type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Важна правна забележка
 |
 22000D0020
 Официален вестник n° L 103 , 12/04/2001 стр. 0041 - 0043 специално чешко издание глава 11 том 06 стр. 85 - 87 специално испанско издание глава 11 том 06 стр. 85 - 87 специално унгарско издание глава 11 том 06 стр. 85 - 87 специално литвийско издание глава 11 том 06 стр. 85 - 87 LV.ES глава 11 том 06 стр. 85 - 87 MT.ES глава 11 том 06 стр. 85 - 87 PL.ES глава 11 том 06 стр. 85 - 87 SK.ES глава 11 том 06 стр. 85 - 87 специално словенско издание глава 11 том 06 стр. 85 - 87
 Решение на Съвместния комитет на ЕИПNo 20/2000от 25 февруари 2000 годиназа изменение на приложение XVI (Държавни поръчки) към Споразумението за ЕИПСЪВМЕСТНИЯТ КОМИТЕТ НА ЕИП,като взе предвид Споразумението за Европейско икономическо пространство, променено с Протокола за промяна на Споразумението за Европейско икономическо пространство, оттук нататък наричано "Споразумението", и по-специално член 98 от него,като има предвид, че:(1) Приложение XVI към Споразумението е изменено с Решение No 96/1999 на Съвместния комитет на ЕИП от 16 юли 1999 г. [1](2) Необходимо е да се актуализира текстът на адаптацията на точка 2 от приложение XVI, както и на допълненията към това приложение; като има също така предвид констатирането на определени грешки,РЕШИ:Член 1Приложение XVI към Споразумението се изменя, както е посочено в приложението към настоящото решение.Член 2Настоящото решение влиза в сила на 26 февруари 2000 г., при условие че всички нотификации съгласно член 103, параграф 1 от Споразумението са направени на Съвместния комитет на ЕИП [**].Член 3Настоящото решение се публикува в раздела за ЕИП, както и в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейските общности.Съставено в Брюксел на 25 февруари 2000 година.За Съвместния комитет на ЕИППредседателF. Barbaso[1] ОВ L 296, 23.11.2000 г., стр. 62.[**] Посочени са конституционни изисквания. Дата на влизане в сила: 1 юли 2000 г.--------------------------------------------------ПРИЛОЖЕНИЕкъм Решение No 20/2000 на Съвместния комитет на ЕИППриложение XVI (Обществени поръчки) към Споразумението за ЕИП, в това число допълнения 1, 2, 4, 5, 9, 12 и 13 към същото приложение, се изменя по следния начин:1. В точка 2 (Директива 93/37/ЕИО на Съвета), "ЦИТИРАНИ АКТОВЕ", текстът на адаптация б) се заменя със следния текст:"Член 25 се допълва със следното:- "— в Исландия, Firmaskrá, Hlutafélagaskrá- — в Лихтенщайн, Handelsregister, Gewerberegister,- — в Норвегия, Foretaksregisteret""2. Допълнение 1 се изменя по следния начин:1. в точка III, подзаглавие на колона "Органи", изразът "Norges Teknisk-naturvitenskapelige forskningsråd (Норвежки кралски съвет за научни и промишлени изследвания)" се замества с израза "Norges forskningsråd (Изледователски съвет на Норвегия)," а изразите "Statens Innvandrar- og Flyktningeboliger" and "Medisinsk Innovasjon Rikshospitalet" се заличават.2. в точка III, текстовете към подзаглавие на колона "Категории" се заменят със следното:- "— statsbedrifter i henhold til lov om statsforetak (LOV 1991-08-30 71) (Държавни предприятия),- — statsbanker (Държавни банки),- — universiteter og høyskoler i henhold til lov om universiteter og høyskoler (LOV 1995-05-12 22) (Университети)."3. Допълнение 2 се изменя по следния начин:1. второто въвеждане за Лихтенщайн (Liechtensteinische Post-, Telefon- und Telegrafenbetriebe) се заличава, считано от 1 януари 2000 г.2. по отношение на Норвегия се правят следните изменения:a) изразът "Statens adopsjonskontor (Държавна служба по осиновяването)" се замества с "Statens ungdoms- og adopsjonskontor (Държавна служба за младежта и осиновяването)";б) изразът "Riksadvokaten (Главен прокурор)" се замества с "Riksadvokatembedet (Прокурор)";в) изразът "Eierskapstilsynet (Норвежки орган по медийна собственост)" се прибавя като първо въвеждане под заглавие на колона "Kulturdepartementet (Министерство по културните въпроси)";г) изразът "Statens Filmsentral (Национален филмов съвет)" се заличава;д) изразът "Reindriftsadministrasjonen(Администрация по отглеждането на северни елени)" се замества с "Reindriftsforvaltningen (Дирекция по отглеждането на северни елени)";е) изразът "Statens teleforvaltning (Норвежки орган по далекосъобщенията)" се замества с "Post- og teletilsynet (Норвежки орган по пощите и далекосъобщенията)".4. Допълнение 4 се изменя по следния начин:1. текстовете за Исландия се заменят със следното:"Landsvirkjun (Национална енергийна компания), lög nr. 42/1983;Rafmagnsveitur ríkisins (Държавни електроцентрали), orkulög nr. 58/1967;Orkuveita Reykjavíkur (Енергетика Рейкявик), lög nr. 38/1940;Hitaveita Suðurnesja (Suðurnes — регионално топлоснабдяване), lög nr. 100/1974;Orkubú Vestfjarða (Vestfjord — енергийна компания), lög nr. 66/1976;Други предприятия, участващи в производството, преноса и дистрибуцията на електрическа енергия в съответствие с orkulög nr. 58/1967."2. в разпоредбата за Норвегия се заличава следния текст:"— (LOV 1969-06-19 65),".5. В допълнение 5 текстовете за Исландия се заместват със следното:"Orkuveita Reykjavíkur (Енергетика Рейкявик), lög nr. 38/1940.Hitaveita Suðurnesja (Suðurnes — регионално топлоснабдяване), lög nr. 100/1974.Други предприятия, участващи в преноса и дистрибуцията на топлинната енергия в съответствие с orkulög nr. 58/1967."6. Допълнение 9 се изменя по следния начин:1. текстовете за Исландия се заменят със следното:"Strætisvagnar Reykjavíkur (Общинска автобусна служба гр. Рейкявик)Almenningsvagnar bs.Други общински автобусни службиПредприятия за сухопътен транспорт, функциониращи в съответствие с Член 3 от lög nr. 13/1999 skipulag á fólksfutningum með hópferðabifreiðum"2. считано от 1 януари 2000 г., текстът за Лихтенщайн се заменя със следното:"Liechtenstein Bus Anstalt (Автобусна служба на Лихтенщайн)".7. Допълнение 12 се изменя по следния начин:Текстът за Лихтенщайн се заменя със следното:"Liechtenstein TeleNet AG (Корпорация Теленет на Лихтенщайн)".8. Допълнение 13 се изменя по следния начин:Текстът за Лихтенщайн се заменя със следното:"Regierung des Fürstentums Liechtenstein (Правителството на Княжество Лихтенщайн)."--------------------------------------------------


text:
 7.6.2021
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 L 200/3
 EUROOPAN UNIONIN JA SOMALIAN LIITTOTASAVALLAN VÄLINEN SOPIMUS SOMALIAN TURVALLISUUSJOUKKOJEN KOULUTTAMISEEN OSALLISTUMISTA KOSKEVAN EUROOPAN UNIONIN SOTILASOPERAATION (EUTM SOMALIA) ASEMASTA SOMALIAN LIITTOTASAVALLASSA
 EUROOPAN UNIONI, jäljempänä ’EU’,
 sekä
 SOMALIAN LIITTOTASAVALTA, jäljempänä
 ’isäntävaltio’,
 jäljempänä ’osapuolet’, jotka
 OTTAVAT HUOMIOON seuraavaa:
 —
 Somalian liittotasavallan pääministerin 11 päivänä tammikuuta 2013 päivätyn kirjeen,
 —
 Somalian turvallisuusjoukkojen kouluttamiseen osallistumista koskevasta Euroopan unionin sotilasoperaatiosta 15 päivänä helmikuuta 2010 annetun neuvoston päätöksen 2010/96/YUTP (1),
 —
 ettei tämä sopimus vaikuta osapuolten oikeuksiin ja velvoitteisiin, jotka johtuvat kansainvälisten tuomioistuinten perustamista koskevista kansainvälisistä sopimuksista ja muista asiakirjoista, Kansainvälisen rikostuomioistuimen perussääntö mukaan luettuna,
 OVAT SOPINEET SEURAAVAA:
 1 artikla
 Soveltamisala ja määritelmät
 1. Tätä sopimusta sovelletaan Somalian turvallisuusjoukkojen kouluttamiseen osallistumista koskevaan Euroopan unionin sotilasoperaatioon (EUTM Somalia) ja sen henkilöstöön.
 2. Tätä sopimusta sovelletaan ainoastaan isäntävaltion alueella.
 3. Tässä sopimuksessa tarkoitetaan:
 a)
 ’EUTM Somalialla’ EU:n sotilasesikuntia ja operaatioon osallistuvia kansallisia joukko-osastoja, niiden varusteita ja kulkuvälineitä;
 b)
 ’operaatiolla’ EUTM Somalian valmistelua, perustamista, toteuttamista ja tukemista;
 c)
 ’operaation joukkojen komentajalla’ EUTM Somalian komentajaa operaatioalueella;
 d)
 ’EU:n sotilasesikunnalla’ EUTM Somalian sotilaallisesta johdosta tai valvonnasta vastaavien EU:n sotilaskomentajien alaisia sotilasesikuntia ja niiden osia niiden sijainnista riippumatta;
 e)
 ’kansallisilla joukko-osastoilla’ EU:n jäsenvaltioille tai muille EUTM Somaliaan osallistuville valtioille kuuluvia yksiköitä ja joukkoja;
 f)
 ’EUTM Somalian henkilöstöllä’ EUTM Somaliaan määrättyä siviili- ja sotilashenkilöstöä, operaatiota valmistelemaan lähetettyä henkilöstöä ja lähettäjävaltion tai EU:n toimielimen puolesta operaation puitteissa matkustavaa henkilöstöä, jotka ovat paikalla isäntävaltion alueella, jollei tässä sopimuksessa toisin määrätä, lukuun ottamatta paikalta palkattua henkilöstöä ja kansainvälisten kaupallisten toimeksisaajien palkkaamaa henkilöstöä;
 g)
 ’paikalta palkatulla henkilöstöllä’ niitä henkilöstön jäseniä, jotka ovat isäntävaltion kansalaisia tai joiden kotipaikka on isäntävaltiossa;
 h)
 ’EUTM Somalian tiloilla’ kaikkia rakennuksia, majoitustiloja ja maa-alueita, joita EUTM Somalia ja EUTM Somalian henkilöstö tarvitsevat;
 i)
 ’lähettäjävaltiolla’ valtiota, joka asettaa kansallisen joukko-osaston EUTM Somalian käyttöön.
 2 artikla
 Yleiset määräykset
 1. EUTM Somalian ja EUTM Somalian henkilöstön on noudatettava isäntävaltion lakeja ja määräyksiä ja pidätyttävä kaikesta toiminnasta, joka ei sovi yhteen operaation tavoitteiden kanssa.
 2. EUTM Somalian on annettava isäntävaltion hallitukselle säännöllisesti tietoja isäntävaltion alueella olevan EUTM Somalian henkilöstön lukumäärästä.
 3 artikla
 Tunnistus
 1. EUTM Somalian henkilöstön on pidettävä aina mukanaan passia tai sotilashenkilökorttia.
 2. EUTM Somalian ajoneuvoissa, ilma-aluksissa, aluksissa ja muissa kulkuvälineissä on oltava selvästi erottuva EUTM Somalia -tunnusmerkki ja/tai -rekisterikilvet, jotka annetaan tiedoksi isäntävaltion asiaankuuluville viranomaisille.
 3. EUTM Somalialla on oikeus käyttää tiloissaan, ajoneuvoissaan ja muissa kulkuvälineissään Euroopan unionin lippua ja muita tunnuksia, kuten sotilasarvomerkkejä, arvonimiä ja virallisia symboleja. EUTM Somalian henkilöstön virkapuvuissa on oltava selvästi erottuva EUTM Somalia -tunnus. Operaatioon osallistuvien kansallisten joukko-osastojen kansallisia lippuja tai arvomerkkejä voidaan käyttää EUTM Somalian tiloissa, ajoneuvoissa ja muissa kulkuvälineissä sekä virkapuvuissa operaation joukkojen komentajan päätöksen mukaisesti.
 4 artikla
 Rajanylitys ja liikkuminen isäntävaltion alueella
 1. EUTM Somalian henkilöstön on isäntävaltion alueelle saapuessaan esitettävä 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut asiakirjat tai ensimmäisen maahantulon yhteydessä EUTM Somalian antama henkilökohtainen tai yhteinen matkamääräys. Heidät on vapautettu passi- ja viisumisäännöksistä sekä maahantulo- ja tullitarkastuksista heidän saapuessaan isäntävaltion alueelle, poistuessaan sieltä tai oleskellessaan siellä.
 2. EUTM Somalian henkilöstö on vapautettu ulkomaalaisten rekisteröintiä ja valvontaa koskevista isäntävaltion säännöksistä, mutta he eivät saa oikeutta pysyvään oleskeluun eivätkä kotipaikkaan isäntävaltion alueella.
 3. Isäntävaltion alueelle saapuvista, sen kautta kulkevista tai sieltä poistuvista, operaation tukemiseen tarkoitetuista EUTM Somalian omaisuudesta ja kulkuneuvoista ei vaadita tulliluetteloita eikä muita tulliasiakirjoja eikä niitä tarkasteta.
 4. EUTM Somalian henkilöstö saa kuljettaa moottoriajoneuvoja ja ohjata ilma-aluksia isäntävaltion alueella edellyttäen, että kyseisillä henkilöstön jäsenillä on tapauksen mukaan voimassa oleva kansallinen, kansainvälinen tai asevoimien myöntämä ajokortti tai ohjaajan lupakirja.
 5. Isäntävaltion on myönnettävä EUTM Somalialle ja sen henkilöstölle operaation niin edellyttäessä vapaa liikkuvuus ja matkustusoikeus alueellaan ja ilmatilassaan.
 6. EUTM Somalia voi operaation niin edellyttäessä toteuttaa isäntävaltion alueella ja ilmatilassa aseilla harjoittelua tai niiden käyttöä.
 7. EUTM Somalia voi operaation niin edellyttäessä käyttää yleisiä teitä, siltoja, lauttoja ja lentoasemia suorittamatta käyttömaksuja, tietulleja, veroja ja muita vastaavia maksuja. EUTM Somaliaa ei ole vapautettu sellaisten pyydettyjen ja saatujen palvelujen kohtuullisesta korvaamisesta, joihin sovelletaan samoja ehtoja kuin isäntävaltion asevoimille suoritettujen palvelujen korvaamiseen.
 5 artikla
 Isäntävaltion EUTM Somalialle myöntämät erioikeudet ja vapaudet
 1. EUTM Somalian tilat ovat loukkaamattomat. Isäntävaltion edustajilla ei ole niihin pääsyä ilman operaation joukkojen komentajan lupaa.
 2. EUTM Somalian tiloihin, niiden kalustukseen ja muuhun niissä olevaan omaisuuteen ja EUTM Somalian kulkuvälineisiin ei voida kohdistaa etsintää, pakkoluovutusta, takavarikointia eikä täytäntöönpanotoimia.
 3. EUTM Somaliaan, sen omaisuuteen ja varoihin, riippumatta siitä missä ne sijaitsevat ja kenen hallussa ne ovat, ei voida kohdistaa oikeustoimia.
 4. EUTM Somalian arkistot ja asiakirjat ovat aina loukkaamattomat, riippumatta siitä missä ne sijaitsevat.
 5. EUTM Somalian virallinen kirjeenvaihto on loukkaamaton. Virallisella kirjeenvaihdolla tarkoitetaan kaikkea operaatioon ja sen tehtäviin liittyvää kirjeenvaihtoa.
 6. EUTM Somalia samoin kuin sen hankkijat tai toimeksisaajat, jotka eivät ole isäntävaltion kansalaisia, on vapautettu kaikista valtiollisista, alueellisista ja kunnallisista maksuista, veroista ja vastaavista suorituksista operaation tarkoituksia varten hankittujen tai maahantuotujen tavaroiden, EUTM Somalian tuottamien palvelujen ja käyttämien tilojen osalta. EUTM Somaliaa ei ole vapautettu maksuista, veroista eikä muista suorituksista, joita peritään suoritetuista palveluista.
 7. Isäntävaltion on sallittava operaatioon tarkoitettujen tavaroiden, sotilasajoneuvojen, sotilaskaluston ja tuotteiden maahantuonti ja vapautettava ne kaikista tulleista, käyttömaksuista, tietulleista, veroista ja vastaavista maksuista, lukuun ottamatta varastoinnista, kuljetuksista ja muista suoritetuista palveluista perittäviä maksuja.
 6 artikla
 Isäntävaltion EUTM Somalian henkilöstölle myöntämät erioikeudet ja vapaudet
 1. EUTM Somalian henkilöstön jäsentä ei saa pidättää eikä hänen vapauttaan muutoin riistää.
 2. EUTM Somalian henkilöstön asiakirjat, kirjeenvaihto ja omaisuus ovat loukkaamattomat, lukuun ottamatta 6 kohdan nojalla sallittujen täytäntöönpanotoimenpiteiden toteuttamista.
 3. EUTM Somalian henkilöstöllä on kaikissa olosuhteissa rikosoikeudellinen koskemattomuus isäntävaltiossa.
 Lähettäjävaltio tai tapauksen mukaan asianomainen EU:n toimielin voi luopua EUTM Somalian henkilöstön rikosoikeudellisesta koskemattomuudesta. Luopumisen on aina oltava nimenomainen.
 4. EUTM Somalian henkilöstöllä on vapaa siviilioikeudellinen ja hallinto-oikeudellinen koskemattomuus isäntävaltiossa virkatehtävissä suullisesti tai kirjallisesti esittämiensä lausumien ja kaikkien suorittamiensa toimenpiteiden osalta. Jos EUTM Somalian henkilöstön jäsentä vastaan nostetaan siviilioikeudellinen kanne jossain isäntävaltion tuomioistuimessa, asiasta on annettava välittömästi tieto operaation joukkojen komentajalle ja lähettäjävaltion toimivaltaiselle viranomaiselle tai EU:n toimielimelle. Ennen oikeudenkäynnin vireillepanoa operaation joukkojen komentaja ja lähettäjävaltion toimivaltainen viranomainen tai EU:n toimielin antavat tuomioistuimelle lausunnon siitä, tekikö EUTM Somalian henkilöstön jäsen kyseisen teon hoitaessaan virkatehtäviään.
 Jos teko tehtiin virkatehtäviä hoidettaessa, oikeudenkäyntiä ei panna vireille vaan sovelletaan 15 artiklan määräyksiä. Jos tekoa ei tehty virkatehtäviä hoidettaessa, oikeuskäsittely voi jatkua. Operaation joukkojen komentajan ja lähettäjävaltion toimivaltaisen viranomaisen tai EU:n toimielimen todistuslausunto sitoo isäntävaltion tuomioistuinta, joka ei saa kiistää sitä.
 Jos EUTM Somalian henkilöstön jäsen panee vireille oikeudenkäynnin, hän ei pääkanteeseen välittömästi liittyvän vastakanteen osalta voi vedota oikeudelliseen koskemattomuuteen.
 5. EUTM Somalian henkilöstön jäsen ei ole velvollinen esiintymään todistajana.
 6. EUTM Somalian henkilöstön jäsentä kohtaan ei saa ryhtyä minkäänlaisiin täytäntöönpanotoimiin, paitsi jos häntä vastaan nostetaan siviilioikeudellinen kanne, joka ei liity hänen virkatehtäviinsä. EUTM Somalian henkilöstön jäsenen omaisuuteen, joka operaation joukkojen komentajan lausunnon mukaan on välttämätön virkatehtävien hoitamiseksi, ei saa kohdistaa tuomion, päätöksen tai määräyksen täytäntöönpanon edellyttämää takavarikkoa. Siviilioikeudellisessa menettelyssä EUTM Somalian henkilöstön jäsenen henkilökohtaista vapautta ei saa rajoittaa eikä häneen saa kohdistaa mitään muita pakkokeinoja.
 7. EUTM Somalian henkilöstön oikeudellinen koskemattomuus isäntävaltiossa ei vapauta henkilöstön jäsentä lähettäjävaltion lainkäyttövallasta.
 8. EUTM Somalian henkilöstö on vapautettu isäntävaltiossa mahdollisesti voimassa olevista sosiaaliturvaa koskevista määräyksistä EUTM Somalian hyväksi suoritettujen palvelusten osalta.
 9. EUTM Somalian henkilöstö on vapautettu isäntävaltiossa kannettavista veroista heille EUTM Somalian tai lähettäjävaltioiden maksamien palkkojen ja isäntävaltion ulkopuolelta saatujen tulojen osalta.
 10. EUTM Somalian henkilöstön jäsenet maksavat tullin, verot ja muut vastaavat maksut henkilökohtaiseen käyttöön tarkoitetuista tavaroista, lukuun ottamatta esineitä, jotka jo ovat heidän hallussaan isäntävaltion alueelle saavuttaessa, ja välttämättömiä hyödykkeitä. Heitä ei ole vapautettu varastoinnista, kuljetuksista ja vastaavista henkilökohtaiseen käyttöön tarkoitetuista palveluista perittävistä maksuista.
 EUTM Somalian henkilöstön jäsenen henkilökohtaiset matkatavarat on vapautettu tarkastuksesta, ellei ole painavia perusteita olettaa, että niissä on muita kuin EUTM Somalian henkilöstön jäsenen henkilökohtaiseen käyttöön tarkoitettuja tavaroita tai tavaroita, joiden maahantuonti tai maastavienti on lain mukaan kielletty tai jotka ovat isäntävaltion karanteenimääräysten alaisia. Tarkastus voidaan suorittaa vain asianomaisen EUTM Somalian henkilöstön jäsenen tai EUTM Somalian valtuutetun edustajan läsnä ollessa.
 7 artikla
 Paikalta palkattu henkilöstö
 Paikalta palkattu henkilöstö nauttii erioikeuksia ja vapauksia vain siinä määrin kuin isäntävaltio sallii. Isäntävaltion on kuitenkin käytettävä kyseiseen henkilöstöön kohdistuvaa tuomiovaltaansa siten, ettei EUTM Somalian tehtävien suorittamiseen asiattomasti puututa.
 8 artikla
 Rikosoikeudellinen tuomiovalta
 Lähettäjävaltion toimivaltaisilla viranomaisilla on oikeus harjoittaa isäntävaltion alueella lähettäjävaltion lainsäädännön mukaista rikosoikeudellista tuomiovaltaa ja kurinpitovaltaa kaikkiin niihin EUTM Somalian henkilöstön jäseniin, jotka ovat lähettäjävaltion asiaa koskevan lainsäädännön alaisia.
 9 artikla
 Virkapuku ja aseet
 1. Virkapuvun käyttöön sovelletaan operaation joukkojen komentajan antamia sääntöjä.
 2. EUTM Somalian henkilöstöllä on operaation joukkojen komentajan luvalla oikeus kantaa aseita ja ampumatarvikkeita.
 3. EUTM Somalialla on lupa toteuttaa isäntämaan alueella tähän liittyviä tarvittavia toimenpiteitä, kuten käyttää tarvittavia ja oikeasuhteisia voimakeinoja EUTM Somalian henkilöstön, tilojen, ajoneuvojen ja omaisuuden suojaamiseksi teoilta, jotka saattaisivat vaarantaa EUTM Somalian henkilöstön hengen tai aiheuttaa heille fyysisiä vammoja, sekä tarvittaessa operaation välittömässä läheisyydessä samasta uhkasta kärsivien muiden henkilöiden suojaamiseksi samanaikaisesti teoilta, jotka vaarantaisivat heidän henkensä tai todennäköisesti aiheuttaisivat heille vakavia fyysisiä vammoja.
 4. EUTM Somalian henkilöstön jäsenistä, jotka operaation joukkojen komentaja on nimennyt ja valtuuttanut kantamaan ampuma-aseita ja ampumatarvikkeita ja myös kuljettamaan niitä, on toimitettava luettelo Somalian toimivaltaisille viranomaisille.
 10 artikla
 Isäntävaltion tuki ja hankinnat
 1. Isäntävaltio suostuu pyydettäessä auttamaan EUTM Somaliaa sopivien tilojen löytämisessä.
 2. Isäntävaltio antaa käytettävissään olevien keinojen puitteissa korvauksetta käyttöön omistamiaan tiloja, mikäli tällaisia tiloja tarvitaan EUTM Somalian hallinnollisten ja operatiivisten toimien suorittamista varten. Yksityisten oikeushenkilöiden omistamien laitosten osalta isäntävaltio tukee EUTM Somalian kustannuksella toimia, joiden tavoitteena on löytää tällaiset laitokset ja saada ne käyttöön.
 3. Isäntävaltio avustaa käytettävissään olevin keinoin ja voimavaroin operaation valmistelussa, perustamisessa ja toteutuksessa ja tukee sitä. Isäntävaltio antaa operaatiolle apua ja tukea samoin edellytyksin kuin niitä annetaan isäntävaltion asevoimille.
 4. EUTM Somalian isäntävaltiossa tekemiin sopimuksiin sovellettava laki määräytyy sopimuksen perusteella.
 5. Sopimuksessa voidaan määrätä, että 15 artiklan 3 ja 4 kohdassa tarkoitettua riitojenratkaisumenettelyä sovelletaan sopimuksen soveltamisesta aiheutuviin riitoihin.
 6. Isäntävaltio helpottaa niiden sopimusten täytäntöönpanoa, joita EUTM Somalia tekee yritysten kanssa EUTM Somalian toteuttamista varten.
 11 artikla
 Tilojen muuttaminen
 1. EUTM Somalia saa rakentaa, muuttaa tai muuten mukauttaa tiloja operatiivisten vaatimustensa mukaisesti.
 2. Isäntävaltio ei vaadi EUTM Somalialta korvausta rakentamisen, muutosten tai mukauttamisten johdosta.
 12 artikla
 EUTM Somalian henkilöstön jäsenen kuolema
 1. Operaation joukkojen komentajalla on oikeus huolehtia EUTM Somalian henkilöstön kuolleen jäsenen ja hänen henkilökohtaisen omaisuutensa palauttamisesta tämän kotimaahan ja tehdä tarvittavat järjestelyt.
 2. EUTM Somalian henkilöstön kuolleelle jäsenelle ei saa suorittaa ruumiinavausta ilman asianomaisen valtion suostumusta eikä ilman EUTM Somalian ja/tai asianomaisen valtion edustajan läsnäoloa.
 3. Isäntävaltio ja EUTM Somalia toimivat täysimääräisesti yhteistyössä, jotta EUTM Somalian henkilöstön kuollut jäsen voidaan viipymättä palauttaa kotimaahansa.
 13 artikla
 EUTM Somalian turvallisuus ja sotilaspoliisi
 1. Isäntävaltio toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet EUTM Somalian ja EUTM Somalian henkilöstön turvallisuuden varmistamiseksi. Kaikista isäntävaltion ehdottamista erityisjärjestelyistä sovitaan operaation joukkojen komentajan kanssa ennen niiden täytäntöönpanoa.
 2. EUTM Somalialla on lupa toteuttaa tarvittaessa toimenpiteitä tilojensa, myös koulutustilojen, suojaamiseksi ulkoisilta hyökkäyksiltä tai asiattomalta tunkeutumiselta.
 3. Operaation joukkojen komentaja voi perustaa sotilaspoliisiyksikön järjestyksen ylläpitämiseksi EUTM Somalian tiloissa.
 4. Sotilaspoliisiyksikkö voi toimia myös EUTM Somalian tilojen ulkopuolella neuvotellen ja yhteistoiminnassa isäntävaltion sotilaspoliisin tai poliisin kanssa yleisen järjestyksen ja kurin ylläpitämiseksi EUTM Somalian henkilöstön keskuudessa.
 14 artikla
 Viestintä
 1. EUTM Somalia voi asentaa ja hoitaa lähettäviä ja vastaanottavia radioasemia sekä satelliittijärjestelmiä. Se neuvottelee isäntävaltion toimivaltaisten viranomaisten kanssa erimielisyyksien välttämiseksi asianmukaisten taajuuksien käytössä. Isäntävaltio antaa taajuudet käyttöön maksutta.
 2. EUTM Somalialla on oikeus rajoittamattomaan viestintään radiolla (satelliittiradio, kannettava radio ja käsiradio mukaan luettuina), puhelimella, lennättimellä, telefaksilla ja muilla välineillä sekä oikeus asentaa EUTM Somalian tiloihin ja niiden välille tarvittavat välineet tällaisen viestinnän ylläpitämiseksi, mukaan luettuna oikeus asentaa kaapeleita ja maalinjoja operaatiota varten.
 3. EUTM Somalia voi toteuttaa omissa tiloissaan tarvittavat järjestelyt EUTM Somalian ja/tai EUTM Somalian henkilöstön saapuvan ja lähtevän postin toimittamiseksi eteenpäin.
 15 artikla
 Korvausvaatimukset kuolemantapauksen, henkilövahingon, omaisuusvahingon ja omaisuuden menetyksen johdosta
 1. EUTM Somalia ja EUTM Somalian henkilöstö eivät ole vastuussa yksityisen tai valtion omaisuuden vahingosta tai menetyksestä, joka liittyy operatiivisiin vaatimuksiin tai aiheutuu kansalaislevottomuuksiin tai EUTM Somalian suojaamiseen liittyvistä toimista.
 2. Sovintoratkaisuun pääsemiseksi korvausvaatimukset, jotka koskevat yksityisen tai valtion omaisuuden muuta kuin 1 kohdassa tarkoitettua vahinkoa tai menetystä, samoin kuin korvausvaatimukset, jotka koskevat kuolemantapausta tai henkilövahinkoa taikka EUTM Somalian omaisuuteen kohdistuvaa vahinkoa tai menetystä, toimitetaan isäntävaltion toimivaltaisten viranomaisten kautta EUTM Somalialle, kun kyse on isäntävaltion oikeushenkilöiden tai luonnollisten henkilöiden esittämistä korvausvaatimuksista, tai isäntävaltion toimivaltaisille viranomaisille, kun kyse on EUTM Somalian esittämistä korvausvaatimuksista.
 3. Jos sovintoratkaisuun ei päästä, korvausvaatimus toimitetaan korvausvaatimuskomissiolle, joka koostuu yhtä suuresta määrästä EUTM Somalian edustajia ja isäntävaltion edustajia. Korvausvaatimukset ratkaistaan yhteisellä sopimuksella.
 4. Jos korvausvaatimuskomissiossa ei päästä ratkaisuun, riidat ratkaistaan seuraavasti:
 a)
 enintään 40 000 euron suuruisia korvausvaatimuksia koskevat riidat ratkaistaan isäntävaltion ja EU:n edustajien välisin diplomaattisin keinoin;
 b)
 a alakohdassa mainittua määrää suurempia korvausvaatimuksia koskevat riidat saatetaan välimiesoikeuden ratkaistavaksi, ja sen päätökset ovat sitovia.
 5. Välimiesoikeus koostuu kolmesta välimiehestä, joista yhden nimittää isäntävaltio, toisen EUTM Somalia ja kolmannen isäntävaltio ja EUTM Somalia yhdessä. Jos jokin osapuoli ei nimitä välimiestä kahden kuukauden kuluessa tai jos isäntävaltio ja EUTM Somalia eivät pääse yhteisymmärrykseen kolmannen välimiehen nimityksestä, kyseisen välimiehen nimittää Euroopan unionin tuomioistuimen presidentti.
 6. EUTM Somalia ja isäntävaltion hallintoviranomaiset sopivat hallinnollisesta järjestelystä, jossa määritellään korvausvaatimuskomission ja välimiesoikeuden ohjesääntö, näissä elimissä noudatettava menettely ja vaatimuksen esittämistä koskevat edellytykset.
 16 artikla
 Yhteydenpito ja riitojenratkaisu
 1. Kaikki tämän sopimuksen soveltamiseen liittyvät asiat käsitellään yhdessä EUTM Somalian edustajien ja isäntävaltion toimivaltaisten viranomaisten kesken.
 2. Jos ratkaisuun ei päästä aikaisemmassa vaiheessa, tämän sopimuksen tulkintaa ja soveltamista koskevat riidat ratkaistaan yksinomaan diplomaattisin keinoin isäntävaltion ja EU:n edustajien kesken.
 17 artikla
 Muut määräykset
 1. Kun tässä sopimuksessa viitataan EUTM Somalian ja sen henkilöstön erioikeuksiin, vapauksiin ja muihin oikeuksiin, isäntävaltion hallitus vastaa siitä, että sen asianomaiset paikalliset viranomaiset panevat täytäntöön nämä erioikeudet, vapaudet ja muut oikeudet ja noudattavat niitä.
 2. Tämän sopimuksen tarkoituksena ei ole poiketa oikeuksista, joita EU:n jäsenvaltiolla tai EUTM Somaliaan osallistuvalla muulla valtiolla on muiden sopimusten perusteella, eikä sitä pidä tulkita tällä tavoin.
 18 artikla
 Täytäntöönpanojärjestelyt
 Tämän sopimuksen soveltamisen edellyttämistä operatiivisista, hallinnollisista ja teknisistä asioista voidaan tehdä erillisiä järjestelyjä, joista sovitaan operaation joukkojen komentajan ja isäntävaltion hallintoviranomaisten kesken.
 19 artikla
 Voimaantulo ja päättyminen
 1. Tämä sopimus tulee voimaan päivänä, jona se allekirjoitetaan, ja sen voimassaolo päättyy päivänä, jona EUTM Somalian viimeinen joukko ja EUTM Somalian henkilöstön viimeinen jäsen ovat EUTM Somalian antaman ilmoituksen mukaan poistuneet maasta.
 2. Sen estämättä, mitä 1 kohdassa määrätään, 4 artiklan 7 kohdan, 5 artiklan 1–3, 6 ja 7 kohdan, 6 artiklan 1, 3, 4, 6 sekä 8–10 kohdan, 10 artiklan 2 kohdan, 11 artiklan, 13 artiklan 1 ja 2 kohdan sekä 15 artiklan määräyksiä katsotaan sovelletun päivästä, jona EUTM Somalian henkilöstön ensimmäinen jäsen lähetettiin, jos kyseinen päivä on aikaisempi kuin tämän sopimuksen voimaantulopäivä.
 3. Tätä sopimusta voidaan muuttaa osapuolten välisellä kirjallisella sopimuksella.
 4. Tämän sopimuksen voimassaolon päättäminen ei vaikuta oikeuksiin ja velvoitteisiin, jotka johtuvat tämän sopimuksen täytäntöönpanosta ennen sen voimassaolon päättämistä.
 Tehty Mogadishussa 25 päivänä toukokuuta 2021 kahtena kappaleena englannin kielellä.
 Euroopan unionin puolesta
 Somalian liittotasavallan puolesta
 (1) EUVL L 44, 19.2.2010, s. 16.


type: legislation

text:
 ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ
 Βρυξέλλες, 15.12.1997
 COM(97) 712 τελικό
 Πρόταση
 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΥ ŒK) ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ
 την κατανομή, για το 1998 ορισμένων αλιευτικών ποσοστώσεων μεταξύ των κρατών μελών για
 ίάφη που αλιεύουν στην αποκλειστική οικονομική ζώνη της Νορβηγίας και την αλιευτική ζώνη
 γύρω από το Jan Mayen
 (υποβληθείσα από την Επιτροπή)
 ---pagebreak--- ---pagebreak--- ΑΙΤΙΟΛΟΓΙΚΗ ΕΚΘΕΣΗ
 Η Κοινότητα και η Νορβηγία προέβησαν σε διαβουλεύσεις στο Bergen από 12 έως
 14 Νοεμβρίου 1997 και στις Βρυξέλλες από 26 έως 28 Νοεμβρίου 1997, οι οποίες κατέληξαν
 σε συμφωνία σχετικά με τις αμοιβαίες αλιευτικές ρυθμίσεις για το 1998.
 Η Κοινότητα διεξήγαγε επίσης διαβουλεύσεις με τη Νορβηγία για λογαριασμό της Σουηδίας,
 οι οποίες κατέληξαν σε συμφωνία για τον καθορισμό των αλιευτικών ρυθμίσεων για το
 1998. Σύμφωνα με την πράξη προσχώρησης της Αυστρίας, της Φινλανδίας και της
 Σουηδίας, η διαχείριση των αλιευτικών συμφωνιών που συνάφθηκαν από τις χώρες αυτές με
 τρίτες χώρες εξασφαλίζεται από την Κοινότητα.
 Σκοπός της παρούσας πρότασης για κανονισμό του Συμβουλίου είναι να κατανεμηθούν
 μεταξύ των κρατών μελών οι διαθέσιμες ποσοστώσεις για το 1998 στη νορβηγική ζώνη στο
 πλαίσιο των προαναφερθεισών ρυθμίσεων.
 S
 ---pagebreak--- ---pagebreak--- Πρόταση
 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ /98 ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ
 της.... Δεκεμβρίου 1997
 για την κατανομή, για το 1998 ορισμένων αλιευτικών ποσοστώσεων μεταξύ των κρατών μελών για
 σκάφη που αλιεύουν στην αποκλειστική οικονομική ζώνη της Νορβηγίας και την αλιευτική ζώνη
 γύρω από το Jan Mayen
 ΤΟ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟ ΤΗΣ ΕΥΡΩΠΑΪΚΗΣ ΕΝΩΣΗΣ,
 Έχοντας υπόψη:
 τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας,
 τον κανονισμό (ΕΟΚ) αριθ. 3760/92 του Συμβουλίου, της 20ής Δεκεμβρίου 1992, για τη θέσπιση
 κοινοτικού συστήματος για την αλιεία και την υδατοκαλλιέργεια 0 ), και ιδίως το άρθρο 8
 παράγραφος 4,
 την πρόταση της Επιτροπής,
 Εκτιμώντας:
 ότι η Κοινότητα και η Νορβηγία προέβησαν σε διαβουλεύσεις σχετικά με τα αμοιβαία αλιευτικά
 δικαιώματα τους για το 1998 και ιδίως σχετικά με την κατανομή ορισμένων αλιευτικών
 ποσοστώσεων σε κοινοτικά σκάφη στη νορβηγική αλιευτική ζώνη·
 ότι σύμφωνα με τα άρθρα 96 και 124 της Πράξης Προσχώρησης της Αυστρίας, Φινλανδίας κα|,
 Σουηδίας, η διαχείριση των αλιευτικών συμφωνιών που συνάφθηκαν από τη Δημοκρατία της
 Φινλανδίας και το Βασίλειο της Σουηδίας με τρίτες χώρες εξασφαλίζεται από την Κοινότητα·
 ότι σύμφωνα με τη διαδικασία που προβλέπεται στην αλιευτική συμφωνία της 9ης Δεκεμβρίου 1976
 μεταξύ του Βασιλείου της Σουηδίας και του Βασιλείου της Νορβηγίας, η Κοινότητα προέβη για
 λογαριασμό της Σουηδίας, σε διαβουλεύσεις με τη Νορβηγία σχετικά με τα αλιευτικά δικαιώματα
 τους το 1998
 ότι προκειμένου να εξασφαλισθεί αποτελεσματική διαχείριση των διαθέσιμων αλιευτικών
 δυνατοτήτων, οι εν λόγω δυνατότητες θα πρέπει να κατανεμηθούν μεταξύ των κρατών μελών ως
 ποσοστώσεις σύμφωνα με το άρθρο 8 του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 3760/92·
 ότι οι αλιευτικές δραστηριότητες που αναφέρονται στον παρόντα κανονισμό υπόκεινται στα μέτρα
 ελέγχου που προβλέπονται στον κανονισμό (ΕΟΚ) αριθ. 2847/93 του Συμβουλίου της 12ης
 2
 Οκτωβρίου 1993, για τη θέσπιση συστήματος ελέγχου της κοινής αλιευτικής πολιτικής ·
 ότι δεν επετεύχθη καμία συμφωνία με την Νορβηγία ως προς το εάν οι διαθέσιμες αλιευτικές
 δυνατότητες πρέπει να υπόκεινται στον κανονισμό του Συμβουλίου (ΕΚ) αριθ. 847/96 της 6ης
 Μαΐου 1996 για τη θέσπιση πρόσθετων όρων για την ετήσια διαχείριση των TAC και των
 3
 ποσοστώσεων ,
 ι Ε αριθ. L 389 της 31.12.1992, σ. 1. Κανονισμός που τροποποιήθηκε από την Πράξη Προσχώρησης του 1994.
 2
 ΕΕ αριθ. L 261 της 20.10.1993, σ. 1
 3
 ΕΕ αριθ. L 115 της 09.05.1996, σ. 3
 ---pagebreak--- ότι για επιτακτικούς λόγους κοινού συμφέροντος, ο παρών κανονισμός αρχίζει να ισχύει από την 1η
 Ιανουαρίου 1998.
 ΕΞΕΔΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ:
 Άρθρο 1
 1. Από την 1η Ιανουαρίου μέχρι την 31η Δεκεμβρίου 1998 τα σκάφη που φέρουν τη σημαία
 κράτους μέλους επιτρέπεται να αλιεύουν:
 • στα ύδατα που υπάγονται στην αποκλειστική οικονομική ζώνη της Νορβηγίας
 βορείως των 62°00Έ ή εντός της αλιευτικής ζώνης γύρω από το Jan Mayen, εντός
 των ορίων των ποσοστώσεων που παρατίθενται στο παράρτημα Ι·
 • στα ύδατα που υπάγονται στην αποκλειστική οικονομική ζώνη της Νορβηγίας νοτίως
 των 62°00'Β, και εντός των ορίων των ποσοστώσεων παρατίθενται στο παράρτημα
 II.
 Άρθρο 2
 Η αλίευση των ποσοστώσεων που προβλέπονται στα παραρτήματα Ι και II δεν υπόκειται στους
 όρους που προβλέπονται στα άρθρα 2, 3 και 5 παράγραφος 2 του κανονισμού του Συμβουλίου (ΕΚ)
 αριθ. 847/96.
 Άρθρο 3
 Ο παρών κανονισμός αρχίζει να ισχύει από την ημέρα δημοσίευσης του στην Επίσημη Εφημερίδα
 των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων.
 Εφαρμόζεται από την 1η Ιανουαρίου 1998.
 Ο παρών κανονισμός είναι δεσμευτικός ως προς όλα τα μέρη του και ισχύει άμεσα σε κάθε
 κράτος μέλος.
 Βρυξέλλες,.... Δεκεμβρίου 1997
 Για το Συμβούλιο
 Ο Πρόεδρος
 4*
 ---pagebreak--- ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ I
 Κατανομή για το 1998 των κοινοτικών αλιευτικών ποσοστώσεων στα νορβηγικά ύδατα,
 σύμφωνα με το άρθρο 1
 Νορβηγικά ύδατα βορείως των 62°00Έ
 (σε μετρικούς τόνους, στρογγυλευμένου βάρους νωπού αλιεύματος)
 WÊÊ Διαίρεση Κοινοτικές Ποσοστώσεις που έχουν
 CIEM αλιευτικές κατανεμηθεί στα κράτη μέλη
 ποσοστώσεις
 Γάδος Ι, II 27 080 Γαλλία 3 003
 Γερμανία 3 272
 Ηνωμένο Βασίλειο 12 695
 Ισπανία 3 650
 Πορτογαλία 3 650
 Ιρλανδία 405
 Ελλάδα 405
 Μπακαλιάρος Ι, II 2 500 Γαλλία 322
 Γερμανία 534
 Ηνωμένο Βασίλειο 1 644
 Μαύρος μπακαλιάρος Ι, II 4 000 Γαλλία 515
 Γερμανία 3 200
 Ηνωμένο Βασίλειο 285
 Κοκκινόψαρο Ι, II 3 500 ( 1 ) Γαλλία 220
 Γερμανία 1 880
 Ηνωμένο Βασίλειο 400
 Ισπανία 190
 Πορτογαλία 810
 Χάλιμπατ Γροιλανδίας Ι, Π 100 Γερμανία 50
 Ηνωμένο Βασίλειο 50
 Προσφυγάκι II 1 000 Γαλλία 500
 Γερμανία 500 (3)
 Αλλα είδη Ι, Π 450 Γαλλία 60
 (ως παρεμπίπτοντα Γερμανία 150
 αλιεύματα) Ηνωμένο Βασίλειο 240
 Σκουμπρί Ha 12 020 (2) Δανία 12 020
 (Ο Εάν η Νορ_ηγία επι_άλεϊ απαγόρευση για την κατευθυνόμενη αλιεία του κοκκινόψαρου στις περιοχές
 Βόρεια του 70°Β, η ίδια απαγόρευση θα ισχύει και για κοινοτικά σκάφη που αλιεύουν υπό αυτή την
 ποσόστωση.
 (2)
 Από τους οποίους 12.020 τόνους μπορούν να αλιευθούν στη ICES IVa, και η Νορβηγία μπορεί να
 αλιεύσει μέχρι 60.000 τόνους στην ίδια περιοχή από τα TAC που καθορίστηκαν για την περιοχή
 βορείως των 62°00'Β.
 (3)
 Ad hoc λύμη για Το 1998.
 r
 ---pagebreak--- ---pagebreak--- ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ II
 Κατανομή για το 1998 των κοινοτικών αλιευτικών ποσοστώσεων στα νορβηγικά ύδατα,
 σύμφωνα με το άρθρο 1
 Νορβηγικά ύδατα νοτίως των 62°00'Β
 (σε μετρικούς τόνους, στρογγυλευμένου βάρους νωπού αλιεύματος)
 Είδη Διαίρεση Κοινοτικές Ποσοστώσεις που έχουν
 CIEM αλιευτικές κατανεμηθεί στα κράτη μέλη
 ποσοστώσεις
 Σύκο της IV 50 000 Δανία 47 500(2)
 Νορβηγίας (1) Ηνωμένο Βασίλειο 2 500 (3)
 Αμμόχελο IV 150 000 Δανία 142 500(2)
 Ηνωμένο Βασίλειο- 7 500 (3)
 Γαρίδες IV 1265 Δανία 1 080
 Σουηδία 185(4)
 Λοιπά είύη IV 11000 Δανία 5 500
 Ηνωμένο Βασίλειο 4 125
 Γερμανία 620
 Βέλγιο 60
 Γαλλία 255
 Κάτω Χώρες 440
 Σουηδία p.m.(5)
 Γάδος IV 500 Σουηδία 490
 μπακαλιάρος IV 930 Σουηδία 900
 μαύρος IV 1 150 Σουηδία 1 120
 μπακαλιάρος
 πολάκα, νταούκι IV 190 Σουηδία 190
 του
 Ατλαντικού
 (4)
 Ρέγγα IV 850 Σουηδία 850
 Σκουμπρί IV 240 Σουηδία 240(4)
 Βιομηχανικά IV 800 Σουηδία 800(4)(6)
 είδη
 (1)
 Συμπεριλαμβάνεται το προσφυγάκι και τα τυχαίως αλιευθέντα σαβρίδια.
 (2)
 Στο πλαίσιο μιας συνολικής ποσόστωσης για το σύκο της Νορβηγίας και το αμμόχελο, μπορεί να γίνει
 ανταλλαγή μεταξύ τους για ποσότητα μέχρι 38 000 τόνων κατόπιν αιτήσεως.
 (3)
 Στο πλαίσιο μιας συνολικής ποσόστωσης για το σύκο της Νορβηγίας και το αμμόχελο, μπορεί να γίνει
 ανταλλαγή μεταξύ τους για ποσότητα μέχρι 2 000 τόνων κατόπιν αιτήσεως.
 (4)
 Τα παρεμπίπτοντα αλιεύματα για το γάδο, μπακαλιάρο, μαύρο μπακαλιάρο, πολάκα και νταούκι του
 Ατλαντικού πρέπει να καταλογίζονται στις ποσοστώσεις των εν λόγω ειδών.
 (5)
 Ποσοστώσεις που έχουν χορηγηθεί από τη Νορβηγία, Σουηδία για "λοιπά είδη" σε παραδοσιακό
 επίπεδο.
 (6)
 Από τους οποίους μέχρι 400 τόνοι σαβριδιών.
 ζ
 ---pagebreak--- ISSN 0254-1483
 COM(97) 712 τελικό
 ΕΓΓΡΑΦΑ
 GR 03 il
 Αριθ. καταλόγου : CB-CO-97-732-GR-C
 ISBN 92-78-29689-9
 Υπηρεσία Επισήμων Εκδόσεων των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων
 L-2985 Λουξεμβούργο
 ^


type: wikipedia

text:
Solfläckar är mörka fläckar på solen som beror på att lokala magnetfält på solen hindrar flödet av solens energi inifrån att nå solens yta just där. Den delen av solytan blir då mindre het och lyser svagare, och ser därför mörk ut jämfört med övriga solytan. Vid hög solaktivitet är det mycket solfläckar. Solens totala utstrålning blir då aningen högre, trots att små delar av solytan (solfläckarna) strålar ut mindre energi. Solfläckarna varierar i cykler vanligen 9–13 år. Det finns olika sätt att räkna fram periodens medelvärde, man brukar hamna mellan 11,05 och 11,09 år.
 På motsvarande sätt finns stjärnfläckar på andra stjärnor.
 Historia
 Solfläckarna på solen har varit kända i flera tusen år. I solnedgången, då solen på grund av ljusbrytningseffekter i atmosfären syns förstorad, och ögat inte bländas så starkt, kan faktiskt utan hjälp av kikare eller andra instrument, större solfläckar ses med blotta ögat. Den äldsta kända noteringen finns i en kinesisk skrift från år 28 f.Kr. Enstaka noteringar om solfläckar finns också i gamla grekiska skrifter.
 Pionjärer i västerlandet sedan teleskopet uppfunnits 1609 var Thomas Harriot (1560–1621), brittisk matematiker, astronom och astrolog, Galileo Galilei (1564–1642) italiensk astronom, matematiker, fysiker och annat samt Christoph Scheiner (1575–1650), optiker och astronom i Ingolstadt.
 Troligen var Harriot den förste i västerlandet som 1610 i december såg solfläckar med teleskopet. Detta teleskop hade sex gångers förstoring. Men Harriot var allmänt hemlighetsfull till sin natur, och publicerade inget om sina solfläckrön.
 Galileo låg ungefär fyra månader efter Harriot i sina solfläckstudier, men till skillnad från Harriot såg Galileo till att få sina rön snabbt publicerade. Av denna anledning har Galileo – kanske något orättvist – fått namn om sig att vara solfläckarnas upptäckare.
 Galileo och Scheiner kände till varandra och hade en del brevväxling. Scheiner trodde först att fläckarna berodde på att några slags föremål mellan solen och jorden skymde solljuset, men blev senare övertygad om att Galileis åsikt att fläckarna var fenomen på solen själv, var det rätta. Scheiner skrev om sina rön i Rosa ursina som lämnade trycket ett år före Galileos motsvarande rapport, trots att egentligen Galileo låg före Scheiner i solfläckforskningen.
 Fysik
 Man har länge haft svårt att förklara solfläckarna, men numera anser man dock att de orsakas av inhomogeniteter i solens magnetfält. Vad som orsakar de magnetiska inhomogeniteterna återstår fortfarande att förklara.
 Solytan håller ungefär 6 000 °C, men fläckvis är temperaturen lägre, omkring 4 000 °C. Det mörkaste området kallas umbra, skugga. Vid randen finns ett övergångsområde med temperatur 5 000–5 500 °C, som kallas penumbra, halvskugga. Alla områdena är i själva verket vitglödande heta, men temperaturskillnaderna gör att fläckarna vid jämförelse med omgivningen syns mörka.
 Att räkna solfläckar
 År 1749 började man räkna antalet solfläckar vid observatoriet i Zürich, och från 1849 gjorde man det kontinuerligt.
 Den schweiziske astronomen Rudolf Wolf (1816–1893), verksam vid observatoriet i Zürich, skapade 1849 ett index för antalet solfläckar:
 där G är antalet grupper av solfläckar inom ett avgränsat område och S är antalet separata solfläckar vid sidan om grupperna. k är en skalfaktor, som Wolf godtyckligt satte till 1. Faktorn 10 grundar sig på det faktum att grupperna i medeltal innehåller ungefär tio separata fläckar.
 Detta tal kallas omväxlande Wolfs solfläcktal och Zürich-solfläcktalet. Beteckningen är Rz för att framhålla att det är ett värde som fastställts vid Zürich-observatoriet.
 Skalfaktorn är en ”personlighetsfaktor” som fastställs för varje observatorium så att de solfläcksbestämningar som görs vid olika observatorier ger ungefär samma resultat. Det är nämligen i viss mån subjektivt att avgöra vad som är en solfläck eller inte (beror på vem som är observatör), och vad man ser beror på egenskaperna hos de instrument som det enskilda observatoriet disponerar för fläckräknandet.
 Man måste ta med i beräkningen att observationer gjorda vid observatorier på västra halvklotet blir i princip ett halvt dygn tidsförskjutna i förhållande till vad som räknas i observatorier på östra halvklotet, och under den tiden kan solfläcktalet ändra sig.
 Solfläckscykeln
 Antalet solfläckar varierar kraftigt med en cykel om drygt elva år. Tar man hänsyn till den samtidigt inträffande polomkastningen finner man att perioden i stället bör sättas till det dubbla, något över 22 år. Cykeltiden kan variera åtskilligt från period till period. Den hittills kortaste noterade perioden var sju år och den längsta fjorton år. Vi befinner oss nu i cykel nummer 24 sedan man började räkna solfläckar systematiskt.
 I början tog Wolf inte med de allra minsta solfläckarna, men senare, med tillgång till allt bättre instrument tar man med även små solfläckar. För att få jämförbara resultat från olika solfläckcykler har man därför på senare tid infört en generell reduceringsfaktor på 0,6.
 Internationellt samarbete
 Numera har Sunspot Index Data Center (SIDC) i Bryssel övertagit uppgiften från Zürich att fastställa det internationella solfläcktalet. Därvid samarbetar man med National Oceanic and Atmospheric Administration (NOAA) i USA, som svarar för observationer på västra halvklotet.
 Effekter på jorden
 De processer i solen, som påverkar solfläckarna styr också de partikelstrålningar, som sänds ut från solen, solvinden, Solstrålningen, som även inbegriper röntgenstrålning, styr egenskaperna i jonosfären i de övre delarna av jordens atmosfär. Joniseringens styrka på olika höjd har mycket stor inverkan på radiovågutbredningen inom vida frekvensområden, främst kortvågområdet. Solfläcktalet är därför en utomordentligt betydelsefull faktor vid utarbetande av radioprognoser.
 Maunders minimum
 Den brittiske astronomen och bibelforskaren Edward Walter Maunder (1851–1928) konstaterade att det under en lång period 1645–1715 nästan inte alls förekom några rapporter om solfläckar. Denna period kallas därför Maunders minimum. I litteraturen anges perioden ibland 1645–1710, eftersom det faktiskt förekom enstaka solfläckar 1710–1715, men dessa tynade av. Först efter 1715 blev solfläckförekomsten mer normal.
 Hittills har det inte framkommit någon förklaring till att solfläckarna på detta sätt försvann. Men man har konstaterat att samtidigt var klimatet överallt på jorden förändrat med extremt kalla vintrar och svala somrar. Denna period har därför kallats Lilla istiden. Det kan synas vara ett tecken på att solfläckförekomst har ett stort inflytande på klimatet, men något avgörande bevis på en direkt koppling finns inte.
 Wolfs minimum
 Redan Wolf hade vid sina studier av gammal litteratur där solfläckar nämnts konstaterat att det var anmärkningsvärt få noteringar under 1300-talet. Denna period har kommit att betecknas Wolfs minimum, men är inte lika omskrivet som Maunders minimum.
 Spörers minimum
 Den tyske astronomen Gustav Spörer (1822–1895) kunde efter studium av sporadiska anteckningar om solfläckar i gamla skrifter konstatera att nästan inga solfläckar rapporterats från perioden 1400–1510 (enligt vissa källor perioden 1420–1570). Denna period har därför betecknats Spörers minimum.
 Det utjämnade solfläcktalet
 Solfläckstalet varierar kraftigt från dag till dag, och ett enstaka värde kan inte tas som utgångspunkt vad som är att vänta nästa dag, eller längre fram i tiden, om några månader eller kanske om elva år. Man bygger därför solfläcksprognoser på statistiska medelvärden, dels över en månad, dels medeltalet av tolv månadsmedelvärden. Månadsmedelvärdet anses då mest representativt för den 15:e dagen i den just förlupna månaden. Lite skevt är detta egentligen rent teoretiskt eftersom det kan vara allt mellan 28 och 31 dagar i en månad, men en dag hit eller dit har liten betydelse för medeltalet, och vid sidan om alla andra osäkerheter kan detta teoretiska fel försummas.
 När det gäller medelvärdet över ett år hamnar ju mitten i skarven mellan två månader, och då uppstår problemet vilket värde som i medeltal ska räknas som representativt för en viss månad. Man löser problemet på så sätt att man bildar medelvärdet av 13 månader, men ger vikten 0,5 till månadsmedelvärdet i den första och den sista månaden i perioden. Det tal som räknats fram på detta sätt betecknas med R12.
 Detta medelvärde är glidande över året, så att för varje ny månad som har fått sitt månadsmedelvärde bestämt så lägger man till detta samtidigt som man plockar bort det äldsta, nu mer än tretton månader gamla värdet. Samtidigt justerar man om vikterna så att de nya yttermånaderna ges vikten 0,5 som förut, och alla månaderna innanför ges vikten 1.
 Förfarandet innebär att tolvmånadersmedelvärdet inte kan räknas ut förrän ett halvår efter det att det har "inträffat". I dag mest aktuella värde är alltså redan sex månader föråldrat, och kan inte läggas till grund för prognoser. Lyckligtvis varierar det glidande tolvmånadersmedelvärdet ganska ”snällt” från månad till månad utan större språng, så den graf som kan konstrueras utgående från R12-värden blir någorlunda jämn med bara oregelbundna, mindre krusningar.
 Slutligen antar man att grafen kommer att förlöpa på ungefär samma sätt som den gjorde vid motsvarande tidpunkt i förra solfläcksperioden och kan med detta som grund göra en någorlunda kvalificerad gissning hur R12 kommer att te sig de närmaste månaderna i framtiden. Den gissningen omprövas varje månad ett nytt R12-värde räknats fram, och vid behov får man ompröva den tidigare gjorda prognosen, precis som meteorologiska institut gör med det ”vanliga” vädret.
 Källhänvisningar
 Externa länkar
 The surface of the sun
 Solarscience
 Solar Terrestrial Dispatch
 SIDC - Sunspot index graphics Aktuella och historiska data om solfläckstal
 Solar Cycle Progression Presented by the NOAA/Space Weather Prediction Center
 Solar activity graph over the last 400 years
 Radioteknik
 Solfenomen


text:
Paulo Roberto Eccel (Brusque, ) é um advogado, professor e político brasileiro, filiado ao Partido dos Trabalhadores (PT).
 Carreira
 Foi deputado à Assembleia Legislativa de Santa Catarina na 15a legislatura (2003 — 2007) e prefeito de Brusque em duas gestões, entre 2009 e 2015.
 Como prefeito, seu primeiro mandato foi de 1 de janeiro de 2009 a 31 de dezembro de 2012, sendo reeleito no pleito seguinte. Foi empossado em 1 de janeiro de 2013 e exerceu a chefia do legislativo municipal até 31 de março de 2015, ao ter seu mandato suspenso pelo Tribunal Regional Eleitoral em razão de suposto gasto excessivo com publicidade e propaganda em ano eleitoral. Em 2017, após análise do processo no Supremo Tribunal Federal, foi anulada a cassação, quando o ministro Lewandowski considerou que não houve gasto excessivo com publicidade em ano eleitoral, considerando a lei da época.
 Deputados estaduais de Santa Catarina
 Prefeitos de Brusque
 Membros do Partido dos Trabalhadores
 Naturais de Brusque


text:
 Tähtis õiguslik teade
 |
 22002D0168(01)
 Euroopa Liidu Teataja L 038 , 13/02/2003 Lk 0030 - 0031
 EMP Ühiskomitee otsusnr 168/2002,6. detsember 2002,millega muudetakse EMP lepingu XI lisa (telekommunikatsiooniteenused)EMP ÜHISKOMITEE,võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi "leping", eriti selle artiklit 98,ning arvestades järgmist:(1) Lepingu XI lisa muudeti EMP Ühiskomitee 12. juuli 2002. aasta otsusega nr 104/2002. [1](2) Lepingusse tuleb lisada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/39/EÜ, millega muudetakse direktiivi 97/67/EÜ ühenduse postiteenuste konkurentsile avamise jätkamise kohta, [2]ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1Lepingu XI lisa punktile 5d (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 97/67/EÜ) lisatakse järgmine tekst:", muudetud järgmise aktiga:— 32002 L 0039: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/39/EÜ, 10. juuni 2002 (EÜT L 176, 5.7.2002, lk 21)."Artikkel 2Direktiivi 2002/39/EÜ islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Ühenduste Teataja EMP kaasandes, on autentne.Artikkel 3Käesolev otsus jõustub 7. detsembril 2002 tingimusel, et EMP Ühiskomiteed on teavitatud vastavalt lepingu artikli 103 lõikele 1. [3]Artikkel 4Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Ühenduste Teataja EMP osa EMP kaasandes.Brüssel, 6. detsember 2002EMP ÜhiskomiteeeesistujaKjartan Jóhannsson[1] EÜT L 298, 31.10.2002, lk 21.[2] EÜT L 176, 5.7.2002, lk 21[3] Põhiseadusest tulenevatest nõuetest on teatatud.--------------------------------------------------


text:
 Fontos jogi nyilatkozat
 |
 21994A1223(15)
 Hivatalos Lap L 336 , 23/12/1994 o. 0184 - 0189 finn különkiadás fejezet 11 kötet 38 o. 0186 svéd különkiadás fejezet 11 kötet 38 o. 0186
 Megállapodás a védintézkedésekrőlA TAGOK,szem előtt tartva a tagoknak az 1994. évi GATT-ra alapozott nemzetközi kereskedelmi rendszer fejlesztésére és erősítésére vonatkozó általános célját;felismerve az 1994. évi GATT alapelvei tisztázásának és megerősítésének szükségességét, különösen annak XIX. cikke (Rendkívüli intézkedések egyes termékek importjánál) vonatkozásában, valamint annak igényét, hogy visszaállítsák a multilaterális ellenőrzést a védintézkedések felett, és felszámolják az ilyen ellenőrzést megkerülő intézkedéseket;felismerve a szerkezeti alkalmazkodás fontosságát és annak igényét, hogy a nemzetközi piacokon a versenyt ösztönözzék annak korlátozása helyett; ésfelismerve továbbá, hogy e célból egy minden tagra vonatkozó, az 1994. évi GATT alapelvein nyugvó átfogó megállapodásra van szükség,A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:1. cikkÁltalános rendelkezésEz a Megállapodás szabályokat állapít meg a védintézkedések alkalmazására; védintézkedések az 1994. évi GATT XIX. cikke szerinti intézkedések.2. cikkFeltételek(1) Egy tag [1] csak akkor alkalmazhat védintézkedést valamely termékre, ha ez a tag az alábbiakban rögzített előírások szerint megállapította, hogy e terméket területére olyan, abszolút mértékben vagy a hazai termeléshez viszonyítottan megnövekedett mennyiségben és olyan feltételek mellett importálják, amelyek súlyos kárt okoznak a hasonló vagy közvetlenül versenyző termékeket gyártó hazai iparágnak vagy azt súlyos károkozással fenyegetik.(2) Védintézkedéseket az importált termékre kell alkalmazni, függetlenül azok forrásától.3. cikkVizsgálat(1) Egy tag csak az illetékes hatóság által korábban megállapított eljárások szerint lefolytatott és az 1994. évi GATT X. cikkével összhangban közzétett vizsgálatot követően alkalmazhat védintézkedést. E vizsgálat magában foglal egy megfelelő nyilvános közzétételt minden érdekelt fél részére és nyilvános meghallgatásokat vagy más olyan megfelelő módszereket, amelyek lehetővé teszik az importőröknek, az exportőröknek és más érdekelt feleknek, hogy bizonyítékaikat és véleményüket ismertessék, beleértve annak lehetőségét, hogy más felek álláspontjára válaszolhassanak, és közölhessék véleményüket többek között arról, hogy a védintézkedés alkalmazása a köz érdekét szolgálná-e. Az illetékes hatóságok jelentést tesznek közzé, rögzítve megállapításaikat és megindokolt következtetéseiket, amelyekre az összes idevágó tény és törvény alapján jutottak.(2) Bármely olyan információt, amely természeténél fogva bizalmas vagy amelyet bizalmas alapon nyújtottak ennek indokát bemutatva, az illetékes hatóságoknak így kell kezelniük. Az ilyen információt nem lehet felfedni az azt szolgáltató fél engedélye nélkül. A bizalmas információt szolgáltató feleket fel lehet kérni nem bizalmas összefoglaló nyújtására, vagy - amennyiben e felek jelzik, hogy az ilyen információ nem összefoglalható - azon okok ismertetésére, amelyek miatt nem készíthető összefoglaló. Mindazonáltal, ha az illetékes hatóságok úgy találják, hogy a bizalmas kezelés iránti kérelem nem indokolt, és ha az érintett fél nem kívánja az információ nyilvánosságra hozatalát vagy nem kíván felhatalmazást adni annak általánosított vagy összefoglalt formában való felfedéséhez, a hatóságok figyelmen kívül hagyhatják ezeket az információkat, kivéve, ha megfelelő forrásokból kielégítő bizonyságot szereznek az információ helytállóságáról.4. cikkA súlyos kár vagy fenyegető súlyos kár meghatározása(1) E Megállapodás alkalmazásában:a) a "súlyos kár" a hazai iparág helyzetében bekövetkező jelentős általános rosszabbodást jelent;b) a "fenyegető súlyos kár" a (2) bekezdés szerint közvetlenül a bekövetkezés előtt álló súlyos kárt jelent. A fenyegető súlyos kár megállapítását tényekre kell alapozni és nem csupán állításokra, feltételezésekre vagy távoli lehetőségre;c) a kár vagy fenyegető kár megállapításánál a "hazai iparág" alatt a tag területén működő, hasonló vagy közvetlenül versenyző termékeket termelők összessége értendő, vagy azok, akik összesített kibocsátása a hasonló vagy közvetlenül versenyző termékekből ezen termékek teljes hazai termelésében meghatározó részt képvisel.(2) a) E Megállapodás rendelkezései alapján egy hazai iparágnak a megnövekedett import által okozott kár vagy fenyegető kár megállapításának vizsgálata során, az illetékes hatóságoknak értékelniük kell az összes vonatkozó objektív és számszerűsíthető tényt, amelyek hatással vannak az érintett iparágra, különös tekintettel az érintett termék importszintjének és -mennyiségének abszolút, illetve relatív növekedésére, a megnövekedett importnak a belföldi piaci részesedésére, az értékesítési szintekben, a gyártásban, a termelékenységben, a kapacitáskihasználtságban, a nyereségben és veszteségben, valamint a foglalkoztatásban bekövetkezett változásokra.b) Az a) pont szerinti megállapításokat csak akkor szabad megtenni, ha a vizsgálat kimutatja objektív bizonyítékok alapján, hogy az érintett termék megnövekedett importja és a károkozás vagy a fenyegető károkozás között okozati összefüggés van. Amikor a hazai iparnak okozott kár a megnövekedett importtal egyidőben, de más okokból következett be, az ilyen kár nem tulajdonítható a megnövekedett importnak.c) Az illetékes hatóságoknak a 3. cikk rendelkezéseivel összhangban azonnal közzé kell tenniük a vizsgált eset részletes elemzését, valamint bizonyítaniuk kell a vizsgált tények szakszerűségét.5. cikkVédintézkedések alkalmazása(1) A tagok csak olyan mértékben alkalmazhatnak védintézkedéseket, amely szükséges a komoly kár elhárításához vagy orvoslásához, illetve az alkalmazkodás elősegítéséhez. Amennyiben mennyiségi korlátozást alkalmaznak, az ilyen intézkedés nem korlátozhatja az import mennyiségét egy olyan, közelmúlt időszak szintje alá, amely a legutolsó három olyan reprezentatív év átlagos importját jelenti, amelyre vonatkozóan statisztikai adatok rendelkezésre állnak, kivéve, ha a károkozás megelőzéséhez és orvoslásához nyilvánvalóan indokolt más szint alkalmazása. A tagoknak a fenti célok eléréséhez a legalkalmasabb intézkedéseket kell választaniuk.(2) a) Azokban az esetekben, amikor a szállító országok között kvótát osztanak szét, a korlátozást alkalmazó tag igyekezhet minden olyan taggal megállapodni, amelynek lényeges érdeke fűződik az érintett termék szállításához, a kvóta elosztásáról. Olyan esetekben, amikor a fenti módszer gyakorlati szempontból nem alkalmazható, az érintett tag a kvótát az olyan tagok között, amelyeknek az adott termék szállításához lényeges érdekük fűződik, arányosan, a korábbi reprezentatív időszak teljes importmennyiségében vagy értékében képviselt beszállításaik szerint osztja fel, figyelembe véve az adott termék kereskedelmét befolyásoló vagy arra befolyással bíró bármilyen más körülményt.b) A tagok eltérhetnek az a) pont rendelkezéseitől, feltéve, ha a 12. cikk (3) bekezdése szerinti konzultációkat a 13. cikk (1) bekezdése szerinti védintézkedésekkel foglalkozó bizottság keretében lefolytatták és a bizottság számára egyértelműen bizonyítják, hogy i. a reprezentatív időszakban a bizonyos tagoktól származó érintett termék importja aránytalan mértékben növekedett a termék ugyanazon időszak alatti összes import növekedéséhez képest, ii. az a) alpont rendelkezéseitől való eltérés okai igazoltak, és iii. az ezen eltérés feltételei az érintett termék összes szállítója szempontjából igazságosak. Egy ilyen intézkedés időtartama nem haladhatja meg a 7. cikk (1) bekezdésében meghatározott kezdeti szakasz időtartamát. A fentiekben említett eltérés nem alkalmazható fenyegető súlyos kár esetében.6. cikkIdeiglenes védintézkedésekKritikus körülmények között, amikor a késedelem nehezen helyrehozható kárt okozna, a tag ideiglenes védintézkedést hozhat annak előzetes megállapítása után, hogy egyértelmű bizonyíték van a megnövekedett import által okozott súlyos kárról vagy arról, hogy az súlyos kárral fenyeget. Az ideiglenes intézkedés időtartama nem haladhatja meg a 200 napot, amely időszak alatt a 2-7. és a 12. cikkek idevágó követelményeit teljesíteni kell. Ezen intézkedések vámemelés formáját ölthetik, amelyet azonnal vissza kell téríteni, ha a 4. cikk (2) bekezdése szerinti későbbi vizsgálat nem állapítja meg, hogy a megnövekedett import súlyos kárt okozott egy hazai iparágnak vagy súlyos károkozással fenyegette azt. Bármely ideiglenes intézkedés időtartamát a 7. cikk (1), (2) és (3) bekezdése szerinti kezdeti időtartam és annak bármely meghosszabbítása részeként kell számba venni.7. cikkVédintézkedések időtartama és felülvizsgálata(1) Egy tag védintézkedéseket csak az okozott kár elhárításához vagy annak orvoslásához szükséges időszakra alkalmazhat. Az intézkedés időtartama nem haladhatja meg a négy évet, kivéve, ha azt a (2) bekezdés szerint meghosszabbították.(2) Az (1) bekezdésben említett időtartam meghosszabbítható, feltéve, ha az importőr tag illetékes hatóságai meggyőződtek a 2., 3., 4. és 5. cikkekben leírt eljárásoknak megfelelően arról, hogy a védintézkedés továbbra is szükséges a súlyos kár megelőzéséhez vagy orvoslásához, és bizonyíték van arra, hogy az iparág alkalmazkodik, és feltéve, ha a 8. és 12. cikkek vonatkozó rendelkezéseit betartják.(3) A védintézkedések alkalmazásának teljes időtartama, beleértve bármely ideiglenes intézkedés alkalmazásának időtartamát, a kezdeti alkalmazás időszakát és annak bármely meghosszabbítását, nem haladhatja meg a nyolc évet.(4) Az alkalmazkodás elősegítése céljából olyan esetben, ahol a 12. cikk (1) bekezdésének rendelkezései szerint bejelentett védintézkedés hatályának várható időtartama hosszabb mint egy év, az intézkedést az alkalmazó tagnak fokozatosan, rendszeres időközönként liberalizálnia kell az alkalmazási időszak során. Ha az intézkedés több mint három évig hatályos, az ilyen intézkedést alkalmazó tag legkésőbb az érvényesség félidejénél köteles felülvizsgálni a helyzetet, és amennyiben szükséges, vissza kell vonnia az intézkedést vagy gyorsítania kell a liberalizálás ütemét. A (2) bekezdés szerint meghosszabbított intézkedés nem lehet korlátozóbb, mint a kezdeti szakasz végén, és folytatni kell liberalizálását.(5) Nem alkalmazható ismételten védintézkedés olyan termékkel szemben, amely a WTO-egyezmény hatálybalépését követően hozott védintézkedés tárgya volt, legalább annyi ideig, ameddig az előző intézkedés érvényben volt, feltéve, hogy a nem alkalmazás időtartama legalább két év.(6) Az (5) bekezdés rendelkezései mellett ismételt védintézkedés alkalmazható 180 napig vagy rövidebb ideig a termék importjával szemben, haa) a kérdéses termék importjával szemben alkalmazott védintézkedés bevezetése óta legalább egy év telt el; ésb) ugyanarra a termékre védintézkedést két alkalomnál nem többször alkalmaztak az intézkedés bevezetését közvetlenül megelőző ötéves időszakban.8. cikkAz engedmények mértéke és egyéb kötelezettségek(1) Azon tagnak, amelyik védintézkedést kíván bevezetni vagy az érvényben lévő intézkedés meghosszabbítását tervezi, törekednie kell arra, hogy a 12. cikk (3) bekezdése rendelkezéseivel összhangban az engedményeket és egyéb kötelezettségeket lényegében ugyanolyan mértékben tartsa meg, mint amelyek közte és az intézkedés által érintett exportőr tagok között az 1994. évi GATT szerint érvényben vannak. E cél érdekében az érdekelt tagok megállapodhatnak bármely megfelelő kereskedelmi kompenzációs módszerben, hogy az intézkedés kereskedelmükre gyakorolt kedvezőtlen hatását kiegyenlítsék.(2) Ha a 12. cikk (3) bekezdése szerinti konzultációk során 30 napon belül nem jutnak megegyezésre, az érintett exportőr tagoknak jogukban áll az intézkedés hatálybalépésének napjától számított 90 napnál nem később, hogy felfüggesszenek, az írásbeli felfüggesztési bejelentés Árukereskedelmi Tanácshoz való beérkeztét követő 30 nap lejárta után, olyan lényegében azonos engedményeket vagy más, az 1994. évi GATT szerinti kötelezettségeket a velük szemben védintézkedést alkalmazó tagokkal szemben, amelyek felfüggesztését az Árukereskedelmi Tanács nem kifogásolja.(3) A (2) bekezdésben említett felfüggesztési jogot a védintézkedés hatályának első három évében nem lehet gyakorolni, feltéve, hogy a védintézkedés az import abszolút mértékű növekedésének következménye volt, és hogy ez az intézkedés megfelel e Megállapodás rendelkezéseinek.9. cikkFejlődő ország tagok(1) Védintézkedés nem alkalmazható a fejlődő ország tagból származó árukkal szemben egészen addig, amíg az importőr tagban az érintett termék importjának részesedése nem haladja meg a 3 %-ot, feltéve, hogy a 3 %-ot egyenként meg nem haladó import részesedésű fejlődő ország tagok együttes részesedése az érintett importált termékből nem haladja meg a 9 %-ot [2].(2) A fejlődő ország tagnak jogában áll a 7. cikk (3) bekezdésében meghatározott maximális időszakon túl a védintézkedés hatá lyának legfeljebb még két évvel történő meghosszabbítása. A 7. cikk (5) bekezdésének rendelkezései mellett a fejlődő ország tagnak jogában áll ismételten védintézkedést alkalmazni olyan termék importjával szemben, amely a WTO-egyezmény hatálybalépésének napját követően ilyen intézkedés alá tartozott, a már előzőleg alkalmazott védintézkedés hatálya időtartamának legfeljebb feléig, feltéve, ha már legalább két év telt el az előző intézkedés megszűnése óta.10. cikkA XIX. cikk szerinti korábbi intézkedésekAz 1947. évi GATT XIX. cikke alapján védintézkedéseket alkalmazó tagoknak a WTO-egyezmény hatálybalépésének napján hatályos védintézkedéseket meg kell szüntetniük legkésőbb nyolc évvel az első alkalmazás napja után, vagy – amennyiben ez a későbbi időpont – öt évvel a WTO-egyezmény hatálybalépése után.11. cikkEgyes intézkedések tilalma és megszüntetése(1) a) Egyetlen tag sem hozhat egyes termékek importjára az 1994. évi GATT XIX. cikke szerinti rendkívüli intézkedést, és nem törekedhet ilyenre, kivéve, ha az ilyen intézkedés összhangban van az említett cikk rendelkezéseivel és azt e Megállapodás szerint alkalmazzák.b) Továbbá önkéntes exportkorlátozást, piacszabályozó intézkedést vagy az exporttal vagy importtal kapcsolatos bármilyen hasonló intézkedést egyetlen tag sem alkalmazhat vagy tarthat fenn, illetve arra nem törekedhet [3] [4]. Ide tartoznak az egy tag által megtett intézkedések, valamint a két vagy több tag közötti egyezmények vagy megállapodások alapján megtett intézkedések. A WTO-egyezmény hatálybalépésekor hatályos bármely ilyen intézkedést összhangba kell hozni e Megállapodással, vagy meg kell azt szüntetni a (2) bekezdésnek megfelelően.c) E Megállapodás nem alkalmazható olyan intézkedésekre, amelyeket egy tag az 1994. évi GATT-nak a XIX. cikkétől eltérő előírásai alapján, az 1.A. mellékletben felsorolt, e Megállapodáson kívüli multilaterális kereskedelmi egyezmények alapján vagy az 1994. évi GATT keretén belül létrejött jegyzőkönyvek, egyezmények és megállapodások alapján igényel, hoz meg vagy tart fenn.(2) Az intézkedéseknek az (1) bekezdés a) pontjában előírt felszámolására az érintett tagok által legfeljebb 180 nappal a WTO-egyezmény hatálybalépését követően a védintézkedésekkel foglalkozó bizottságnak benyújtott ütemtervek szerint kerül sor. Az ütemtervek rendelkeznek az (1) bekezdésben előírt valamennyi intézkedésnek a WTO-egyezmény hatálybalépése napjától számított négy éven belül történő megszüntetéséről vagy e Megállapodás rendelkezéseivel való összhangba hozataláról, kivéve importőr tagonként legfeljebb egy olyan egyedi intézkedést [5], amelynek hatálya 1999. december 31-én túl nem terjedhet. Bármely ilyen kivételről a közvetlenül érdekelt tagoknak kell kölcsönösen megegyezniük és azt a védintézkedésekkel foglalkozó bizottságnak felülvizsgálatra és jóváhagyásra bejelenteniük a WTO hatálybalépését követő 90 napon belül. E Megállapodás mellékletében olyan intézkedés szerepel, amelyről megegyezés született, hogy ezen kivétel alá tartozik.(3) A tagok állami vagy magánvállalkozásokon keresztül nem ösztönözhetik vagy támogathatják olyan nem állami intézkedések bevezetését vagy fenntartását, amelyek az (1) bekezdésben említett intézkedésekkel azonos hatásúak.12. cikkBejelentés és konzultáció(1) A tag haladéktalanul bejelenti a védintézkedésekkel foglalkozó bizottságnak az alábbiakat:a) a súlyos kárnak vagy fenyegető súlyos kárnak, valamint okainak kivizsgálására vonatkozó vizsgálat kezdeményezése;b) a megnövekedett import következtében fellépő súlyos kár vagy fenyegető súlyos kár megállapítása; ésc) a védintézkedés alkalmazásáról vagy meghosszabbításáról szóló döntés elfogadása.(2) Az (1) bekezdés b) és c) pontjai szerinti bejelentések készítésekor a védintézkedés alkalmazását vagy meghosszabbítását tervező tag a védintézkedésekkel foglalkozó bizottsághoz eljuttat minden vonatkozó információt, amely tartalmazza a megnövekedett import által okozott károk vagy kárveszély bizonyítékait, az érintett termék pontos leírását, valamint a javasolt intézkedést, annak bevezetési időpontját, érvényességének idejét és a fokozatos liberalizáció ütemtervét. Abban az esetben, ha az intézkedést meghosszabbítják, csatolni kell az érintett iparág alkalmazkodásáról szóló bizonyítékokat. Az Árukereskedelmi Tanács vagy a védintézkedésekkel foglalkozó bizottság, amennyiben szükségesnek találja, az intézkedés meghosszabbítását tervező tagtól kiegészítőinformációt kérhet.(3) A védintézkedés alkalmazását vagy meghosszabbítását tervező tag megfelelő lehetőséget biztosít előzetes konzultációra az érintett terméknél jelentős exportérdekeltséggel rendelkező tagok számára egyebek között a (2) bekezdés szerint nyújtott információk felülvizsgálatára, az intézkedéssel kapcsolatos véleménycserére és egyetértés kialakítására azon módokról, amelyekkel a 8. cikk (1) bekezdésében meghatározott célok elérhetők.(4) A tag a 6. cikkben említett ideiglenes védintézkedés bevezetése előtt bejelentést tesz a védintézkedésekkel foglalkozó bizottság részére. A konzultációkat az intézkedés bevezetése után azonnal meg kell kezdeni.(5) A jelen cikkben említett konzultációk eredményeiről, valamint a 7. cikk (4) bekezdése szerinti félidős felülvizsgálatok eredményeiről, a 8. cikk (1) bekezdésében említett bármilyen kompenzációról és a 8. cikk (2) bekezdésében említett engedmények és más kötelezettségek felfüggesztésének szándékáról az érdekelt tagok haladéktalanul bejelentést tesznek az Árukereskedelmi Tanács részére.(6) A tagok haladéktalanul bejelentik a védintézkedésekkel foglalkozó bizottságnak a védintézkedésekhez kapcsolódó törvényi és rendeleti előírásaikat és közigazgatási eljárásaikat, valamint azok bármilyen változásait.(7) A 10. cikk és a 11. cikk (1) bekezdése szerinti, a WTO hatálybalépése napján érvényben lévő intézkedéseket fenntartó tagok bejelentik a védintézkedésekkel foglalkozó bizottságnak ezen intézkedéseket a WTO-egyezmény hatálybalépésének napjától számított 60 napon belül.(8) Bármelyik tag bejelenthet a védintézkedésekkel foglalkozó bizottságban bármely olyan törvényi, rendeleti előírást, közigazgatási eljárást és bármely olyan intézkedést vagy cselekményt, amellyel e Megállapodás foglalkozik, és amelyet más tagok, akiktől ezt e Megállapodás megkívánja, nem jelentettek be.(9) Bármely tag bejelenthet a védintézkedésekkel foglalkozó bizottságban a 11. cikk (3) bekezdése szerinti bármilyen nem állami intézkedést.(10) Az Árukereskedelmi Tanácshoz intézett, e Megállapodásban előírt minden bejelentés rendszerint a védintézkedésekkel foglalkozó bizottságon keresztül jut el az Árukereskedelmi Tanácshoz.(11) E Megállapodás bejelentési előírásai nem követelik meg egy tagtól sem olyan bizalmas információk felfedését, amelyek felfedése akadályozhatja a törvények érvényesítését vagy a közérdekkel más módon ellentétes, vagy meghatározott, állami vagy magántulajdonú, cégek jogos kereskedelmi érdekeit sértené.13. cikkFelügyelet(1) Az Árukereskedelmi Tanács felügyelete alatt ezennel létrejön a védintézkedésekkel foglalkozó bizottság, amely bármelyik részvételi szándékát kifejező tag előtt nyitott. A bizottság az alábbi funkciókat látja el:a) felügyeli e Megállapodás általános végrehajtását, arról éves jelentést készít az Árukereskedelmi Tanács számára, és javaslatokat tesz annak továbbfejlesztésére;b) az érintett tag kérelmére megvizsgálja, hogy a védintézkedésekkel kapcsolatban teljesültek-e e Megállapodás eljárási rendelkezései, és a megállapításokról szóló jelentést továbbítja az Árukereskedelmi Tanács felé;c) felkérés esetén segít a tagoknak az e Megállapodás rendelkezései szerinti konzultációk lefolytatásában;d) megvizsgálja a 10. cikk és a 11. cikk (1) bekezdése szerinti intézkedéseket, felügyeli az ilyen intézkedések felszámolását, és szükség szerint jelentést tesz az Árukereskedelmi Tanácsnak;e) a védintézkedést alkalmazó tag felkérésére felülvizsgálja, hogy az engedmények és más kötelezettségek felfüggesztésére vonatkozó javaslatok "lényegében azonosak"-e, és szükség szerint jelentést tesz az Árukereskedelmi Tanácsnak;f) fogadja és felülvizsgálja az e Megállapodás szerinti összes bejelentést, és szükség szerint jelentést tesz az Árukereskedelmi Tanácsnak; ésg) az Árukereskedelmi Tanács által meghatározott, e Megállapodással kapcsolatos bármilyen más funkciót ellát.(2) A bizottság felügyeleti funkciójának segítése céljából a Titkárság évente tényszerű jelentést készít e Megállapodás működéséről a bejelentések és más rendelkezésre álló megbízható információk alapján.14. cikkVitarendezésAz e Megállapodás hatálya alá tartozó konzultációkra és vitarendezésekre az 1994. évi GATT-nak a Vitarendezési Egyetértéssel kiegészített és értelmezett XXII. és XXIII. cikke rendelkezéseit kell alkalmazni.[1] A vámunió védőintézkedést alkalmazhat mint egység vagy valamely tagállama nevében. Amennyiben a vámunió egységként alkalmaz védőintézkedéseket, a súlyos kár vagy kárveszély e Megállapodás szerinti megállapításának összes követelményét azon feltételekre kell alapozni, amelyek a vámunióban, mint egészben fennállnak. Amikor a védőintézkedést valamely tagállam nevében alkalmazzák, a súlyos kár vagy kárveszély megállapításának összes követelményét azon feltételekre kell alapozni, amelyek az adott tagállamban állnak fenn és az intézkedésnek az adott tagállamra kell korlátozódnia. E Megállapodásban semmi sincs, ami előre meghatározná az 1994. évi GATT XIX. cikke és XXIV. cikk (8) bekezdése közötti kapcsolat értelmezését.[2] A 9. cikk (1) bekezdése szerinti intézkedést a tagnak azonnal be kell jelentenie a Védőintézkedések Bizottságának.[3] Az 1994. évi GATT és e Megállapodás vonatkozó előírásaival összhangban álló védőintézkedésként alkalmazott import kvótát közös megegyezés alapján, az exportőr tag alkalmazhatja.[4] A hasonló intézkedések példái közé tartozik az export önmérséklet, exportár vagy importár követő rendszerek, export vagy import megfigyelés, kötelező import kartellek és diszkrecionális export vagy import engedélyezési rendszerek, amelyek bármelyike védelmet biztosít.[5] Az ez alóli egyetlen kivételt, amelyre az Európai Közösségek jogosult, e Megállapodás melléklete tartalmazza.--------------------------------------------------MELLÉKLETA 11. CIKK (2) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT KIVÉTELÉrintett országok | Termék | Lejárat |EK/Japán | Személygépkocsik, terepjárók, könnyű haszongépjárművek, kisteherautók (5 tonnáig) és ugyanezen járművek teljesen szétszerelt formában (CKD készletek) | 1999. december 31. |--------------------------------------------------


type: other

text:
Textes adoptés - Jeudi 11 octobre 2007 - Composition du Parlement européen - P6_TA(2007)0429
 Index Précédent Suivant Texte intégral Procédure : 2007/2169(INI)Cycle de vie en séanceCycle relatif au document :
 A6-0351/2007Textes déposés :
 P6_TA(2007)0429A6-0351/2007
 Résolution du Parlement européen du 11 octobre 2007 sur la composition du Parlement européen (2007/2169(INI))
 — vu sa résolution du 11 juillet 2007 sur la convocation de la Conférence intergouvernementale (CIG): avis du Parlement européen (article 48 du traité UE)(1)
 — vu l'article I-20, paragraphe 2, du traité du 29 octobre 2004 établissant une Constitution pour l'Europe et le protocole n° 34 audit traité(2)
 , — vu les conclusions de la présidence du Conseil européen de Bruxelles des 21 et 22 juin 2007(3)
 — vu l'article 1er
 , point 15), du projet de traité modifiant le traité sur l'Union européenne et le traité instituant la Communauté européenne (traité modificatif)(4)
 — vu le rapport de la commission des affaires constitutionnelles (A6-0351/2007),
 A. considérant que le Conseil européen des 21 et 22 juin 2007 a invité le Parlement européen à présenter d'ici à octobre 2007 un projet d'initiative relative à une décision sur la future composition du Parlement européen, ainsi qu'il est prévu au protocole n° 34, agréé lors de la Conférence intergouvernementale de 2004,
 B. considérant que la distribution des sièges pour la législature 2009-2014 est actuellement fixée à l'article 9, paragraphe 2, de l'acte du 25 avril 2005 relatif aux conditions d'adhésion à l'Union européenne de la République de Bulgarie et de la Roumanie et aux adaptions des traités sur lesquels est fondée l'Union européenne,
 C. considérant que le projet de traité modificatif propose de modifier le traité sur l'Union européenne (nouvel article [9 A]) en envisageant une nouvelle procédure pour la définition de la composition du Parlement européen qui prévoit une limite globale de 750 sièges, avec un maximum par État membre de 96 et un minimum de 6, et le principe de "proportionnalité dégressive",
 D. considérant que le principe de proportionnalité dégressive n'est pas défini dans le traité et qu'il doit être précisé de façon claire et objective, de façon à servir de ligne directrice à toute redistribution des sièges au Parlement européen,
 E. considérant que le principe de proportionnalité dégressive, en tant que principe consacré dans le droit primaire et tel que défini dans la présente résolution, servira de paramètre pour évaluer la conformité de la décision que les institutions compétentes seront amenées à prendre pour la fixation de la composition du Parlement européen,
 F. considérant que toute violation de ce principe pourra même être sanctionnée par la Cour de justice,
 G. considérant que, dans les circonstances actuelles, il est important de faire en sorte qu'aucun État membre ne se voie imposer des réductions supplémentaires de sièges par rapport à celles résultant du dernier élargissement,
 H. considérant qu'il ne convient pas à ce stade de prendre en compte l'impact de futurs élargissements dont il n'est pas possible de préjuger et dont les conséquences pourront être dûment prises en considération dans les actes d'adhésion correspondants par un dépassement provisoire du plafond de 750 sièges, ainsi qu'il a été procédé lors du dernier élargissement,
 I. considérant qu'un système clair, compréhensible et transparent doit pouvoir s'adapter aux évolutions des chiffres de la population des États membres sans nouvelles négociations de fond, J. considérant qu'un système équitable, compréhensible et durable de répartition des sièges au Parlement européen sera nécessaire pour renforcer la légitimité démocratique de la représentation populaire et sera la condition pour que le Parlement européen assume son rôle et participe au processus d'élaboration de l'opinion et au processus législatif européens, K. considérant que le nombre actuel de sièges au Parlement européen fait apparaître opportun et justifiable que celui à prévoir pour le Parlement qui sera élu en 2009 marque une transition de la situation actuelle à celle qui résultera d'un régime plus stable fondé sur la proportionnalité dégressive, 1. partage la volonté du Conseil européen de parvenir dès maintenant à un accord politique permettant d'adapter la composition du Parlement européen conformément à la lettre et à l'esprit du nouveau traité, et de formaliser cet accord immédiatement après l'entrée en vigueur du nouveau traité en temps utile avant les élections au Parlement européen de 2009; 2. considère que la définition d'une nouvelle composition du Parlement européen, plus proche de la réalité démographique et reflétant d'une meilleure manière la citoyenneté européenne, renforcera la légitimité démocratique du Parlement européen au moment où il devra exercer les compétences accrues qui lui seront confiées par le nouveau traité;
 3. constate que la composition du Parlement européen telle que prévue dans l'acte d'adhésion de la Bulgarie et de la Roumanie devra de toute façon être modifiée immédiatement après l'entrée en vigueur du traité modificatif; 4. constate que l'article [9 A] du traité sur l'Union européenne tel qu'il est repris dans le projet de traité modificatif fixe un cadre comportant un plafond global de 750, un maximum de 96 pour l'État membre le plus peuplé et un minimum de 6 pour l'État le moins peuplé, et qu'il pose le principe de la représentation des citoyens européens selon une proportionnalité dégressive, sans définir celle-ci de manière plus précise;
 5. observe que le cadre de l'article [9 A] précité permet de conjuguer le principe d'efficacité, en plafonnant le nombre des députés à un niveau encore compatible avec le rôle d'une assemblée législative, le principe de pluralité, en permettant pour chaque État membre que l'éventail des principales orientations politiques, notamment la majorité et l'opposition, soit représenté, et le principe de solidarité, par lequel les États plus peuplés acceptent d'être sous-représentés pour permettre une meilleure représentation des États moins peuplés;
 6. considère que le principe de proportionnalité dégressive signifie que le ratio entre la population et le nombre de sièges de chaque État membre doit varier en fonction de leur population respective, de façon à ce que chaque député d'un État membre plus peuplé représente plus de citoyens que chaque député d'un État membre moins peuplé et inversement, mais aussi qu'aucun État membre moins peuplé n'ait plus de sièges qu'un État plus peuplé;
 7. souligne, en l'état actuel de l'harmonisation insuffisante du concept de citoyenneté entre les États membres, qu'il convient de se référer, s'agissant de la population de chaque État membre, aux chiffres fournis par l'Office statistique de l'Union européenne (Eurostat), qui sont ceux retenus par le Conseil de l'Union européenne lorsqu'il est amené à devoir vérifier, dans le cas de la prise d'une décision à la majorité qualifiée, le pourcentage de la population totale de l'Union;
 8. estime opportun de ne proposer pour aucun État membre, en ce moment du processus de l'intégration européenne, une réduction du nombre de ses sièges par rapport à ceux attribués par le traité d'adhésion de la Bulgarie et de la Roumanie, abstraction faite de la réduction, découlant du mandat relatif au traité modificatif, du nombre de sièges de l'Allemagne, État membre le plus peuplé, de 99 à 96;
 9. considère par ailleurs que, dans les conditions actuelles, il n'y a pas lieu de réduire le nombre de sièges au Parlement européen et, partant, la représentation des citoyens européens en prévision des élargissements à venir, dont la date n'est pas encore prévisible;
 10. propose par conséquent de répartir les sièges du futur Parlement européen sur la base de 750 députés, et estime que les adhésions futures pourront donner lieu à un dépassement provisoire de ce plafond, jusqu'à la fin de la législature, ainsi qu'il a été procédé pour la Bulgarie et la Roumanie, suivi d'une révision globale de la répartition des sièges pour les élections au Parlement européen suivant l'élargissement;
 11. rappelle que le non-respect du principe de proportionnalité dégressive, tel que défini dans la présente résolution, pourrait à l'avenir être sanctionné par la Cour de justice, une fois que l'acte définissant la composition du Parlement européen deviendra un acte de droit dérivé qui doit respecter les limites et principes fixés dans le traité;
 12. demande à la Conférence intergouvernementale de reprendre dans une déclaration - à joindre à l'Acte final de ladite Conférence - sur l'article [9 A], paragraphe 2, du traité sur l'Union européenne, tel qu'il est repris dans le projet de traité modificatif, le projet de décision du Conseil européen fixant la composition du Parlement européen figurant à l'annexe 1 de la présente résolution, étant entendu que son adoption formelle conformément à la procédure prévue à l'article [9 A], paragraphe 2, précité, aura lieu immédiatement après l'entrée en vigueur du traité modificatif; s'engage, en ce qui le concerne, à faire diligence dès l'entrée en vigueur du traité modificatif; invite le Conseil européen à mettre en œuvre la déclaration mentionnée plus haut dès que le traité modificatif entrera en vigueur et conformément à ses dispositions, afin de permettre aux États membres de prendre les dispositions internes nécessaires en temps utile pour l'organisation des élections au Parlement européen pour la législature 2009-2014;
 13. insiste pour que la révision prévue à l'article 3 du projet de décision précité du Conseil européen soit mise à profit pour étudier la possibilité technique et politique de remplacer la prise en compte du nombre d'habitants, tel qu'il est établi annuellement par Eurostat, par celle du nombre de citoyens européens; invite, dans cet esprit, ses représentants à la Conférence intergouvernementale à transmettre à celle-ci le projet de déclaration relative à l'article 2 du projet de protocole n° 10 sur les dispositions transitoires (Titre I -Dispositions concernant le Parlement européen) repris à l'annexe 2 de la présente résolution et demande à la Conférence de l'annexer à son Acte final;
 14. attire l'attention sur le lien politique qui existe entre la nouvelle répartition des sièges proposée sur la base du principe de proportionnalité dégressive et l'ensemble du train de réformes relatives aux institutions de l'Union, en particulier le principe de double majorité pour la détermination de la majorité au Conseil (article [9 C], paragraphe 4, du traité sur l'Union européenne tel qu'il est repris dans le projet de traité modificatif) et la composition de la Commission (article [9 D], paragraphe 5, du traité mentionné ci-dessus), et souligne combien il importe que ce train de réformes soit cohérent tout en reconnaissant dans le même temps la nature juridique spécifique de chaque institution; convient que, si la réforme du vote à la majorité au Conseil et de la composition de la Commission ne doivent entrer en vigueur qu'en 2014, la nouvelle répartition des sièges au Parlement européen devrait prendre effet dès 2009; se réserve toutefois le droit de n'envisager l'approbation de la décision du Conseil européen conformément à l'article [9 A] du traité sur l'Union européenne concernant la nouvelle répartition des sièges au Parlement européen qu'à la lumière des réformes des institutions de l'Union telles qu'elles seront formulées dans le traité modificatif; 15. est conscient du fait que la composition du Parlement européen ainsi proposée est une application objective des dispositions prévues par le projet de traité modificatif, mais imposera à l'avenir un effort d'adaptation pour faire face aux défis nouveaux qui se poseront à long terme, notamment lors des futures adhésions; considère que, dans le contexte de cette future réforme, il conviendrait en tout état de cause de rectifier de possibles inégalités de traitement qui s'expliquent par des raisons historiques;
 16. propose au Conseil européen d'examiner en temps utile avant chaque nouvelle élection au Parlement européen, conjointement avec le Parlement européen, les chiffres de la population à l'effet de fixer la base de calcul; 17. se propose à cet égard d'étudier la possibilité d'élire une partie des députés européens sur des listes transnationales; considère que cela contribuerait à donner une vraie dimension européenne au débat électoral, notamment en confiant un rôle central aux partis politiques européens;
 18. réaffirme que la présente proposition est étroitement liée à l'entrée en vigueur du traité modificatif; considère que, au cas où la ratification de ce dernier ne pourrait être menée à bien avant les élections au Parlement européen de 2009, la répartition des sièges prévue dans les traités en vigueur devrait continuer de s'appliquer; 19. demande à son Président de transmettre la présente résolution et le rapport précité de sa commission des affaires constitutionnelles à la Conférence intergouvernementale, au Conseil européen, au Conseil et à la Commission, ainsi qu'aux gouvernements et aux parlements des pays candidats à l'adhésion.
 (1) Textes adoptés de cette date, P6_TA(2007)0328.
 (2) JO C 310 du 16.12.2004, p. 1.
 (3) 11177/1/07 REV 1. (4) CIG 1/1/07 du 5 octobre 2007.
 Projet de décision du Conseil européen fixant la composition du Parlement européen
 vu l'article [9 A], paragraphe 2, du traité sur l'Union européenne,
 vu l'initiative du Parlement européen,
 (1) Il convient d'adopter dans les meilleurs délais la décision prévue à l'article [9 A], paragraphe 2, deuxième alinéa, du traité sur l'Union européenne, afin de permettre aux États membres de prendre les dispositions internes nécessaires pour l'organisation des élections au Parlement européen pour la législature 2009-2014.
 (2) Cette décision doit respecter les critères définis au paragraphe 2, premier alinéa, du même article, à savoir un nombre total de représentants des citoyens de l'Union ne dépassant pas sept cent cinquante membres, cette représentation étant assurée de façon dégressivement proportionnelle, avec un seuil minimum de six membres par État membre, aucun État membre ne se voyant attribuer plus de quatre-vingt-seize sièges.
 (3) Il convient de ne pas prendre en compte à ce stade l'impact de possibles futurs élargissements, qui pourra se traduire dans les actes d'adhésion correspondants par un dépassement provisoire du plafond de sept cent cinquante, ainsi qu'il a été procédé lors de l'adhésion de la Bulgarie et de la Roumanie à l'Union européenne,
 DÉCIDE:Article premier
 Le principe de proportionnalité dégressive, prévu à l'article [9 A] du traité sur l'Union européenne, s'applique de la manière suivante:
 les chiffres minimum et maximum fixés par le traité doivent être pleinement utilisés pour que l'éventail des sièges au Parlement européen soit le moins éloigné possible de l'éventail des populations des Etats membres;
 plus un État membre est peuplé, plus il a droit à un nombre de sièges élevé;
 plus un État membre est peuplé, plus le nombre d'habitants que chacun de ses députés européens représente est élevé.Article 2
 En application de l'article 1er
 , le nombre des représentants au Parlement européen élus dans chaque État membre est fixé ainsi qu'il suit, avec effet à partir du début de la législature 2009-2014:
 73Article 3
 La présente décision sera révisée suffisamment longtemps avant le début de la législature 2014-2019 dans le but de permettre à l'avenir avant chaque nouvelle élection au Parlement européen de réallouer les sièges entre les États membres d'une manière objective, basée sur le principe de proportionnalité dégressive défini à l'article 1er
 , compte tenu de l'augmentation éventuelle de leur nombre et des évolutions démographiques dûment constatées.Article 4
 Fait à Bruxelles, le Par le Conseil européen
 Projet de déclaration relative à l'article 2 du protocole n° 10 sur les dispositions transitoires (Titre I - Dispositions concernant le Parlement européen)
 Sans préjudice de la décision du Conseil européen fixant la composition du Parlement européen pour la législature 2009-2014, la Conférence invite le Parlement à présenter, conformément à l'article 190, paragraphe 1, du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne, un projet en vue de permettre l'élection de ses membres au suffrage universel direct qui définit plus précisément la notion de "citoyens" visée à l'article 9 A, paragraphe 2, du traité sur l'Union européenne. Ce projet devrait être élaboré en temps utile avant les élections suivantes de 2014.


type: caselaw

text:
 7.6.2022
 GA
 Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh
 C 222/26
 Ordú na Cúirte Ginearálta an 25 Márta 2022 – Saure v an Coimisiún
 (Cás T-151/21) (1)
 (Caingean le haghaidh neamhniú - Rochtain ar dhoiciméid - Rialachán (CE) Uimh. 1049/2001 - Comhfhreagras an Choimisiúin maidir le cainníochtaí agus amanna seachadta na vacsaíní COVID-19 BioNTech SE - Diúltú tosaigh - Acht nach bhfuil faoi réir achomhairc - Iarratas don saghas ordaithe atá á lorg a mhodhnú - Inghlacthacht an chaingean ag an am a tugadh a mheas - Do-ghlacthacht fhollasach)
 (2022/C 222/47)
 Teanga an cháis: an Ghearmáinis
 Páirtithe
 Iarratasóir: Hans-Wilhelm Saure (Beirlín, an Ghearmáin) (ionadaí: C. Partsch, Dlíodóir)
 Cosantóir: an Coimisiún Eorpach (ionadaithe: A. Spina, K. Herrmann agus G. Gattinara, i gcáil Gníomhairí)
 Maidir le:
 Trína gcaingean atá bunaithe ar Airteagal 263 CFAE, iarann an t-iarratasóir go gcuirfear an litir ón gCoimisiún Eorpach, an 27 Eanáir 2021, ar leataobh, lena ndiúltaítear iarratas tosaigh le haghaidh rochtain ar dhoiciméid áirithe.
 An chuid oibríochtúil
 1.
 Diúltaítear don chaingean as bheith do-ghlactha go follasach.
 2.
 Íocfaidh Hans-Wilhelm Saure as a chostais féin chomh maith leis na costais a thabhóidh an Coimisiún Eorpach, agus siúd a bhaineann leis na hiarrataí chun an t-iarratas a mhodhnú agus íocfaidh an Coimisiún Eorpach as a chostais féin a bhaineann leis an iarratas.
 (1) IO C 189, 17.5.2021.


text:
 26.5.2005
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 133/13
 AZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG
 167/2004 határozata
 (2004. december 3.)
 az EGT-megállapodás IV. mellékletének (Energia) módosításáról
 AZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,
 mivel:
 (1)
 A megállapodás IV. mellékletét az EGT-Vegyesbizottság 2004. szeptember 24-i 123/2004 határozata (1) módosította.
 (2)
 Az irodai berendezésekre vonatkozó közösségi energiahatékonysági címkézési programról szóló, 2001. november 6-i 2422/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (2) a megállapodás szövegébe kell illeszteni,
 A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
 1. cikk
 A megállapodás IV. mellékletében a 17. pont után (2002/91/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv) a következő pontot kell beilleszteni:
 „18.
 32001 R 2422: Az irodai berendezésekre vonatkozó közösségi energiahatékonysági címkézési programról szóló, 2001. november 6-i 2422/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 332., 2001.12.15., 1. o.).
 E megállapodás alkalmazásában e rendelet rendelkezéseit a következő kiigazításokkal kell értelmezni:
 a)
 Az irodai berendezésekre vonatkozó közösségi energiahatékonysági címkézési programok koordinálására vonatkozó, az Amerikai Egyesült Államok kormánya és az Európai Közösség között létrejött megállapodásra tett bármely utalást úgy kell értelmezni, hogy az referenciát foglal magában az Egyesült Államok Környezetvédelmi Felügyelősége (US Environmental Protection Agency, EPA) és a norvég ásványolaj- és energiaügyi minisztérium (Ministry of Petroleum and Energy), az izlandi iparminisztérium és Liechtenstein Gazdasági Ügyek Hivatala (Office of Economic Affairs of Liechtenstein) közötti levélváltásra vonatkozóan, kivéve a 11. és a 14. cikket, amelyekben az előbbire tett utalás megmarad.
 b)
 A 4. cikk (4) bekezdésében szereplő »a Közösség és harmadik országok« kifejezés »az egyrészről a Közösség vagy az EFTA-államok, másrészről a harmadik országok« kifejezésre változik. A »Bizottság vagy a tagállamok [...] megvizsgálhatják« kifejezés a »Bizottság, vagy a tagállamok vagy az EFTA-államok hatáskörükön belül [...] megvizsgálhatják« kifejezésre változik.
 c)
 A 12. cikk (3) bekezdésében az első mondatban a »Bizottság« szó helyébe az »EFTA-államok és a Bizottság megfelelő hatáskörükben eljárva« kifejezés lép.
 d)
 A 13. cikk nem kerül alkalmazásra.”
 2. cikk
 A 2422/2001/EK rendelet izlandi és norvég nyelvű szövege, amelyet az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-kiegészítésében kell kihirdetni, hiteles.
 3. cikk
 Ez a határozat 2004. december 4-én lép hatályba, amennyiben a megállapodás 103. cikkének (1) bekezdése szerint előírt összes értesítést eljuttatták az EGT-Vegyesbizottsághoz (3).
 4. cikk
 Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében, valamint EGT-kiegészítésében kell kihirdetni.
 Kelt Brüsszelben, 2004. december 3-án.
 az EGT-Vegyesbizottság részéről
 az elnök
 Kjartan JÓHANNSSON
 (1) HL L 64., 2005.3.10., 20. o.
 (2) HL L 332., 2001.12.15., 1. o.
 (3) Alkotmányos követelmények megjelölve.