsas i lagtexten.
 I detaljmotiveringarna till den nya 9 § konstateras, att paragrafen till sitt innehåll i huvudsak motsvarar 7 § i den tidigare lagen. I paragrafen hänvisas för tydlighetens skull till bestämmelserna i den nya 6 § om rättens innehåll. I paragrafen hänvisas inte längre till risken för förväxling av varumärken, vilket inte krävs av identiska märken, när varorna eller tjänsterna är desamma, och inte av väl kända märken. Av den nya paragrafen framgår tydligare att det inte i alla kollisionsfall förutsätts risk för förväxling. Den nya ordalydelsen motsvarar därmed det rådande rättsläget och varumärkesdirektivet.
 Så som ovan framgår påverkar lagändringen inte tolkningen av bestämmelsen om tidigare rätt.
 Detsamma gäller de bestämmelser om förväxlingsbarhet i 14 § 1 mom. 6 och 7 punkten samt 2 mom. som ersatt de tidigare bestämmelserna i 14 § 1 mom. 6 punkten (996/1983), 8 punkten (1220/2004) och 9 punkten (56/2000), till den del de tidigare bestämmelserna refererats i marknadsdomstolens beslut och tillämpats i detta fall.
 2.2 Åberopade registreringar
 De tidigare registreringar som ändringssökanden har åberopat är nr 12088 FOX FILM (figur), nr 87202 TWENTIETH CENTURY FOX (figur), nr 88294 TWENTIETH CENTURY-FOX, nr 129402 FOX RECORDS, nr 129403 FOX RECORDS (figur) och nr 139037 FoxVideo.
 Högsta förvaltningsdomstolen konstaterar att de två sistnämnda registreringarna sedermera har avförts ur varumärkesregistret. De fyra andra är däremot fortfarande registrerade och har tidigare prioritet än de mothållna registreringarna.
 Enligt propositionen till 7 § (7/1964) i den ursprungliga varumärkeslagen RP 128/62 rd var syftet med bestämmelsen att utgöra grunden för avgörande av tvister i fall som kan uppstå i praktiken på grund av att ensamrätt till ett varumärke kan baseras både på registrering och på inarbetning.
 Bestämmelsen gäller alltså kollision mellan två redan skyddade varumärken, inte förutsättningarna för registrering av ett varumärke. Ur bestämmelsen kan således inte härledas någon rätt att registrera ett varumärke som enligt 14 § i varumärkeslagen inte får registreras.
 Förbudet att registrera varumärken som kan förväxlas med tidigare registrerade firmor eller varumärken innebär att bedömningen av förutsättningarna för registrering av ett varumärke ska ske med beaktande av bland annat registrerade varumärken och firmor som har tidigare prioritet än det varumärke ansökan gäller och med vilka detta eventuellt kan förväxlas. Detta gäller också i fall där det varumärke eller den firma som utgör registreringshinder för varumärket enligt ansökan eventuellt hade kunnat anses förorsaka risk för förväxling med ett varumärke eller annat kännetecken som registrerats med ännu tidigare prioritet. Sådana registreringshinder kan alltså inte förbigås på den grunden att de eventuellt inte hade bort godkännas när ansökan om registrering av dem prövades. Ett sådant registreringshinder kan bara undanröjas genom att det upphävs på grund av ett invändningsförfarande eller en tvistemålsdom.
 Ändringssökandens ansökan om registrering av varumärket FOX har avslagits på grund av att varumärket enligt ansökan förorsakar risk för förväxling med tolv gemenskapsvarumärken, en internationell varumärkesregistrering och två firmor som alla har tidigare prioritet än bolagets ansökan. Patent- och registerstyrelsen har så som ovan framgår inte i samband med handläggningen av ansökan om registrering av bolagets varumärke FOX kunnat beakta huruvida förutsättningarna för registrering blivit korrekt bedömda när de mothållna varumärkena och firmorna registrerades. I och med att de mothållna firmorna och varumärkena är registrerade med tidigare prioritet än ansökan kan de inte förbigås som registreringshinder.
 I högsta förvaltningsdomstolens beslut 14.5.2010 liggarnr 1144 jämfördes varumärket enligt ansökan bland annat med en tidigare varumärkesregistrering. Vid jämförelsen beaktade högsta förvaltningsdomstolen bland annat att innehavaren av den förstnämnda registreringen hade tidigare rätt till det ord som var gemensamt för de två varumärkena på basis av en tidigare varumärkesregistrering som gällde samma ord allena. Högsta förvaltningsdomstolen ansåg att denna omständighet tillsammans med de stora olikheterna mellan de jämförda varumärkeshelheterna talade för att risk för förväxling inte förelåg. Det var alltså inte fråga om att registreringshindret skulle ha undanröjts på grund av innehavarens tidigare rätt.
 Ärendet har avgjorts av förvaltningsråden Niilo Jääskinen, Matti Halén, Alice Guimaraes-Purokoski, Outi Suviranta och Maarit Lindroos. Ärendet föredragande Kristina Björkvall.


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 29.3.2014
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 C 93/7
 Rozsudok Súdneho dvora (desiata komora) z 23. januára 2014 — Európska komisia/Belgické kráľovstvo
 (Vec C-296/12) (1)
 (Nesplnenie povinnosti členským štátom - Slobodné poskytovanie služieb - Voľný pohyb kapitálu - Daň z príjmov - Príspevky platené v rámci dôchodkového sporenia - Zníženie dane vzťahujúce sa jedine na platby inštitúciám alebo fondom so sídlom v rovnakom členskom štáte - Koherencia daňového systému - Účinnosť daňových kontrol)
 2014/C 93/10
 Jazyk konania: holandčina
 Účastníci konania
 Žalobkyňa: Európska komisia (v zastúpení: R. Lyal a W. Roels, splnomocnení zástupcovia)
 Žalovaný: Belgické kráľovstvo (v zastúpení: J.-C. Halleux a M. Jacobs, splnomocnení zástupcovia)
 Predmet veci
 Nesplnenie povinnosti členským štátom — Porušenie článkov 56 ZFEÚ a 63 ZFEÚ — Platby dôchodkového sporenia — Zníženie dane — Konečné platby v Belgicku
 Výrok rozsudku
 1.
 Belgické kráľovstvo si tým, že prijalo a uplatňuje zníženie daní z príjmu pri príspevkoch platených v rámci dôchodkového sporenia v rozsahu, v akom sa uplatňuje iba na platby inštitúciám a fondom so sídlom v Belgicku, nesplnilo povinnosti, ktoré mu vyplývajú z článku 56 ZFEÚ.
 2.
 Belgické kráľovstvo je povinné nahradiť trovy konania.
 (1) Ú. v. EÚ C 273, 8.9.2012.


type: legislation

jurisdiction: US

text:
 109 HR 1178 IH: To create 4 new permanent judgeships for the eastern district of California.
 U.S. House of Representatives
 2005-03-08
 text/xml
 EN
 Pursuant to Title 17 Section 105 of the United States Code, this file is not subject to copyright protection and is in the public domain.
 I
 109th CONGRESS 1st Session
 H. R. 1178
 IN THE HOUSE OF REPRESENTATIVES
 March 8, 2005
 Mr. Thomas (for himself, Mr. Nunes, Mr. Daniel E. Lungren of California, Mr. Radanovich, Mr. Herger, Mr. Pombo, Mr. Doolittle, Mr. Cardoza, and Mr. Costa) introduced the following bill; which was referred to the Committee on the Judiciary
 A BILL
 To create 4 new permanent judgeships for the eastern district of California.
 1.New judgeships for eastern district of California
 (a)New appointmentsThe President shall appoint, by and with the advice and consent of the Senate, 4 additional district judges for the eastern district of California.
 (b)TableIn order that the table contained in section 133(a) of title 28, United States Code, reflects the total number of permanent district judgeships authorized by virtue of subsection (a) of this section, such table is amended by striking the item relating to California and inserting the following:
 California
 Northern14
 Eastern10
 Central27
 Southern13 .
 (c)Authorization of appropriationsThere are authorized to be appropriated such sums as may be necessary to carry out this section, including such sums as may be necessary to provide appropriate space and facilities for the judicial positions created by this section.


type: wikipedia

text:
Palisty (stipulae) jsou přívěsky na bázi řapíku či na bázi přisedlého listu u krytosemenných rostlin. Většinou jsou párové po stranách báze řapíku, mohou však být i spojené v jeden palist, umístěný nad prostředkem řapíku. Palisty mohou být volné nebo do různé míry přirostlé po stranách k řapíku. Podle vytrvalosti se palisty rozlišují na vytrvalé, opadavé nebo prchavé, které opadávají zároveň s rozvojem listu.
 Palisty mohou mít různou velikost a tvar. Některé rostliny, např. hrách setý, mají palisty velké a nápadné. U hrachoru pačočkového (Lathyrus aphaca) dokonce zvětšené palisty zcela nahrazují listy. U rdesnovitých (Polygonaceae) palisty srůstají a tvoří pochvu kolem stonku, zvanou botka. U některých rostlin mohou být palisty šupinovité, štětinovité nebo tvořené jedinou žlázkou. Mnohé rostliny nemají palisty vůbec. Některé rostliny se složenými listy, např. z čeledi bobovité, mají palisty nejen na bázi listů, ale i palístky na bázi jednotlivých lístků na vřeteni listu.
 Funkce palistů
 Palisty mohou mít rozmanitou funkci, většinou však chrání rozvíjející se mladé listy. U šácholanu kryjí palisty v podobě kápě pupen a opadávají zároveň s jeho rašením. U trnovníku, akácie a dalších rostlin jsou přeměněny v trny (neplést s ostny) a pomáhají chránit rostlinu před herbivory. U některých lián, např. u přestupů (Smilax), jsou palisty přeměněny v úponky. Také mohou být přeměněny v zahnuté ostny, pomocí nichž se rostliny přichycují na okolní vegetaci, jak je tomu u řemdiháku (Uncaria) nebo u též některých druhů přestupu (Smilax).
 Význam palistů
 Palisty jsou v některých případech důležitým znakem pro taxonomii a vodítkem při určování rostlin zejména v nekvetoucím stavu. Například pro dřevnaté zástupce čeledi mořenovité (Rubiaceae) jsou charakteristické palisty umístěné mezi řapíky protistojných listů (tzv. interpetiolární). Jejich tvar a umístění je také důležitým vodítkem při určování rostliny do rodu. Zástupci ostatních čeledí s podobnými (vstřícnými a celokrajnými) listy mají až na výjimky vesměs palisty intrapetiolární nebo jsou bez palistů. Pokud jsou palisty opadavé, lze jejich přítomnost často odhalit podle jizev po jejich opadu.
 Fotogalerie palistů
 Reference
 Literatura
 Reisenauer R. et al.: CO JE CO? (1) Příručka pro každý den. Pressfoto – vydavatelství ČTK, Praha, 1982
 Externí odkazy
 Morfologie rostlin
 Botanika


text:
 EUROOPAN KOMISSIO
 Bryssel 4.3.2020
 COM(2020) 78 final
 2020/0035(COD)
 Ehdotus
 EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS
 Euroopan rautateiden teemavuodesta (2021)
 PERUSTELUT
 1.EHDOTUKSEN TAUSTA
 •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet
 Komissio vahvisti 11. joulukuuta 2019 antamassaan tiedonannossa
 1
 Euroopan vihreän kehityksen ohjelman Euroopan unionia ja sen kansalaisia varten. Tiedonannon myötä komissio määrittelee uudelleen sitoutumisensa ilmasto- ja ympäristöhaasteiden ratkaisemiseen, joka on tämän sukupolven tärkein tehtävä. Euroopan vihreän kehityksen ohjelma on uusi kasvustrategia, jonka tavoitteena on tehdä unionista oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jonka talous on moderni, resurssitehokas ja kilpailukykyinen. Kasvihuonekaasujen nettopäästöistä pyritään eroon vuoteen 2050 mennessä, ja kasvuun pyritään lisäämättä resurssien käyttöä. Vihreän kehityksen ohjelma on erottamaton osa tämän komission strategiaa, jolla se panee täytäntöön YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelman ja kestävän kehityksen tavoitteet
 2
 . Ilmastoneutraali Euroopan unioni pyritään luomaan vuoteen 2050 mennessä. Eurooppa-neuvosto vahvisti tämän tavoitteen 12. joulukuuta 2019 antamissaan päätelmissä
 3
 ja Euroopan parlamentti 15. tammikuuta 2020 antamassaan päätöslauselmassa
 4
 .
 Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa kehotetaan erityisesti vauhdittamaan siirtymistä kestävään ja älykkääseen liikkuvuuteen, sillä liikenteen osuus unionin kasvihuonekaasupäästöistä on neljännes, ja se kasvaa koko ajan. Ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi liikenteen päästöjä on vähennettävä 90 prosenttia vuoteen 2050 mennessä. Päästöjen vähennys koskee kaikkia liikennemuotoja. Osana Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa komissio on esittänyt kestävän ja älykkään liikkumisen strategian, joka on määrä hyväksyä vuonna 2020. Siinä vastataan tähän haasteeseen ja puututaan kaikkiin päästölähteisiin. EU:n sisäisestä rahdista 75 prosenttia kuljetetaan maanteitse. Yhtenä suunnitelluista toimista onkin siirtää huomattava osa siitä rauta- ja vesiteitse kuljetettavaksi.
 Rautatieliikenteellä on merkittävä rooli liikennepäästöjen vähentämisen nopeuttamisessa, sillä se on yksi ympäristöystävällisimmistä ja energiatehokkaimmista liikennemuodoista. Rautatiet ovat suureksi osaksi sähköistettyjä, ja niiden hiilidioksidipäästöt ovat reilusti pienemmät kuin lento- tai tieliikenteen vastaavalla matkalla aiheuttamat päästöt. Rautatieliikenne on myös ainoa liikennemuoto, jonka hiilidioksidipäästöt ovat laskeneet lähes jatkuvasti vuodesta 1990 liikennemäärien kasvusta huolimatta: vuonna 2016 se tuotti vain 0,5 prosenttia kaikkien liikennemuotojen yhteenlasketuista hiilidioksidipäästöistä. Lisäksi rautatieliikenteen osuus on vain 2 prosenttia unionin liikennealan kokonaisenergiankulutuksesta, vaikka sen osuus kaikkien liikennemuotojen yhteenlasketusta tavaraliikenteestä oli 11,2 prosenttia ja henkilöliikenteestä 6,6 prosenttia vuonna 2016
 5
 . Rautatieliikenteen energiankulutus on vuosina 1990–2016 laskenut
 6
 , ja se käyttää yhä enemmän uusiutuvia energialähteitä.
 Rautateiden matkustajaliikenteen osuus unionin maaliikenteestä on kasvanut 7,0 prosentista 7,6 prosenttiin vuosien 2007 ja 2016 välisenä aikana, kun taas rautateiden osuus unionin maaliikenteen tavaraliikenteestä on pienentynyt vuoden 2011 kasvupyrähdyksen (19 %) jälkeen 16,65 prosenttiin vuonna 2017
 7
 . Yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen luomisen tiellä on vielä useita esteitä, on muun muassa minimoitava melua. Kun esteet voitetaan ja kustannuksia saadaan laskettua sekä innovointia nopeutettua, rautatieliikenteestä päästään hyödyntämään kaikki sen tarjoamat mahdollisuudet. Rautatieliikenne tarvitsee siksi lisäpontta, jotta siitä tulisi matkailijoille ja yrityksille liikennevälineenä vetovoimaisempi vaihtoehto, joka täyttäisi sekä päivittäiset että pidemmän välimatkan liikkuvuustarpeet. Rautateitse kuljetettavien matkustajien ja rahdin osuuden kasvattaminen vähentää myös ruuhkia ja ihmisten terveydelle vaarallisia päästöjä, etenkin ilman pilaantumista.
 Ehdotuksella nimetä vuosi 2021 Euroopan rautateiden teemavuodeksi pyritään edistämään rautatieliikennettä sekä kestävää ja älykästä liikkuvuutta Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta annetussa komission tiedonannossa esitettyjen tavoitteiden mukaisesti. Euroopan rautateiden teemavuodella edistetään kaikkialla Euroopassa järjestettävien hankkeiden, keskustelujen, tapahtumien, näyttelyiden ja erilaisten aloitteiden avulla rautatieliikennettä kansalaisten, yritysten ja viranomaisten kannalta vetovoimaisena ja kestävänä tapana liikkua Euroopassa sekä tuodaan esiin sen unionin laajuista ja innovatiivista ulottuvuutta. Teemavuoden aikana kansalaisille – myös rautatiesektorin ulkopuolella – järjestetään heille suunnattuja tapahtumia ja tiedotuskampanjoita, joiden tavoitteena on saada entistä useammat ihmiset ja yritykset hyödyntämään rautatieliikennettä.
 Vuosi 2021 tulee olemaan merkittävä vuosi unionin rautatiepolitiikassa. Se on ensimmäinen kokonainen vuosi, jona neljännen rautatiepaketin
 8
 nojalla sovitut säännöt pannaan koko unionin alueella täytäntöön; säännöt koskevat kotimaan henkilöliikennemarkkinoiden avaamista sekä koko unionin alueella toimivien rautatieyritysten kustannusten ja hallinnollisten rasitteiden vähentämistä. Yleinen kiinnostus rautateitä ja yöjunia kohtaan on kasvamassa useissa jäsenvaltioissa, mistä muun muassa #DiscoverEU -ohjelman suosio kertoo
 9
 . Lisäksi kansainvälisen Europalia-taidefestivaalin
 10
 aiheena on vuonna 2021 rautateiden vaikutus taiteisiin ja festivaalilla tuodaan esiin rautateiden roolia sosiaalisen, taloudellisen ja teollisen muutoksen merkittävänä edistäjänä. Vuotta 2021 pidetään sen vuoksi hyvin sopivana ajankohtana tälle aloitteelle.
 Kaikkien eurooppalaisten teemavuosien tapaan teemavuoden tärkeimpänä tavoitteena on lisätä tietämystä alaa koskevista haasteista ja mahdollisuuksista sekä korostaa unionin roolia yhteisten ratkaisujen edistämisessä. Euroopan rautateiden teemavuoden tavoitteena on kannustaa ja tukea unionin, jäsenvaltioiden, alueellisten ja paikallisten viranomaisten sekä muiden organisaatioiden pyrkimyksiä lisätä rautateitse tapahtuvan matkustaja- ja rahtiliikenteen osuutta. Teemavuodella olisi erityisesti edistettävä rautateitä kestävänä, innovatiivisena ja turvallisena liikennemuotona ja tavoiteltava suurta yleisöä, erityisesti nuorisoa. Lisäksi teemavuodella olisi korostettava rautateiden eurooppalaista, rajat ylittävää ulottuvuutta: rautatiet tuovat kansalaiset lähemmäksi toisiaan, antavat heille mahdollisuuden tutustua unioniin ja sen moninaisuuteen, nopeuttavat yhteenkuuluvuutta ja edistävät unionin sisämarkkinoiden yhdentymistä. Lisäksi teemavuodella olisi lisättävä rautateiden panosta unionin talouteen, teollisuuteen ja koko yhteiskuntaan sekä edistettävä rautateitä tärkeänä tekijänä unionin ja kolmansien maiden ja erityisesti Länsi-Balkanin maiden, välisissä suhteissa.
 •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa
 Edellä todetun mukaisesti Euroopan rautateiden teemavuodella pyritään edistämään rautatieliikennettä sekä kestävää ja älykästä liikkuvuutta Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta annetussa komission tiedonannossa esitettyjen tavoitteiden mukaisesti. Teemavuoden perustana ovat lisäksi tämänhetkiset rautateitä koskevat aloitteet ja politiikat, jotka koskevat esimerkiksi kotimaan henkilöliikennemarkkinoiden avaamista sekä koko unionin alueella toimivien rautatieyritysten kustannusten ja hallinnollisten rasitteiden vähentämistä. Muiden eurooppalaisten teemavuosien tapaan toimenpiteisiin sisältyy tiedotus- ja edistämiskampanjoita, tapahtumia, hankkeita ja aloitteita sekä unionin että kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla. Niiden avulla välitetään keskeisiä viestejä ja levitetään tietoa esimerkeiksi kelpaavista hyvistä käytännöistä.
 Teemavuosi tarjoaa tilaisuuden kannustaa jäsenvaltioiden viranomaisia ja toimialaa toimimaan yhdessä rautatieliikenteen edistämiseksi. Kaikin keinoin pyritään varmistamaan, että teemavuoden aikana järjestettävät toimet sovitetaan vastaamaan kunkin jäsenvaltion tarpeita ja olosuhteita. Jäsenvaltioita pyydetään siksi nimeämään kansallinen koordinaattori, joka vastaa jäsenvaltioiden osallistumista Euroopan rautateiden teemavuoteen koskevista järjestelyistä. Perustetaan eurooppalainen ohjausryhmä, jonka muodostavat kansallisten koordinaattoreiden edustajat. Komissio kutsuu kansalliset koordinaattorit koolle eurooppalaisen teemavuoden järjestelyjen sovittamiseksi yhteen ja tietojen vaihtamiseksi sen toteutuksesta unionissa ja jäsenvaltioissa.
 •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa
 Euroopan rautateiden teemavuodella on yhteys muihin unionin politiikka-aloihin, esimerkiksi alueelliseen kehitykseen, teollisuuden kilpailukykyyn, kestävään matkailuun, innovointiin, työllisyyteen, koulutukseen, nuorisoon, kulttuuriin ja vammaisten henkilöiden esteettömyyteen sekä unionin ja sen naapurimaiden välisiin siteisiin. Teemavuodella tuodaan esiin Euroopan rautateiden eurooppalaista rajat ylittävää ulottuvuutta ja esitetään rautatiet keinona kuljettaa tavaroita, matkustaa ja löytää uutta sekä yhdistää manner kestävällä ja tulevaisuuteen suuntautuvalla tavalla. Joitakin teemavuoden toimista voitaisiin mahdollisesti rahoittaa nykyisistä unionin ohjelmista, kuten Euroopan horisontti -ohjelmasta, Verkkojen Eurooppa -välineestä, unionin rakenne- ja investointirahastoista sekä ohjelmista Luova Eurooppa, Erasmus+, DiscoverEU ja Kansalaisten Eurooppa.
 2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE
 •Oikeusperusta
 Tämän ehdotuksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimuksen) 91 artikla. Perussopimuksen 91 artiklassa määrätään, että ottaen huomioon liikenteen erityispiirteet Euroopan parlamentti ja neuvosto antavat tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen sekä talous- ja sosiaalikomiteaa ja alueiden komiteaa kuultuaan aiheelliset säännökset SEUT-sopimuksen 90 artiklan täytäntöön panemiseksi. SEUT-sopimuksen 90 artiklan mukaan perussopimusten tavoitteita toteutetaan yhteisellä liikennepolitiikalla. Tämän ehdotuksen päätarkoituksena on lisätä rautateitse liikkuvien matkustajien ja rahdin osuutta. Tavoite kuuluu SEUT-sopimuksen 91 artiklan soveltamisalaan.
 •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)
 Tämä ehdotus on Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 5 artiklan 3 kohdassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukainen. Tämän ehdotuksen tavoitteita ei voida riittävällä tavalla saavuttaa pelkästään jäsenvaltioiden toimin. Pelkästään jäsenvaltioissa toteutettavilla toimilla ei voitaisi hyödyntää eurooppalaista ulottuvuutta, jonka ansiosta jäsenvaltiot voivat vaihtaa keskenään kokemuksia ja hyviä käytäntöjä. SEU-sopimuksen 3 artiklan 3 kohdassa määrätään erityisesti, että unioni toteuttaa sisämarkkinat ja pyrkii Euroopan kestävään kehitykseen, joka perustuu siihen, että parannetaan ympäristön laatua, edistetään tieteellistä ja teknistä kehitystä sekä edistetään taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta. Unioni pyrkii tavoitteisiinsa asianmukaisin keinoin unionille perussopimuksissa annetun toimivallan mukaisesti. Lisäksi jäsenvaltiot hyötyvät unionin tason toimista, kun eurooppalainen teemavuosi tuo niiden omille toimille lisää näkyvyyttä ja monenväliset kumppanuudet, kansainvälinen tietojenvaihto, unioninlaajuinen tietoisuus sekä hyvien käytäntöjen vaihto lisääntyvät.
 •Suhteellisuusperiaate
 Tämä ehdotus on SEU-sopimuksen 5 artiklan 4 kohdassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukainen. Ehdotettu toimintatapa on yksinkertainen. Se perustuu nykyisiin ohjelmiin ja viestintätoimien kohdentamiseen teemavuoden teemoihin. Ehdotuksen toimeenpano ei aiheuta suhteettomia hallinnollisia rasitteita sitä soveltaville hallintoelimille. Unionin toimilla tuetaan ja täydennetään jäsenvaltioiden ja kyseisen sektorin toimia. Toiminnan tarkoituksena on ensinnäkin tehostaa unionin omia välineitä. Toiseksi se toimii keinona edistää synergioita ja yhteistyötä jäsenvaltioiden, alueellisten ja paikallisten viranomaisten, yksityisten ja julkisten yritysten sekä koko kansalaisyhteiskunnan välillä. Unionin toiminta ei ylitä sitä, mikä on tarpeen todettujen haasteiden ratkaisemiseksi.
 •Toimintatavan valinta
 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös on soveltuvin sääntelytapa, koska näin varmistetaan lainsäätäjän täysimääräinen osallistuminen vuoden 2021 nimeämiseen Euroopan rautateiden teemavuodeksi.
 3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET
 •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset
 Ei sovelleta
 •Sidosryhmien kuuleminen
 Mahdollisuudesta nimetä vuosi 2021 Euroopan rautateiden teemavuodeksi keskusteltiin 9. joulukuuta 2019 useiden rautatiesektorin edustajien (CER, UNIFE, EIM, ERFA – Allrail) sekä Euroopan unionin rautatieviraston (ERA), Shift2Railin ja Europalian edustajien kanssa. Kaikki osallistujat ilmaisivat laajan tukensa aloitteelle ja korostivat rautateiden roolia hiilestä irtautumista koskevan tavoitteen saavuttamisessa painottaen rautateiden rajat ylittävää ulottuvuutta. Rautatiesektorin sidosryhmien, erityisesti yritysten, asemanhaltijoiden, valmistajien ja kansallisten viranomaisten odotetaan osallistuvan aktiivisesti teemavuoden tapahtumien järjestämiseen niin unionin kuin kansallisella ja paikallisella tasolla. Euroopan kansainvälisen taidefestivaalin Europalin kanssa käytyjen neuvotteluiden yhteydessä huomattiin, että teemavuoden järjestämisellä voidaan saada aikaan huomattavia synergiaetuja. Sekä Euroopan talous- ja sosiaalikomitea että alueiden komitea antoivat äskettäin oma-aloitteisia lausuntoja
 11
 12
 , joista käy ilmi komiteoiden jäsenten kiinnostus rautatieliikenteen edistämiseen kestävänä ja innovatiivisena liikennemuotona.
 •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö
 Ei sovelleta
 •Vaikutustenarviointi
 Vaikutusten arviointi ei ollut tarpeen, koska ehdotetun toimen tavoitteet kuuluvat Euroopan unionin nykyisten ohjelmien tavoitteisiin. Ehdotettu aloite ei sido komissiota mihinkään tiettyyn lainsäädäntötoimeen. Sillä ei myöskään ole mitään merkittäviä sosiaalisia, taloudellisia tai ympäristövaikutuksia, jotka ylittäisivät nykyisten välineiden vaikutukset.
 •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen
 Ei sovelleta
 •Perusoikeudet
 Ei sovelleta
 4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET
 Päätöksen täytäntöönpanoon vuosina 2020–2021 tarvittavien määrärahojen arvioidaan olevan 8 000 000 euroa. Teemavuoden toteuttaminen edellyttää asianmukaista rahoitusta, josta päätetään vuosien 2020 ja 2021 talousarviomenettelyjen yhteydessä vuosien 2021–2017 monivuotisen rahoituskehyksen mukaisesti.
 5.LISÄTIEDOT
 •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt
 Ehdotuksessa komissio velvoitetaan raportoimaan viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2022 teemavuoden aikana toteutettujen aloitteiden täytäntöön panemisesta, tuloksista sekä antamaan näitä aloitteita koskeva yleisarvio.
 2020/0035 (COD)
 Ehdotus
 EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS
 Euroopan rautateiden teemavuodesta (2021)
 EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
 ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 91 artiklan,
 ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
 sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
 ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon
 13
 ,
 ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon
 14
 ,
 noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä,
 sekä katsovat seuraavaa:
 (1)Komissio vahvisti 11 päivänä joulukuuta 2019 antamassaan tiedonannossa
 15
 Euroopan vihreän kehityksen ohjelman Euroopan unionia ja sen kansalaisia varten. Euroopan vihreän kehityksen ohjelma on uusi kasvustrategia, jonka tavoitteena on tehdä unionista oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jonka talous on moderni, resurssitehokas ja kilpailukykyinen. Kasvihuonekaasujen nettopäästöistä pyritään eroon vuoteen 2050 mennessä, ja kasvuun pyritään lisäämättä resurssien käyttöä.
 (2)Eurooppa-neuvosto vahvisti 12 päivänä joulukuuta 2019 antamissaan päätelmissä
 16
 tavoitteen, jonka mukaan ilmastoneutraali Euroopan unioni pyritään luomaan vuoteen 2050 mennessä.
 (3)Euroopan parlamentti ilmaisi 15 päivänä tammikuuta 2020 antamassaan päätöslauselmassa
 17
 suhtautuvansa myönteisesti Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta annettuun komission tiedonantoon ja kehottaa, että tarvittava siirtymä ilmastoneutraaliin yhteiskuntaan toteutetaan viimeistään vuonna 2050.
 (4)Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta annetun komission tiedonannon tavoitteiden mukaisesti on tarpeen uudistaa unionin taloutta ja määritellä uudelleen politiikkoja, erityisesti liikenteen ja liikkuvuuden alalla, mikä tarkoittaa kestävään ja älykkääseen liikkuvuuteen siirtymisen vauhdittamista. Liikenteen osuus unionin kasvihuonekaasupäästöistä on neljännes, ja se kasvaa koko ajan. Ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi liikenteen päästöjä on vähennettävä 90 prosenttia vuoteen 2050 mennessä. Kestävän liikenteen toteutuminen edellyttää, että käyttäjät asetetaan etusijalle ja heille tarjotaan edullisempia, helppokäyttöisempiä, terveellisempiä ja puhtaampia vaihtoehtoja nykyisille liikkumismuodoille. Euroopan vihreän kehityksen ohjelmalla pyritään vauhdittamaan siirtymistä kestävään ja älykkääseen liikkuvuuteen sekä vastaamaan näihin haasteisiin. Unionin sisäisestä rahdista 75 prosenttia kuljetetaan maanteitse ja huomattava osa siitä olisikin siirrettävä rauta- ja vesiteitse kuljetettavaksi.
 (5)Rautatieliikenteen rooli ilmastoneutraaliuden saavuttamisessa vuoteen 2050 mennessä on merkittävä. Se on yksi ympäristöystävällisimmistä ja energiatehokkaimmista liikennemuodoista. Rautatiet ovat suureksi osaksi sähköistettyjä, ja niiden hiilidioksidipäästöt ovat reilusti pienemmät kuin lento- tai tieliikenteen vastaavalla matkalla aiheuttamat päästöt; rautatieliikenne on myös ainoa liikennemuoto, jonka kasvihuonekaasu- ja hiilidioksidipäästöt ovat laskeneet johdonmukaisesti vuodesta 1990. Lisäksi rautatieliikenteen energiankulutus on vuosina 1990–2016 laskenut
 18
 , ja siinä käytetään yhä enemmän uusiutuvia energialähteitä.
 (6)Luomalla yhteyksiä unionin keskeisten liikennereittien ja sen syrjäisten alueiden välille rautatiesektori edistää sosiaalista, taloudellista ja alueellista yhteenkuuluvuutta.
 (7)Samalla kun rautateiden matkustajaliikenteen osuus unionin maaliikenteestä on kasvanut vain hieman vuodesta 2007, rahdin osuus on laskenut. Yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen luomisen tiellä on vielä useita esteitä, on muun muassa minimoitava melua. Kun esteet voitetaan ja kustannuksia saadaan laskettua sekä innovointia nopeutettua, rautatieliikenteestä päästään hyödyntämään kaikki sen tarjoamat mahdollisuudet. Rautatieliikenteen vetovoimaisuuteen on sen vuoksi panostettava edelleen, jotta matkustajat ja yritykset kiinnostuisivat siitä.
 (8)Vuosi 2021 olisi nimettävä Euroopan rautateiden teemavuodeksi, jotta rautatieliikennettä sekä kestävää ja älykästä liikkuvuutta voidaan Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta annetussa komission tiedonannossa esitettyjen tavoitteiden mukaisesti edistää. Vuosi 2021 tulee olemaan merkittävä vuosi unionin rautatiepolitiikassa, sillä se on ensimmäinen kokonainen vuosi, jona neljännen rautatiepaketin nojalla sovitut säännöt pannaan koko unionin alueella täytäntöön; säännöt koskevat kotimaan henkilöliikennemarkkinoiden avaamista sekä koko unionin alueella toimivien rautatieyritysten kustannusten ja hallinnollisten rasitteiden vähentämistä. Yleinen kiinnostus rautateitä ja yöjunia kohtaan on kasvamassa useissa jäsenvaltioissa, mistä muun muassa #DiscoverEU -ohjelman suosio kertoo. Lisäksi kansainvälisen Europalia-taidefestivaalin aiheena on vuonna 2021 rautateiden vaikutus taiteisiin ja festivaalilla korostetaan rautateiden roolia sosiaalisen, taloudellisen ja teollisen muutoksen merkittävänä edistäjänä,
 OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
 1 artikla
 Kohde
 Nimetään vuosi 2021 Euroopan rautateiden teemavuodeksi, jäljempänä ’teemavuosi’.
 2 artikla
 Tavoitteet
 Teemavuoden tavoitteena on kannustaa ja tukea unionin, jäsenvaltioiden, alueellisten ja paikallisten viranomaisten sekä muiden organisaatioiden pyrkimyksiä lisätä rautateiden matkustaja- ja rahtiliikenteen osuutta. Teemavuodella on erityisesti seuraavat tavoitteet:
 (a)edistää rautatieliikennettä kestävänä, innovatiivisena ja turvallisena liikennemuotona, erityisesti korostamalla rautateiden roolia merkittävänä tekijänä unionin ilmastoneutraaliutta koskevan tavoitteen saavuttamisessa vuoteen 2050 mennessä sekä tavoittelemalla laajempaa yleisöä, erityisesti nuorisoa;
 (b)korostaa rautateiden eurooppalaista, rajat ylittävää ulottuvuutta ja rautateitä tekijänä, joka tuo kansalaiset lähemmäksi toisiaan, antaa heille mahdollisuuden tutustua unioniin ja sen moninaisuuteen, nopeuttaa yhteenkuuluvuutta ja edistää unionin sisämarkkinoiden yhdentymistä;
 (c)tehostaa rautateiden vaikutusta unionin talouteen, teollisuuteen ja yhteiskuntaan ja ottaa huomioon erityisesti alueelliseen kehitykseen, teollisuuden kilpailukykyyn, kestävään matkailuun, innovointiin, työllisyyteen, koulutukseen, nuorisoon ja kulttuuriin liittyviä näkökulmia sekä parantaa esteettömyyttä vammaisten henkilöiden kannalta;
 (d)edistää rautateitä tärkeänä tekijänä unionin ja sen naapurimaiden ja erityisesti Länsi-Balkanin maiden välisissä suhteissa hyödyntäen kumppanimaiden kiinnostusta ja tarpeita sekä unionin asiantuntijuutta rautatieliikenteessä.
 3 artikla
 Toimenpiteiden sisältö
 1.Edellä 2 artiklassa esitettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettaviin toimenpiteisiin on sisällyttävä seuraavaa teemavuoden tavoitteisiin liittyvää toimintaa niin unionin kuin kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla:
 (a)aloitteet ja tapahtumat, joilla edistetään keskustelua, lisätään tietoisuutta sekä edistetään kansalaisten, yritysten ja viranomaisten sitoutumista keinoihin (eri kanavia ja välineitä käyttäen, muun muassa jäsenvaltioissa järjestettävin tapahtumin), joilla matkustajia ja rahtiliikennettä saataisiin siirtymään enemmän rautateille ja torjumaan näin ilmastonmuutosta;
 (b)tiedotus-, opetus- ja valistuskampanjat sekä näyttelyt ja muut innostavat keinot, joilla kannustetaan matkustajia, kuluttajia ja yrityksiä muuttamaan käyttäytymistään ja edistetään kansalaisten aktiivista osallistumista kestävämpää liikennettä koskevien tavoitteiden saavuttamiseen;
 (c)kokemusten ja hyvien käytäntöjen vaihtoa rautateiden käytön edistämisestä sekä ihmisten käyttäytymisen muuttamisesta kaikilla tasoilla kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten, kansalaisyhteiskunnan, liike-elämän ja koulujen kesken;
 (d)tutkimusten ja innovointitoimien toteuttaminen sekä niiden tulosten levittäminen unionissa tai kansallisella tasolla sekä
 (e)teemavuoteen liittyvien hankkeiden ja verkostojen edistäminen muun muassa tiedotusvälineiden, sosiaalisten verkostojen ja muiden verkkoyhteisöjen avulla.
 2.Unionin toimielimet ja elimet voivat unionin tasolla ja jäsenvaltiot puolestaan kansallisella tasolla viitata teemavuoteen ja hyödyntää sen visuaalista ilmettä, kun ne edistävät 1 kohdassa tarkoitettuja toimia.
 4 artikla
 Koordinointi jäsenvaltioiden tasolla
 Jäsenvaltiot vastaavat teemavuoteen osallistumisen järjestämisestä kansallisella tasolla. Tätä varten jäsenvaltiot nimeävät kansallisia koordinaattoreita. Kansalliset koordinaattorit varmistavat asiaan liittyvien toimien koordinoinnin kansallisella tasolla.
 5 artikla
 Koordinointi unionin tasolla
 1.Komissio kutsuu säännöllisesti koolle kansallisten koordinaattoreiden kokouksia teemavuoteen liittyvän toiminnan yhteensovittamiseksi. Kyseiset kokoukset tarjoavat lisäksi mahdollisuuksia vaihtaa tietoja eurooppalaisen teemavuoden täytäntöönpanosta kansallisella ja unionin tasolla; Euroopan parlamentin edustajat voivat osallistua tapaamisiin tarkkailijoina.
 2.Teemavuoden koordinointiin unionin tasolla sovelletaan monialaista lähestymistapaa yhteisvaikutusten luomiseksi rautatieliikenteen alalla tai siihen liittyvällä alalla hankkeita rahoittavien unionin eri ohjelmien ja aloitteiden välillä.
 3.Komissio kutsuu säännöllisesti koolle rautatiealan sidosryhmien ja järjestöjen tai elinten edustajien kokouksia, mukaan luettuina olemassa olevien ylikansallisten verkostojen ja asiaankuuluvien valtiosta riippumattomien järjestöjen sekä nuorisojärjestöjen ja -yhteisöjen edustajat, jotta ne auttaisivat sitä teemavuoden täytäntöönpanossa unionin tasolla.
 Komissio voi talousarvion salliessa järjestää ehdotuspyyntöjä ja hankkeita, jotka voivat saada tukea huomattavasta työstä teemavuoden tavoitteiden hyväksi.
 6 artikla
 Kansainvälinen yhteistyö
 Komissio tekee teemavuoteen liittyvää yhteistyötä toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa ja varmistaa samalla unionin osallistumisen näkyvyyden.
 7 artikla
 Seuranta ja arviointi
 Komissio antaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2022 Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle kertomuksen tässä päätöksessä säädettyjen aloitteiden täytäntöön panemisesta ja tuloksista sekä näitä aloitteita koskevan yleisarvion.
 8 artikla
 Voimaantulo
 Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
 Tehty Brysselissä
 Euroopan parlamentin puolesta
 Neuvoston puolesta
 Puhemies
 Puheenjohtaja
 SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS
 SISÄLTÖ
 SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS
 14
 1.PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA14
 1.1.Ehdotuksen/aloitteen nimi14
 1.2.Toimintalohko(t) (ohjelmaklusteri)14
 1.3.Ehdotus/aloite liittyy14
 1.4.Ehdotuksen/aloitteen perustelut14
 1.4.1.Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä sekä aloitteen yksityiskohtainen toteutusaikataulu14
 1.4.2.EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo (joka voi olla seurausta eri tekijöistä, kuten koordinoinnin paranemisesta, oikeusvarmuudesta tai toiminnan vaikuttavuuden tai täydentävyyden paranemisesta). EU:n osallistumisesta saatavalla lisäarvolla tarkoitetaan tässä kohdassa arvoa, jonka EU:n osallistuminen tuottaa sen arvon lisäksi, joka olisi saatu aikaan pelkillä jäsenvaltioiden toimilla.14
 1.4.3.Vastaavista toimista saadut kokemukset15
 1.4.4.Yhteensopivuus monivuotisen rahoituskehyksen kanssa ja mahdolliset synergiaedut suhteessa muihin kyseeseen tuleviin välineisiin15
 1.5.Ehdotetun toimen/aloitteen kesto ja rahoitusvaikutukset16
 1.6.Hallinnointitapa (Hallinnointitavat)17
 2.HALLINNOINTI17
 2.1.Seuranta- ja raportointisäännöt17
 2.2.Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä(t)17
 2.2.1.Perustelut ehdotetu(i)lle hallinnointitavalle(/-tavoille), rahoituksen toteutusmekanismille(/-mekanismeille), maksujärjestelyille sekä valvontastrategialle17
 2.2.2.Tiedot todetuista riskeistä ja niiden vähentämiseksi käyttöön otetuista sisäisistä valvontajärjestelmistä17
 2.2.3.Valvonnan kustannustehokkuutta (valvontakustannusten suhde hallinnoitujen varojen arvoon) koskevat arviot ja perustelut sekä arviot maksujen suoritusajankohdan ja toimen päättämisajankohdan odotetuista virheriskitasoista17
 2.3.Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi17
 3.EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET18
 3.1.Kyseeseen tuleva monivuotisen rahoituskehyksen otsake ja menopuolelle ehdotetut uudet budjettikohdat18
 3.2.Arvioidut vaikutukset menoihin19
 3.2.1.Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin19
 3.2.2.Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista hallintomäärärahoihin21
 3.2.2.1.Henkilöresurssien arvioitu tarve22
 3.2.3.Ulkopuolisten tahojen rahoitusosuudet23
 3.3.Arvioidut vaikutukset tuloihin23
 SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS
 1.PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA
 1.1.Ehdotuksen/aloitteen nimi
 Euroopan rautateiden teemavuosi (2021)
 1.2.Toimintalohko(t) (ohjelmaklusteri)
 (2020)
 Toimintalohko: Liikenne ja liikkuminen
 (2021)
 Otsakkeeseen 1 ”Sisämarkkinat, innovointi ja digitaalitalous” kuuluvat: Ohjelmaklusteri 1: ”Tutkimus ja innovointi” ja ohjelmaklusteri 2: ”Euroopan strategiset investoinnit”.
 Otsakkeeseen 3 ”Luonnonvarat ja ympäristö” kuuluu: Ohjelmaklusteri 9: ”Ympäristö- ja ilmastotoimet”.
 1.3.Ehdotus/aloite liittyy
 X uuteen toimeen
 ◻ uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen
 19
 ◻ käynnissä olevan toimen jatkamiseen
 ◻ yhden tai useamman toimen sulauttamiseen tai uudelleen suuntaamiseen johonkin toiseen/uuteen toimeen
 1.4.Ehdotuksen/aloitteen perustelut
 1.4.1.Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä sekä aloitteen yksityiskohtainen toteutusaikataulu
 Lyhyellä aikavälillä: parantaa rautatieliikenteen imagoa kansalaisten ja yritysten keskuudessa sekä lisätä tietoisuutta siitä, miten tärkeää matkustajien ja rahdin rautatiekuljetusten lisääminen on, Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta annetussa komission tiedonannossa esitettyjen tavoitteiden mukaisesti.
 Pitkällä aikavälillä: lisätä rautateiden matkustaja- ja rahtiliikenteen osuutta liikennemuotojakaumasta ja vähentää osaltaan unionin liikenteestä aiheutuvia kasvihuonekaasupäästöjä Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta annetussa komission tiedonannossa esitettyjen tavoitteiden mukaisesti.
 1.4.2.EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo (joka voi olla seurausta eri tekijöistä, kuten koordinoinnin paranemisesta, oikeusvarmuudesta tai toiminnan vaikuttavuuden tai täydentävyyden paranemisesta). EU:n osallistumisesta saatavalla lisäarvolla tarkoitetaan tässä kohdassa arvoa, jonka EU:n osallistuminen tuottaa sen arvon lisäksi, joka olisi saatu aikaan pelkillä jäsenvaltioiden toimilla.
 Liikenteen ja erityisesti rautatieliikenteen eurooppalainen rajat ylittävä ulottuvuus. Unionin lainsäädäntö integroidun ja yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen luomiseksi, esimerkiksi kansallisilla markkinoilla esiintyvien esteiden sekä teknisten esteiden poistamisen osalta.
 Sellaisten toimenpiteiden eurooppalainen ulottuvuus, joiden tavoitteena on vauhdittaa siirtymistä kestävään ja älykkääseen liikkuvuuteen Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta annetussa komission tiedonannossa esitettyjen tavoitteiden mukaisesti.
 1.4.3.Vastaavista toimista saadut kokemukset
 Viimeisten kymmenen vuoden aikana järjestetyt eurooppalaiset teemavuodet ovat osoittautuneet tehokkaiksi välineiksi tietoisuuden lisäämisessä niin suuren yleisön kuin mielipidevaikuttajien keskuudessa; teemavuosilla on luotu synergiaetuja eri toiminta-alojen välillä EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla.
 1.4.4.Yhteensopivuus monivuotisen rahoituskehyksen kanssa ja mahdolliset synergiaedut suhteessa muihin kyseeseen tuleviin välineisiin
 Euroopan rautateiden teemavuodella on yhteys muihin unionin politiikka-aloihin, esimerkiksi alueelliseen kehitykseen, teollisuuden kilpailukykyyn, kestävään matkailuun, innovointiin, työllisyyteen, koulutukseen, nuorisoon ja kulttuuriin, vammaisten henkilöiden esteettömyyteen sekä unionin ja sen naapurimaiden välisiin siteisiin. Teemavuodella pyritään tuomaan esiin Euroopan rautateiden eurooppalaista rajat ylittävää ulottuvuutta. Rautateillähän kuljetetaan tavaroita, matkustetaan, löydetään uutta ja ne yhdistävät Euroopan mantereen kestävällä ja tulevaisuuteen suuntautuvalla tavalla. Osa teemavuoden toimista voitaisiin mahdollisesti rahoittaa nykyisistä unionin ohjelmista.
 1.5.Ehdotetun toimen/aloitteen kesto ja rahoitusvaikutukset
 X kesto on rajattu
 –X
 toiminta alkaa 1.1.2021 ja päättyy 31.12.2021.
 –X
 maksusitoumusmäärärahoihin kohdistuvat rahoitusvaikutukset koskevat vuosia 2020–2021 ja maksumäärärahoihin kohdistuvat rahoitusvaikutukset vuosia 2020–2022.
 ◻ kestoa ei ole rajattu
 –käynnistysvaihe alkaa vuonna VVVV ja päättyy vuonna VVVV,
 –minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa.
 1.6.Hallinnointitapa (Hallinnointitavat)
 20
 X Suora hallinnointi, jonka komissio toteuttaa käyttämällä
 –◻ yksiköitään, myös unionin edustustoissa olevaa henkilöstöään
 –◻ toimeenpanovirastoja
 ◻ Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa
 ◻ Välillinen hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty
 –◻ kolmansille maille tai niiden nimeämille elimille
 –◻ kansainvälisille järjestöille ja niiden erityisjärjestöille (tarkennettava)
 –◻ Euroopan investointipankille tai Euroopan investointirahastolle
 –◻ varainhoitoasetuksen 70 ja 71 artiklassa tarkoitetuille elimille
 –◻ julkisoikeudellisille yhteisöille
 –◻ sellaisille julkisen palvelun tehtäviä hoitaville yksityisoikeudellisille elimille, jotka antavat riittävät rahoitustakuut
 –◻ sellaisille jäsenvaltion yksityisoikeuden mukaisille elimille, joille on annettu tehtäväksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden täytäntöönpano ja jotka antavat riittävät rahoitustakuut
 –◻ henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa SEU-sopimuksen V osaston mukaisia yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan erityistoimia ja jotka nimetään asiaa koskevassa perussäädöksessä.
 –Jos käytetään useampaa kuin yhtä hallinnointitapaa, olisi annettava lisätietoja kohdassa ”Huomautukset”.
 Huomautukset:
 [...]
 2.HALLINNOINTI
 2.1.Seuranta- ja raportointisäännöt
 Ilmoitetaan sovellettavat aikavälit ja edellytykset.
 Teemavuoden työohjelma
 Ohjauskomitean perustaminen
 2.2.Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä(t)
 2.2.1.Perustelut ehdotetu(i)lle hallinnointitavalle(/-tavoille), rahoituksen toteutusmekanismille(/-mekanismeille), maksujärjestelyille sekä valvontastrategialle
 Suora hallinnointi varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti on sopivin hallinnointitapa, koska Euroopan komissio, erityisesti liikenteen pääosasto PO MOVE, toteuttaa toimet ja varmistaa koordinoinnin jäsenvaltioiden ja eri sidosryhmien kanssa.
 2.2.2.Tiedot todetuista riskeistä ja niiden vähentämiseksi käyttöön otetuista sisäisistä valvontajärjestelmistä
 Todetut riskit: aloitteiden vähäinen näkyvyys, liian suuret odotukset rajallisiin määrärahoihin nähden.
 Käyttöön otettu sisäisen valvonnan järjestelmä: säännöllinen riskinarviointi ohjauskomitean puitteissa.
 2.2.3.Valvonnan kustannustehokkuutta (valvontakustannusten suhde hallinnoitujen varojen arvoon) koskevat arviot ja perustelut sekä arviot maksujen suoritusajankohdan ja toimen päättämisajankohdan odotetuista virheriskitasoista
 Valvonta on osa PO MOVEn sisäistä valvontajärjestelmää. Nämä uudet toimet aiheuttavat vain vähäisiä lisäkustannuksia pääosastotason valvontaan.
 2.3.Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi
 Ilmoitetaan käytössä olevat ja suunnitellut ehkäisy- ja suojatoimenpiteet, esimerkiksi petostentorjuntastrategian pohjalta
 Komissio varmistaa tämän päätöksen nojalla rahoitettavien toimien toteutuksen yhteydessä, että unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, korruptiota ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja perimällä virheellisesti maksetut varat takaisin ja, jos väärinkäytöksiä havaitaan, tehokkailla, oikeasuhteisilla ja varoittavilla seuraamuksilla. Komissiolla on tämän päätöksen nojalla oikeus suorittaa paikalla tehtäviä tarkastuksia komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 mukaisesti. Tarkastukset tekee tarvittaessa Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF), ja niihin sovelletaan Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1073/1999.
 3.EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET
 3.1.Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolelle ehdotetut uudet budjettikohdat
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake
 Budjettikohta
 Menolaji
 Rahoitusosuudet
 Otsake 1 [Sisämarkkinat, innovointi ja digitaalitalous]
 JM/EI-JM
 21
 EFTA-mailta
 22
 ehdokasmailta
 23
 kolmansilta mailta
 varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet
 06.02.05.00 (2020) / 02.20.04.01 (2021-22)
 01.02.02.50
 02.03.01
 Talousarviomenettelyssä voidaan nimetä muita budjettikohtia
 JM/EI-JM
 KYLLÄ/EI
 KYLLÄ/EI
 KYLLÄ/EI
 KYLLÄ/EI
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake
 Budjettikohta
 Menolaji
 Rahoitusosuudet
 Otsake 3 [Luonnonvarat ja ympäristö]
 JM/EI-JM
 24
 EFTA-mailta
 25
 ehdokasmailta
 26
 kolmansilta mailta
 varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet
 09.02.xx
 Talousarviomenettelyssä voidaan nimetä muita budjettikohtia
 JM/EI-JM
 KYLLÄ/EI
 KYLLÄ/EI
 KYLLÄ/EI
 KYLLÄ/EI
 3.2.Arvioidut vaikutukset menoihin
 Jäljempänä mainitut ohjelmat ja budjettikohdat ovat suuntaa-antavia. Asianmukaisesta rahoituksesta päätetään vuoden 2020 talousarviomenettelyjen yhteydessä nykyisen rahoitussuunnitelman mukaisesti, tarvittaessa kohdentamalla menoja uudelleen. Vuonna 2021 erityiset määrärahat kohdennetaan sovellettavan monivuotisen rahoituskehyksen mukaisesti tulevien ohjelmien ja rahoitussuunnitelman määrärahojen puitteissa.
 3.2.1.Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin
 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake
 <...>
 Otsake 1 [Sisämarkkinat, innovointi ja digitaalitalous] Otsake 3 [Luonnonvarat ja ympäristö]
 2020
 2021
 2022
 2023
 2024
 2025
 2026
 Vuoden 2027 jälkeen
 YHTEENSÄ
 Toimintamäärärahat
 06.02.05 (talousarvio 2020) / 02.20.04.01 (2021–22) Euroopan liikennepolitiikkaa koskevat tukitoimet
 Sitoumukset
 (1)
 0,500
 1,500
 2,000
 Maksut
 (2)
 0,300
 1,200
 0,500
 2,000
 Toimintamäärärahat
 01.02.02.50 Euroopan horisontti -ohjelma
 02.03.01 Verkkojen Eurooppa -väline – Liikenne
 09.02 Life
 Sitoumukset
 (1)
 6,000
 6,000
 Maksut
 (2)
 3,000
 3,000
 6,000
 Otsakkeisiin 1 ja 3 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ
 Sitoumukset
 =1+3
 0,500
 7,500
 8,000
 Maksut
 =2+3
 0,300
 4,200
 3,500
 8,000
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake
 7
 ”Hallintomenot”
 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 2020
 2021
 2022
 2023
 2024
 2025
 2026
 Vuoden 2027 jälkeen
 YHTEENSÄ
 Henkilöresurssit
 0,150
 0,300
 0,075
 0,525
 Muut hallintomenot
 0,010
 0,010
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 7 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ
 (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä)
 0,150
 0,310
 0,075
 0,535
 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 2020
 2021
 2022
 2023
 2024
 2025
 2026
 Vuoden 2027 jälkeen
 YHTEENSÄ
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ
 Sitoumukset
 0,650
 7 810
 0,075
 8,535
 Maksut
 0,450
 4,510
 3,575
 8,535
 3.2.2.Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista hallintomäärärahoihin
 –◻
 Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja.
 –X
 Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti:
 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Vuodet
 2020
 2021
 2022
 2023
 2024
 2025
 2026
 YHTEENSÄ
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 7
 Henkilöresurssit
 0,150
 0,300
 0,075
 0,525
 Muut hallintomenot
 0,010
 0,010
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 7, välisumma
 0,150
 0,310
 0,075
 0,535
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 7
 27
 sisältymättömät
 Henkilöresurssit
 Muut hallintomenot
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 7 sisältymättömät, välisumma
 YHTEENSÄ
 0,150
 0,310
 0,075
 0,535
 Henkilöresursseja ja muita hallintomenoja koskeva määrärahatarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetuilla pääosaston määrärahoilla ja/tai pääosastossa toteutettujen uudelleenjärjestelyjen tuloksena saaduilla määrärahoilla sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa.
 3.2.2.1.Henkilöresurssien arvioitu tarve
 –◻
 Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja.
 –X
 Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti:
 Arvio kokoaikaiseksi henkilöstöksi muutettuna
 Vuodet
 2020
 2021
 2022
 2023
 2024
 2025
 2026
 •Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt)
 Päätoimipaikka ja komission edustustot EU:ssa
 1
 2
 0,5
 EU:n ulkopuoliset edustustot
 Tutkimustoiminta
 • Ulkopuolinen henkilöstö (kokoaikaiseksi muutettuna)
 28
 .
 Otsake 7
 Rahoitus monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESTA 7
 – päätoimipaikassa
 – EU:n ulkopuolisissa edustustoissa
 Rahoitus ohjelman määrärahoista
 29
 – päätoimipaikassa
 – EU:n ulkopuolisissa edustustoissa
 Tutkimustoiminta
 Muu budjettikohta (mikä?)
 YHTEENSÄ
 1
 2
 0,5
 Henkilöresurssien tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa.
 Kuvaus henkilöstön tehtävistä:
 Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt
 Viestintäkampanjoiden ja -tapahtumien järjestäminen ja koordinointi; ehdotuspyyntöjen hallinnointi; noin kymmenen työmatkaa jäsenvaltioihin vuonna 2021.
 Ulkopuolinen henkilöstö
 Ei sovelleta
 3.2.3.Ulkopuolisten tahojen rahoitusosuudet
 Ehdotuksen/aloitteen
 –X
 rahoittamiseen ei osallistu ulkopuolisia tahoja
 3.3.Arvioidut vaikutukset tuloihin
 –X
 Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia tuloihin.
 LIITE SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄÄN RAHOITUSSELVITYKSEEN
 Ehdotuksen/aloitteen nimi
 Euroopan rautateiden teemavuosi (2021)
 1. TARVITTAVIEN HENKILÖRESURSSIEN MÄÄRÄ JA KUSTANNUKSET
 2. MUIDEN HALLINTOMENOJEN KUSTANNUKSET
 3. LASKENTAMENETELMÄT KUSTANNUSTEN ARVIOIMISEKSI
 3.1 Henkilöresurssit
 3.2 Muut hallintomenot
 Tämä liite, jonka kukin ehdotukseen/aloitteeseen osallistuva pääosasto/yksikkö täyttää, on liitettävä säädökseen liittyvään rahoitusselvitykseen komission yksiköiden lausuntokierroksen alkaessa.
 Tietotaulukoita käytetään säädökseen liittyvän rahoitusselvityksen taulukoiden lähteinä. Ne on tarkoitettu vain komission sisäiseen käyttöön
 1. Tarvittavien henkilöresurssien määrä ja kustannukset
 ◻
 Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja
 X
 Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti:
 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Monivuotisen rahoituskehyksen
 OTSAKE 7
 2020
 2021
 2022
 2023
 2024
 2025
 2026
 YHTEENSÄ
 Kokoaikaiseksi muutettuna
 Määrärahat
 Kokoaikaiseksi muutettuna
 Määrärahat
 Kokoaikaiseksi muutettuna
 Määrärahat
 Kokoaikaiseksi muutettuna
 Määrärahat
 Kokoaikaiseksi muutettuna
 Määrärahat
 Kokoaikaiseksi muutettuna
 Määrärahat
 Kokoaikaiseksi muutettuna
 Määrärahat
 Kokoaikaiseksi muutettuna
 Määrärahat
 • Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt)
 Päätoimipaikka ja komission edustustot EU:ssa
 Virkamiehet
 1
 0,150
 2
 0,300
 0,5
 0,075
 0,525
 Hallintoavustajat
 Unionin edustustoissa
 Virkamiehet
 Hallintoavustajat
 • Ulkopuolinen henkilöstö
 30
 Kokonaismäärärahat
 Sopimussuhteiset toimihenkilöt
 Kansalliset asiantuntijat
 Vuokrahenkilöstö
 Unionin edustustoissa
 Sopimussuhteiset toimihenkilöt
 Paikalliset toimihenkilöt
 Kansalliset asiantuntijat
 Vuokrahenkilöstö
 Nuoremmat asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa.
 Muu budjettikohta (mikä?)
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 7,
 välisumma
 1
 0,150
 2
 0,300
 0,5
 0,075
 0,525
 Henkilöresurssien tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa.
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 7
 sisältymättömät
 2020
 2021
 2022
 2023
 2024
 2025
 2026
 YHTEENSÄ
 Kokoaikaiseksi muutettuna
 Määrärahat
 Kokoaikaiseksi muutettuna
 Määrärahat
 Kokoaikaiseksi muutettuna
 Määrärahat
 Kokoaikaiseksi muutettuna
 Määrärahat
 Kokoaikaiseksi muutettuna
 Määrärahat
 Kokoaikaiseksi muutettuna
 Määrärahat
 Kokoaikaiseksi muutettuna
 Määrärahat
 Kokoaikaiseksi muutettuna
 Määrärahat
 • Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt)
 Tutkimustoiminta
 Virkamiehet
 Hallintoavustajat
 • Ulkopuolinen henkilöstö
 31
 Toimintamäärärahoista katettava ulkopuolinen henkilöstö (entiset BA-budjettikohdat).
 – päätoimipaikassa
 Sopimussuhteiset toimihenkilöt
 Kansalliset asiantuntijat
 Vuokrahenkilöstö
 – unionin edustustoissa
 Sopimussuhteiset toimihenkilöt
 Paikalliset toimihenkilöt
 Kansalliset asiantuntijat
 Vuokrahenkilöstö
 Nuoremmat asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa
 Tutkimustoiminta
 Sopimussuhteiset toimihenkilöt
 Kansalliset asiantuntijat
 Vuokrahenkilöstö
 Muu budjettikohta (mikä?)
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 7,
 välisumma
 Henkilöresurssien tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa.
 2. Muiden hallintomenojen kustannukset
 (e)1.Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja.
 X
 Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti:
 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Monivuotisen rahoituskehyksen
 OTSAKE 7
 2020
 2021
 2022
 2023
 2024
 2025
 2026
 Yhteensä
 Päätoimipaikassa
 Virkamatka- ja edustuskulut
 0,010
 0,010
 Konferenssi- ja kokouskulut
 Komiteat
 32
 Selvitykset ja kuulemiset
 Tieto- ja hallintajärjestelmät
 TVT-laitteet ja palvelut
 33
 Muut budjettikohdat (ilmoitetaan tarvittaessa)
 Unionin edustustoissa
 Virkamatkat, konferenssit ja edustuskulut
 Edustustohenkilöstön täydennyskoulutus
 Hankinta, vuokraus ja niihin liittyvät kulut
 Laitteisto, kalusto, tarvikkeet ja palvelut
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 7,
 välisumma
 0,010
 0,010
 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Monivuotisen rahoituskehyksen
 OTSAKKEESEEN 7
 sisältymättömät
 2020
 2021
 2022
 2023
 2024
 2025
 2026
 Yhteensä
 Teknisen ja hallinnollisen tuen menot ((ulkopuolista henkilöstöä lukuun ottamatta ) toimintamäärärahoista (entiset BA-budjettikohdat)
 – päätoimipaikassa
 – unionin edustustoissa
 Tutkimustoiminnan muut hallintomenot
 Muut budjettikohdat (ilmoitetaan tarvittaessa)
 Monivuotisen rahoituskehyksen
 OTSAKKEESEEN 7 sisältymättömät,
 välisumma
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 7 ja otsakkeeseen 7 sisältymättömät YHTEENSÄ
 0,010
 0,010
 Hallintomäärärahojen tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetuilla määrärahoilla ja/tai uudelleen kohdennetuilla määrärahoilla sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka voidaan myöntää toimea hallinnoivalle pääosastolle vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä nykyisen talousarvion puitteissa.
 3. Laskentamenetelmät
 3.1 Henkilöresurssit
 Tässä osassa esitetään laskentamenetelmä tarpeelliseksi arvioitujen henkilöresurssien laskemiseksi (arvioitu työkuormitus, mukaan lukien erityistehtävät (Sysper 2 -tehtäväalueet), henkilöstöryhmät ja vastaavat keskimääräiset kustannukset)
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 7
 Huom. Tiedot kunkin henkilöstöryhmän keskimääräisistä kustannuksista ovat saatavilla budjettipääosaston verkkosivustolla osoitteessa
 https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/pre/legalbasis/Pages/pre-040-020_preparation.aspx
 • Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt
 1 kokoaikainen vuonna 2020 tapahtumien valmistelua ja koordinointia varten
 2. kokoaikaista vuonna 2021ehdotuspyyntöjen hallinnointia varten
 0,5 kokoaikaista vuonna 2022 loppuraportointia varten
 • Ulkopuolinen henkilöstö
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 7 sisältymättömät
 • Vain tutkimusmenoista rahoitettavat toimet
 • Ulkopuolinen henkilöstö
 3.2 Muut hallintomenot
 Yksityiskohtaiset tiedot laskentamenetelmästä jokaisen budjettikohdan osalta
 ja etenkin taustaoletukset (kokousten määrä vuodessa, keskimääräiset kustannukset jne.)
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 7
 Noin kymmenen työmatkaa jäsenvaltioihin vuonna 2021.
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 7 sisältymättömät
 (1)
 Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan vihreän kehityksen ohjelma (COM/2019/640 final).
 (2)
 https://sustainabledevelopment.un.org/post2015/transformingourworld
 (3)
 Eurooppa-neuvoston päätelmät, 12.12.2019.
 (https://www.consilium.europa.eu/media/41768/12-euco-final-conclusions-fi.pdf)
 (4)
 Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. tammikuuta 2020 Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (2019/2956(RSP).
 (5)
 EU transport statistical pocket book 2019.
 (6)
 EU transport statistical pocket book 2019.
 (7)
 EU transport statistical pocket book 2019.
 (8)
 https://ec.europa.eu/transport/modes/rail/packages/2013_en
 (9)
 https://europa.eu/youth/discovereu_fi
 (10)
 https://europalia.eu
 (11)
 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto – Osallistavan digitalisaation varmistaminen rautatiealalla (annettu 30.10.2019, CCMI/169–EESC–2019).
 (12)
 Euroopan alueiden komitean lausunto – Rautatiealan tarjoamat mahdollisuudet toteuttaa EU:n keskeisiä poliittisia tavoitteita (annettu 4. joulukuuta 2019, CDR 1939/2019).
 (13)
 EUVL C , , s. .
 (14)
 EUVL C , , s. .
 (15)
 Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan vihreän kehityksen ohjelma, annettu 11. joulukuuta 2019 (COM/2019/640 final).
 (16)
 Eurooppa-neuvoston päätelmät, 12.12.2019.
 (17)
 Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. tammikuuta 2020 Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (2019/2956(RSP).
 (18)
 DG MOVE Statistical Pocketbook 2019 “EU transport in figures” (lähde: Eurostat).
 (19)
 Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 58 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa.
 (20)
 Kuvaukset eri hallinnointitavoista ja viittaukset varainhoitoasetukseen ovat saatavilla budjettipääosaston verkkosivuilla osoitteessa:
 https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx
 (21)
 JM = jaksotetut määrärahat; EI-JM = jaksottamattomat määrärahat.
 (22)
 EFTA: Euroopan vapaakauppaliitto.
 (23)
 Ehdokasmaat ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset ehdokasmaat.
 (24)
 JM = jaksotetut määrärahat; EI-JM = jaksottamattomat määrärahat.
 (25)
 EFTA: Euroopan vapaakauppaliitto.
 (26)
 Ehdokasmaat ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset ehdokasmaat.
 (27)
 Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta.
 (28)
 Sopimussuhteiset toimihenkilöt, paikalliset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat, vuokrahenkilöstö ja nuoremmat asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa.
 (29)
 Toimintamäärärahoista katettavan ulkopuolisen henkilöstön enimmäismäärä (entiset BA-budjettikohdat).
 (30)
 Sopimussuhteiset toimihenkilöt, paikalliset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat, vuokrahenkilöstö ja nuoremmat asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa.
 (31)
 Sopimussuhteiset toimihenkilöt, paikalliset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat, vuokrahenkilöstö ja nuoremmat asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa.
 (32)
 Ilmoitetaan, millaisesta komiteasta on kysymys ja mihin ryhmään se kuuluu.
 (33)
 TVT: Tieto- ja viestintätekniikka: on konsultoitava DIGIT-pääosastoa.


type: contracts

text:
 Avis juridique important
 |
 11994N/PRO/08
 ACTO relativo às condições de adesão do Reino da Noruega, da República da Áustria, da República da Finlândia e do Reino da Suécia e às adaptações dos Tratados em que se funda a União Europeia, Protocolo n° 8 - relativo às eleições para o Parlamento Europeu em alguns dos novos Estados-membros durante o período que precede a adesão
 Jornal Oficial no C 241 de 29/08/1994 p. 0358
 Protocolo no 8relativo às eleições para o Parlamento Europeu em alguns dos novos Estados-membros durante o período que precede a adesãoAS ALTAS PARTES CONTRATANTES, Considerando que alguns dos novos Estados-membros pretendem dispor da possibilidade de realizar eleições para o Parlamento Europeu durante o período que decorre entre a assinatura do presente Tratado e a sua entrada em vigor, ACORDARAM NO SEGUINTE:Artigo 1o Nos termos do no 3 do artigo 31o do presente Acto de Adesão, cada novo Estado-membro pode realizar eleições para o Parlamento Europeu durante o período intercalar que decorre entre a assinatura do Acto de Adesão e a sua entrada em vigor nesse Estado. Artigo 2o Consideram-se aplicáveis às eleições realizadas nos termos do presente Protocolo as disposições pertinentes do Acto de 20 de Novembro de 1976 relativo à eleição dos representantes ao Parlamento Europeu por sufrágio universal directo, anexo à Decisão 76/787/CECA, CEE, Euratom, com a última redacção que lhe foi dada pelo presente Acto de Adesão. As eleições serão realizadas de acordo com o disposto no Anexo do presente Protocolo. Artigo 3o Os resultados das eleições realizadas nos termos dos artigos 1o e 2o produzirão efeitos a partir da data de entrada em vigor do presente Tratado em relação aos novos Estados-membros que as tenham realizado. Artigo 4o No que se refere aos representantes eleitos nos termos do presente Protocolo, e a partir da data da adesão dos Estados-membros interessados: - o Parlamento Europeu disporá dos poderes previstos no artigo 11o do Acto de 20 de Setembro de 1976 relativo à eleição dos representantes ao Parlamento Europeu por sufrágio universal directo; - o Tribunal de Justiça terá os mesmos poderes de que disporia se essas eleições tivessem sido realizadas nos termos do no 1 do artigo 31o do Acto de Adesão. ANEXODisposições aplicáveis às eleições para o Parlamento Europeu durante o período que precede a adesão, em alguns dos novos Estados-membros CAPÍTULO I Princípios gerais Artigo 1o Para efeitos do presente Anexo, entende-se por: - «Eleições para o Parlamento Europeu», as eleições dos representantes ao Parlamento Europeu por sufrágio universal directo, nos termos do Acto de 20 de Setembro de 1976, relativo à eleição dos representantes ao Parlamento Europeu por sufrágio universal directo (JO no L 278 de 8.10.1976, p. 5); - «Território eleitoral», o território do novo Estado-membro em que, nos termos do Acto acima referido e, nesse âmbito, da lei eleitoral desse Estado, os representantes ao Parlamento Europeu são eleitos pelo povo desse Estado; - «Estado candidato», o novo Estado-membro em que se realizam eleições para o Parlamento Europeu nos termos do presente Protocolo, antes da entrada em vigor do presente Tratado; - «Estado candidato de residência», o Estado candidato em que o cidadão da União reside sem, no entanto, ter a sua nacionalidade; - «Estado-membro de origem», o Estado-membro da nacionalidade do cidadão da União; - «Eleitor comunitário», qualquer cidadão da União que tenha o direito de voto para o Parlamento Europeu no Estado candidato de residência nos termos do presente Anexo; - «Elegível comunitário», qualquer cidadão da União elegível para o Parlamento Europeu no Estado candidato de residência nos termos do presente Anexo; - «Cadernos eleitorais», o registo oficial de todos os eleitores com direito de voto num determinado círculo eleitoral ou autarquia local, realizado e actualizado pelo serviço competente de acordo com o direito eleitoral do Estado candidato de residência, ou o recenseamento da população, se este mencionar a capacidade eleitoral; - «Dia de referência», o dia ou dias em que os cidadãos da União devem preencher, de acordo com o direito do Estado candidato de residência, as condições exigidas para aí serem eleitores ou elegíveis; - «Declaração formal», o acto do interessado cuja inexactidão é passível de sanções, nos termos da legislação nacional aplicável. Artigo 2o Qualquer pessoa que, no dia de referência: a) Seja cidadão da União na acepção do no 1, segundo parágrafo, do artigo 8o do Tratado CE, e queb) Embora não tenha a nacionalidade do Estado candidato de residência, preencha todas as outras condições a que a legislação desse Estado sujeita o direito de voto e a elegibilidade dos seus nacionais, tem direito de voto e é elegível no Estado candidato de residência nas eleições para o Parlamento Europeu, desde que não esteja privada desses direitos nos termos dos artigos 5o e 6oSe, para serem elegíveis, os nacionais do Estado candidato de residência devem ter adquirido a nacionalidade determinado tempo antes, considera-se que os cidadãos da União preenchem esta condição quando tenham adquirido a nacionalidade de um Estado-membro após esse mesmo período. Artigo 3o 1. Ninguém pode votar no Estado candidato se tiver votado nas eleições de 1994 em qualquer dos Estado-membros. 2. Ninguém pode ser candidato no Estado candidato se tiver sido candidato nas eleições de 1994 em qualquer dos Estado-membros. Artigo 4o Se, para serem eleitores ou elegíveis, os nacionais do Estado candidato de residência devem ter completado um período mínimo de residência no território eleitoral desse Estado, considera-se que qualquer eleitor e elegível comunitário preenche essa condição quando tenha residido durante um período equivalente noutro Estado-membro. Essa disposição é aplicável sem prejuízo das condições específicas relacionadas com a duração do período de residência num determinado círculo eleitoral ou autarquia local. Artigo 5o 1. Qualquer cidadão da União que resida num Estado candidato de que não seja nacional e que não seja elegível na sequência de uma decisão individual em matéria civil ou penal, por força do direito do Estado candidato de residência ou do seu Estado-membro de origem, fica privado do exercício desse direito no Estado candidato de residência nas eleições para o Parlamento Europeu. 2. A candidatura de qualquer cidadão da União às eleições para o Parlamento Europeu no Estado candidato da residência será indeferida sempre que o cidadão não possa apresentar o atestado previsto no no 2 do artigo 9oArtigo 6o 1. O Estado candidato de residência pode verificar se um cidadão da União que tenha manifestado vontade de aí exercer o seu direito de voto não está privado desse direito no Estado-membro de origem, na sequência de uma decisão individual em matéria penal ou civil. 2. Para efeitos do no 1, o Estado candidato da residência pode notificar o Estado-membro de origem da declaração prevista no no 2 do artigo 8o. Nesse mesmo sentido, as informações úteis e habitualmente disponíveis, provenientes do Estado de origem, serão transmitidas na forma e prazos adequados; estas informações apenas podem incluir as indicações estritamente necessárias para efeitos do presente artigo e podem unicamente ser utilizadas para essa finalidade. Se as informações transmitidas prejudicarem o teor da declaração, o Estado-membro de residência adoptará as medidas adequadas para impedir o interessado de exercer o seu direito de voto. 3. O Estado-membro de origem pode transmitir, na forma e prazos adequados, ao Estado candidato de residência, todas as informações necessárias para efeitos do presente artigo. Artigo 7o 1. O eleitor comunitário que tenha manifestado essa vontade exercerá o direito de voto no Estado candidato de residência. 2. Se o voto for obrigatório no Estado candidato de residência, essa obrigação é aplicável aos eleitores comunitários que tenham manifestado essa vontade. CAPÍTULO II Exercício do direito de voto e elegibilidade Artigo 8o 1. Os Estados candidatos adoptarão, num prazo suficiente, anterior às eleições, as medidas necessárias para permitir a inscrição nos cadernos eleitorais do eleitor comunitário que tenha manifestado essa vontade. 2. Para ser inscrito nos cadernos eleitorais, o eleitor comunitário deve apresentar as mesmas provas que um eleitor nacional. Deve, além disso, apresentar uma declaração formal que especifique: a) A nacionalidade e o endereço no território eleitoral do Estado candidato de residência; b) Se for caso disso, os cadernos eleitorais da autarquia local ou círculo eleitoral de qualquer outro Estado-membro em que tenha estado inscrito em último lugar; ec) Que não exerceu o direito de voto em nenhum dos Estados-membros nas eleições de 1994. 3. Além disso, o Estado candidato de residência pode exigir que o eleitor comunitário: a) Especifique na declaração referida no no 2 que não se encontra privado do direito de voto no Estado-membro de origem; b) Apresente um documento de identidade válido; c) Indique a data a partir da qual reside nesse ou noutro Estado-membro. 4. Os eleitores comunitários que tenham sido inscritos nos cadernos eleitorais mantêm a sua inscrição nas mesmas condições dos eleitores nacionais, até solicitarem a eliminação da inscrição ou até que sejam automaticamente eliminados do caderno por terem deixado de preencher as condições necessárias para o exercício do direito de voto. Artigo 9o 1. Na apresentação da declaração de candidatura, cada elegível comunitário deve apresentar as mesmas provas que um candidato nacional. Além disso, deve apresentar uma declaração formal que especifique: a) A nacionalidade e o endereço no território eleitoral do Estado candidato de residência; b) Que não foi candidato às eleições para o Parlamento Europeu em 1994 em nenhum noutro Estado-membro; ec) Se necessário, os cadernos eleitorais da autarquia local ou círculo eleitoral de qualquer outro Estado-membro em que tenha estado inscrito em último lugar. 2. O elegível comunitário deve apresentar igualmente, na entrega da candidatura, um atestado das autoridades administrativas competentes do Estado-membro de origem comprovativo de que é elegível nesse Estado-membro ou que as referidas autoridades não têm conhecimento de qualquer incapacidade para ser elegível. 3. Além disso, o Estado candidato de residência pode exigir que o elegível comunitário apresente um documento de identidade válido; pode igualmente exigir que dele conste a data desde a qual é nacional de um Estado-membro. Artigo 10o 1. O Estado candidato de residência informará o interessado do seguimento dado ao seu pedido de inscrição nos cadernos eleitorais ou da decisão respeitante à admissibilidade da sua candidatura. 2. Em caso de recusa de inscrição nos cadernos eleitorais ou de rejeição da candidatura, o interessado pode interpor os recursos previstos na legislação do Estado candidato de residência em casos idênticos para os eleitores e elegíveis nacionais. Artigo 11o O Estado candidato de residência informará, com a devida antecedência e de forma adequada, os eleitores e elegíveis comunitários das condições e modalidades de exercício do direito de voto e da elegibilidade nesse Estado. Artigo 12o Os actuais Estados-membros e o Estado candidato procederão ao intercâmbio das informações necessárias para efeitos do artigo 3o. CAPÍTULO III Disposições derrogatórias e transitórias Artigo 13o 1. Se, num Estado candidato, em 1 de Janeiro de 1993, a proporção de cidadãos da União nele residentes que não tenham a sua nacionalidade e tenham atingido a idade para votar ultrapassar 20 % do conjunto dos cidadãos com capacidade eleitoral, aí residentes, esse Estado candidato pode reservar, em derrogação dos artigos 2o, 8o e 9o: a) O direito de voto aos eleitores comunitários que tenham residido nesse Estado candidato durante um período mínimo que não pode ser superior a cinco anos; b) A elegibilidade aos elegíveis comunitários que tenham residido nesse Estado candidato durante um período mínimo que não pode ser superior a dez anos. As presentes disposições não prejudicam as medidas adequadas que esse Estado candidato possa adoptar em matéria de composição das listas de candidatos, destinadas nomeadamente a facilitar a integração dos cidadãos da União não nacionais. Todavia, as condições específicas do período de residência acima referidas não são oponíveis aos eleitores e elegíveis comunitários que, devido à sua residência fora do seu Estado-membro de origem ou à respectiva duração, não tenham direito de voto ou não sejam elegíveis neste último Estado. 2. Os Estados candidatos que adoptem disposições derrogatórias nos termos do no 1 fornecerão à Comissão todos os elementos justificativos necessários.


text:
Karātavgrāvis (arī Karātavu grāvis) ir neliela upīte Ropažu novadā, Piķurgas labā krasta pieteka. 16. gadsimtā, Pētera I laikā, notika rakšanas darbi, lai izveidotu kanālu no Piķurgas līdz Mazajai Juglai, izmantojot esošo Piķurgas pieteku. Kanāls bija nepieciešams Ulbrokas dzirnavezera ūdens krājumu papildināšanai. Savu nosaukumu Karātavgrāvis (tāpat kā tuvumā esošais Karātavu kalniņš) ieguva no tā, ka rakšanas darbos dumpīgie strādnieki esot pakārti pie tuvumā esošās priedes. Karātavgrāvis tek apkārt Dzidriņu ciemam. Mūsdienās par Karātavgrāvi sauc arī Mazās Juglas vecupi Līču ciemā.
 Atsauces
 Ropažu novada upes
 Stopiņu pagasts
 Piķurgas pietekas