type: wikipedia

text:
Studium generale, l. mn. studia generalia – nazwa nadawana w średniowieczu niektórym szkołom o randze międzynarodowej. Ze szkół tych wykształcił się średniowieczny uniwersytet.
 Większość wczesnych studiów generaliów mieściła się w Italii, Francji, Anglii, Hiszpanii i Portugalii. Od zwykłych szkół różniły się tym, że uczyli się w nich studenci z całej Europy. Oprócz początkowego programu sztuk wyzwolonych prowadzono w nich kursy z medycyny, prawa czy teologii. Przywileje, jakimi się cieszyły i odrębny, bardziej zaawansowany program studiów, spowodowały, że coraz bardziej zaczęły się one różnić od szkół lokalnych, tworząc instytucję uniwersytetu. Studium generale pozostało w średniowieczu oficjalnym terminem na oznaczenie tych szkół.
 Status pierwszych studium generale (w Paryżu, Bolonii czy w Salerno) wynikał z ich własnych zasług. Ich forma organizacyjna i względna samodzielność potwierdzone zostały następnie bullami papieskimi. W późniejszym okresie status i wiążące się z nim przywileje był nadawany przez papieża lub cesarza również dla nowo powstałych szkół. Uniwersytet Jagielloński otrzymał ten tytuł wraz z aktem erekcyjnym, wydanym w 1364 roku, jako 27 uczelnia w Europie.
 W XIII wieku istniały następujące szkoły o randze studium generale:
 Uniwersytet Boloński
 Uniwersytet Paryski
 Uniwersytet Cambridge
 Uniwersytet Oksfordzki
 Uniwersytet w Coimbrze
 Uniwersytet w Salamance
 Uniwersytet w Montpellier
 Uniwersytet w Palencii
 Uniwersytet w Modenie
 Szkoła medyczna w Salerno
 Uniwersytet w Vicenzie
 W późniejszym okresie tytuł studium generale nadal był nadawany przez papieża, choć stopniowo tracił swoją rangę. Obecnie bywa używany na oznaczenie uczelni o randze niższej od uniwersytetu.
 Przypisy
 Uczelnie
 Nauka w średniowieczu


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Svarīgs juridisks paziņojums
 |
 22000D1221(23)
 Oficiālais Vēstnesis L 325 , 21/12/2000 Lpp. 0041 - 0042
 EEZ Apvienotās komitejas LēmumsNr. 123/1999(1999. gada 24. septembris),ar kuru groza EEZ līguma XXI pielikumu (Statistika)EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kas grozīts ar protokolu, ar kuru pielāgo Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, še turpmāk "Līgums", un jo īpaši tā 98. pantu,tā kā:(1) Līguma XXI pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 1999. gada 29. janvāra Lēmumu Nr. 14/1999 [1];(2) Lai saglabātu Līguma homogenitāti statistikas jomā un lai nodrošinātu saskaņotas un salīdzināmas tādas statistikas informācijas sagatavošanu un izplatīšanu, ar ko raksturo un pārrauga visus Eiropas ekonomikas zonai svarīgos ekonomikas, sociālos un vides aspektus, Līguma XXI pielikumā ir jāiekļauj divi tiesību akti, ko Eiropas Kopiena pieņēmusi laikā, kopš XXI pielikumā tika izdarīti pēdējie grozījumi,IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.1. pantsLīguma XXI pielikumu groza, kā norādīts šā lēmuma pielikumā.2. pantsPadomes Regulas (EK, EAEK) Nr. 410/98 [2] un Padomes Regulas (EK) Nr. 448/98 [3] teksti islandiešu un norvēģu valodā, kas pievienoti šā lēmuma attiecīgo valodu versijām, ir autentiski.3. pantsŠis lēmums stājas spēkā 1999. gada 25. septembrī ar nosacījumu, ka EEZ Apvienotajai komitejai ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu.4. pantsŠo lēmumu publicē Eiropas Kopienu Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un EEZ papildinājumā.Briselē, 1999. gada 24. septembrīEEZ Apvienotās komitejas vārdā —priekšsēdētājsN. v. Liechtenstein[1] OV L 112, 11.5.2000., 73. lpp.[2] OV L 52, 21.2.1998., 1. lpp.[3] OV L 58, 27.2.1998., 1. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMSEEZ Apvienotās komitejas Lēmumam Nr. 123/1999EEZ līguma XXI pielikumu (STATISTIKA) groza tā, kā norādīts še turpmāk.A. UZŅĒMĒJDARBĪBAS STATISTIKAPirms pielāgojumiem 1. punktā (Padomes Regula (EK, EAEK) Nr. 58/97) iekļauj šo:", kurā grozījumi izdarīti ar398 R 0410 : Padomes 1998. gada 16. februāra Regulu (EK, EAEK) Nr. 410/98 (OV L 52, 21.2.1998., 1. lpp.)."B. EKONOMISKĀ STATISTIKAPirms pielāgojumiem 19.d punktā (Padomes Regula (EK) Nr. 2223/96) iekļauj šo:", kurā grozījumi izdarīti ar398 R 0448 : Padomes 1998. gada 16. februāra Regula (EK) Nr. 448/98 (OV L 58, 27.2.1998., 1. lpp.)."--------------------------------------------------


type: legislation

text:
 27.4.2017
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 110/4
 A BIZOTTSÁG (EU) 2017/737 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2017. április 26.)
 az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
 AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),
 tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,
 mivel:
 (1)
 Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.
 (2)
 Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.
 2. cikk
 Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, 2017. április 26-án.
 a Bizottság részéről,
 az elnök nevében,
 Jerzy PLEWA
 főigazgató
 Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság
 (1) HL L 347., 2013.12.20., 671. o.
 (2) HL L 157., 2011.6.15., 1. o.
 MELLÉKLET
 Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek
 (EUR/100 kg)
 KN-kód
 Országkód (1)
 Behozatali átalányérték
 0702 00 00
 EG
 288,4
 MA
 102,7
 TR
 122,6
 ZZ
 171,2
 0707 00 05
 TR
 145,1
 ZZ
 145,1
 0709 93 10
 MA
 78,6
 TR
 144,4
 ZZ
 111,5
 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28
 EG
 48,3
 IL
 80,6
 MA
 50,7
 TR
 41,8
 ZZ
 55,4
 0805 50 10
 EG
 56,5
 TR
 67,0
 ZZ
 61,8
 0808 10 80
 AR
 89,5
 BR
 113,5
 CL
 129,3
 CN
 147,6
 NZ
 149,9
 US
 116,7
 ZA
 83,1
 ZZ
 118,5
 0808 30 90
 AR
 132,1
 CL
 135,1
 CN
 98,4
 ZA
 113,1
 ZZ
 119,7
 (1) Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.


text:
 |
 52012PC0021
 Proposta għal REGOLAMENT TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL li jemenda r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1342/2008 tat-18 ta’ Diċembru 2008 li jistabbilixxi pjan għal perjodu fit-tul għall-istokkijiet tal-merluzz u għas-sajd li jisfrutta dawk l-istokkijiet /* KUMM/2012/021 finali - 2012/0013 (COD) */
 MEMORANDUM TA’ SPJEGAZZJONI
 1. IL-KUNTEST TAL-PROPOSTA
 It-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni
 Ewropea (TFUE) jagħmel distinzjoni bejn is-setgħat iddelegati
 lill-Kummissjoni biex tadotta atti mhux leġiżlattivi ta’
 applikazzjoni ġenerali li jissupplimentaw jew jemendaw ċerti elementi
 mhux essenzjali ta’ att leġiżlattiv, kif stipulat
 fl-Artikolu 290(1) tat-TFUE (atti ddelegati), fuq naħa, u
 s-setgħat mogħtija lill-Kummissjoni biex tadotta kundizzjonijiet
 uniformi għall-implimentazzjoni ta’ atti tal-Unjoni li huma legalment
 vinkolanti, kif stipulat fl-Artikolu 291(2) tat-TFUE (atti
 tal-implimentazzjoni), fuq in-naħa l-oħra.
 L-għan ta’ din il-proposta huwa li
 r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1342/2008
 tat-18 ta' Diċembru 2008 li jistabbilixxi pjan għal perjodu
 fit-tul għall-istokkijiet tal-merluzz u għas-sajd li jisfrutta dawk
 l-istokkijiet ("il-pjan għall-merluzz") jinġieb
 f’konformità mar-regoli l-ġodda tat-TFUE. Is-setgħat mogħtija
 bħalissa lill-Kummissjoni permezz ta’ dak ir-Regolament ġew
 ikklassifikati mill-ġdid f'miżuri ta’ natura ddelegata u
 f'miżuri ta’ natura implimentattiva.
 L-għan ewlieni ta’ dan il-pjan huwa li
 jiżgura l-isfruttament sostenibbli tal-istokkijiet tal-merluzz
 fiż-żoni ġeografiċi tal-Kattegat, tal-Baħar
 tat-Tramuntana, tal-Punent tal-Iskozja u tal-Baħar Irlandiż,
 abbażi tar-rendiment massimu sostenibbli (l-Artikolu 5(1)). Sabiex
 jintlaħaq dan il-għan, il-pjan jistabbilixxi regoli
 għall-istabbiliment tal-opportunitajiet annwali tas-sajd għal dan
 l-istokk f'termini tal-qabda totali permissibbli u tal-isforz tas-sajd massimu
 permissibbli. Dawn ir-regoli jużaw ċerti parametri tekniċi, li
 b'referenza għalihom l-istokk jista' jitqies li huwa f'qagħda ta'
 konservazzjoni aħjar jew agħar, u għaldaqstant eqreb jew aktar
 ’il bogħod mill-għan tal-pjan. Dawn il-parametri huma bbażati
 fuq ix-xjenza, u mhumiex għażla ta’ politika. Ix-xjenza għandha
 mnejn tevolvi u titjieb, u l-pjan irid ikollu d-dispożizzjonijiet
 meħtieġa biex jiġi żgurat li jibqa' pari passu mal-aqwa
 xjenza disponibbli.
 Għaldaqstant, l-Artikolu 10(1)
 tar-Regolament jistipula li jekk ikun jidher, fid-dawl tal-parir xjentifiku, li
 r-rati ta' mortalità mis-sajd u l-livelli relatati tal-bijomassa
 tal-istokkijiet riproduttivi [l-istokkijiet li jbidu] użati
 għall-finijiet tal-pjan ma jibqgħux xierqa, il-Kunsill għandu
 jirrevedi t-tali parametri biex jiżgura li l-pjan ikun jista' jilħaq
 l-għanijiet ta' ġestjoni tiegħu. B'hekk, ir-Regolament
 fis-seħħ jagħti s-setgħa lill-Kunsill jemenda dawn
 l-elementi mhux essenzjali tal-pjan. Tali proċedura tat-teħid ta’
 deċiżjonijiet m'għadhiex possibbli taħt it-TFUE.
 B'mod simili, il-Kummissjoni għandu
 jkollha wkoll is-setgħa li tadotta atti ddelegati biex temenda elementi
 oħra mhux essenzjali tar-Regolament KE) Nru 1342/2008, ngħidu
 aħna, ċerti parametri tekniċi tal-Anness I meta jinqala'
 l-bżonn, u dejjem jekk jintlaħqu l-kundizzjonijiet stretti stipulati
 minn dak ir-Regolament.
 Għandhom jingħataw setgħat
 iddelegati wkoll sabiex jiġu stabbiliti regoli dwar
 l-aġġustament tal-isforz tas-sajd meta grupp ta’ bastimenti jiġi
 eskluż mir-reġim tal-isforz jew jerġa' jiddaħħal fih,
 dwar il-metodu għall-kalkolu tal-kapaċità tas-sajd, dwar il-metodu
 għall-kalkolu tal-adattament tal-isforz tas-sajd massimu permissibbli, u
 dwar bidliet fil-kompożizzjoni taż-żoni ġeografiċi u
 tal-gruppi ta’ rkaptu.
 Għandhom jingħataw setgħat ta’
 implimentazzjoni lill-Kummissjoni biex tistabbilixxi l-proċedura u
 l-format tat-trażmissjoni ta’ tagħrif lill-Kummissjoni, kif ukoll
 il-format tal-permess speċjali tas-sajd u tal-lista tal-bastimenti li
 għandhom permess speċjali.
 Barra minn hekk, il-proċedura
 tat-teħid ta’ deċiżjonijiet stipulata fl-Artikolu 30
 għandha tiġi ċċarata wara d-dħul fis-seħħ
 tat-TFUE.
 Għaldaqstant, l-emendi proposti huma
 mmirati lejn bidliet li għandhom jippermettu t-twettiq effiċjenti
 tal-pjan fil-qafas il-ġdid tat-teħid ta’ deċiżjonijiet
 stabbilit mit-Trattat ta' Liżbona.
 F’konformità ma' dan t’hawn fuq, tħejja
 abbozz ta' proposta biex jiġi emendat ir-Regolament (KE)
 Nru 1342/2008, u l-Kummissjoni qed tintalab tadotta din il-proposta malajr
 kemm jista' jkun biex imbagħad tibgħatha lill-Kunsill u
 lill-Parlament Ewropew.
 2. IR-RIŻULTATI TAL-KONSULTAZZJONIJIET
 MAL-PARTIJIET INTERESSATI U TAL-VALUTAZZJONIJIET TAL-IMPATT
 Ma kienx hemm bżonn li l-partijiet
 interessati jiġu kkonsultati u lanqas li ssir valutazzjoni tal-impatt.
 3. L-ELEMENTI LEGALI TAL-PROPOSTA
 ·
 Sommarju tal-azzjoni proposta
 Il-motiv ewlieni tal-azzjoni huwa
 l-identifikazzjoni tas-setgħat mogħtija lill-Kummissjoni permezz
 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1342/2008 u l-klassifikazzjoni
 tagħhom bħala setgħat iddelegati jew ta’ implimentazzjoni.
 ·
 Il-bażi legali
 L-Artikolu 43(2) tat-Trattat dwar
 il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
 ·
 Il-prinċipju tas-sussidjarjetà
 Il-proposta taqa' taħt il-kompetenza
 esklużiva tal-Unjoni Ewropea.
 ·
 Il-prinċipju tal-proporzjonalità
 Il-proposta temenda miżuri li diġà
 jeżistu fir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1342/2008, u
 għaldaqstant il-kwistjoni dwar il-prinċipju tal-proporzjonalità ma
 tqumx.
 ·
 L-għażla tal-istrument
 L-istrument propost: Regolament tal-Parlament
 Ewropew u tal-Kunsill.
 Mezzi oħra ma jkunux adegwati
 minħabba r-raġuni li ġejja: Regolament irid jiġi emendat
 b’Regolament.
 4. IMPLIKAZZJONI BAĠITARJA
 Din il-miżura ma tinvolvi l-ebda nefqa
 addizzjonali għall-Unjoni.
 2012/0013 (COD)
 Proposta għal
 REGOLAMENT TAL-PARLAMENT EWROPEW U
 TAL-KUNSILL
 li jemenda r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1342/2008
 tat-18 ta’ Diċembru 2008 li jistabbilixxi pjan għal
 perjodu fit-tul għall-istokkijiet tal-merluzz u għas-sajd li
 jisfrutta dawk l-istokkijiet
 IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL
 TAL-UNJONI EWROPEA,
 Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar
 il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 43(2)
 tiegħu,
 Wara li kkunsidraw il-proposta tal-Kummissjoni
 Ewropea,
 Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat
 Ekonomiku u Soċjali Ewropew[1],
 Wara t-trażmissjoni tal-abbozz tal-att
 leġiżlattiv lill-Parlamenti nazzjonali,
 Filwaqt li jaġixxu skont
 il-proċedura leġiżlattiva ordinarja,
 Billi:
 (1)
 Ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1342/2008
 tat-18 ta’ Diċembru 2008 li jistabbilixxi pjan għal
 perjodu fit-tul għall-istokkijiet tal-merluzz u għas-sajd li
 jisfrutta dawk l-istokkijiet u li jħassar ir-Regolament (KE)
 Nru 423/2004[2]
 jagħti s-setgħa lill-Kunsill jissorvelja u jirrevedi r-rati massimi
 ta’ mortalità mis-sajd u l-livelli relatati tal-bijomassa tal-istokkijiet
 riproduttivi [l-istokkijiet li jbidu].
 (2)
 Skont l-Artikolu 290 tat-Trattat,
 il-Kummissjoni tista' tingħata s-setgħa tissupplimenta jew temenda
 ċerti elementi mhux essenzjali ta' att leġiżlattiv permezz ta'
 atti ddelegati.
 (3)
 Sabiex jiġu emendati jew issupplimentati
 elementi mhux essenzjali tad-dispożizzjonijiet tar-Regolament (KE)
 Nru 1342/2008, is-setgħa li jiġu adottati atti skont
 l-Artikolu 290 tat-Trattat għandha tiġi ddelegata lill-Kummissjoni
 fir-rigward ta’ dan li ġej:
 –
 bidliet fil-valuri stabbiliti tar-rati massimi ta’
 mortalità mis-sajd u tal-livelli relatati tal-bijomassa tal-istokkijiet
 riproduttivi [l-istokkijiet li jbidu], meta tkun intlaħqet ir-rata ta'
 mortalità mis-sajd fil-mira;
 –
 ir-regoli dwar l-aġġustament tal-isforz
 tas-sajd meta grupp ta’ bastimenti jiġi eskluż mir-reġim
 tal-isforz jew jerġa' jiddaħħal fih;
 –
 ir-regoli dwar il-metodu għall-kalkolu
 tal-kapaċità tas-sajd imsemmi fl-Artikolu 14(3) u
 l-aġġustament tal-livelli massimi tal-kapaċità minħabba
 t-twaqqif permanenti tal-attivitajiet tas-sajd u t-trasferimenti
 tal-kapaċità;
 –
 ir-regoli dwar il-metodu għall-kalkolu
 tal-adattament tal-isforz tas-sajd massimu permissibbli b’rabta
 mal-ġestjoni tal-kwoti;
 –
 ir-regoli dwar il-metodu għall-kalkolu tal-adattament
 tal-isforz tas-sajd massimu permissibbli wara t-trasferiment ta’ sforz fost
 il-gruppi tal-isforz;
 –
 bidliet fil-kompożizzjoni taż-żoni
 ġeografiċi u tal-gruppi ta’ rkaptu stabbiliti fl-Anness I.
 (4)
 Huwa importanti ferm li l-Kummissjoni twettaq konsultazzjonijiet
 xierqa matul il-ħidma preparatorja tagħha, inkluż fil-livell
 tal-esperti. Waqt it-tħejjija u t-tfassil tal-atti ddelegati,
 il-Kummissjoni għandha tiżgura li jkun hemm trażmissjoni
 simultanja, f’waqtha u xierqa tad-dokumenti rilevanti lill-Parlament Ewropew u
 lill-Kunsill.
 (5)
 Skont l-Artikolu 291 tat-Trattat, biex
 jiġu implimentati atti legalment vinkolanti b'kundizzjonijiet uniformi,
 l-atti ta’ implimentazzjoni għandhom jagħtu setgħat ta’
 implimentazzjoni lill-Kummissjoni.
 (6)
 Sabiex jiġu żgurati kundizzjonijiet
 uniformi għall-implimentazzjoni tar-Regolament (KE) Nru 1342/2008,
 għandhom jingħataw setgħat ta’ implimentazzjoni lill-Kummissjoni
 għar-regoli ddettaljati dwar il-proċedura u l-format
 għat-trażmissjoni lill-Kummissjoni tat-tagħrif mitlub skont dan
 ir-Regolament u dwar il-format tal-permess speċjali tas-sajd u tal-lista
 tal-bastimenti li għandhom it-tali permess speċjali. Dawk
 is-setgħat għandhom jiġu eżerċitati skont ir-Regolament
 (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill
 tas-16 ta’ Frar 2011 li jistabbilixxi r-regoli u
 l-prinċipji ġenerali dwar il-modalitajiet ta’ kontroll mill-Istati
 Membri tal-eżerċizzju mill-Kummissjoni tas-setgħat ta’
 implimentazzjoni[3].
 (7)
 Il-proċedura tat-teħid ta’
 deċiżjonijiet stipulata fl-Artikolu 30 għandha tiġi
 ċċarata wara d-dħul fis-seħħ tat-Trattat dwar
 il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
 (8)
 Ir-Regolament (KE) Nru 1342/2008 għandu
 għalhekk jiġi emendat skont dan,
 ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
 Artikolu 1
 Ir-Regolament (KE) Nru 1342/2008 għandu
 jiġi emendat kif ġej:
 (1)
 L-Artikolu 10(1) għandu jinbidel b’dan li
 ġej:
 “1. Il-Kummissjoni għandu jkollha
 s-setgħa tadotta atti ddelegati skont l-Artikolu 31a dwar il-bidliet
 fil-valuri tal-livelli stabbiliti fl-Artikoli 5(2), 6 u 7(2), meta tkun
 intlaħqet ir-rata ta’ mortalità mis-sajd fil-mira mogħtija
 fl-Artikolu 5(2), jew jekk id-dejta xjentifika tindika li dik il-mira, jew
 il-livelli minimi u ta' prekawzjoni ta' bijomassa riproduttiva stabbiliti
 fl-Artikolu 6, jew il-livelli tar-rati ta’ mortalità mis-sajd
 mogħtija fl-Artikolu 7(2), m’għadhomx xierqa biex jinżamm
 f’livell baxx ir-riskju li l-istokkijiet jiġu eżawriti u biex jibqa'
 jkun hemm rendiment massimu sostenibbli."
 (2)
 L-Artikolu 11 għandu jiġi emendat
 kif ġej:
 (a)
 Il-paragrafu 3 għandu jinbidel b'dan li
 ġej:
 “3. L-Istati Membri għandhom jipprovdu,
 ta’ kull sena, lill-Kummissjoni t-tagħrif ix-xieraq biex jiġi
 stabbilit li l-kundizzjonijiet ta' hawn fuq intlaħqu u għadhom qed
 jintlaħqu."
 (b)
 Għandhom jiżdiedu l-paragrafi 4 u 5
 li ġejjin:
 “4. Il-Kummissjoni għandu jkollha
 s-setgħa tadotta atti ddelegati skont l-Artikolu 31a biex tistipula
 regoli dwar l-aġġustament tal-isforz tas-sajd f’każ li grupp ta’
 bastimenti jiġi eskluż mir-reġim tal-isforz jew jerġa’ jiddaħħal
 fih skont l-Artikolu 11(2), u f’każ li bastiment ma jibqax
 jilħaq ir-rekwiżiti speċifikati fid-deċiżjoni dwar
 l-esklużjoni.
 5. Il-Kummissjoni tista' tadotta regoli
 ddettaljati dwar il-proċedura u l-format għat-trażmissjoni
 lill-Kummissjoni tat-tagħrif imsemmi fil-paragrafu 11(3), permezz ta’
 atti ta’ implimentazzjoni adottati skont il-proċedura msemmija
 fl-Artikolu 32(2)."
 (3)
 Fl-Artikolu 14 għandu jiżdied
 il-paragrafu 5 li ġej:
 “5. L-Istati Membri għandhom iżommu
 lill-Kummissjoni infurmata dwar il-bażi għall-kalkolu
 tal-kapaċità massima tas-sajd imsemmija fil-paragrafu 3, kif ukoll
 dwar kull aġġustament li jsir minħabba t-twaqqif permanenti
 tal-attivitajiet tas-sajd u t-trasferimenti tal-kapaċità skont
 l-Artikolu 16(3)."
 (4)
 Għandu jiddaħħal l-Artikolu 14a
 li ġej:
 "Artikolu 14a
 Is-setgħat tal-Kummissjoni
 1. Il-Kummissjoni għandu jkollha
 s-setgħa tadotta atti ddelegati skont l-Artikolu 31a biex
 tispeċifika r-regoli dwar il-metodu għall-kalkolu tal-kapaċità
 tas-sajd imsemmi fl-Artikolu 14(3) u l-aġġustament tal-livelli
 massimi tal-kapaċità minħabba t-twaqqif permanenti tal-attivitajiet
 tas-sajd u t-trasferimenti tal-kapaċità skont l-Artikolu 16(3).
 2. Permezz ta’ atti ta’ implimentazzjoni adottati
 skont il-proċedura msemmija fl-Artikolu 32(2), il-Kummissjoni tista'
 tadotta regoli ddettaljati dwar dan li ġej:
 (a) il-format tal-permess speċjali tas-sajd
 imsemmi fl-Artikolu 14(2) u l-proċeduri biex l-Istati Membri
 jqiegħdu għad-dispożizzjoni l-lista tal-bastimenti li
 għandhom dak il-permess speċjali kif imsemmi fl-Artikolu 14(4);
 (b) il-proċedura u l-format għat-trażmissjoni
 lill-Kummissjoni tat-tagħrif imsemmi fl-Artikolu 14(5)."
 (5)
 Fl-Artikolu 16 għandhom jiżdiedu
 l-paragrafi 4, 5 u 6 li ġejjin:
 “4. L-Istati Membri għandhom iżommu
 lill-Kummissjoni infurmata dwar kull adattament tal-isforz magħmul skont
 dan l-Artikolu.
 5. Il-Kummissjoni għandu jkollha
 s-setgħa tadotta atti ddelegati skont l-Artikolu 31a biex tistipula
 regoli dwar il-metodu ta’ kalkolu li jippermetti lill-Istati Membri jadattaw
 l-isforz tas-sajd massimu permissibbli b’rabta mal-ġestjoni tal-kwoti.
 6. Il-Kummissjoni tista' tadotta regoli
 ddettaljati dwar il-proċedura u l-format għat-trażmissjoni
 lill-Kummissjoni tat-tagħrif imsemmi fil-paragrafu 4, permezz ta’
 atti ta’ implimentazzjoni adottati skont il-proċedura msemmija fl-Artikolu 32(2)."
 (6)
 Fl-Artikolu 17 għandhom jiżdiedu
 l-paragrafi 6, 7 u 8 li ġejjin:
 “6. L-Istati Membri għandhom iżommu
 lill-Kummissjoni infurmata dwar kull adattament tal-isforz magħmul skont
 dan l-Artikolu.
 7. Il-Kummissjoni għandu jkollha
 s-setgħa tadotta atti ddelegati skont l-Artikolu 31a biex tistipula
 regoli dwar il-metodu ta’ kalkolu li jippermetti lill-Istati Membri jadattaw
 l-isforz tas-sajd massimu permissibbli wara t-trasferiment ta’ sforz fost
 il-gruppi tal-isforz.
 8. Il-Kummissjoni tista' tadotta regoli
 ddettaljati dwar il-proċedura u l-format għat-trażmissjoni
 lill-Kummissjoni tat-tagħrif imsemmi fil-paragrafu 6, permezz ta’
 atti ta’ implimentazzjoni adottati skont il-proċedura msemmija
 fl-Artikolu 32(2)."
 (7)
 L-Artikolu 30 għandu jinbidel b’dan li
 ġej:
 "Artikolu 30
 Il-proċedura għat-teħid ta’
 deċiżjonijiet
 Fejn dan ir-Regolament jipprovdi
 għat-teħid ta’ deċiżjonijiet mill-Kunsill, il-Kunsill
 għandu jaġixxi skont it-Trattat."
 (8)
 Fl-Artikolu 31, il-frażi ta’
 introduzzjoni għandha tinbidel b’dan li ġej:
 "Il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa
 tadotta atti ddelegati skont l-Artikolu 31a biex temenda l-Anness I
 għal dan ir-Regolament abbażi tal-prinċipji li
 ġejjin:"
 (9)
 Għandu jiddaħħal l-Artikolu 31a
 li ġej:
 "Artikolu 31a
 Eżerċizzju tad-delega
 1. Is-setgħa li tadotta atti ddelegati
 qiegħda tingħata lill-Kummissjoni soġġetta
 għall-kundizzjonijiet stabbiliti f’dan l-Artikolu.
 2. Id-delega tas-setgħat imsemmija
 fl-Artikoli 10(1), 11(4), 14(a)(1), 16(5), 17(7) u 31 għandha
 tingħata għal perjodu taż-żmien indeterminat.
 3. Id-delega tas-setgħat imsemmija
 fl-Artikoli 10(1), 11(4), 14(a)(1), 16(5), 17(7) u 31 tista’ tiġi
 rrevokata fi kwalunkwe waqt mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill.
 Deċiżjoni ta’ revoka għandha ġġib fi tmiemha d-delega
 tas-setgħa speċifikata f’dik id-deċiżjoni. Tali
 deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ l-għada
 tal-pubblikazzjoni tagħha f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni
 Ewropea jew f’data iktar 'il quddiem speċifikata fiha. M'għandha
 taffettwa l-validità tal-ebda att iddelegat li diġà jkun
 fis-seħħ.
 4. Hekk kif tadotta att iddelegat, il-Kummissjoni
 għandha tinnotifikah b’mod simultanju lill-Parlament Ewropew u
 lill-Kunsill.
 5. Att iddelegat adottat skont
 l-Artikoli 10(1), 11(4), 14(a)(1), 16(5), 17(7) u 31 għandu
 jidħol fis-seħħ biss jekk ma tkun saret l-ebda
 oġġezzjoni jew mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill fi żmien
 xahrejn min-notifika ta' dak l-att lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill, jew
 jekk. qabel ma jagħlaq dak il-perjodu, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill
 it-tnejn ikunu infurmaw lill-Kummissjoni li mhumiex se joġġezzjonaw
 għalih. Dak il-perjodu għandu jiġi estiż b'xahrejn fuq
 inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill.”
 (10)
 L-Artikolu 32 għandu jinbidel b’dan li
 ġej:
 "Artikolu 32
 Il-proċedura tal-kumitat
 1. Il-Kummissjoni għandha tkun megħjuna
 mill-Kumitat għas-Sajd u l-Akkwakultura mwaqqaf bl-Artikolu 30
 tar-Regolament (KE) Nru 2371/2002. Dan il-Kumitat għandu jkun kumitat
 fit-tifsira tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
 2. Fejn issir referenza għal dan
 il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 5 tar-Regolament (UE)
 Nru 182/2011."
 Artikolu 2
 Dan ir-Regolament għandu jidħol
 fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu
 f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
 Dan ir-Regolament għandu jorbot
 fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
 Magħmul fi Brussell,
 Għall-Parlament Ewropew Għall-Kunsill
 Il-President Il-President
 [1]
 [2] ĠU L 348, 24.12.2008, p. 20.
 [3] ĠU L 55, 28.2.2011, p. 13.


text:
Don Vito « Corleone » Andolini est un personnage de fiction dans le roman de Mario Puzo Le Parrain et dans le film Le Parrain, réalisé par Francis Ford Coppola en 1972, où il est interprété par Marlon Brando. Il est le chef et parrain de la famille Corleone, l’une des plus puissantes mafia des États-Unis. Il a cinq enfants : Michael (son successeur), Sonny (son aîné), Tom Hagen (l’avocat de la famille qu’il a adopté) et Frédérico (son cadet qui est gérant d'un hôtel à Las Vegas) et sa fille, Connie (la seule fille de la fratrie des enfants de Vito et Carmela Corleone). Dans Le Parrain, , le rôle de Vito Corleone jeune est tenu par Robert De Niro.
 Vito Corleone a été décrit comme étant proche de nombreuses figures historiques réelles, notamment Frank Costello, qui fut un des chefs les plus influents de la Mafia. Le magazine Première a désigné Vito Corleone comme étant le plus grand personnage de l'histoire du cinéma et le magazine Empire l'a classé à la de son top des 100 plus grands personnages de films.
 Biographie fictive
 Don Vito Corleone, natif de Corleone, un village de Sicile, de son vrai nom Vito Andolini, est le fils d'Antonio Andolini. En 1901, celui-ci est assassiné par Don Francesco Ciccio, parrain de la mafia locale. Paolo Andolini, le frère aîné de Vito, jure de se venger de la mort de leur père : c'est pourquoi Don Ciccio le fait assassiner, ainsi que leur mère, et tente de faire de même avec le jeune Vito, dont il craint une vengeance future. Mais Vito, orphelin solitaire âgé de 9 ans, est exfiltré du village par des amis, et embarque pour l'Amérique dans un bateau rempli d'immigrants italiens. Un employé des douanes d'Ellis Island voyant le jeune Vito Andolini porter un carton sur lequel est inscrit le nom de sa ville natale, l'inscrit en tant que Vito Corleone.
 Quelques années plus tard, il épouse Carmella et devient après le père de quatre enfants : Santino, surnommé Sonny, bagarreur, indiscipliné et têtu, il est le sous-chef de la famille ; Frederico, « Fredo », est un peu simple et faible ; Michael, le préféré de Vito, timide, discret, héros de la guerre, qui prendra plus tard la succession de son père ; et Constanzia « Connie » Corleone-Rizzi, la seule fille de Vito. En 1917, Vito Corleone, devenu adulte, travaille dans un magasin d’alimentation de New York chez le père de son ami Genco Abbandando.
 Le voisinage est contrôlé par un membre de « La Main Noire », Don Fanucci, qui extorque des paiements de protection aux commerçants du quartier. Une nuit, le voisin de Vito, Clemenza, lui demande de cacher des armes pour lui, et plus tard, pour rembourser la faveur, l'emmène dans un appartement luxueux où ils commettent leur premier crime, volant ensemble un tapis élégant. Don Fanucci, au courant de leurs vols, tente de leur extorquer un pourcentage de leurs affaires, mais Vito grâce à son intelligence, se rend compte que Fanucci opère seul, il ne fait partie d'aucune organisation. Il décide donc de l'assassiner .
 Plus tard, il crée une entreprise d'huile d'olive, la Genco Pura Oil Company. Façade pour le développement de ses affaires, qui lui permettront de lier des liens avec la population italo américaine de New York.
 C'est d'ailleurs en utilisant les camions de sa société, qu'il acheminera de l'alcool depuis le Canada lors de la prohibition . C'est Hyman Roth, alors jeune mécanicien, qui entretiendra les camions pour la Genco .
 Il retourne en Sicile et assassine Don Ciccio, devenu très vieux, vengeant ainsi son père, sa mère et son frère. Il adoptera par la suite Tom Hagen, un jeune orphelin, malade, que Santino ramènera de la rue.
 À partir de cette période, il affrontera successivement Salvatore Maranzano, Al Capone ainsi que les gangs Irlandais... Dont il triomphera, et appuiera la position de la famille Corleone, comme la plus puissante des cinq grandes familles.
 En 1945, il est le chef de l'une des cinq familles régnant sur le syndicat du crime. Il ne supporte pas l'idée de ne pas obtenir tout ce qu'il veut et les autres patrons de la Mafia se gardent bien de l'affronter, jusqu'au jour où, devant son refus de prendre part au commerce lucratif de la drogue, ils assassinent Luca Brazi, le fidèle homme de main du Don, chargé de surveiller Sollozzo, « le Turc », et vont l'attaquer en pleine rue de plusieurs balles de revolver.
 Il survit pourtant. Son fils Michael, qui n'a jamais pris part aux affaires, sauve son père d'un second complot, en abattant les protagonistes, Sollozzo et McCluskey, un policier corrompu au service de Sollozzo, et part se cacher en Sicile. Trois ans plus tard, Sonny, le fils aîné de Vito, est assassiné par les hommes de main d'Emilio Barzini, parrain d'une autre famille de la mafia.
 À la suite de ce meurtre, Don Vito organise une rencontre entre les différents chefs des cinq familles, pour finir la guerre et organiser le retour de son fils Michael.
 Il meurt d'une crise cardiaque alors qu'il joue avec son petit-fils, Antonio Vito Corleone, dans une petite parcelle où l'on cultive des tomates, juste après la mythique « scène du quartier d'orange ». À son enterrement son cercueil est couvert de centaines de roses, une pour chaque invité.
 Don Vito Corleone est interprété par Marlon Brando dans Le Parrain, puis par Robert De Niro dans Le Parrain, qui évoque sa jeunesse.
 Inspirations
 Mario Puzzo aurait été inspiré par de véritables gangsters de la mafia italo-américaine de la première moitié du comme Carlo Gambino, Joe Profaci, Frank Costello et Lucky Luciano, Vito est le prénom du premier grand parrain sicilien (Vito Cascio), et Corleone est le nom du village, devenu célèbre, dont sont issus les corleonesi qui dominèrent la scène mafieuse sicilienne des années 1980 à 2000.
 Mais il semblerait que Puzzo se soit plus inspiré de Frank Costello pour son personnage de Vito. Vito Corleone a le même gestuelle que Costello (notamment une voix rauque), tout un relationnel avec des politiciens et ainsi que de nombreux évènements de sa vie réelle. Comme Costello, Don Corleone désapprouve le trafic de drogue, qu'il qualifie de « travail sale ». Marlon Brando semble s'être inspiré d'enregistrements de la commission Kefauver comme base pour l'accent de son personnage. Joe Profaci a inspiré le personnage de Vito pour sa façade professionnelle avec son entreprise d'huile d'olive.
 Famille Corleone
 Vito Corleone - père - le parrain de la famille ; joué par Robert de Niro (jeune) et Marlon Brando (vieux)
 Carmelia Corleone — femme, joué par Morgana King
 Santino "Sonny" Corleone — fils aîné ; joué par James Caan
 Tom Hagen — fils adoptif, joué par Robert Duvall
 Frederico "Fredo" Corleone — second fils (ou troisième si l'on compte Tom) ; joué par John Cazale
 Michael Corleone — fils cadet ; joué par Al Pacino
 Constanzia 'Connie' Corleone — unique fille ; joué par Talia Shire
 Frank Corleone — petit fils
 Santino Corleone, Jr. — petit-fils
 Francesca Corleone - petite-fille, jumelle de Kathryn Corleone
 Kathryn Corleone - petite-fille, jumelle de Francesca Corleone
 Vincent Mancini-Corleone — petit-fils ; joué par Andy García et héritier
 Anthony Corleone — petit-fils ; joué par Franck D'Ambrosio
 Mary Corleone — petite-fille ; joué par Sofia Coppola
 Victor Rizzi- petit-fils
 Michael Rizzi- petit-fils
 Notes et références
 Articles connexes
 Le Parrain
 Mario Puzo
 Vito Cascio Ferro
 Personnage du Parrain
 Antihéros
 Homme d'affaires de fiction
 Mafieux de fiction
 Personnage de fiction new-yorkais
 Orphelin de fiction
 Orphelin dans la littérature
 Vito


text:
Sarvépalli Rádhákrišnan (* 5. september 1888, Tiruttani, India – † 17. apríl 1975, Madrás) bol indický štátnik, diplomat, prekladateľ, profesor a filozof spájajúci prvky západnej filozofie s novovédantizmom.
 V rokoch 1936 až 1952 bol profesorom východných náboženstiev a etiky na University of Oxford.
 Po vzniku nezávislej Indie bol v rokoch 1952 - 1962 prvým viceprezidentom a druhým prezidentom od roku 1962 do 1967.
 Jeho narodeniny sa v Indii slávia ako deň učiteľov. V roku 1975 obdržal (krátko pred smrťou) Templetonovu cenu, ktorú venoval University of Oxford.
 Do angličtiny preložil zo sanskrtu niektoré filozofické diela.
 Bibliografia
 Iné projekty
 Externé odkazy
 Zdroj
 Indickí filozofi
 Prezidenti Indie
 Indickí diplomati
 Indickí univerzitní profesori
 Indickí prekladatelia
 Nositelia Templetonovej ceny
 Držitelia Radu Pour le Mérite
 Členovia British Academy


type: caselaw

text:
 7.2.2009
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 C 32/50
 Rozsudok Súdu pre verejnú službu (druhá komora) z 11. decembra 2008 – Reali/Komisia
 (Vec F-136/06) (1)
 (Verejná služba - Zmluvní zamestnanci - Prijímanie - Zaradenie do platovej triedy - Odborná prax - Diplom - Rovnocennosť)
 (2009/C 32/98)
 Jazyk konania: angličtina
 Účastníci konania
 Žalobca: Enzo Reali (Florencia, Taliansko) (v zastúpení: S. A. Pappas, advokát)
 Žalovaná: Komisia Európskych spoločenstiev (v zastúpení: J. Currall a M. Velardo, splnomocnení zástupcovia)
 Predmet veci
 Verejná služba – Zrušenie rozhodnutia menovacieho orgánu z 30. augusta 2006, ktorým sa zamietla sťažnosť podaná žalobcom, zmluvným zamestnancom, ktorej cieľom bolo jeho preradenie z platovej triedy 14 do platovej triedy 16 v rámci funkčnej skupiny IV z dôvodu hodnoty, ktorú je potrebné priznať jeho diplomu „Laurea in Scienze agrarie“ pri výpočte jeho odbornej praxe
 Výrok rozsudku
 1.
 Žaloba sa zamieta.
 2.
 Každý účastník konania znáša vlastné trovy konania.
 (1) Ú. v. EÚ C 20, 27.1.2007, s. 38.


text:
 30.4.2004
 FR
 Journal officiel de l'Union européenne
 C 118/31
 ORDONNANCE DE LA COUR
 (troisième chambre)
 du 1er avril 2004
 dans l'affaire C-216/03 (demande de décision préjudicielle du Landesgericht für Zivilrechtssachen Wien): DLD Trading Company Import-Export, spol. s.r.o. contre Republik Österreich (1)
 (Renvoi préjudiciel - Irrecevabilité)
 (2004/C 118/57)
 Langue de procédure: l'allemand
 Dans l'affaire C-216/03, ayant pour objet une demande adressée à la Cour, en application de l'article 234 CE, par le Landesgericht für Zivilrechtssachen Wien (Autriche) et tendant à obtenir, dans le litige pendant devant cette juridiction entre DLD Trading Company Import-Export, spol. s.r.o. et Republik Österreich, une décision à titre préjudiciel relative, d'une part, à la validité du règlement (CE) no 3316/94 du Conseil, du 22 décembre 1994, modifiant le règlement (CE) no 355/94 par l'introduction d'une mesure dérogatoire temporaire applicable à l'Autriche en matière de franchises douanières (JO L 350, p. 12), et du règlement (CE) no 2744/98 du Conseil, du 14 décembre 1998, modifiant le règlement (CE) no 355/94 et portant prorogation de la mesure dérogatoire temporaire applicable à l'Allemagne et à l'Autriche (JO L 345, p. 9), au regard des «règles communautaires en matière de franchises douanières, en particulier le règlement (CEE) no 918/83 [du Conseil, du 28 mars 1983, relatif à l'établissement du régime communautaire des franchises douanières (JO L 105, p. 1)], et le principe de l'union douanière» ainsi que des principes de sécurité juridique et de protection de la confiance légitime et, d'autre part, à la validité de la directive 69/169/CEE du Conseil, du 28 mai 1969, concernant l'harmonisation des dispositions législatives, réglementaires et administratives relatives aux franchises des taxes sur le chiffre d'affaires et des accises perçues à l'importation dans le trafic international de voyageurs (JO L 133, p. 6), ainsi que des «dispositions nationales d'exécution» au regard de «l'objectif visant à harmoniser les taxes sur le chiffre d'affaires et les impôts sur la consommation dans les États membres, à libéraliser et à faciliter le trafic de voyageurs avec les États tiers et à réaliser une équivalence entre franchises fiscales et douanières dans le trafic de voyageurs», la Cour (troisième chambre), composée de M. A. Rosas, président de chambre, M. R. Schintgen (rapporteur) et Mme N. Colneric, juges avocat général: Mme J. Kokott, greffier: M. R. Grass, a rendu le 1er avril 2004 une ordonnance dont le dispositif est le suivant:
 La demande de décision préjudicielle présentée par le Landesgericht für Zivilrechtssachen Wien, par ordonnance du 7 avril 2003, est irrecevable.
 (1) JO C 251 du 18.10.2003


type: other

text:
Protokoll Järso Hans Järsi nõudest endise sulase J
 Tuli tuli s sg.nom. eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti Järso Järso s_nimi sg.nom. eesti talo talu s sg.gen. eesti omanik omanik s sg.nom. eesti Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Järs Järs s_nimi sg.nom. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti kaebas kaebama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti siin siin adv eesti , kirjavahemärk et et konj eesti temal tema pron sg.ad. eesti sel see pron sg.ad. eesti 17. 17. num eesti ööl öö s sg.ad. eesti vasto vastu adp eesti 18. 18. num eesti detsembrit detsember s sg.part. eesti s.a s.a lüh. eesti 2 2 number aita aitama v pers.imp.pr.sg.2. eesti ära ära v eesti lõhutud lõhkuma v tud.neg. eesti ja ja konj eesti nimelt nimelt adv eesti 2 2 number usse uss s pl.part. eesti lukku lukku adv eesti lahti lahti adv eesti tehtud tegema v tud. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti nimetud nimetu adj pl.nom. eesti asju asi s pl.part. eesti seest seest adv eesti ära ära v eesti varastud varastama v tud.neg. eesti , kirjavahemärk nenda nõnda adv eesti kui kui konj eesti 27 27 number leisikat leisikas s sg.part. eesti puhastud puhastuma v eesti lino eesti 5 5 number kintso eesti põrsa põrsas s sg.gen. eesti leha lehk s sg.gen. eesti 2–3 2-3 num eesti vakka vakk s sg.ill. eesti rükkid eesti 15 15 number naela nael s sg.part. eesti rasva rasv s sg.part. eesti Ja ja konj eesti seda see pron sg.part. eesti kurja kuri s sg.part. eesti tööd töö s sg.part. eesti , kirjavahemärk enese ise pron sg.gen. eesti endist endine adj sg.part. eesti poisi poiss s sg.gen. eesti Jaan Jaan s_nimi sg.nom. eesti Toome Toom s_nimi sg.gen. eesti arvab arvama v pers.ind.pr.sg.3. eesti teinud tegema v nud. eesti olevad olev adj pl.nom. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti selle see pron sg.gen. eesti üle üle adp eesti kohto kohus s sg.gen. eesti seletust seletus s sg.part. eesti ning ning konj eesti otsust otsus s sg.part. eesti palub paluma v pers.ind.pr.sg.3. eesti . kirjavahemärk
 """" kirjavahemärk Kohto kohus s sg.gen. eesti liikmed liige s pl.nom. eesti olid olema v pers.ind.ipf.pl.3. eesti sel see pron sg.ad. eesti 20. 20. num eesti detsembril detsember s sg.ad. eesti senna senna s sg.gen. eesti kohale kohale adp eesti läänud eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti järele järele adv eesti vaatanud eesti , kirjavahemärk et et konj eesti see see pron sg.nom. eesti vargus vargus s sg.nom. eesti küll küll adv eesti sündinud sündima v nud. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti kaks kaks num sg.nom. eesti aida ait s sg.gen. eesti lukko eesti lahti lahti adv eesti lohutud lohutuma v eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti see see pron sg.nom. eesti eel eel adp eesti nimetud nimetu adj pl.nom. eesti kraam kraam s sg.nom. eesti üle üle adv eesti usse uss s pl.part. eesti olla olema v inf. eesti hobuse hobune s sg.gen. eesti peale peale adp eesti kannetud eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti neist see pron pl.el. eesti saapa saabas s sg.gen. eesti jälgest eesti tunda tundma v inf. eesti olnud olema v nud. eesti , kirjavahemärk et et konj eesti kaks kaks num sg.nom. eesti , kirjavahemärk seda see pron sg.part. eesti tööd töö s sg.part. eesti teinud tegema v nud. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti ühed üks pron pl.nom. eesti neist tema pron pl.el. eesti jälgest eesti selgesti selgesti adv eesti seda see pron sg.part. eesti välja välja adv eesti näidanud näitama v nud. eesti , kirjavahemärk et et konj eesti Jaan Jaan s_nimi sg.nom. eesti Toom Toom s_nimi sg.nom. eesti seal seal adv eesti varastanud varastama v nud. eesti , kirjavahemärk nendasama nõnda_sama adv eesti ka ka adv eesti tema tema pron sg.gen. eesti hobuse hobune s sg.gen. eesti ja ja konj eesti ree regi s sg.gen. eesti jälgest eesti selgesti selgesti adv eesti tunda tundma v inf. eesti olnud olema v nud. eesti , kirjavahemärk et et konj eesti tema tema pron sg.gen. eesti töö töö s sg.nom. eesti see see pron sg.nom. eesti on olema v pers.ind.pr.pl.3. eesti , kirjavahemärk kelle kes pron sg.gen. eesti järele järele adp eesti ka ka adv eesti Jaan Jaan s_nimi sg.nom. eesti Toome Toom s_nimi sg.gen. eesti kodu kodu s sg.nom. eesti oli olema v pers.ind.ipf.sg.3. eesti mintud eesti aga aga konj eesti sealt sealt adv eesti midagi miski pron sg.part. eesti enam enam adv eesti leitud leidma v tud. eesti , kirjavahemärk Jaan Jaan s_nimi sg.nom. eesti Toom Toom s_nimi sg.nom. eesti kinni kinni adv eesti voetud voe=tu adj pl.nom. eesti , kirjavahemärk ei ei modadv eesti tunnistanud tunnistama v nud.neg. eesti aga aga konj eesti midagi miski pron sg.part. eesti ning ning konj eesti selle see pron sg.gen. eesti pääle pea s sg.all. eesti kogukonna kogukond s sg.gen. eesti vangi vang s sg.gen. eesti maia maja s sg.nom. eesti kinni kinni adv eesti pantud eesti , kirjavahemärk kust kust adv eesti tema tema pron sg.nom. eesti sel see pron sg.ad. eesti samal sama pron sg.ad. eesti päeval päev s sg.ad. eesti jälle jälle adv eesti välja välja adv eesti karanud kargama v nud. eesti , kirjavahemärk selsamal see_sama pron sg.ad. eesti päeval päev s sg.ad. eesti olid olema v pers.ind.ipf.pl.3. eesti ka ka adv eesti Vooru Vooru s_nimi sg.nom. eesti mees mees s sg.nom. eesti Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Narritz Narritz s_nimi sg.nom. eesti ning ning konj eesti Vana Vana s_nimi sg.nom. eesti Suislepa Suislepa s_nimi sg.nom. eesti mees mees s sg.nom. eesti Märt Märt s_nimi sg.nom. eesti Peel Peel s_nimi sg.nom. eesti kohto kohus s sg.gen. eesti liikmil eesti kõnelnud kõnelema v nud. eesti , kirjavahemärk et et konj eesti Jaan Jaan s_nimi sg.nom. eesti Toom Toom s_nimi sg.nom. eesti sel see pron sg.ad. eesti 18. 18. num eesti dets dets lüh. eesti . kirjavahemärk
 Valgas Valga s_nimi sg.in. eesti kaupmehe kaup_mees s sg.gen. eesti Lamberti Lamberti s_nimi sg.nom. eesti juures juures adp eesti salamahti sala_mahti adv eesti lino eesti müünud müüma v nud. eesti ".""" kirjavahemärk
 Jaan Jaan s_nimi sg.nom. eesti Toome Toom s_nimi sg.gen. eesti ema ema s sg.nom. eesti Ell Ell s_nimi sg.nom. eesti Toom Toom s_nimi sg.nom. eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti kutsutud kutsuma v tud. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti andis andma v pers.ind.ipf.sg.3. eesti siin siin adv eesti üles üles adv eesti , kirjavahemärk et et konj eesti tama eesti sest sest konj eesti vargusest vargus s sg.el. eesti midagid miski pron sg.part. eesti ei ei modadv eesti teadvad teadev adj pl.nom. eesti , kirjavahemärk ega ega konj eesti ka ka adv eesti midagid miski pron sg.part. eesti kodo eesti toovad tooma v pers.ind.pr.pl.3. eesti näinud nägema v nud. eesti . kirjavahemärk
 Sel sel lüh. eesti 28. 28. num eesti detsembr eesti . kirjavahemärk
 s.a s.a lüh. eesti kohto kohus s sg.gen. eesti tellimise tellimine s sg.gen. eesti peale peale adp eesti olid olema v pers.ind.ipf.pl.3. eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti tulnud tulema v nud. eesti , kirjavahemärk Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Järs Järs s_nimi sg.nom. eesti ning ning konj eesti Märt Märt s_nimi sg.nom. eesti Peel Peel s_nimi sg.nom. eesti ning ning konj eesti tunnistas tunnistama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti M. M. lüh. eesti Peel Peel s_nimi sg.nom. eesti siin siin adv eesti , kirjavahemärk et et konj eesti tema tema pron sg.nom. eesti küll küll adv eesti 18. 18. num eesti dets dets lüh. eesti Valgas Valga s_nimi sg.in. eesti näinud nägema v nud. eesti , kirjavahemärk kui kui konj eesti Jaan Jaan s_nimi sg.nom. eesti Toom Toom s_nimi sg.nom. eesti seal seal adv eesti lino eesti müinud müüma v nud. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti neid tema pron pl.part. eesti lino eesti arvata arvama v inf. eesti 12 12 number leisikat leisikas s sg.part. eesti olnud olema v nud. eesti . kirjavahemärk
 Jaan Jaan s_nimi sg.nom. eesti Toom Toom s_nimi sg.nom. eesti kes kes pron sg.nom. eesti jälle jälle adv eesti kinni kinni adv eesti sai saama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti püüetud eesti , kirjavahemärk sai saama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti kutsutud kutsuma v tud. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti andis andma v pers.ind.ipf.sg.3. eesti siin siin adv eesti üles üles adv eesti , kirjavahemärk et et konj eesti tema tema pron sg.gen. eesti sest sest konj eesti vargusest vargus s sg.el. eesti midagi miski pron sg.part. eesti ei ei modadv eesti teadvad teadev adj pl.nom. eesti , kirjavahemärk ei ei modadv eesti olevad olev adj pl.nom. eesti ka ka adv eesti tema tema pron sg.gen. eesti saapad saabas s pl.nom. eesti ega ega konj eesti hobune hobune s sg.nom. eesti ja ja konj eesti regi regi s sg.nom. eesti senna senna s sg.gen. eesti saanud saama v nud. eesti , kirjavahemärk olevad olev adj pl.nom. eesti küll küll adv eesti aga aga konj eesti sel see pron sg.ad. eesti 18. 18. num eesti dets dets lüh. eesti . kirjavahemärk
 Valgas Valga s_nimi sg.in. eesti käinud käima v nud. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti oma oma pron sg.gen. eesti lino eesti 5 5 number leisikat leisikas s sg.part. eesti ära ära v eesti müind eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti Viljandi Viljandi s_nimi sg.nom. eesti laadale laat s sg.all. eesti ka ka adv eesti enne enne adp eesti seda see pron sg.part. eesti 5 5 number leisikat leisikas s sg.part. eesti müinud müüma v nud. eesti , kirjavahemärk nendasama nõnda_sama adv eesti Alvrele Alvrele s_nimi sg.nom. eesti 11/2 11/2 num eesti leisikat leisikas s sg.part. eesti lino eesti viinud viima v nud. eesti . kirjavahemärk
 Kui kui konj eesti Jaan Jaan s_nimi sg.nom. eesti Tooma Toom s_nimi sg.gen. eesti arvamise arvamine s sg.gen. eesti järele järele adp eesti see see pron sg.nom. eesti kurja kuri adj sg.gen. eesti töö töö s sg.gen. eesti tegia tegija s sg.nom. eesti on olema v pers.ind.pr.pl.3. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti selle see pron sg.gen. eesti asja asi s sg.gen. eesti tõendamise tõendamine s sg.gen. eesti tarvis tarvis adp eesti enam enam adv eesti selgemad selgem adj pl.nom. eesti tunnistust tunnistus s sg.part. eesti ei ei modadv eesti leitud leidma v tud.neg. eesti , kirjavahemärk sa sina pron sg.nom. eesti selle see pron sg.gen. eesti kohto kohus s sg.gen. eesti poolt poolt adp eesti mõistetud mõistma v tud. eesti : kirjavahemärk et et konj eesti Jaan Jaan s_nimi sg.nom. eesti Toom Toom s_nimi sg.nom. eesti selle see pron sg.gen. eesti eel eel adp eesti nimetud nimetu adj pl.nom. eesti aida ait s sg.gen. eesti lõhkumise lõhkumine s sg.gen. eesti ning ning konj eesti vargusse vargus s sg.ill. eesti pärast pärast adp eesti Kreis kreis s sg.nom. eesti politsei politsei s sg.gen. eesti kuulamise kuulamine s sg.gen. eesti alla alla adp eesti antud andma v tud. eesti ning ning konj eesti selle see pron sg.gen. eesti tarvis tarvis adp eesti see see pron sg.nom. eesti siit siit adv eesti poolne poolne adj sg.nom. eesti läbi läbi adv eesti kulamise eesti akt akt s sg.nom. eesti keiserliko keiserlik adj sg.gen. eesti silla sild s sg.gen. eesti kohto kohus s sg.gen. eesti kätte kätte adp eesti ühes üks pron sg.in. eesti kuulatavaga kuulata=v adj sg.kom. eesti saata saatma v inf. eesti oleks olema v pers.knd.pr. eesti ".""" kirjavahemärk
 Sel sel lüh. eesti 2. 2. num eesti jaanuaril jaanuar s sg.ad. eesti 1873 1873 number Koos koos adp eesti olid olema v pers.ind.ipf.pl.3. eesti : kirjavahemärk peakohtomees pea_kohtu_mees s sg.nom. eesti J. J. lüh. eesti Säga Säga s_nimi sg.nom. eesti Kohtomees kohtu_mees s sg.nom. eesti H. H. lüh. eesti Lausson Lausson s_nimi sg.nom. eesti , kirjavahemärk J. J. lüh. eesti Murro Murro s_nimi sg.nom. eesti
 Kohto kohus s sg.gen. eesti tellimise tellimine s sg.gen. eesti peale peale adp eesti olid olema v pers.ind.ipf.pl.3. eesti veel veel adv eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti tulnud tulema v nud. eesti Jaan Jaan s_nimi sg.nom. eesti Rommel Rommel s_nimi sg.nom. eesti ja ja konj eesti Karl Karl s_nimi sg.nom. eesti Järs Järs s_nimi sg.nom. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti andsid andma v pers.ind.ipf.pl.3. eesti siin siin adv eesti üles üles adv eesti , kirjavahemärk et et konj eesti Jaan Jaan s_nimi sg.nom. eesti Toom Toom s_nimi sg.nom. eesti kohtomehel eesti J. J. lüh. eesti Sägal Säga s_nimi sg.ad. eesti ütelnud ütlema v nud. eesti , kirjavahemärk et et konj eesti tema tema pron sg.nom. eesti sel see pron sg.ad. eesti eesmapäeval eesti suure suur adj sg.gen. eesti järve järv s sg.gen. eesti peal peal adp eesti olnud olema v nud. eesti , kirjavahemärk kohto kohus s sg.gen. eesti ees ees adp eesti aga aga konj eesti ütles ütlema v pers.ind.ipf.sg.3. eesti Valgas Valga s_nimi sg.in. eesti olevad olev adj pl.nom. eesti olnud olema v nud. eesti . kirjavahemärk
 Jaan Jaan s_nimi sg.nom. eesti Toome Toom s_nimi sg.gen. eesti isa isa s sg.nom. eesti Tõnis Tõnis s_nimi sg.nom. eesti Toom Toom s_nimi sg.nom. eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti kutsutud kutsuma v tud. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti nimetas nimetama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti siin siin adv eesti , kirjavahemärk et et konj eesti tema tema pron sg.gen. eesti poeg poeg s sg.nom. eesti Jaan Jaan s_nimi sg.nom. eesti 3 3 number 1/2 1/2 num eesti leisikat leisikas s sg.part. eesti lino eesti keigis eesti Järso Järso s_nimi sg.nom. eesti maa maa s sg.gen. eesti pealt pealt adp eesti saanud saama v nud. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti need see pron pl.nom. eesti tema tema pron sg.gen. eesti linad lina s pl.nom. eesti , kirjavahemärk mis mis pron sg.nom. eesti otsimise otsimine s sg.gen. eesti aial aed s sg.ad. eesti kodus kodu s sg.in. eesti olnud olema v nud. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti siis siis adv eesti poia eesti kirst kirst s sg.nom. eesti tühjas tühi adj sg.in. eesti jäänud jääma v nud. eesti , kirjavahemärk kui kui konj eesti 5 5 number 1/2 1/2 num eesti leisikat leisikas s sg.part. eesti lino eesti poeg poeg s sg.nom. eesti Viljandis Viljandi s_nimi sg.in. eesti viinud viima v nud. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti seal seal adv eesti seas seas adp eesti 3 3 number leisikat leisikas s sg.part. eesti tema tema pron sg.gen. eesti lino eesti olnud olema v nud. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti pärast pärast adp eesti kadri kadri s sg.gen. eesti laata laat s sg.part. eesti enam enam adv eesti tema tema pron sg.gen. eesti lino eesti ei ei modadv eesti ole olema v pers.imp.pr.sg.2.neg. eesti rabatud rabama v tud. eesti ja ja konj eesti temal tema pron sg.ad. eesti enesel ise pron sg.ad. eesti üle üle adp eesti üldse üldse adv eesti oma oma pron sg.gen. eesti maa maa s sg.gen. eesti pääl pea s sg.ad. eesti 4/3 4/3 num eesti vakamaad vaka_maa s pl.nom. eesti lino eesti külvat eesti olnud olema v nud. eesti . kirjavahemärk
 Jaan Jaan s_nimi sg.nom. eesti Toom Toom s_nimi sg.nom. eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti kutsutud kutsuma v tud. eesti ning ning konj eesti rääkis rääkima v pers.ind.ipf.sg.3. eesti siin siin adv eesti veel veel adv eesti , kirjavahemärk et et konj eesti tema tema pron sg.gen. eesti aga aga konj eesti 5 5 number leisikat leisikas s sg.part. eesti lino eesti Valka Valga s_nimi sg.ill. eesti viinud viima v nud. eesti ja ja konj eesti nende see pron pl.gen. eesti eest eest adp eesti 15 15 number rubla rubla s sg.part. eesti saanud saama v nud. eesti , kirjavahemärk aga aga konj eesti mitte mitte adv eesti 15 15 number leisikat leisikas s sg.part. eesti ega ega konj eesti 38 38 number rubla rubla s sg.part. eesti nenda nõnda adv eesti kui kui konj eesti nõudja nõud=ja s sg.nom. eesti H. H. lüh. eesti Järs Järs s_nimi sg.nom. eesti ütleb ütlema v pers.ind.pr.sg.3. eesti Valgast Valga s_nimi sg.el. eesti järele järele adv eesti kuulanud kuulama v nud. eesti olevad olev adj pl.nom. eesti . kirjavahemärk