type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 20.7.2013
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 207/52
 Apelācijas sūdzība, ko par Civildienesta tiesas 2013. gada 11. marta rīkojumu lietā F-17/12 Marcuccio/Komisija 2013. gada 22. maijā iesniedza Luigi Marcuccio
 (Lieta T-284/13 P)
 2013/C 207/86
 Tiesvedības valoda — itāļu
 Lietas dalībnieki
 Apelācijas sūdzības iesniedzējs: Luigi Marcuccio (Trikaze, Itālija) (pārstāvis — G. Cipressa, advokāts)
 Otra lietas dalībniece: Eiropas Komisija
 Apelācijas sūdzības iesniedzēja prasījumi:
 —
 pilnībā un bez izņēmumiem atcelt apstrīdēto rīkojumu;
 —
 nosūtīt šo lietu Civildienesta tiesai
 Pamati un galvenie argumenti
 Pamati un galvenie argumenti ir tādi paši kā lietā T-203/13 P Marcuccio/Komisija izklāstītie.


text:
 14.1.2006
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 C 10/20
 Uznesenie Súdu prvého stupňa zo 17. októbra 2005 – First Data a i./Komisia
 (Vec T-28/02) (1)
 („Hospodárska súťaž - Článok 81 ES - Systém platobných kariet Visa - Pravidlo ‚žiadna akvizícia bez vydania’ - Negatívny atest - Pravidlo zrušené počas konania - Právny záujem podať žalobu - Nepotrebnosť rozhodnúť“)
 (2006/C 10/40)
 Jazyk konania: angličtina
 Účastníci konania
 Žalobcovia: First Data Corp. (Wilmington, Delaware, Spojené štáty), FDR Ltd (Dover, Delaware, Spojené štáty) a First Data Merchant Services Corp. (Sunrise, Florida, Spojené štáty) (v zastúpení: pôvodne P. Bos a M. Nissen, neskôr P. Bos, advokáti)
 Žalovaná: Komisia Európskych spoločenstiev (v zastúpení: pôvodne R. Wainwright, W. Wils a V. Superti, neskôr R. Wainwright a T. Christoforou, splnomocnení zástupcovia)
 Predmet veci
 Návrh na zrušenie piatej zarážky článku 1 rozhodnutia Komisie 2001/782/ES z 9. augusta 2001 v konaní podľa článku 81 Zmluvy ES a článku 53 Dohody EHP (Vec COMP/29.373 – Visa International) (Ú. v. ES L 293, s. 24)
 Výrok uznesenia
 1.
 O žalobe už netreba rozhodnúť.
 2.
 Žalobcovia a Komisia nesú vlastné trovy konania.
 (1) Ú. v. ES C 109, 4.5.2002.


type: wikipedia

text:
Muhamed Hadžiefendić (Tuzla, 1898. – Tuzla, 1943.), bio je hrvatski časnik muslimanske vjeroispovjesti koji se borio u prvom i drugom svjetskom ratu.
 Životopis
 Mladost
 Muhamed Hadžiefendić je rođen 1898. godine u Tuzli, u staroj i uglednoj obitelji. Poslije osnovnog obrazovanja u rodnom gradu, pohađao je Trgovačku akademiju u Sarajevu. Želja njegovog oca je bila da ga sin naslijedi na čelu obiteljskog trgovačkog poduzeća, ali je mladi Muhamed pokazivao više sklonosti ka vojničkoj karijeri. Početkom Prvog svjetskog rata stupio je kao dragovoljac u 3. bosansko-hercegovačku pješačku pukovniju. Iz rata se vratio s činom poručnika, te je naslijedio oca u njegovim trgovačkim poslovima. No, usporedno s tim, nastavio je i vojničko usavršavanje, izvanredno polažući ispite na Vojnoj akademiji u Beogradu, da bi 1938. bio proglašen rezervnim majorom Jugoslavenske kraljevske vojske.
 Drugi svjetski rat
 Početkom Drugog svjetskog rata, Muhamed Hadžiefendić je mobiliziran u Jugoslavensku kraljevsku vojsku, ali se poput skoro svih hrvatskih i muslimanskih časnika odbio boriti se za interese velikosrpskih krugova u Beogradu. Kapitulacija Jugoslavije ga je zatekla u Vodicama kod Sinja, gdje organizira obranu lokalnog hrvatskog pučanstva od ostataka jugoslavenske vojske u rasulu. Ubrzo po stvaranju NDH vraća se u rodnu Tuzlu i aktivira u domobranstvu. Priznat mu je čin bojnika i postavljen je za zapovjednika III. bojne 8. pješačke pukovnije.
 Hadžiefendićeva legija
 Prilikom napada srpskih ustanika s Ozrena na većinski muslimansko mjesto Puračić, početkom studenog 1941. godine, domobrane Hadžiefendićeve III. bojne zahvatila je panika i počeli su se u neredu povlačiti. Hadžiefendić je s pištoljem u ruci djelomično zaveo stegu i vratio domobrane na položaje, ali je uvidio da su daleko veći otpor pružili naoružani domaći ljudi. Hadžiefendić je shvatio da domobrani - a bili su to uglavnom vojni obveznici iz Slavonije (dok su u isto vrijeme domobrani iz Bosne služili po Slavoniji) - nisu imali motivacije da se bore tako daleko od svojih kuća, u tuđem i nepoznatom kraju. Posljedica toga je bila činjenica da oružane snage NDH nisu bile u stanju pružiti učinkovitu zaštitu muslimanskim naseljima izloženim strahovitim četničkim napadajima i pokoljima. Stoga je bojnik Hadžiefendić odlučio osnovati jednu samozaštitnu vojnu formaciju organiziranu na teritorijalnom principu.
 Hadžiefendić je 7. prosinca posjetio ministra domobranstva Slavka Kvaternika, izloživši mu svoje prijedloge. Kvaternik se složio s tom idejom, te se Hadžiefendić vratio u Tuzlu i 20. prosinca pozvao općinske načelnike, predstavnike vojnih vlasti i druge ugledne ljude na sastanak na kojem je dogovoren ustroj formacije pod nazivom Dobrovoljački odjel narodnog ustanka bojnika Hadžiefendića. Formacija je ustrojena dva dana kasnije i isprva se sastojala iz nekoliko satnija raspoređenih po selima istočno od Tuzle i oko Živinica, koja su tada neposredno bila ugrožena četničkim napadima. Nepuna četiri mjeseca kasnije, Dobrovoljački odjel je preimenovan u Zdrug dobrovoljačke legije Hadžiefendića, da bi u svibnju taj zdrug konačno bio preustrojen u Domobransku dobrovoljačku pukovniju ili Domdo pukovniju. Pukovnija se sastojala od stožera u Tuzli, te šest bojni raspoređenih po gradovima i mjestima sjeveroistočne Bosne (Tuzli, Gračanici, Brčkom, Bijeljini, Zvorniku i Puračiću). U narodu je najčešće nazivana "legijom", dok su je partizani i četnici nazivali "muslimanskom legijom".
 Hadžiefendić je kao organizator Domdo formacija uživao izniman ugled i veliku popularnost u muslimanskim sredinama sjeveroistočne Bosne.
 Hadžiefendić i 13. SS divizija
 Bojnik Muhamed Hadžiefendić je u političkom pogledu bio blizak tzv. bošnjačkim autonomistima u Sarajevu, političkoj grupaciji koja se zalagala za izdvajanje Bosne i Hercegovine iz sastava NDH i njezino stavljanje pod izravan njemački protektorat, što svjedoče i izvještaji predstavnika policijskog atašea u njemačkom konzulatu u Sarajevu, Rudolfa Treua. S tim u vezi, djelatnici UNS-a su sastavili nekoliko povjerljivih izvještaja o "protudržavnom radu" bojnika Hadžiefendića, slikajući najcrnjim bojama njegovu pukovniju. Hadžiefendić je podržao osnivanje SS divizije od bosansko-hercegovačkih muslimana, jer su autonomisti općenito taj korak promatrali kao njemačku podršku njihovim zahtjevima. U svrhu promicanja za vrbovanje dragovoljaca, Hadžiefendić je tijekom ožujka i travnja 1943. obišao nekoliko bosanskih gradova, a naposljetku je i sam pristupio u Waffen SS, gdje je dobio čin SS-Sturmbannführera (bojnika). Međutim, njegov primjer nisu slijedili drugi časnici DOMDO pukovnije: nekoliko njih je odmah dezertiralo u partizane (među njima i čuveni književnik Meša Selimović), uputivši više proglasa muslimanima da ne idu u SS, već da podrže partizane. To je za vlasti NDH bilo previše, pa je bojnik Hadžefendić odmah smijenjen s mjesta zapovjednika DOMDO pukovnije. Ipak, nije se aktivirao ni u Waffen SS-u, zbog zdravstvenih problema. Cijelo ljeto 1943. je proveo na liječenju u Zagrebu, a vratio se u Tuzlu negdje u rujnu iste godine.
 Ubijen u masovnim likvidacijama tijekom 40-dnevne partizanske vlasti u Tuzli, kad su ju, iako uz ogorčene borbe, relativno lako zauzeli. Tad su partizani i pristaše ubili u Tuzli više desetaka ljudi, a u drugim mjestima okolice gdje su partizani ovladali također su se dešavale slične likvidacije i zločini.
 Nakon što su partizani zauzeli Tuzlu 2. listopada, Hadžiefendiću je u prvom redu ostavljena sloboda, ali su partizani napokon odlučili da ga kao opasnog političkog protivnika likvidiraju. Hadžiefendić je uhićen 7. listopada i izveden pred vojni sud. U presudi je navedeno da je Hadžiefendić bio "jedan od glavnih organizatora SS formacija za njemačku vojsku", čime je "služio okupatoru i radio protiv interesa naroda, u prvom redu muslimana, čije je sinove (...) bacao na ratnu klaonicu za račun okupatora", te da je "prilikom zadnjeg pokušaja okupatora i ustaških bandi da upadnu u oslobođenu Tuzlu (...) rovario i radio protiv interesa Narodno-oslobodilačke vojske, stvarajući paniku i unoseći nemir među stanovništvo". Hadžiefendić je osuđen na smrt i strijeljan zajedno s preko pedeset drugih građana Tuzle, Bošnjaka, Hrvata, pa čak i Srba, koje su komunisti ocijenili "neprijateljskim elementima". Njegovi posmrtni ostaci su kasnije preneseni i pokopani ispred Jalske džamije u Tuzli.
 Zbog ubojstva popularnog Hadžiefendića, ovdašnji muslimani su se razočarali i evidentno su pale simpatije prema NOP-u, dotad evidentne tijekom prethodnih mjeseci. Posljedično se ponovo okupljaju, organiziraju i jačaju Domdo vodovi i satnije. Nastaju u mjestima gdje ih prije nije bilo, ali sad pod popularnim imenom "zeleni kadar". Za razliku od stare Hadžiefendićeve Domdo legije, zauzele su znatno čvršći stav prema partizanima koji je ostao sve do konačnice rata.
 Prije nekoliko godina, došlo je do inicijative da se bojnik Hadžiefendić i službeno rehabilitira, te da se po njemu nazove jedna ulica u Tuzli, ali to je propalo zbog medijskog protivljenja koje je pokrenula Bosanska stranka.
 Izvori
 Vanjske poveznice
 Esad S TIHIĆ, Jedinice Domobranske Dobrovoljačke pukovnije(DOMDO) na teritoriji Trebave, Ratiša i Posavine (1942-1943.)
 Domdo Regiment Hadžiefendić (also Domdo Regiment Tuzla, Moslem Legion)by H.L. deZeng IV
 Bosna i Hercegovina u Drugom svjetskom ratu
 Životopisi, Drugi svjetski rat
 Časnici Vojske Kraljevine Jugoslavije
 Domobranski časnici u Drugom svjetskom ratu


type: contracts

text:
 13.11.2014
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 328/3
 PROTOKOL
 o določitvi ribolovnih možnosti in finančnem prispevku, določenih s Sporazumom o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Gvinejo Bissau
 Člen 1
 Obdobje uporabe in ribolovne možnosti
 1. V skladu s členom 5 Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju se plovilom Evropske unije dodelijo naslednje ribolovne možnosti za obdobje 3 let:
 —
 raki in pridnene vrste:
 (a)
 zamrzovalna plovila z vlečno mrežo za ribolov kozic: 3 700 BRT na leto;
 (b)
 zamrzovalna plovila, plovila z vlečno mrežo za ribolov rib kostnic in glavonožcev: 3 500 BRT na leto;
 —
 izrazito selivske vrste (vrste iz Priloge 1 h Konvenciji Združenih narodov o pomorskem pravu iz leta 1982):
 (a)
 zamrzovalna plovila za ribolov tunov s potegalko in plovila s parangalom: 28 plovil;
 (b)
 plovila za ribolov tuna z ribiškimi palicami: 12 plovil.
 2. Odstavek 1 se uporablja ob upoštevanju določb členov 7 in 9.
 Člen 2
 Finančni prispevek – načini plačevanja
 1. Finančni prispevek iz člena 7 Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju znaša 9 200 000 EUR na leto za obdobje iz člena 1 tega protokola.
 2. Finančni prispevek zajema:
 (a)
 znesek v višini 6 200 000 EUR letno za dostop do ribolovnih virov v izključni ekonomski coni Gvineje Bissau in
 (b)
 posebni znesek v višini 3 000 000 EUR letno za podporo izvajanju sektorske ribiške politike Gvineje Bissau.
 3. Odstavek 1 se uporablja ob upoštevanju določb iz členov 7, 9, 14, 15 in 17.
 4. Finančni prispevek iz točk (a) in (b) odstavka 2 se plača najkasneje 30 dni po začetku veljavnosti tega protokola za prvo leto in najkasneje na dan obletnice začetka veljavnosti tega protokola za vsako naslednje leto.
 5. Uporaba finančnega prispevka iz točke (a) odstavka 2 je v izključni pristojnosti organov Gvineje Bissau.
 6. Plačila iz tega člena se izplačajo na enotni račun državne zakladnice, odprtem pri Centralni banki Gvineje Bissau, katerega podatke vsako leto posreduje državni sekretariat, pristojen za ribištvo.
 Člen 3
 Spodbujanje trajnostnega in odgovornega ribolova v vodah Gvineje Bissau
 1. Pogodbenici se najkasneje tri mesece po začetku veljavnosti tega protokola v okviru skupnega odbora iz člena 10 Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju dogovorita o večletnem sektorskem programu in njegovem načinu izvajanja, zlasti glede naslednjega:
 (a)
 letnih in večletnih smernic za uporabo finančnega prispevka iz točke (b) člena 2(2);
 (b)
 letnih in večletnih ciljev, ki naj bi omogočili razvoj odgovornega in trajnostnega ribolova ob upoštevanju prednostnih ciljev, ki jih Gvineja Bissau določi za nacionalno ribiško politiko in druge politike, ki so povezane z razvojem odgovornega in trajnostnega ribolova ali nanj vplivajo;
 (c)
 meril in postopkov za letno oceno rezultatov.
 2. Vse predlagane spremembe večletnega sektorskega programa morata odobriti obe pogodbenici v okviru skupnega odbora.
 3. Naloga skupnega odbora je spremljanje izvajanja večletnega sektorskega programa. Če je potrebno, pogodbenici nadaljujeta s spremljanjem tudi po poteku veljavnosti tega protokola, vse dokler ni finančni prispevek iz točke (b) člena 2(2) v celoti porabljen.
 Člen 4
 Znanstveno sodelovanje na področju odgovornega ribolova
 1. Pogodbenici se zavezujeta, da bosta spodbujali odgovorni ribolov v vodah Gvineje Bissau na podlagi načel nediskriminacije med različnimi ladjevji, ki opravljajo dejavnosti v teh vodah, ter trajnostnega upravljanja ribolovnih virov in morskih ekosistemov.
 2. V obdobju, ki ga zajema ta protokol, bosta Evropska unija in Gvineja Bissau sodelovali pri spremljanju razvoja stanja virov in ribolova v izključni ekonomski coni Gvineje Bissau.
 3. Pogodbenici se zavezujeta, da bosta spodbujali spoštovanje priporočil Mednarodne komisije za ohranitev atlantskega tuna (ICCAT) in Odbora za ribištvo za vzhodni osrednji Atlantik (CECAF) ter sodelovanje na ravni podregije v zvezi z odgovornim upravljanjem ribolova, zlasti v okviru podregionalne komisije za ribištvo (CSRP).
 4. Pogodbenici se posvetujeta v okviru skupnega odbora in, kjer je primerno, sporazumno sprejmeta nove ukrepe za trajnostno upravljanje ribolovnih virov.
 Člen 5
 Skupni znanstveni odbor
 1. Skupni znanstveni odbor sestavljajo znanstveniki, ki jih je v enakem številu imenovala vsaka od pogodbenic. Na podlagi odločitve pogodbenic se v skupni znanstveni odbor lahko vključi tudi opazovalce, zlasti predstavnike regionalnih organov za upravljanje ribištva, kot je CECAF.
 2. V skladu s členom 4(1) Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju se skupni znanstveni odbor sestane najmanj enkrat letno. Seje bi morale načeloma potekati izmenično v Gvineji Bissau in Evropski uniji. Na zahtevo ene od pogodbenic se lahko organizirajo tudi dodatne seje. Pogodbenici izmenično predsedujeta sejam.
 3. Naloge skupnega znanstvenega odbora vključujejo zlasti naslednje dejavnosti:
 (a)
 zbiranje podatkov o ribolovnem naporu ter o ulovu domačega in tujega ladjevja, ki opravlja dejavnost v izključni ekonomski coni Gvineje Bissau in lovi vrste, ki jih zajema ta protokol;
 (b)
 predlaganje, spremljanje in analiziranje letnih ocen, ki prispevajo k procesu ocene staležev ter omogočajo določitev ribolovnih možnosti in možnosti izkoriščanja, ki zagotavljajo ohranitev virov in njihovega ekosistema;
 (c)
 na tej podlagi, pripravo letnega znanstvenega poročila o ribolovu, ki ga ureja Sporazum;
 (d)
 oblikovanje znanstvenega mnenja s poudarkom na ukrepih za upravljanje, ki se zdijo potrebni za trajnostno izkoriščanje staležev in ribolova, ki ga ureja ta protokol, in sicer na lastno pobudo ali kot odgovor na zahtevo skupnega odbora ali ene pogodbenice.
 Člen 6
 Zaprtje ribolova s strani Gvineje Bissau
 1. V primeru, da Gvineja Bissau na podlagi mnenja skupnega znanstvenega odbora kot del ukrepov za ohranjanje virov zapre ribolov, se skupni odbor sestane, da bi analiziral podlago za to odločitev, ocenil učinek zaprtja na dejavnosti plovil EU v okviru Sporazuma in odločil o morebitnih korektivnih ukrepih.
 2. V primerih iz odstavka 1 skupni odbor doseže soglasje o sorazmernem zmanjšanju finančnega nadomestila iz Sporazuma, ki ga plača Evropska unija, in, kjer je primerno, o prispevku, ki se plača lastnikom plovil.
 3. Odločitev Gvineje Bissau o zaprtju ribolova na podlagi znanstvenega mnenja se izvaja na nepristranski način in velja za vsa plovila, ki opravljajo ribolovne dejavnosti na tem območju, vključno z domačimi plovili in tistimi, ki plujejo pod zastavo tretje države.
 Člen 7
 Soglasna prilagoditev ribolovnih možnosti
 Na podlagi priporočil skupnega znanstvenega odbora se ribolovne možnosti iz člena 1 lahko sporazumno prilagodijo v okviru skupnega odbora. V tem primeru se finančni prispevek iz točke (a) člena 2(2) sorazmerno in po načelu pro rata temporis poveča, ta protokol in njegova priloga pa se ustrezno spremenita.
 Člen 8
 Poskusni ribolov
 1. Cilj poskusnih ribolovnih dejavnosti je preskus tehnične izvedljivosti in ekonomske donosnosti novih vrst ribolova.
 2. Evropska komisija bissavskim organom pošlje vloge za dovoljenja za poskusni ribolov na podlagi tehnične dokumentacije, ki določa:
 —
 tehnične značilnosti plovila,
 —
 stopnjo strokovne usposobljenosti ladijskih častnikov glede zadevnega ribolova,
 —
 predlog tehničnih parametrov projekta ribolovne dejavnosti (trajanje, oprema, področja raziskovanja itn.).
 3. Poskusne ribolovne dejavnosti trajajo največ šest mesecev. Zanje je treba plačati pristojbino, ki jo določi Gvineja Bissau.
 4. V času trajanja ribolovne dejavnosti sta na krovu prisotna znanstveni opazovalec iz države zastave plovila in opazovalec, ki ga izbere Gvineja Bissau.
 5. Dovoljeni ulov v okviru poskusnih ribolovnih dejavnosti določijo organi Gvineje Bissau. Ulov, ki je pridobljen v okviru poskusnih ribolovnih dejavnosti, ostane last lastnika plovila. Ribe, katerih velikost je drugačna od predpisane, in ribe, za katera veljavna zakonodaja Gvineje Bissau ne dovoljuje ribolova, se ne smejo obdržati na krovu ali prodati.
 6. Podrobni rezultati ribolovnih dejavnosti se sporočijo skupnemu odboru in skupnemu znanstvenemu odboru za analizo.
 Člen 9
 Nove ribolovne možnosti
 Če se ribiška plovila EU začnejo zanimati za ribolovne dejavnosti, ki niso določene v členu 1, se pogodbenici posvetujeta s skupnim znanstvenim odborom. Pogodbenici se sporazumeta o pogojih za te nove ribolovne možnosti in spremenita ta protokol in njegovo prilogo.
 Člen 10
 Ekonomsko povezovanje subjektov Evropske unije v ribiškem sektorju Gvineje Bissau
 1. Pogodbenici se zavezujeta, da bosta spodbujali ekonomsko povezovanje subjektov EU v celotnem ribiškem sektorju Gvineje Bissau, zlasti z zakupom plovil EU ali z ustanovitvijo mešanih družb.
 2. Pogodbenici sodelujeta, da bi ozavestili zasebne subjekte EU o tržnih in industrijskih priložnostih, zlasti na področju neposrednih naložb, v celotnem ribiškem sektorju Gvineje Bissau.
 3. Gvineja Bissau lahko s tem namenom spodbuja subjekte, ki vlagajo v takšne naložbe.
 4. Pogodbenici se dogovorita, da do konca leta 2012 ustanovita posvetovalno skupino, v katero bodo povabljeni gospodarski subjekti, da bi prepoznali ovire za neposredne naložbe subjektov v ribiškem sektorju in možnosti za njihovo odpravo. Skupina bo predlagala možne oblike financiranja za izvajanje opredeljenih dejavnosti.
 Člen 11
 Informatizacija izmenjav
 1. Gvineja Bissau in Evropska unija se zavežeta, da bosta čim prej vzpostavili informacijske sisteme, potrebne za elektronsko izmenjavo vseh informacij in dokumentov, povezanih z izvajanjem Sporazuma.
 2. Elektronska oblika dokumenta se vedno obravnava kot enakovredna tiskani različici.
 3. Gvineja Bissau in Evropska unija se brez odlašanja obvestita o kakršnih koli motnjah v delovanju informacijskega sistema. Informacije in dokumenti, povezani z izvajanjem Sporazuma, se v takem primeru samodejno nadomestijo s tiskano različico v skladu z določbami iz Priloge.
 Člen 12
 Zaupnost podatkov
 Gvineja Bissau se zaveže, da bodo vsi osebni podatki, pridobljeni v okviru Sporazuma, v zvezi s plovili EU in ribolovnimi dejavnostmi teh plovil, vedno skrbno obravnavani v skladu z načeloma zaupnosti in varstva podatkov.
 Člen 13
 Uporaba nacionalnega prava
 1. Dejavnosti ribiških plovil EU, ki opravljajo dejavnosti v bissavskih vodah, ureja veljavna zakonodaja Gvineje Bissau, razen če ni drugače določeno v Sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju, v tem protokolu ter v njegovi prilogi in dodatkih.
 2. Bissavski organi Evropsko komisijo obvestijo o vsakršni spremembi ali novi zakonodaji, povezani z ribiškim sektorjem.
 Člen 14
 Začasna ukinitev in prilagoditev plačila finančnega prispevka
 1. Finančni prispevek iz točk (a) in (b) člena 2(2) se lahko prilagodi ali začasno ukine po posvetu skupnega odbora, če je izpolnjen vsaj eden od navedenih pogojev:
 (a)
 če nastanejo neobičajne razmere z izjemo naravnih pojavov, ki ovirajo izvajanje ribolova v izključni ekonomski coni Gvineje Bissau;
 (b)
 če se bistveno spremenijo politične usmeritve, na podlagi katerih je bil sklenjen ta protokol, lahko vsaka pogodbenica zahteva pregled njegovih določb, da bi se te po potrebi spremenile;
 (c)
 če Evropska unija ugotovi, da Gvineja Bissau krši bistvene in temeljne vidike človekovih pravic in načela demokracije, kot so določeni v členu 9 Sporazuma iz Cotonouja.
 2. Evropska unija si pridržuje pravico do delne ali popolne ukinitve plačila posebnega finančnega prispevka iz točke (b) člena 2(2):
 (a)
 če skupni odbor pri oceni rezultatov ugotovi, da ti niso v skladu z načrtom in/ali;
 (b)
 če se plačilo tega finančnega prispevka ne izvaja.
 3. Plačilo finančnega prispevka se začne ponovno izvajati po posvetu in ob soglasju pogodbenic, takoj ko se ponovno vzpostavi stanje, kot je prevladovalo pred dogodki iz odstavka 1, in/ali če to upravičujejo rezultati izvajanja finančnega prispevka iz odstavka 2. Vendar se plačilo finančnega prispevka iz točke (b) člena 2(2) lahko izvede le največ 6 mesecev po poteku veljavnosti tega protokola.
 4. Z začasno ukinitvijo plačil finančnega prispevka iz točke (a) člena 2(2) lahko začasno prenehajo veljati ribolovna dovoljenja, dodeljena plovilom EU. V primeru obnovitve se veljavnost teh ribolovnih dovoljenj podaljša za obdobje, ki je enako obdobju trajanja začasne prekinitve ribolovnih dejavnosti.
 Člen 15
 Začasna prekinitev uporabe Protokola
 1. Izvajanje tega protokola se lahko začasno prekine na pobudo ene od pogodbenic po posvetu skupnega odbora, če je izpolnjen vsaj eden od navedenih pogojev:
 (a)
 če nastanejo neobičajne razmere z izjemo naravnih pojavov, ki ovirajo izvajanje ribolova v izključni ekonomski coni Gvineje Bissau;
 (b)
 če se bistveno spremenijo politične usmeritve, na podlagi katerih je bil sklenjen ta protokol, lahko vsaka pogodbenica zahteva pregled njegovih določb, da bi se te po potrebi spremenile;
 (c)
 če ena od pogodbenic krši bistvene in temeljne vidike človekovih pravic in načela demokracije, kot so določeni v členu 9 Sporazuma iz Cotonouja;
 (d)
 če Evropska unija ne plačuje finančnega prispevka iz točke (a) člena 2(2) iz razlogov, ki niso navedeni v členu 14;
 (e)
 če se trajajoč spor med pogodbenicama ne reši s posvetovanji v skupnem odboru;
 (f)
 če katera od pogodbenic ne spoštuje določb tega protokola.
 2. Če se izvajanje tega protokola začasno prekine iz razlogov, ki niso navedeni v točki (c) odstavka 1, mora zadevna pogodbenica pisno obvestiti o svoji nameri vsaj tri mesece pred datumom, ko naj bi takšna prekinitev začela veljati. Začasna prekinitev izvajanja tega protokola iz razlogov iz točke (c) odstavka 1 se začne izvajati takoj po sprejemu odločitve o začasni prekinitvi.
 3. V primeru začasne prekinitve pogodbenici nadaljujeta posvetovanja in skušata doseči sporazumno rešitev spora. Če spor sporazumno rešita, se ta protokol začne ponovno izvajati, znesek finančnega prispevka pa se zniža sorazmerno in po načelu pro rata temporis glede na dolžino obdobja, v katerem je bilo izvajanje tega protokola začasno prekinjeno.
 Člen 16
 Trajanje
 Ta protokol in njegova priloga se uporabljata tri leta od dneva začasne uporabe v skladu s členom 18, razen v primeru odpovedi v skladu s členom 17.
 Člen 17
 Odpoved
 1. V primeru odpovedi tega protokola zadevna pogodbenica pisno obvesti drugo pogodbenico o svoji nameri, da bo odpovedala Protokol, in sicer vsaj šest mesecev pred dnevom, na katerega naj bi odpoved začela veljati.
 2. Uradno obvestilo iz prejšnjega odstavka pomeni začetek posvetovanj med pogodbenicama.
 Člen 18
 Začasna uporaba
 Ta protokol se začasno uporablja od dneva podpisa.
 Člen 19
 Začetek veljavnosti
 Ta protokol in priloga k Protokolu začneta veljati na dan, ko se pogodbenici medsebojno uradno obvestita, da so postopki, potrebni za začetek njegove veljavnosti, zaključeni.
 Za Evropsko unijo
 Za Republiko Gvinejo Bissau
 PRILOGA
 POGOJI ZA IZVAJANJE RIBOLOVA S PLOVILI EVROPSKE UNIJE NA RIBOLOVNEM OBMOČJU GVINEJE BISSAU
 POGLAVJE I
 Splošne določbe
 1. Imenovanje pristojnega organa
 Za namene te priloge in če ni navedeno drugače, vsak sklic na Evropsko unijo (EU) ali Gvinejo Bissau pomeni:
 (i)
 za EU: Evropsko komisijo, kjer je primerno, prek delegacije EU;
 (ii)
 za Gvinejo Bissau: vladno službo, pristojno za ribištvo.
 2. Nacionalna izključna ekonomska cona
 Gvineja Bissau pred začetkom veljavnosti tega protokola EU sporoči geografske koordinate izključne ekonomske cone in temeljnih črt.
 3. Imenovanje lokalnega zastopnika
 Razen plovil za ribolov tunov, mora vsako plovilo EU, ki namerava pridobiti ribolovno dovoljenje na podlagi tega protokola, zastopati konsignatar s stalnim prebivališčem v Gvineji Bissau.
 4. Bančni račun
 Gvineja Bissau pred začetkom veljavnosti tega protokola EU sporoči podatke o bančnih računih, na katere je treba nakazati finančne zneske, ki jih plačujejo ribiška plovila v okviru Sporazuma. Stroške, ki nastanejo zaradi bančnih nakazil, plačajo lastniki plovil.
 POGLAVJE II
 Dovoljenja za ribolov
 1. Predpogoj za pridobitev dovoljenja za ribolov – upravičena plovila
 Dovoljenja za ribolov iz člena 6 Sporazuma se dodelijo pod pogojem, da je plovilo vpisano v register ribiških plovil EU in da so izpolnjene vse predhodne obveznosti lastnika plovila, poveljnika ali samega plovila, ki izhajajo iz dejavnosti ribolova, ki jih ti izvajajo v Gvineji Bissau na podlagi Sporazuma.
 2. Zahtevek za dovoljenje za ribolov
 2.1
 EU Gvineji Bissau predloži zahtevek za izdajo dovoljenja za ribolov za vsako plovilo, ki želi izvajati ribolovne dejavnosti na podlagi Sporazuma, in sicer na obrazcu iz dodatka najpozneje 20 dni pred datumom želenega začetka veljavnosti dovoljenja.
 2.2
 Vsakemu začetnemu zahtevku za izdajo dovoljenja za ribolov na podlagi Protokola ali zahtevku zaradi tehnične spremembe zadevnega plovila mora biti priloženo naslednje:
 (i)
 dokazilo o plačilu pavšalne pristojbine za obdobje veljavnosti dovoljenja za ribolov;
 (ii)
 imena in naslov lokalnega konsignatarja plovila, če je ta bil imenovan;
 (iii)
 za plovila z vlečnimi mrežami, dokazilo o predplačilu pavšalnega prispevka k stroškom za opazovalca;
 (iv)
 za plovila z vlečnimi mrežami, potrdilo o tonaži plovila, ki ga izda država zastave;
 (v)
 za plovila z vlečnimi mrežami, certifikat o skladnosti, ki ga izda Gvineja Bissau po tehničnem pregledu plovila;
 (vi)
 kakršen koli drug dokument, ki se izrecno zahteva v okviru Sporazuma.
 2.3
 Pri podaljšanju dovoljenja za ribolov na podlagi Protokola za plovilo z nespremenjenimi tehničnimi lastnostmi se zahtevku za podaljšanje dovoljenja priloži le potrdilo o plačilu pristojbine in, kjer je primerno, pavšalnega prispevka k stroškom za opazovalca.
 3. Predplačilo pavšalne pristojbine
 3.1
 Znesek pavšalne pristojbine se določi na podlagi letne stopnje, določene v tehničnih dokumentih iz dodatka k tej prilogi za vsako kategorijo plovil. Zajema vse nacionalne in lokalne pristojbine, razen pristaniških pristojbin in stroškov storitev.
 3.2
 Če je veljavnost dovoljenja za ribolov krajša od enega leta, je znesek pavšalne pristojbine prilagojen po načelu časovne porazdelitve glede na obdobje veljavnosti dovoljenja. Kjer je primerno, se za trimesečno ali šestmesečno obdobje veljavnosti znesek poviša glede na lestvice, določene v ustreznih tehničnih dokumentih.
 4. Začasen seznam plovil z dovoljenjem za ribolov
 4.1
 Takoj po prejetju zahtevkov za izdajo dovoljenj za ribolov Gvineja Bissau za vsako kategorijo plovil sestavi začasen seznam plovil, za katera je bil vložen zahtevek za izdajo dovoljenja za ribolov. Ta seznam se takoj predloži nacionalnemu organu, pristojnemu za nadzor nad ribištvom, in EU.
 4.2
 EU začasni seznam predloži lastniku plovila ali njegovemu konsignatarju. Če so uradi EU zaprti, lahko Gvineja Bissau začasni seznam izroči neposredno lastniku plovila ali njegovemu konsignatarju, EU pa pošlje izvod.
 5. Izdaja dovoljenja za ribolov
 5.1
 Gvineja Bissau EU izda dovoljenje za ribolov v roku 20 dni po prejemu popolne dokumentacije zahtevka.
 5.2
 Pri podaljšanju dovoljenja za ribolov med izvajanjem tega protokola mora biti v novem dovoljenju za ribolov naveden jasen sklic na začetno dovoljenje za ribolov.
 5.3
 EU predloži dovoljenje za ribolov lastniku plovila ali njegovemu konsignatarju. Če so uradi EU zaprti, lahko Gvineja Bissau dovoljenje izroči neposredno lastniku plovila ali njegovemu konsignatarju, EU pa pošlje izvod.
 6. Seznam plovil z dovoljenjem za ribolov
 Takoj po izdaji dovoljenja za ribolov Gvineja Bissau za vsako kategorijo plovil oblikuje končni seznam plovil z dovoljenjem za ribolov na območju Gvineje Bissau. Ta seznam se nemudoma predloži nacionalnemu organu, pristojnemu za nadzor nad ribištvom, in EU, ter nadomesti začasni seznam.
 7. Trajanje dovoljenja za ribolov
 7.1
 Dovoljenja za ribolov so izdana za trimesečno, šestmesečno ali letno obdobje.
 7.2
 Pri določanju začetka obdobja veljavnosti dovoljenja letno obdobje pomeni:
 (i)
 med prvim letom izvajanja tega protokola, obdobje med začetkom izvajanja Protokola in 31. decembrom istega leta;
 (ii)
 nato vsako celo koledarsko leto;
 (iii)
 med zadnjim letom izvajanja tega protokola obdobje med 1. januarjem in datumom poteka veljavnosti tega protokola.
 7.3
 Trimesečno ali šestmesečno obdobje veljavnosti se začne na prvi dan v mesecu. Vendar se obdobje veljavnosti dovoljenj za ribolov konča najpozneje 31. decembra v letu izdaje.
 8. Hramba dovoljenja za ribolov na krovu
 8.1
 Dovoljenje za ribolov se mora ves čas hraniti na krovu plovila.
 8.2
 Vendar lahko plovila za ribolov tuna in plovila s površinskimi parangali izvajajo ribolovne dejavnosti, čim so vpisana na zgoraj navedeni začasni seznam. Začasni seznam se mora hraniti na takih plovilih do izdaje dovoljenja za ribolov.
 9. Prenos dovoljenja za ribolov
 9.1
 Dovoljenje za ribolov se izda za določeno plovilo in ni prenosljivo.
 9.2
 Vendar se na zahtevo EU v primeru višje sile dovoljenje za ribolov nadomesti z novim dovoljenjem za ribolov, ki se izda na ime drugega plovila, ki je podobno prvotnemu plovilu.
 9.3
 Prenos se izvede tako, da lastnik plovila ali njegov konsignatar Gvineji Bissau predloži dovoljenje za ribolov, ki naj bi se nadomestilo, Gvineja Bissau pa brez odlašanja pripravi nadomestno dovoljenje. Nadomestno dovoljenje se brez odlašanja izda lastniku plovila ali njegovemu konsignatarju, in sicer, ko se predloži dovoljenje, ki je predmet nadomestitve. Nadomestno dovoljenje začne veljati na dan predložitve dovoljenja, ki je predmet nadomestitve.
 9.4
 Če je tonaža (BRT) nadomestnega plovila z vlečnimi mrežami večja od prvotnega plovila, se razlika v pristojbini izračuna po načelu pro rata glede na razliko v tonaži in preostalo obdobje veljavnosti dovoljenja. Razliko v pristojbini plača lastnik plovila ob prenosu dovoljenja za ribolov.
 9.5
 Gvineja Bissau v najkrajšem možnem času posodobi seznam plovil z dovoljenjem za ribolov. Novi seznam se takoj predloži nacionalnemu organu, pristojnemu za nadzor nad ribištvom, in EU.
 10. Podporna plovila
 10.1
 Na prošnjo EU Gvineja Bissau plovilom EU z dovoljenjem za ribolov dovoli, da jih spremljajo podporna plovila. Podporna plovila morajo pluti pod zastavo države članice EU ali pripadati družbi iz EU ter ne smejo biti opremljena za ribolov.
 10.2
 Gvineja Bissau sestavi seznam podpornih plovil z dovoljenjem in ga brez odlašanja predloži nacionalnemu organu, pristojnemu za nadzor nad ribištvom, in EU.
 10.3
 Podporna plovila morajo imeti ustrezno dovoljenje, izdano v skladu z zakonodajo Gvineje Bissau.
 11. Tehnični pregled (plovila z vlečno mrežo)
 11.1
 Plovilo EU z vlečno mrežo enkrat letno ali po spremembi v tonaži plovila ali če uporaba drugega ribolovnega orodja pomeni spremembo v kategoriji ribolova, opravi tehnični pregled v katerem koli pristanišču v Gvineji Bissau, v skladu z veljavno zakonodajo Gvineje Bissau.
 11.2
 S tehničnim pregledom se preveri skladnost tehničnih značilnosti plovila in ribolovnih orodij na krovu ter določbe, ki urejajo vkrcavanje domačih mornarjev.
 11.3
 Gvineja Bissau opravi tehnični pregled najpozneje v 48 urah po prihodu plovila z vlečno mrežo v pristanišče.
 11.4
 Po opravljenem tehničnem pregledu Gvineja Bissau brez odlašanja poveljniku plovila izda certifikat o skladnosti, EU pa pošlje izvod.
 11.5
 Certifikat o skladnosti velja eno leto. Vendar pa sprememba vrste ribolova, ki pomeni začetek izvajanja ribolova kozic ali njegovo prenehanje, zahteva izdajo novega certifikata o skladnosti. Poleg tega se nov certifikat o skladnosti izda tudi v primeru, če plovilo zapusti izključno ekonomsko cono Gvineje Bissau za obdobje, daljše od 45 dni.
 11.6
 Certifikat o skladnosti se mora ves čas hraniti na krovu plovila.
 11.7
 Stroški tehničnega pregleda v znesku, ki se izračuna na podlagi lestvice, določene z zakonodajo Gvineje Bissau, bremenijo lastnika plovila. Ti stroški ne smejo biti višji od stroškov, ki jih za enako storitev plačajo domača plovila ali plovila, ki plujejo pod zastavo tretje države.
 POGLAVJE III
 Tehnični ukrepi
 1.
 Tehnični ukrepi, ki se uporabljajo za plovila z dovoljenjem za ribolov ter zadevajo območje, ribolovno orodje in raven prilova, so za vsako posamezno kategorijo ribolova določeni v tehničnih dokumentih iz dodatka k tej prilogi.
 2.
 Plovila za ribolov tuna in plovila s površinskimi parangali upoštevajo vsa priporočila, ki jih je sprejela ICCAT.
 POGLAVJE IV
 Prijava ulova
 1. Ribolovni ladijski dnevnik
 1.1
 Poveljnik plovila EU, ki izvaja ribolovne dejavnosti na podlagi Sporazuma, vodi ribolovni ladijski dnevnik; obrazec za vsako kategorijo ribolova se nahaja v dodatku k tej prilogi. Poveljnik izpolni ribolovni ladijski dnevnik za vsak dan prisotnosti plovila na ribolovnem območju Gvineje Bissau.
 1.2
 Poveljnik v ribolovni ladijski dnevnik vsak dan in za vsako vrsto, opredeljeno s tričrkovno oznako organizacije FAO, vpiše količino, ki je bila ulovljena in se hrani na krovu, pri čemer se količina izrazi v kilogramih žive teže ali, kjer je primerno, v številu rib. Za vsako glavno vrsto poveljnik navede tudi neuspešen ulov.
 1.3
 Kjer je primerno, poveljnik v ribolovni ladijski dnevnik vsak dan in za vsako vrsto vpiše količino, odvrženo v morje, ki se izrazi v kilogramih žive teže ali, kjer je primerno, v številu rib.
 1.4
 Ribolovni ladijski dnevnik, ki ga podpiše poveljnik, se izpolni čitljivo z velikimi tiskanimi črkami.
 1.5
 Za pravilnost podatkov v ribolovnem ladijskem dnevniku je odgovoren poveljnik.
 2. Prijava ulova
 2.1
 Poveljnik prijavi ulov plovila tako, da Gvineji Bissau predloži ribolovne ladijske dnevnike, ki zajemajo obdobje prisotnosti plovila na ribolovnem območju Gvineje Bissau.
 2.2
 Ribolovni ladijski dnevniki se predložijo na naslednji način:
 (i)
 če se plovilo nahaja v enem od pristanišč Gvineje Bissau, se izvirnik vsakega ribolovnega ladijskega dnevnika predloži lokalnemu zastopniku Gvineje Bissau, ki pisno potrdi, da ga je prejel;
 (ii)
 če plovilo zapusti ribolovno območje Gvineje Bissau, ne da bi se ustavilo v enem od pristanišč Gvineje Bissau, se izvirnik vsakega ribolovnega ladijskega dnevnika najpozneje v 14 dnevih po prihodu v katero koli drugo pristanišče in vsekakor v 30 dneh po zapustitvi ribolovnega območja Gvineje Bissau pošlje:
 (a)
 Gvineji Bissau po pošti; ali
 (b)
 po telefaksu na številko, ki jo sporoči Gvineja Bissau; ali
 (c)
 po elektronski pošti.
 2.3
 Če Gvineja Bissau lahko prejema prijave ulova po elektronski pošti, poveljnik plovila ribolovne ladijske dnevnike pošlje na elektronski naslov, ki ga sporoči Gvineja Bissau. Gvineja Bissau prejem elektronske pošte brez odlašanja potrdi s povratno elektronsko pošto.
 2.4
 Poveljnik pošlje po en izvod vsakega ribolovnega ladijskega dnevnika EU. Za plovila za ribolov tuna in plovila s površinskimi parangali poveljnik pošlje tudi izvod vsakega ribolovnega ladijskega dnevnika na enega od naslednjih znanstvenih institutov:
 (i)
 IRD (Institut de recherche pour le développement),
 (ii)
 IEO (Instituto Español de Oceanografia) ali
 (iii)
 INIAP (Instituto Nacional de investigação agrária e das Pescas).
 2.5
 Če se plovilo vrne na območje Gvineje Bissau v obdobju veljavnosti dovoljenja za ribolov, ki ga ima plovilo, je treba ponovno prijaviti dejavnosti in ulov.
 2.6
 Če se določbe tega poglavja ne spoštujejo, lahko Gvineja Bissau začasno prekliče dovoljenje za ribolov zadevnega plovila, dokler niso predložene manjkajoče prijave ulova, lastnika plovila pa kaznuje v skladu s predpisi, ki jih v ta namen določa veljavna nacionalna zakonodaja. Če se kršitve navedenih določb ponovijo, lahko Gvineja Bissau zavrne podaljšanje dovoljenja za ribolov. Gvineja Bissau EU brez odlašanja obvesti o kakršni koli kazni, naloženi za takšne kršitve.
 3. Prehod na elektronski sistem
 V skladu z določbami iz dodatka k tej prilogi bodo od 1. januarja 2013 plovila EU zapisovala podatke glede ribolovnih dejavnosti, ki se izvajajo v okviru protokola, in jih Gvineji Bissau sporočala po elektronski pošti.
 4. Obračun pristojbin za plovila za ribolov tuna in plovila s površinskimi parangali
 4.1
 EU za vsako plovilo za ribolov tuna in plovilo s površinskim parangalom na podlagi prijav ulova, ki so jih potrdili zgoraj navedeni znanstveni instituti, naredi končni obračun pristojbin, ki jih mora plačati plovilo za ribolovno sezono predhodnega koledarskega leta.
 4.2
 EU pošlje končni obračun Gvineji Bissau in lastniku plovila najpozneje do 15. junija leta, ki sledu letu, v katerem je bil opravljen ulov.
 4.3
 Če je končni obračun višji od pavšalne pristojbine, ki je bila nakazana za pridobitev dovoljenja za ribolov, lastnik plovila razliko brez odlašanja nakaže Gvineji Bissau. Če je končni obračun nižji od pavšalne pristojbine, se razlika lastniku plovila ne povrne.
 POGLAVJE V
 Iztovarjanje in pretovarjanje
 1.
 Poveljnik plovila EU, ki želi iztovoriti ali pretovoriti ulov iz območja Gvineje Bissau v enem od pristanišč Gvineje Bissau, mora Gvinejo Bissau najmanj 24 ur pred iztovarjanjem ali pretovarjanjem uradno obvestiti o naslednjem:
 (a)
 imenu ribiškega plovila, ki bo iztovarjalo ali pretovarjalo;
 (b)
 pristanišču iztovarjanja ali pretovarjanja;
 (c)
 datumu in predvidenem času iztovarjanja ali pretovarjanja;
 (d)
 količini (v kilogramih žive teže ali, kjer je primerno, v številu rib) vsake vrste, ki se bo iztovorila ali pretovorila (vrsta je opredeljena s tričrkovno oznako organizacije FAO);
 (e)
 v primeru pretovarjanja: imenu plovila prejemnika.
 2.
 V primeru pretovarjanja, mora poveljnik plovila preveriti, ali ima prejemnik dovoljenje za pretovarjanje, ki so ga izdali pristojni organi.
 3.
 Pretovarjanje se mora izvesti v enem od pristanišč Gvineje Bissau. Pretovarjanje na morju je prepovedano.
 4.
 Za nespoštovanje teh določb se naložijo kazni, ki jih v ta namen določa zakonodaja Gvineje Bissau.
 POGLAVJE VI
 Sistem spremljanja prek satelita (VMS)
 1. Sporočila o položaju plovil – sistem VMS
 1.1
 Med zadrževanjem na območju Gvineje Bissau morajo biti plovila EU z dovoljenjem za ribolov opremljena s sistemom spremljanja prek satelita (Vessel Monitoring System – VMS), ki vsako uro omogoča samodejno in stalno sporočanje položaja plovila centru za nadzor ribištva (Fisheries Monitoring Center – FMC) države zastave plovila.
 1.2
 Vsako sporočilo o položaju mora:
 (i)
 vsebovati:
 (a)
 identifikacijo plovila;
 (b)
 zadnji geografski položaj plovila (zemljepisna dolžina in zemljepisna širina), s toleranco, manjšo od 500 metrov, in 99-odstotnim intervalom zaupanja;
 (c)
 datum in čas zabeležbe položaja;
 (d)
 hitrost in smer plovila;
 (ii)
 ter biti oblikovano v skladu z obrazcem iz dodatka k tej prilogi.
 1.3
 Položaj, ki se zabeleži pri vstopu na območje Gvineje Bissau, se označi z oznako „ENT“. Vsak naslednji položaj se označi z oznako „POS“, razen prvega položaja, zabeleženega po izstopu iz območja Gvineje Bissau, ki se označi z oznako „EXI“.
 1.4
 Center za nadzor ribištva države zastave zagotovi samodejno obdelavo in, kjer je primerno, elektronski prenos sporočil o položaju. Sporočila o položaju morajo biti varno zabeležena, hranijo pa se tri leta.
 2. Sporočanje položaja plovila ob motnjah delovanja sistema VMS
 2.1
 Poveljnik mora stalno preverjati, da sistem VMS plovila nemoteno deluje in da se sporočila o položaju pravilno prenašajo centru za nadzor ribištva države zastave.
 2.2
 V primeru motenj se sistem VMS popravi ali zamenja v enem mesecu. Če se sistem VMS ne popravi v navedenem roku, plovilu ni več dovoljeno izvajati ribolovnih dejavnosti na območju Gvineje Bissau.
 2.3
 Plovila, ki izvajajo ribolovne dejavnosti na območju Gvineje Bissau s pokvarjenim sistemom VMS, centru za nadzor ribištva države zastave pošiljajo sporočila o položaju po elektronski pošti, radijski zvezi ali po telefaksu vsaj vsake štiri ure, pri čemer predložijo vse podrobne podatke iz odstavka 1.2.
 3. Varno pošiljanje sporočil o položaju centru za nadzor ribištva Gvineje Bissau
 3.1
 Čim bo center za nadzor ribištva Gvineje Bissau začel delovati, bo center za nadzor ribištva države zastave samodejno pošiljal sporočila o položaju zadevnih plovil centru za nadzor ribištva Gvineje Bissau. Center za nadzor ribištva države zastave in center za nadzor ribištva Gvineje Bissau si izmenjata elektronske naslove ter se brez odlašanja obvestita o vsakršni spremembi teh naslovov.
 3.2
 Pošiljanje sporočil o položaju med centrom za nadzor ribištva države zastave in centrom za nadzor ribištva Gvineje Bissau se izvaja po elektronski pošti po sistemu varnega komuniciranja.
 3.3
 Center za nadzor ribištva Gvineje Bissau in center za nadzor ribištva države zastave se medsebojno in brez odlašanja obvestita o vsakršni prekinitvi sprejemanja zaporednih sporočil o položaju plovila z dovoljenjem za ribolov, če zadevno plovilo ni poslalo uradnega obvestila o izstopu iz območja.
 4. Motnje v sistemu komuniciranja
 4.1
 Gvineja Bissau zagotovi, da je njena elektronska oprema združljiva z opremo centra za nadzor ribištva države zastave in brez odlašanja obvesti EU o vsakršnih motnjah pri komuniciranju in sprejemanju sporočil o položaju, da se v najkrajšem možnem času poišče tehnična rešitev. Skupni odbor je obveščen o vsakršnem morebitnem sporu.
 4.2
 Šteje se, da je poveljnik odgovoren za vsakršno dokazano ravnanje s sistemom VMS plovila, ki je bilo storjeno z namenom povzročitve motenj v delovanju sistema ali spremembe sporočil o položaju. Za vsako kršitev se naložijo kazni, ki jih določa zakonodaja Gvineje Bissau.
 5. Sprememba pogostnosti pošiljanja sporočil o položaju
 5.1
 Na podlagi utemeljenih elementov, ki bi lahko dokazovali kršitev, lahko Gvineja Bissau od centra za nadzor ribištva države zastave zahteva zmanjšanje intervala pošiljanja sporočil o položaju plovila na trideset minut za določeno obdobje preiskave, pri čemer se izvod zahtevka pošlje EU. Gvineja Bissau predloži ustrezne dokazne elemente centru za nadzor ribištva države zastave in tudi EU. Center za nadzor ribištva države zastave začne brez odlašanja Gvineji Bissau pošiljati sporočila o položaju v zmanjšanih presledkih. Gvineja Bissau center za nadzor ribištva države zastave in EU takoj obvesti o koncu preiskave.
 5.2
 Po izteku obdobja preiskave Gvineja Bissau obvesti center za nadzor ribištva države zastave in EU o morebitnem razvoju dogodkov.
 POGLAVJE VII
 Nadzor
 1. Vstopanje na ribolovno območje in zapuščanje ribolovnega območja
 1.1
 O vsakem vstopu plovila EU z dovoljenjem za ribolov na ribolovno območje Gvineje Bissau ali izstopu iz njega se Gvineja Bissau uradno obvesti v roku štiriindvajsetih ur pred vstopom ali izstopom. Za plovila za ribolov tuna in plovila s površinskimi parangali se rok skrajša na šest ur.
 1.2
 Ob uradnem obvestilu o vstopu ali izstopu plovilo sporoči zlasti naslednje:
 (i)
 predvideni datum, čas in mesto vplutja oziroma izplutja;
 (ii)
 količino, izraženo v kilogramih žive teže ali, kjer je primerno, v številu rib, za vsako vrsto rib, opredeljeno s tričrkovno oznako organizacije FAO, ki se hrani na krovu;
 (iii)
 predstavitev proizvodov.
 1.3
 Uradno obveščanje se prednostno opravi po elektronski pošti, če to ni možno, pa po telefaksu ali po radijski zvezi, in sicer na elektronski naslov, klicno številko ali frekvenco, ki jih sporoči Gvineja Bissau. Gvineja Bissau zadevnim plovilom in EU brez odlašanja sporoči vsakršno spremembo elektronskega naslova, klicne številke ali frekvence.
 1.4
 Vsako plovilo, ki je prestreženo pri opravljanju ribolovnih dejavnosti na območju Gvineje Bissau in ni predhodno uradno obvestilo o svoji prisotnosti, se šteje za plovilo, ki opravlja ribolovne dejavnosti brez dovoljenja.
 2. Inšpekcijski pregledi
 2.1
 Poveljniki plovil Evropske unije, ki opravljajo ribolovne dejavnosti v vodah Gvineje Bissau, dovolijo in omogočijo vkrcanje in opravljanje nalog pooblaščenim uradnikom Gvineje Bissau, odgovornim za inšpekcijske preglede ribolovnih dejavnosti.
 2.2
 Ti uradniki se na krovu ne zadržujejo dlje, kot je potrebno, da opravijo svoje naloge.
 2.3
 Po opravljenem inšpekcijskem pregledu se poveljniku plovila predloži poročilo o uradnem obisku.
 POGLAVJE VIII
 Kršitve
 1. Obravnava kršitev
 1.1
 Vsaka kršitev, ki jo stori plovilo EU z dovoljenjem za ribolov glede na določbe te priloge, mora biti omenjena v poročilu o inšpekcijskem pregledu.
 1.2
 Dejstvo, da poveljnik podpiše poročilo o inšpekcijskem pregledu, ne posega v pravico lastnika plovila do obrambe zoper prijavljeno kršitev.
 2. Ustavitev plovila – informativni sestanek
 2.1
 Če v zvezi s prijavljeno kršitvijo tako določa nacionalna zakonodaja, se od plovila EU, ki krši predpise, lahko zahteva, da ustavi ribolovne dejavnosti in se, če je na morju, vrne v eno od pristanišč Gvineje Bisau.
 2.2
 Gvineja Bissau najpozneje v 48 urah EU uradno obvesti o vsakršni ustavitvi plovila EU z dovoljenjem za ribolov. Obvestilu so priloženi dokazi o prijavljeni kršitvi.
 2.3
 Pred sprejetjem kakršnih koli ukrepov glede plovila, poveljnika ali tovora, razen ukrepov za zavarovanje dokazov, Gvineja Bissau na zahtevo EU v enem delovnem dnevu od uradnega obvestila o ustavitvi plovila skliče informativni sestanek za pojasnitev dejstev, na podlagi katerih je bilo plovilo ustavljeno, in predstavitev morebitnih posledic. Informativnega sestanka se lahko udeleži predstavnik države zastave plovila.
 3. Kazni za kršitve – postopek poravnave
 3.1
 Kazen za prijavljeno kršitev določi Gvineja Bissau v skladu z določbami veljavne nacionalne zakonodaje.
 3.2
 Če obravnavanje kršitve zahteva uvedbo sodnega postopka, se najprej izpelje postopek poravnave med Gvinejo Bissau in EU, da se določijo pogoji in višina kazni. V postopek poravnave je lahko vključen predstavnik države zastave plovila. Postopek poravnave se zaključi najpozneje štiri dni po uradnem obvestilu o ustavitvi plovila.
 4. Sodni postopek – bančna varščina
 4.1
 Če postopek poravnave ni uspešen in se primer kršitve predloži pristojnemu sodnemu organu, lastnik plovila, ki krši predpise, položi bančno varščino pri banki, ki jo izbere Gvineja Bissau, v znesku, ki ga določi Gvineja Bissau, in ki krije vse stroške, povezane z ustavitvijo plovila, ocenjeno globo in morebitne odškodnine. Bančna varščina je blokirana do zaključka sodnega postopka.
 4.2
 Bančna varščina se sprosti in vrne lastniku plovila takoj po izreku sodbe, in sicer:
 (a)
 v celoti, če ni izrečena nobena kazen;
 (b)
 v višini razlike, če kazen vključuje globo, ki je nižja od zneska bančne varščine.
 4.3
 Gvineja Bissau EU obvesti o izidu sodnega postopka v 8 dneh po izreku sodbe.
 5. Sprostitev plovila
 Plovilo in poveljnik lahko zapustita pristanišče takoj po poravnavi kazni, ki je bila določena na podlagi postopka poravnave, ali po pologu bančne varščine.
 POGLAVJE IX
 Vkrcanje mornarjev
 1. Število mornarjev, ki se vkrcajo
 1.1
 V času veljavnosti dovoljenja za ribolov vsako plovilo EU z vlečno mrežo lahko vkrca mornarje iz Gvineje Bissau skladno z naslednjimi omejitvami:
 (i)
 štiri mornarje za plovila z nosilnostjo, manjšo od 250 BRT;
 (ii)
 pet mornarjev za plovila z nosilnostjo med 250 BRT in 400 BRT;
 (iii)
 šest mornarjev za plovila z nosilnostjo med 400 BRT in 650 BRT;
 (iv)
 sedem mornarjev za plovila z nosilnostjo, večjo od 650 BRT.
 1.2
 Lastniki plovil EU si prizadevajo za vkrcanje dodatnih domačih mornarjev.
 2. Prosta izbira mornarjev
 2.1
 Gvineja Bissau vodi okvirni seznam mornarjev, ki so usposobljeni za vkrcanje na plovila EU.
 2.2
 Lastnik plovila ali njegov konsignatar s tega seznama izbere mornarje, ki se vkrcajo, in Gvinejo Bissau uradno obvesti, da so izbrani mornarji postali člani posadke.
 3. Pogodbe
 3.1
 Pogodbo o zaposlitvi mornarjev v sodelovanju z Gvinejo Bissau sestavita lastnik ladje ali njegov konsignatar in mornar, ki ga lahko zastopa sindikat. V pogodbi sta zlasti določena datum in pristanišče vkrcanja na plovilo.
 3.2
 Po pogodbi je mornar upravičen do sistema socialnega varstva, ki mu pripada v Gvineji Bissau. Socialno varstvo vključuje življenjsko zavarovanje za smrt ter zdravstveno in nezgodno zavarovanje.
 3.3
 Podpisniki prejmejo izvod pogodbe.
 3.4
 Bissavski mornarji uživajo temeljne pravice na področju dela, ki jih določa Deklaracija Mednarodne organizacije dela (MOD). To so zlasti svoboda združevanja, učinkovito priznanje pravice do pogajanj za sklenitev kolektivnih pogodb ter odprava diskriminacije pri zaposlovanju in opravljanju poklica.
 4. Osebni prejemki mornarjev
 4.1
 Osebne prejemke bissavskih mornarjev izplačujejo lastniki plovil. Osebni prejemek se določi pred izdajo dovoljenja za ribolov s sporazumnim dogovorom med lastnikom plovila ali njegovim konsignatarjem in Gvinejo Bissau.
 4.2
 Osebni prejemek ne sme biti nižji od osebnega prejemka članov posadke bissavskih plovil ali pod standardi MOD.
 5. Obveznosti mornarja
 Večer pred datumom vkrcanja, določenim s pogodbo, se mornar zglasi pri poveljniku plovila, za katerega je bil izbran. Poveljnik mornarja obvesti o datumu in času vkrcanja. Če se mornar ne zglasi na dogovorjeni dan in ob dogovorjenem času, pogodba o zaposlitvi preneha veljati. Prosto mesto se nadomesti z drugim bissavskim mornarjem, pri čemer to ne sme zakasniti izplutja plovila.
 POGLAVJE X
 Opazovalci
 1. Opazovanje ribolovnih dejavnosti
 1.1
 Ribolovne dejavnosti plovil z dovoljenjem za ribolov, ki se izvajajo v okviru Sporazuma, se opazujejo.
 1.2
 Za plovila za ribolov tuna in plovila s površinskimi parangali se pogodbenici z zainteresiranimi državami čim prej posvetujeta o določitvi sistema regionalnih opazovalcev in izbiri pristojne ribolovne organizacije.
 1.3
 Ostala plovila vkrcajo opazovalca, ki ga imenuje Gvineja Bissau.
 2. Plovila in imenovani opazovalci
 2.1
 Ob izdaji dovoljenj za ribolov Gvineja Bissau EU in lastnika plovila ali njegovega konsignatarja obvesti o plovilih in imenovanih opazovalcih ter trajanju prisotnosti opazovalca na krovu posameznega plovila. Gvineja Bissau brez odlašanja obvesti EU in lastnika plovila ali njegovega konsignatarja o vsakršni spremembi glede plovil in imenovanih opazovalcev.
 2.2
 Opazovalci se na krovu plovila zadržijo samo tako dolgo, da opravijo svoje naloge.
 3. Pavšalni finančni prispevek
 Ob plačilu pristojbine lastnik plovila Gvineji Bissau za vsako plovilo, ki vkrca opazovalca, nakaže pavšalni znesek v višini 6 000 EUR na leto, ki se prilagodi pro rata temporis glede na trajanje dovoljenja za ribolov.
 4. Osebni prejemek opazovalca
 Osebni prejemek in socialne prispevke za opazovalca krije Gvineja Bissau.
 5. Pogoji vkrcanja
 5.1
 O pogojih vkrcanja opazovalca se sporazumno dogovorita lastnik plovila ali njegov konsignatar in Gvineja Bissau.
 5.2
 Opazovalec se na krovu obravnava kot častnik. Vendar se pri nastanitvi opazovalca na krovu upošteva tehnična struktura plovila.
 5.3
 Stroške nastanitve in hrane na krovu plovila krije lastnik plovila.
 5.4
 Poveljnik stori vse, kar je v njegovi moči, da zagotovi fizično varnost in dobro počutje opazovalca.
 5.5
 Opazovalec ima na voljo vso opremo, ki jo potrebuje za opravljanje svojih nalog. Opazovalec ima dostop do sredstev komuniciranja in dokumentov v zvezi z ribolovnimi dejavnostmi plovila, zlasti ribolovnega ladijskega dnevnika in navigacijskega dnevnika, ter do delov plovila, ki so neposredno povezani z izvajanjem njegovih nalog.
 6. Obveznosti opazovalca
 Med prisotnostjo na krovu opazovalec:
 (a)
 stori vse potrebno za zagotovitev nemotenega poteka ribolovnih dejavnosti;
 (b)
 spoštuje blago in opremo na krovu;
 (c)
 spoštuje zaupnost vseh dokumentov, ki pripadajo plovilu.
 7. Vkrcanje in izkrcanje opazovalca
 7.1
 Opazovalec se vkrca v pristanišču, ki ga izbere lastnik plovila.
 7.2
 Lastnik plovila ali njegov konsignatar Gvineji Bissau 10 dni pred vkrcanjem sporoči datum, čas in pristanišče vkrcanja opazovalca. Če se opazovalec vkrca v tujini, njegove stroške potovanja do pristanišča vkrcanja plača lastnik plovila.
 7.3
 Če se opazovalec ne izkrca v pristanišču Gvineje Bissau, lastnik plovila krije stroške čimprejšnje vrnitve opazovalca v Gvinejo Bissau.
 8. Naloge opazovalca
 Opazovalec opravlja naslednje naloge:
 (a)
 opazovanje ribolovnih dejavnosti plovila;
 (b)
 preverjanje položaja plovila med ribolovnimi dejavnostmi;
 (c)
 opravljanje dejavnosti v okviru znanstvenih programov, vključno z biološkim vzorčenjem;
 (d)
 beleženje uporabljenega ribolovnega orodja;
 (e)
 preverjanje podatkov o ulovu na območju Gvineje Bissau, ki so zapisani v ribolovnem ladijskem dnevniku;
 (f)
 preverjanje odstotka prilova za vsako kategorijo, kot je določeno v tehničnih dokumentih, in ocenjevanje zavrženega ulova;
 (g)
 sporočanje ugotovitev najmanj enkrat tedensko po radijski zvezi, vključno s količino ulova in prilova na krovu.
 9. Poročilo opazovalca
 9.1
 Opazovalec poveljniku plovila predloži poročilo o svojih ugotovitvah, preden se izkrca. Poveljnik plovila lahko poda pripombe k poročilu opazovalca. Poročilo podpišeta opazovalec in poveljnik. Poveljnik prejme izvod poročila opazovalca.
 9.2
 Opazovalec predloži poročilo Gvineji Bissau. Podatki o ulovu in zavržkih se sporočijo Znanstvenemu inštitutu Gvineje Bissau (CIPA), ki jih po obdelavi in analizi, predloži skupnemu znanstvenemu odboru.
 Dodatki
 1 –
 Obrazec za izdajo dovoljenja za ribolov
 2 –
 Statistika o ulovu in ribolovnem naporu
 3 –
 Ribolovni ladijski dnevnik plovil za ribolov tunov
 4 –
 Elektronsko poročanje o ribolovnih dejavnostih
 5 –
 Pošiljanje sporočil sistema za spremljanje plovil (VMS) Gvineji Bissau
 6 –
 Tehnični dokumenti po kategorijah
 Dodatek 1
 OBRAZEC ZA IZDAJO DOVOLJENJA ZA RIBOLOV
 Dodatek 2
 Dodatek 3
 RIBOLOVNI LADIJSKI DNEVNIK PLOVIL ZA RIBOLOV TUNOV
 Dodatek 4
 ELEKTRONSKO POROČANJE O RIBOLOVNIH DEJAVNOSTIH
 Sistem za elektronsko zapisovanje in poročanje
 1.
 Vsako plovilo EU, ki izvaja ribolovne dejavnosti v okviru tega protokola, mora biti v času, ko se nahaja v vodah Gvineje Bissau, opremljeno z delujočim sistemom elektronskega zapisovanja in poročanja (v nadaljnjem besedilu: sistem ERS (ERS – Electronic Reporting System)), ki omogoča zapis in prenos podatkov glede ribolovnih dejavnosti (v nadaljnjem besedilu: podatki ERS). Plovilu EU, ki ni opremljeno s sistemom ERS ali katerega sistem ERS ne deluje, ni dovoljeno začeti z ribolovnimi dejavnostmi v vodah Gvineje Bissau.
 2.
 Država članica zastave in Gvineja Bissau zagotovita, da je njun nacionalni center za nadzor ribištva (FMC) opremljen z računalniško opremo in računalniškimi programi, potrebnimi za samodejen prenos podatkov ERS v formatu XML, ki je na voljo na spletni strani http://ec.europa.eu/cfp/control/codes/index_en.htm, in za elektronsko shranjevanje podatkov ERS za obdobje najmanj treh let. Vse spremembe ali posodobitve formata morajo biti označene in datirane ter začnejo veljati po preteku šestih mesecev.
 3.
 Za prenos podatkov ERS se uporabijo elektronska komunikacijska sredstva, s katerimi v imenu EU upravlja Evropska komisija.
 4.
 Strani zagotovijo, da se podatki ERS zapisujejo v zaporedju.
 5.
 Država članica zastave in Gvineja Bissau zagotovita, da si njuna centra za nadzor ribištva medsebojno sporočita imena, elektronske naslove ter koristne telefonske številke in številke telefaksov. Vse naknadne spremembe teh podatkov se nemudoma sporočijo.
 Prenos podatkov ERS
 6.
 Vsako plovilo EU, ki izvaja ribolovne dejavnosti v okviru tega protokola:
 (a)
 vodi elektronski ladijski dnevnik za vsak dan prisotnosti plovila v vodah Gvineje Bissau. Vsaka vrsta je opredeljena s tričrkovno oznako organizacije FAO in izražena v kilogramih žive teže ali, po potrebi, v številu rib;
 (b)
 ne glede na določbe iz poglavja VII ob vsakem vstopu v vode Gvineje Bissau ali izstopu iz njih pošlje sporočilo o količinah rib, obdržanih na krovu, za vsako vrsto, določeno v dovoljenju za ribolov;
 (c)
 evidentira ulov v vodah Gvineje Bissau za vsako vrsto in za vsako vleko mreže, pri čemer ugotovi količino ulova in zavržkov. Če ni ulova, mora poveljnik to označiti za vsako vrsto, določeno v dovoljenju za ribolov;
 (d)
 ne glede na določbe iz poglavja V za vsako vrsto evidentira pretovorjene in/ali iztovorjene količine;
 (e)
 centru za nadzor ribištva svoje države zastave sporoči podatke ERS po elektronski pošti in pred 23:59 (UTC).
 7.
 Za pravilnost zapisanih in sporočenih podatkov ERS je odgovoren poveljnik.
 8.
 Država članica zastave zagotovi, da njen center za nadzor ribištva brez odlašanja sporoči podatke ERS bissavskemu centru za nadzor ribištva, v skladu s postopkom in v formatu iz odstavka 2.
 9.
 Center za nadzor ribištva Gvineje Bissau:
 (a)
 zaupno obravnava vse podatke ERS;
 (b)
 najkasneje v 48 urah po koncu vsakokratnega pretovarjanja in/ali iztovarjanja centru za nadzor ribištva države zastave plovila sporoči podatke ERS.
 Tehnična okvara
 10.
 Država zastave plovila EU zagotovi, da so poveljnik, lastnik ali njegov zastopnik brez odlašanja obveščeni o kakršni koli tehnični okvari sistema ERS, ki je vgrajen v plovilo.
 11.
 V primeru tehnične okvare sistema ERS, poveljnik in/ali lastnik zagotovita, da se sistem ERS popravi ali zamenja v enem mesecu od okvare.
 12.
 Plovilo EU, ki izvaja ribolovne dejavnosti z okvarjenim sistemom ERS, centru za nadzor ribištva svoje države zastave vsak dan pred 23:59 (UTC) na kakršen koli drug način elektronskega poročanja, ki je na voljo, sporoči podatke ERS.
 Neprejem podatkov ERS
 13.
 Center za nadzor ribištva Gvineje Bissau brez odlašanja uradno obvesti center za nadzor ribištva države zastave in EU o vsakršni prekinitvi prenosa podatkov ERS plovila EU, ki izvaja ribolovne dejavnosti v okviru tega protokola.
 14.
 Po prejemu tega uradnega obvestila center za nadzor ribištva države zastave brez odlašanja ugotovi razloge, zakaj podatki ERS niso bili sporočeni, in sprejme ustrezne ukrepe za rešitev te težave. Center za nadzor ribištva države zastave brez odlašanja obvesti center za nadzor ribištva Gvineje Bissau in EU o ugotovljenih razlogih in ustreznih korekcijskih ukrepih.
 15.
 Center za nadzor ribištva države zastave centru za nadzor ribištva Gvineje Bissau brez odlašanja pošlje manjkajoče podatke ERS.
 16.
 V primeru nedelovanja centra za nadzor ribištva Gvineje Bissau EU Gvineji Bissau zbirne podatke ERS plovil EU, ki so opravljala ribolovne dejavnosti v njenih vodah, sporoči mesečno.
 Dodatek 5
 POŠILJANJE SPOROČIL SISTEMA ZA SPREMLJANJE PLOVIL (VMS) GVINEJI BISSAU
 Podatek
 Oznaka polja
 Obvezen/neobvezen
 Ugotovitve
 Začetek zapisa
 SR
 O
 Podatek o sistemu; označuje začetek zapisa
 Naslov
 AD
 O
 Podatek o sporočilu; 3-črkovna ISO oznaka države prejemnice
 Pošiljatelj
 FR
 O
 Podatek o sporočilu; 3-črkovna ISO oznaka države pošiljateljice
 Številka zapisa
 RN
 N
 Podatek o sporočilu; serijska številka zapisa za ustrezno leto
 Datum zapisa
 RD
 N
 Podatek o sporočilu; datum prenosa
 Čas zapisa
 RT
 N
 Podatek o sporočilu; čas prenosa
 Vrsta sporočila
 TM
 O
 Podatek o sporočilu; vrsta sporočila: „ENT“, „POS“ ali „EXI“
 Ime plovila
 NA
 N
 Ime plovila
 Zunanja registrska številka
 XR
 N
 Podatek o plovilu; številka na boku plovila
 Radijski klicni znak
 RC
 O
 Podatek o plovilu; mednarodni radijski klicni znak plovila
 Ime poveljnika
 MA
 O
 Ime poveljnika plovila
 Interna referenčna številka
 IR
 O
 Podatek o plovilu; enotna številka plovila kot tričrkovna ISO oznaka države zastave, ki ji sledi številka
 Zemljepisna širina
 LT
 O
 Podatek o geografskem položaju; položaj ± 99.999 (WGS-84)
 Zemljepisna dolžina
 LG
 O
 Podatek o geografskem položaju; položaj ± 999.999 (WGS-84)
 Hitrost
 SP
 O
 Podatek o geografskem položaju; hitrost plovila v desetinkah vozla
 Smer
 CO
 O
 Podatek o geografskem položaju; smer plovila v obsegu 360°
 Datum
 DA
 O
 Podatek o geografskem položaju; datum zabeleženja položaja UTC (LLLLMMDD)
 Čas
 TI
 O
 Podatek o geografskem položaju; čas zabeleženja položaja UTC (UUMM)
 Konec zapisa
 ER
 O
 Podatek o sistemu; označuje konec zapisa
 Podatki o obliki
 Vsak prenos podatkov je strukturiran na naslednji način:
 —
 dvojna poševnica (//) in oznaka „SR“ označujeta začetek sporočila;
 —
 dvojna poševnica (//) in oznaka polja označujeta začetek podatkovnega elementa;
 —
 enojna poševnica (/) ločuje kodo polja in podatkovni element;
 —
 pari podatkovnih elementov so ločeni z razmikom;
 —
 oznaka „ER“ in dvojna poševnica (//) označujeta konec zapisa.
 Dodatek 6
 DOKUMENT 1 – RIBOLOVNA KATEGORIJA 1:
 ZAMRZOVALNA PLOVILA Z VLEČNO MREŽO ZA RIBOLOV RIB KOSTNIC IN GLAVONOŽCEV
 1. Ribolovno območje
 Onstran 12 morskih milj od osnovne črte, vključno z območjem, ki ga skupno upravljata Gvineja Bissau in Senegal, ki poteka na severu do azimuta 268°.
 2. Dovoljeno orodje
 2.1
 Dovoljeni so klasične vlečne mreže s širilkami in druga selektivna orodja.
 2.2
 Dovoljena so plovila s stransko vodenimi vlečnimi mrežami.
 2.3
 Pri vseh ribolovnih orodjih je prepovedana uporaba vseh načinov ali sredstev za blokiranje mrežnih očes ali ki povzročijo zmanjšanje selektivne dejavnosti. Vendar je za preprečitev obrabe ali raztrganja dovoljeno izključno pod spodnji del vreče pridnene vlečne mreže pričvrstiti mrežaste varovalne podloge ali varovalne podloge iz drugega materiala. Te podloge se pričvrstijo samo na sprednje in stranske robove vreče vlečne mreže. Za zgornjo stran vlečne mreže je dovoljeno uporabiti varovalna sredstva pod pogojem, da so iz enega kosa mreže, ki je iz enakega materiala, kot je vreča, in katere raztegnjena očesa merijo najmanj 300 milimetrov.
 2.4
 Uporaba debelejše vrvi, enostavne ali pletene, za spletene vreče, je prepovedana.
 3. Najmanjša dovoljena velikost mrežnega očesa
 70 mm
 4. Prilov
 V skladu z bissavskimi predpisi.
 4.1
 Plovila za ribolov rib kostnic imajo ob koncu ribolovnega potovanja lahko na krovu največ 9 % rakov in 9 % glavonožcev od celotnega ulova na ribolovnem območju Gvineje Bissau.
 4.2
 Plovila za ribolov glavonožcev imajo ob koncu ribolovnega potovanja lahko na krovu največ 9 % rakov od celotnega ulova na ribolovnem območju Gvineje Bissau.
 4.3
 Vsako prekoračenje odstotkov dovoljenega prilova se kaznuje v skladu z bissavskimi predpisi.
 4.4
 Na podlagi priporočila skupnega znanstvenega odbora se v okviru skupnega odbora pogodbenici posvetujeta o ureditvi dovoljenega odstotka prilova.
 5. Dovoljena tonaža/Pristojbine
 5.1
 Dovoljena tonaža (BRT)
 3 500 BRT na leto
 5.2
 Pristojbine v EUR na BRT na leto
 256 EUR/BRT/leto
 V primeru trimesečnih ali šestmesečnih dovoljenj se pristojbine izračunavajo pro rata temporis glede na trajanje dovoljenja, povečane za 4 % oziroma 2,5 %.
 DOKUMENT 2: RIBOLOVNA KATEGORIJA 2
 PLOVILA Z VLEČNO MREŽO ZA RIBOLOV KOZIC
 1. Ribolovno območje
 Onstran 12 morskih milj od osnovne črte, vključno z območjem, ki ga skupno upravljata Gvineja Bissau in Senegal, ki poteka na severu do azimuta 268°.
 2. Dovoljeno orodje
 2.1
 Dovoljeni so klasične vlečne mreže s širilkami in druga selektivna orodja.
 2.2
 Dovoljena so plovila s stransko vodenimi vlečnimi mrežami.
 2.3
 Pri vseh ribolovnih orodjih je prepovedana uporaba vseh načinov ali sredstev za blokiranje mrežnih očes ali ki povzročijo zmanjšanje selektivne dejavnosti. Vendar je za preprečitev obrabe ali raztrganja dovoljeno izključno pod spodnji del vreče pridnene vlečne mreže pričvrstiti mrežaste varovalne podloge ali varovalne podloge iz drugega materiala. Te podloge se pričvrstijo samo na sprednje in stranske robove vreče vlečne mreže. Za zgornjo stran vlečne mreže je dovoljeno uporabiti varovalna sredstva pod pogojem, da so iz enega kosa mreže, ki je iz enakega materiala, kot je vreča, in katere raztegnjena očesa merijo najmanj 300 milimetrov.
 2.4
 Uporaba debelejše vrvi, enostavne ali pletene, za spletene vreče, je prepovedana.
 3. Najmanjša dovoljena velikost mrežnega očesa
 50 mm.
 4. Prilov
 V skladu z bissavskimi predpisi:
 4.1
 Plovila za ribolov kozic imajo ob koncu ribolovnega potovanja lahko na krovu največ 50 % glavonožcev in rib kostnic od celotnega ulova na ribolovnem območju Gvineje Bissau.
 4.2
 Vsako prekoračenje odstotkov dovoljenega prilova se kaznuje v skladu z bissavskimi predpisi.
 4.3
 Na podlagi priporočila skupnega znanstvenega odbora se v okviru skupnega odbora pogodbenici posvetujeta o ureditvi dovoljenega odstotka prilova.
 5. Dovoljena tonaža/Pristojbine
 5.1
 Dovoljena tonaža (BRT)
 3 700 BRT na leto
 5.2
 Pristojbine v EUR na BRT na leto
 344 EUR/BRT/leto
 V primeru trimesečnih ali šestmesečnih dovoljenj se pristojbine izračunavajo pro rata temporis glede na trajanje dovoljenja, povečane za 4 % oziroma 2,5 %.
 DOKUMENT 3 – RIBOLOVNA KATEGORIJA 3:
 PLOVILA ZA RIBOLOV TUNA Z RIBIŠKIMI PALICAMI
 1. Ribolovno območje:
 1.1
 Onstran 12 morskih milj od osnovne črte, vključno z območjem, ki ga skupno upravljata Gvineja Bissau in Senegal, ki poteka na severu do azimuta 268°.
 1.2
 Plovila za ribolov tunov z ribiško palico lahko za izvajanje ribolova na ribolovnem območju Gvineje Bissau lovijo z živimi vabami.
 2. Dovoljeno orodje:
 2.1
 Ribiške palice
 2.2
 Zaporne plavarice z živo vabo: 16 mm
 3. Prilov:
 3.1
 V skladu s Konvencijo o selitvenih vrstah in resolucijami ICCAT je prepovedan ribolov morskega psa orjaka (Cetorhinus maximus), belega morskega volka (Carcharodon carcharias), velikooke morske lisice (Alopias superciliosus), kladvenic iz družine Sphyrnidae (razen kladvenice Sphyrna tiburo), dolgoplavutega morskega psa (Carcharhinus longimanus) in svilnatega morskega psa (Carcharhinus falciformis). Prepovedan je ribolov morskega vola (Carcharias taurus) in pepelastega morskega psa (Galeorhinus galeus).
 3.2
 Na podlagi znanstvenih priporočil se v okviru skupnega odbora pogodbenici posvetujeta o posodobitvi tega seznama.
 4. Dovoljena tonaža/pristojbine:
 4.1
 Dodatna pristojbina na tono ulova
 25 EUR/tono
 4.2
 Pavšalna letna pristojbina
 550 EUR za 22 ton na plovilo
 4.3
 Število plovil z dovoljenjem za ribolov
 12 plovil
 DOKUMENT 4: RIBOLOVNA KATEGORIJA 4
 ZAMRZOVALNA PLOVILA ZA RIBOLOV TUNOV S POTEGALKO IN PARANGALOM
 1. Ribolovno območje
 Onstran 12 morskih milj od osnovne črte, vključno z območjem, ki ga skupno upravljata Gvineja Bissau in Senegal, ki poteka na severu do azimuta 268°.
 2. Dovoljeno orodje:
 Potegalka in površinski parangali
 3. Prilov:
 V skladu s Konvencijo o selitvenih vrstah in resolucijami ICCAT je prepovedan ribolov morskega psa orjaka (Cetorhinus maximus), belega morskega volka (Carcharodon carcharias), velikooke morske lisice (Alopias superciliosus), kladvenic iz družine Sphyrnidae (razen kladvenice Sphyrna tiburo), dolgoplavutega morskega psa (Carcharhinus longimanus) in svilnatega morskega psa (Carcharhinus falciformis). Prepovedan je ribolov morskega vola (Carcharias taurus) in pepelastega morskega psa (Galeorhinus galeus).
 Na podlagi znanstvenih priporočil se v okviru skupnega odbora pogodbenici posvetujeta o posodobitvi tega seznama.
 4. Dovoljena tonaža/Pristojbine
 4.1
 Dodatna pristojbina na tono ulova
 35 EUR/tono
 4.2
 Pavšalna letna pristojbina
 3 500 EUR za 100 ton na plovilo
 4.3
 Število plovil z dovoljenjem za ribolov
 28 plovil
 Razlaga pojma potovanje:
 V tem dodatku se trajanje potovanja plovila EU opredeli kot:
 —
 obdobje, ki preteče med vstopom na ribolovno območje Gvineje Bissau in izstopom iz njega;
 —
 ali obdobje, ki preteče od vstopa na ribolovno območje Gvineje Bissau do pretovarjanja;
 —
 ali obdobje, ki preteče od vstopa na ribolovno območje Gvineje Bissau do iztovarjanja v Gvineji Bissau.


text:
 Avis juridique important
 |
 22001D0119
 Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 119/2001 av den 28 september 2001 om ändring av bilaga XIII (Transport) till EES-avtalet
 Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 322 , 06/12/2001 s. 0035 - 0035
 Gemensamma EES-kommitténs beslutnr 119/2001av den 28 september 2001om ändring av bilaga XIII (Transport) till EES-avtaletGEMENSAMMA EES-KOMMITTÉN HAR BESLUTAT FÖLJANDEmed beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, ändrat genom protokollet med justeringar av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, nedan kallat "avtalet", särskilt artikel 98 i detta, ochav följande skäl:(1) Bilaga XIII till avtalet ändrades genom Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 93/2001 av den 13 juli 2001(1).(2) Kommissionens beslut 2001/260/EG av den 21 mars 2001 om de grundegenskaper för driftlednings- och signaleringssystemet i det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg som i punkt 3 i bilaga II till direktiv 96/48/EG kallas ERTMS-värden(2) bör införlivas med avtalet.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Följande nya punkt skall införas efter punkt 37b (kommissionens beslut 1999/569/EG) i bilaga XIII till avtalet: "37c. 32001 D 0260: Kommissionens beslut 2001/260/EG av den 21 mars 2001 om de grundegenskaper för driftlednings- och signaleringssystemet i det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg som i punkt 3 i bilaga II till direktiv 96/48/EG kallas ERTMS-värden (EGT L 93, 3.4.2001, s. 53)."Artikel 2Texterna till kommissionens beslut 2001/260/EG på isländska och norska, som skall offentliggöras i EES-supplementet till Europeiska gemenskapernas officiella tidning, skall vara autentiska.Artikel 3Detta beslut träder i kraft den 29 september 2001 under förutsättning att alla anmälningar enligt artikel 103.1 i avtalet har gjorts till Gemensamma EES-kommittén(3).Artikel 4Detta beslut skall offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska gemenskapernas officiella tidning.Utfärdat i Bryssel den 28 september 2001.På Gemensamma EES-kommitténs vägnarE. BullOrdförande(1) EGT L 251, 20.9.2001, s. 19.(2) EGT L 93, 3.4.2001, s. 53.(3) Inga konstitutionella krav angivna.