text:
 |
 52011PC0651
 Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS siseringitehingute ja turuga manipuleerimise (turu kuritarvitamise) kohta /* KOM/2011/0651 lõplik - 2011/0295 (COD) */
 SELETUSKIRI
 1.
 ETTEPANEKU TAUST
 2003. aasta alguses vastu võetud turu
 kuritarvitamist käsitleva direktiiviga 2003/6/EÜ[1] kehtestati
 terviklik siseringitehingute ja turuga manipuleerimise (nimetatakse koos „turu
 kuritarvitamiseks”) vastu võitlemise raamistik. Direktiivi eesmärk on
 suurendada investorite usaldust ja turu terviklikkust, keelates siseteavet
 omavatel isikutel kaubelda seotud finantsinstrumentidega ja keelates turuga
 manipuleerimise sellise käitumise kaudu nagu väära teabe või kuulduste levitamine
 ning kauplemine, millega kindlustatakse hind ebaharilikul tasemel.
 Praegune globaalne majandus- ja finantskriis on
 juhtinud tähelepanu sellele, kui tähtis on turu terviklikkus. Seoses sellega
 leppisid maailma 20 juhtivat riiki (G20) kokku, et tugevdatakse
 finantsjärelevalvet ja finantsvaldkonna reguleerimist ning koostatakse
 rahvusvaheliselt kokkulepitud rangete nõuete raamistik. Kooskõlas G20
 järeldustega soovitati kõrgetasemelise ELi finantsjärelevalve eksperdirühma
 aruandes, et „finantssektori usaldusväärne usaldatavusnõuete täitmise
 järelevalve- ja tegevusraamistik peab tuginema tugevale järelevalve- ja karistuste
 kohaldamise korrale”[2].
 Oma teatises „Tuletisinstrumentide tõhusate,
 turvaliste ja usaldusväärsete turgude tagamine: edasised poliitikameetmed”
 kohustus komisjon laiendama turu kuritarvitamist käsitleva direktiivi
 asjakohaste sätete reguleerimisala, et igati hõlmata tuletisinstrumentide turud[3].
 Tuletisinstrumentidega sooritatavate börsiväliste tehingutega tõhusa tegelemise
 tähtsust on rõhutatud ka mitmesugustel rahvusvahelistel foorumitel, sh G20 ja
 IOSCO kohtumistel ning ka hiljutist USA rahandusministeeriumi finantsvaldkonna
 õigusreformi kava käsitlevatel aruteludel.
 Lisaks kutsutakse Euroopa väikeettevõtlusalgatust
 „Small Business Act” käsitlevas komisjoni teatises Euroopa Liitu ja
 liikmesriike üles kavandama eeskirju lähtuvalt põhimõttest: kõigepealt mõtle
 väikestele, vähendades halduskoormust, kohandades õigusakte selliste emitentide
 vajadustele, kelle finantsinstrumentidega on lubatud kaubelda VKEde kasvuturgudel,
 ja hõlbustades nende juurdepääsu rahastamisele[4]. Komisjoni
 teatises, mis käsitleb karistuste tõhustamist finantsteenuste sektoris,[5]
 vaadati läbi kehtivad karistuste kohaldamise volitused ja nende tegelik
 rakendamine, et ühtlustada eri järelevalvetoimingute puhul kohaldatavaid
 karistusi.
 Euroopa Komisjon hindas turu kuritarvitamist
 käsitleva direktiivi kohaldamist ja tuvastas mitu probleemi, mis kahjustavad
 turu terviklikkust ja investorite kaitset, loovad ebavõrdsed võimalused ning toovad
 emitentidele, kelle finantsinstrumentidega on lubatud kaubelda VKEde kasvuturgudel,
 kaasa nõuete järgimisega seotud kulud ja muudavad kapitali hankimise
 kapitaliturgudelt neile vähem atraktiivseks.
 Õigusloome, turu ja tehnika arengu tulemusel on
 tekkinud lüngad uusi turge, platvorme ja börsiväliseid instrumente käsitlevates
 õigusaktides. Samade asjaolude tõttu on tekkinud lüngad kaupu ja nendega seotud
 tuletisinstrumente käsitlevates õigusaktides. Kuna reguleerivatel asutustel
 puuduvad teatud andmed ja volitused ning karistustel puudub hoiatav mõju või on
 see ebapiisav, ei saa reguleerivad asutused direktiivi tõhusalt täita. Turu
 kuritarvitamist käsitlevas direktiivis sätestatud võimaluste arvukus ja
 ulatuslik kaalutulusõigus ning teatud põhimõistete ebaselgus vähendavad
 direktiivi tõhusust.
 Neid probleeme arvesse võttes on algatuse eesmärk
 suurendada turu terviklikkust ja tugevdada investorite kaitset, tagades samal
 ajal ühtsed eeskirjad ja võrdsed võimalused ning muutes väärtpaberiturud
 kapitali hankimise seisukohast atraktiivsemaks.
 2.
 HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
 Ettepaneku koostamisel peeti ulatuslikke
 konsultatsioone kõigi peamiste sidusrühmadega, sh riigiasutuste (valitsuste ja
 väärtpaberituru järelevalveasutuste), emitentide, vahendajate ja investoritega.
 Selles võetakse arvesse Euroopa
 Väärtpaberiturujärelevalve Komitee (CESR) avaldatud aruandeid, milles
 käsitletakse liikmesriikide turu kuritarvitamist käsitleva direktiivi kohaste
 järelevalvevolituste laadi ja ulatust,[6] ning turu kuritarvitamist
 käsitlevas direktiivis sätestatud võimalusi ja kaalutlusõigust, mida
 liikmesriigid kasutavad[7].
 Samuti võetakse selles arvesse Euroopa
 väärtpaberiturgude eksperdirühma (ESME)[8] aruannet, milles
 hinnatakse turu kuritarvitamist käsitleva direktiivi tõhusust selle esmaste
 eesmärkide saavutamisel, tuuakse välja teatud puudused ja probleemid ning
 esitatakse ettepanekud olukorra parandamiseks[9].
 Euroopa Komisjon korraldas 12. novembril 2008
 avaliku konverentsi turu kuritarvitamist käsitleva korra läbivaatamise teemal[10].
 20. aprillil 2009 avaldas Euroopa Komisjon üleskutse arvamuste avaldamiseks
 turu kuritarvitamist käsitleva direktiivi läbivaatamise kohta. Komisjoni
 talitustele saadeti 85 arvamust. Mittekonfidentsiaalsete arvamustega saab
 tutvuda komisjoni veebisaidil[11].
 Komisjon algatas 28. juunil 2010 direktiivi
 läbivaatamise küsimuses üldsusega konsulteerimise, mis lõppes 23. juulil 2010[12].
 Komisjoni talitustele saadeti 96 arvamust. Mittekonfidentsiaalsete arvamustega
 saab tutvuda komisjoni veebisaidil[13]. Kokkuvõte on esitatud
 mõju hindamise aruande 2. lisas[14]. 2. juulil 2010
 korraldas komisjon veel ühe direktiivi läbivaatamise teemalise avaliku
 konverentsi[15].
 Kooskõlas parema õigusloome poliitikaga hindas
 komisjon eri poliitikavõimaluste mõju. Kõnealused poliitikavõimalused on seotud
 uusi turge, platvorme ja börsiväliseid instrumente käsitlevate õigusaktide,
 kaupade ja nendega seotud tuletisinstrumentide, karistuste, pädevate asutuste
 volituste, põhimõistete täpsustamise ja halduskoormuse vähendamisega. Iga
 poliitikavõimalust hinnati järgmiste kriteeriumide alusel: mõju sidusrühmadele,
 tulemuslikkus ja tõhusus. Kõikide eelistatud poliitikavõimaluste üldmõjul
 edeneb turu kuritarvitamisega võitlemine ELis märkimisväärselt.
 Esmalt suurendatakse turu terviklikkust ja
 tugevdatakse investorite kaitset, selleks täpsustatakse, milliseid
 finantsinstrumente ja turge direktiiv hõlmab, ja tagatakse, et hõlmatud on
 finantsinstrumendid, millega on lubatud kaubelda ainult mitmepoolses
 kauplemissüsteemis (MTF) ja muudes uut liiki organiseeritud
 kauplemissüsteemides (OTF). Lisaks tugevdavad eelistatud poliitikavõimalused
 kaitset turu kuritarvitamise vastu kauba tuletisinstrumentide kaudu,
 suurendades turu läbipaistvust.
 Peale selle tagatakse kõnealuste poliitikavõimalustega
 turu kuritarvitamise juhtude parem tuvastamine, andes pädevatele asutustele
 uurimiseks vajalikud volitused, ja muudetakse karistused hoiatavamaks,
 kehtestades haldusmeetmete või karistuste kohaldamise miinimumpõhimõtted.
 Direktiivi [XXX] ettepanekus nõutakse ka kriminaalkaristuste kehtestamist.
 Lisaks tagavad eelistatud võimalused ühtsema
 lähenemisviisi turu kuritarvitamisele, sest nende abil vähendatakse
 liikmesriikide võimalusi ja kaalutlusõiguse ulatust ning kehtestatakse
 proportsionaalne kord nende emitentide jaoks, kelle finantsinstrumentidega on
 lubatud kaubelda VKEde kasvuturgudel.
 Üldiselt eeldatakse, et eelistatud
 poliitikavõimalused aitavad muuta finantsturud terviklikumaks ja et see avaldab
 positiivset mõju investorite usaldusele ning aitab tagada finantsturgudel
 finantsstabiilsuse.
 Siseturu ja teenuste peadirektoraadi talitused
 kohtusid 23. veebruaril 2011 mõju hindamise komiteega. Komitee analüüsis
 mõjuhinnangut ja esitas oma arvamuse 25. veebruaril 2011. Kohtumise käigus
 esitasid komitee liikmed siseturu ja teenuste peadirektoraadi talitustele oma
 märkused mõjuhinnangu sisu parandamise kohta, mille alusel tehti teksti mõned
 muudatused. Need on järgmised:
 –
 täpsustati seda, kuidas hinnati kehtivate
 õigusaktide toimimist ja kuidas kasutati hindamistulemusi probleemi
 analüüsimisel;
 –
 lisati tõenditel põhinevad hinnangud selle kohta,
 milline oli vaatlusalustel turgudel toimunud kuritarvituste tagajärjel Euroopa
 majandusele tekitatud üldine kahju ja millised on eelistatud poliitikavõimaluste
 üldised eelised koos kõnealuste hinnangute tõlgendamisega seotud vajalike
 hoiatustega;
 –
 põhisstsenaariumis selgitati, kuidas muud seotud
 finantseeskirjad turu kuritarvitamist käsitlevat direktiivi täiendavad;
 –
 selgitati teatud poliitikavõimaluste sisu ja parandati
 eelistatud võimaluste kombinatsioonide esitust ning lisati eelistatud
 võimaluste kombinatsioonide üldise mõju hinnang, milles võeti olemasolu korral
 arvesse eri võimaluste koostoimet või nendevahelist kompromissi;
 –
 halduskoormuse ja kulude hinnangule lisati kõige
 kulukamate meetmete proportsionaalsem analüüs;
 –
 põhiteksti lisati sõnaselgemad lühikokkuvõtted
 poliitikavõimaluste mõju hindamise kohta põhiõiguste seisukohast, eelkõige
 uurimisvolituste ja karistuste valdkonnas;
 –
 lisati kriminaalkaristuste tõhusust käsitlevatel
 liikmesriikide uuringutel ja tõendusmaterjalil põhinev täiustatud põhjendus
 selle kohta, miks on turu kuritarvitamise alase tõhusa ELi poliitika
 seisukohast esmatähtis kriminaalõiguse ühtlustamine, ning lisati
 finantsteenuste sektoris karistuste tõhustamist käsitlevale komisjoni teatisele
 esitatud vastuste kokkuvõte ja
 –
 põhitekstis esitati selgemalt sidusrühmade, sh
 institutsiooniliste ja jaeinvestorite arvamused eri poliitikavõimaluste kohta.
 3.
 ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
 3.1.
 Õiguslik alus
 Ettepanek põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu
 artiklil 114, mis on kõnealuse valdkonna määruse jaoks kõige asjakohasem alus.
 Määrust peetakse turu kuritarvitamist käsitleva Euroopa Liidu raamistiku
 määratlemiseks kõige sobivamaks õigusaktiks. Määruse vahetu kohaldatavus
 vähendab õiguslikku keerukust ja tagab suurema õiguskindluse neile, kelle
 suhtes seda õigusakti Euroopa Liidus kohaldatakse, kuna sellega nähakse ette
 ühtlustatud eeskirjad ja aidatakse kaasa ühtse turu toimimisele.
 3.2.
 Subsidiaarsus ja proportsionaalsus
 Vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele (ELi
 toimimise lepingu artikli 5 lõige 3) tuleb ELi tasandil võtta meetmeid ainult
 juhul, kui liikmesriigid üksinda ei suuda kavandatud eesmärke piisavalt
 saavutada ning seepärast saab kõnealuseid eesmärke kavandatud meetmete ulatuse
 või mõju tõttu paremini saavutada ELi tasandil. Kuigi kõik eespool kirjeldatud
 probleemid mõjutavad märkimisväärselt iga liikmesriiki, saab nende kogumõju
 täielikult hinnata ainult rahvusvahelisel tasandil. See on tingitud sellest, et
 turgu saab kuritarvitada instrumendi mis tahes noteerimise kohas või
 börsiväliselt, seega isegi turgudel, mis ei ole asjaomase instrumendi
 esmasturg. Seetõttu valitseb tegelik oht, et Euroopa Liidu tasandi meetmete
 puudumise korral hoidutakse liikmesriikides turu kuritarvitamise vastu
 võitlemiseks võetud meetmetest kõrvale või on need ebatõhusad.
 Lisaks on ühtne lähenemisviis oluline, et vältida
 õigusnormide erinevuse ärakasutamist, ja kuna kehtiv turu kuritarvitamist
 käsitlev direktiiv juba hõlmab seda küsimust, saab eespool osutatud probleeme
 kõige paremini lahendada ühiste jõupingutuste abil. Seda arvesse võttes on ELi
 meede subsidiaarsuse põhimõtte seisukohast sobiv.
 Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt peab
 sekkumine olema sihipärane ja piirduma eesmärkide saavutamiseks vajalikuga.
 Kõnealusest põhimõttest on lähtutud kogu protsessi jooksul, alates
 alternatiivsete poliitikavõimaluste kindlaksmääramisest ja hindamisest kuni
 käesoleva ettepaneku koostamiseni.
 3.3.
 Vastavus ELi toimimise lepingu artiklitele 290 ja
 291
 Komisjon võttis 23. septembril 2009 vastu määruste
 ettepanekud Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA), Euroopa
 Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) ja Euroopa
 Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) asutamise kohta[16]. Sel puhul soovib komisjon meelde tuletada Euroopa
 järelevalveasutuste asutamise määruste vastuvõtmisel tehtud avaldust ELi
 toimimise lepingu artiklite 290 ja 291 kohta: „Seoses regulatiivsete
 standardite vastuvõtmisega rõhutab komisjon finantsteenuste sektori ainulaadset
 iseloomu, mis tuleneb Lamfalussy struktuurist ja mida on tunnustatud selgelt
 ELi toimimise lepingule lisatud deklaratsioonis nr 39. Siiski on komisjonil
 tõsiseid kahtlusi, kas tema rollile seatud piirangud delegeeritud õigusaktide
 ja rakendusmeetmete vastuvõtmisel on kooskõlas ELi toimimise lepingu
 artiklitega 290 ja 291”.
 3.4.
 Ettepaneku üksikasjalik selgitus
 3.4.1.
 I peatükk (üldsätted)
 3.4.1.1.
 Uute turgude, kauplemissüsteemide ja börsiväliste
 finantsinstrumentide reguleerimine
 Turu kuritarvitamist käsitleva direktiivi aluseks
 on põhimõte, mis keelab siseringitehingud finantsinstrumentidega, millega on
 lubatud kaubelda reguleeritud turgudel, või nende abil turuga manipuleerimise.
 Alates finantsinstrumentide turgude direktiivi[17] vastuvõtmisest
 kaubeldakse finantsinstrumentidega siiski üha enam mitmepoolsetes
 kauplemissüsteemides ja muud liiki organiseeritud kauplemissüsteemides, näiteks
 vahetustehingute süsteemides või maaklerite ristumisvõrgustikes, või ainult
 börsiväliselt. Kõnealused uued kauplemiskohad ja -‐süsteemid konkureerivad
 olemasoleva reguleeritud turuga, muutudes üha likviidsemaks ja meelitades ligi
 laiemat hulka investoreid. Eri kohtades kauplemise suurenemise tõttu on raskem
 teostada järelevalvet võimaliku turu kuritarvitamise tuvastamiseks. Seetõttu
 laiendatakse määrusega turu kuritarvitamist käsitleva raamistiku
 reguleerimisala kõikidele finantsinstrumentidele, millega on lubatud kaubelda
 mitmepoolsetes kauplemissüsteemides või muud liiki organiseeritud
 kauplemissüsteemides, ning kõikidele seotud finantsinstrumentidele, millega
 kaubeldakse börsiväliselt ja mis mõjutavad hõlmatud turgu, millel kaubeldakse
 nende instrumentide alusvaraga. See on vajalik, et vältida
 kauplemiskohtadepoolset õigusnormide erinevuse ärakasutamist, tagada
 investorite kaitse ja turgude terviklikkuse säilimine võrdsetel tingimustel
 kogu Euroopa Liidus ja kindlustada, et selliste finantsinstrumentide turuga
 manipuleerimine börsiväliselt kaubeldavate tuletisinstrumentide, nagu
 krediidiriski vahetustehingute kaudu on selgelt keelatud.
 3.4.1.2.
 Kauba tuletisinstrumentide ja nendega seotud kauba
 hetkelepingute reguleerimine
 Hetketurud ja nendega seotud tuletisinstrumentide
 turud on omavahel tihedalt seotud ja turu kuritarvitamine võib toimuda nende
 turgude üleselt. See on eriti murettekitav hetketurgude jaoks, sest kehtivaid
 läbipaistvust ja turu terviklikkust käsitlevaid eeskirju kohaldatakse ainult
 finants- ja tuletisinstrumentide turgude suhtes, mitte nendega seotud
 hetketurgude suhtes. Määruse eesmärk ei ole kõnealuste hetketurgude otsene
 reguleerimine. Rangelt nende mittefinantsturgude piires tehtavad tehingud ja
 toimingud ei peaks tõesti kuuluma käesoleva määruse reguleerimisalasse ning
 nende suhtes tuleks kohaldada konkreetseid valdkondlikke eeskirju ja
 konkreetset valdkonnapõhist järelevalvet, nagu on sätestatud energia valdkonnas
 komisjoni ettepanekuga energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määruse kohta[18].
 Käesolev määrus peaks siiski hõlmama sellistel hetketurgudel tehtavaid
 tehinguid ja toiminguid, mis on seotud määruse reguleerimisalasse kuuluvate
 finants- ja tuletisinstrumentide turgudega ning mis viimaseid mõjutavad. Kauba
 tuletisinstrumentide turuga seotud siseteabe selge ja siduva määratluse
 puudumine kehtivas turu kuritarvitamist käsitlevas direktiivis võib põhjustada
 kõnealuseid seotud hetketurge käsitleva teabe ebakõla. See tähendab, et turu
 kuritarvitamist käsitleva kehtiva raamistiku kohaselt võivad kauba
 tuletisinstrumentidesse investeerijad olla vähem kaitstud kui finantsturgude
 tuletisinstrumentidesse investeerijad, sest isik võib kasutada hetketurul
 siseteavet, mis on saadud seotud tuletisinstrumentide turul kaubeldes. Seetõttu
 tuleks kauba tuletisinstrumentidega seotud siseteabe mõiste viia kooskõlla
 siseteabe üldmõistega, hõlmates sellega ka hinnatundliku teabe, mis on oluline
 seotud kauba hetkelepingute ja ka tuletisinstrumentide endi puhul. See tagab
 investorite õiguskindluse ja parema teavitamise. Lisaks keelab turu
 kuritarvitamist käsitlev direktiiv ainult sellise manipuleerimise, mis moonutab
 finantsinstrumentide hinda. Kuna teatavaid tuletisinstrumentide turul toimuvaid
 tehingud saab kasutada ka seotud hetketurgude hindadega manipuleerimiseks ja
 hetketurgudel toimuvaid tehinguid saab kasutada tuletisinstrumentide turgudega
 manipuleerimiseks, tuleks käesolevas määruses laiendada turuga manipuleerimise
 mõistet nii, et see hõlmaks ka seda liiki turgudevahelist manipuleerimist.
 Energia hulgimüügitoodete puhul teevad pädevad asutused ja ESMA koostööd
 Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööametiga (ACER) ja
 liikmesriikide reguleerivate asutustega, et tagada kooskõlastatud
 lähenemisviisi rakendamine finantsinstrumente ja energia hulgimüügitooteid
 käsitlevate asjakohaste eeskirjade järgimise tagamisel.
 Pädevad asutused peaksid eelkõige [Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL)
 nr ... energia hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse kohta] sätestatud
 mõistete konkreetseid tunnuseid arvesse võtma siis, kui nad kohaldavad
 käesolevas määruses sätestatud siseteabe, siseringitehingute ja turuga
 manipuleerimise mõistet energia hulgimüügitoodetega seotud finantsinstrumentide
 suhtes.
 3.4.1.3.
 Turuga manipuleerimine algoritmkauplemise ja
 välkkauplemise kaudu
 Finantsturgudel kasutatakse üha enam
 automatiseeritud kauplemismeetodeid, nagu algoritmkauplemine või
 välkkauplemine. Sellise kauplemise puhul otsustatakse arvutialgoritmi abil, kas
 korraldus esitada või mitte ja/või kuidas korraldus täidetakse.
 Algoritmkauplemise eriliik on välkkauplemine (HFT). Välkkauplemine ei ole
 tavaliselt iseseisev strateegia, vaid seisneb väga keeruka tehnoloogia
 kasutamises traditsiooniliste kauplemisstrateegiate, nagu arbitraaži ja
 turutegemise strateegia rakendamiseks. Kuigi enamik algoritm- ja välkkauplemise
 strateegiaid on seaduslikud, on reguleerivad asutused kindlaks määranud
 konkreetsed automatiseeritud strateegiad, mille kasutamine võib kujutada endast
 turu kuritarvitamist. Selliste strateegiate hulka kuuluvad näiteks
 noteeringutega üleujutamine (quote stuffing), eksitamine (layering)
 ja tüssamine (spoofing). Turu kuritarvitamist käsitlevas direktiivis sätestatud
 turuga manipuleerimise mõiste on väga lai ja seda saab juba kohaldada
 kuritarvituste suhtes, olenemata kauplemiskeskkonnast. Määruses tuleb siiski
 esitada konkreetsed näited algoritmkauplemise ja välkkauplemise strateegiate
 kohta, mis kuuluvad turuga manipuleerimise keelu kohaldamisalasse. Turgu
 kuritarvitavate strateegiate täiendav kindlaksmääramine tagab, et pädevad
 asutused kasutavad järelevalves ja õigusnormide täitmisel ühtset lähenemisviisi.
 3.4.1.4.
 Turuga manipuleerimise katse
 Kuna turu kuritarvitamist käsitlev direktiiv ei
 hõlma turuga manipuleerimise katseid, peab reguleeriv asutus turuga
 manipuleerimise kinnitamiseks tõendama, et korraldus anti või tehing tehti. On
 siiski olukordi, kus isik astub samme ja on olemas selged tõendid turuga
 manipuleerimise kavatsusest, kuid korraldus jäi andmata või tehing tegemata.
 Määrus keelab sõnaselgelt turuga manipuleerimise katsed, selle abil
 suurendatakse turu terviklikkust. Kehtiv siseringitehingute mõiste juba
 sisaldab manipuleerimiskatse elemente. Need jäetakse välja ja siseringitehingu
 katse määratletakse eraldi rikkumisena.
 3.4.1.5.
 Saastekvoodid
 Finantsinstrumentide turgude direktiivi
 läbivaatamise raames liigitatakse saastekvoodid ümber finantsinstrumentideks.
 Selle tulemusel kuuluvad ka kõnealused kvoodid kuritarvitamist käsitleva
 raamistiku reguleerimisalasse. Kuigi enamik turu kuritarvitamist käsitleva
 korraga ette nähtud meetmetest on ilma kohandamata saastekvootide suhtes
 kohaldatavad, tuleb mõnda sätet kohandada, et võtta arvesse kõnealuste
 instrumentide eripära ja asjaomase turu ülesehitust. Vastupidi enamikule
 finantsinstrumentide liikidele ei saa siseteabe avalikustamise ja insaiderite
 nimekirjade ning juhtide tehingutega seotud kohustusi tegelikult panna
 saastekvootide emitendile, kes vastutab liidu kliimapoliitika arendamise ja
 elluviimise eest. Vastutavad ametiasutused (sh komisjon) on siiski kohustatud
 tagama uute otsuste, sündmuste ja andmete õiglase ja mittediskrimineeriva
 avalikustamise ning kättesaadavuse. Lisaks ei tohiks turu kuritarvitamist käsitleva
 korraga ette nähtud kohustused piirata liikmesriike, Euroopa Komisjoni ja muid
 ametlikult määratud organeid Euroopa Liidu kliimapoliitika elluviimisel.
 Seetõttu võetakse kasutusele saastekvootidega
 seotud siseteabe erimõiste. Siseteabe avalikustamise kohustus pannakse
 saastekvootide turu osalistele, sest nende valduses on asjaomane teave, mis
 sobib ühekordseks või korrapäraseks avaldamiseks. Delegeeritud õigusaktis
 määratletud piirmäär (väljendatuna heitkoguste või soojusvõimsuse või nende
 kahe kombinatsioonina) jätab artiklis 12 (ja ka artiklites 13 ja 14) sätestatud
 kohustuse kohaldamisalast välja kõik need üksused, kelle tegevus eraldi võttes
 saastekvootide hinna kujundust või siseringitehingu(st) (tulenevaid) ohtusid
 oluliselt ei mõjuta.
 Kuna finantsinstrumentide turgude direktiivi kohaselt
 liigitatakse saastekvoodid finantsinstrumentideks, saab kõik turu
 kuritarvitamise vastased meetmed, mis on seotud saastekvootide enampakkumisega,
 koondada ühtsesse eeskirjade kogumikku ja siduda need turu kuritarvitamise
 vastase üldkorraga, mida kohaldatakse järelturul.
 3.4.2.
 II peatükk (siseringitehingud ja turuga
 manipuleerimine)
 3.4.2.1.
 Siseteave
 Siseteavet saab kuritarvitada enne, kui emitendil
 tekib selle avalikustamise kohustus. Lepingu üle peetavate läbirääkimiste seis,
 läbirääkimiste käigus esialgu kokku lepitud tingimused, finantsinstrumentide
 emissiooni võimalus, finantsinstrumentide turustamise tingimused või
 finantsinstrumentide emissiooni esialgsed tingimused võivad olla investorite
 jaoks tähtis teave. Seetõttu tuleks sellist teavet käsitada siseteabena.
 Selline teave ei tarvitse siiski olla piisavalt täpne, et emitent oleks
 kohustatud selle avalikustama. Sel juhul peaks kehtima siseringitehingute
 keeld, kuid mitte emitendi kohustus teave avalikustada.
 3.4.2.2.
 Kauplemiskohtadele ja ‐süsteemidele võrdsete
 tingimuste tagamine turu kuritarvitamise juhtude vältimisel ja tuvastamisel
 Eri kauplemiskohtades finantsinstrumentidega
 kauplemise suurenemise tõttu on üha raskem teostada järelevalvet võimaliku turu
 kuritarvitamise juhtumi tuvastamiseks. Finantsinstrumentide turgude direktiivi
 kohaselt võib mitmepoolset kauplemissüsteemi juhtida turu korraldaja või
 investeerimisühing. Finantsinstrumentide turgude direktiivi artiklis 26
 sätestatud järelevalvekohustus kehtib mõlema suhtes ühte moodi. Turu
 kuritarvitamist käsitleva direktiivi artiklis 6 sätestatud kohustus võtta vastu
 struktuurilised sätted, mille eesmärk on vältida ja tuvastada turuga
 manipuleerivat tegevust, kehtib siiski ainult turu korraldajate suhtes. Määruse
 eesmärk on tagada määruse reguleerimisala raames võrdsed tingimused kõikidele
 kauplemiskohtadele ja ‐süsteemidele, pannes neile kohustuse võtta vastu
 vajalikud struktuurilised sätted, mille eesmärk on vältida ja tuvastada turuga
 manipuleerivat tegevust.
 3.4.3.
 III peatükk (avalikustamisnõuded)
 3.4.3.1.
 Siseteabe avalikustamine
 3.4.3.2.
 Turu kuritarvitamist käsitleva direktiivi artikli 6
 lõikes 1 on sätestatud, et finantsinstrumentide emitendid peavad võimalikult
 kiiresti teavitama üldsust siseteabest, mis on otseselt nende emitentidega seotud.
 Lõikega 2 lubatakse kõnealustel emitentidel eritingimustel siseteabe
 avalikustamine edasi lükata. Määruse kohaselt peavad emitendid teatama pädevale
 asutusele oma otsusest lükata siseteabe avalikustamine edasi viivitamata pärast
 sellise otsuse tegemist. Emitendi kohustus on hinnata, kas selline
 edasilükkamine on põhjendatud. Pädevate asutuste võimalus uurida vajaduse
 korral tagantjärele, kas edasilükkamise konkreetsed tingimused olid tegelikult
 täidetud, tugevdab investorite kaitset ja suurendab turu terviklikkust. Kui aga
 siseteave on süsteemi seisukohalt oluline ja selle avaldamise edasilükkamine on
 üldsuse huvides, on pädeval asutusel õigus lubada teabe avaldamise
 edasilükkamist piiratud ajaks, et säilitada üldsuse huve silmas pidades
 finantssüsteemi stabiilsus ja vältida kahju, mis tuleneb näiteks süsteemi
 seisukohalt olulise emitendi maksejõuetusest
 Insaiderite nimekirjad Insaiderite nimekirjad on
 pädevate asutuste jaoks tähtis võimaliku turu kuritarvitamise uurimise vahend.
 Määruse eesmärk on kõrvaldada seni emitentidele tarbetut halduskoormust
 tekitanud siseriiklikud erinevused ja selleks nähakse sellega ette, et komisjon
 peab delegeeritud õigusaktides kindlaks määrama, millised andmed täpselt
 kantakse kõnealustesse nimekirjadesse, ja vastu võtma tehnilised
 rakendusstandardid.
 3.4.3.3.
 Avalikustamisnõuded emitentidele, kelle
 finantsinstrumentidega on lubatud kaubelda VKEde kasvuturgudel
 Ilma et see piiraks finantsturgude terviklikkuse
 ja läbipaistvuse säilitamise ning investorite kaitsmise eesmärki, kohandatakse
 turu kuritarvitamist käsitlev raamistik nende emitentide eripärale ja
 vajadustele, kelle finantsinstrumentidega on lubatud kaubelda VKEde kasvuturgudel.
 Määruses sätestatud turu kuritarvitamist käsitleva uue raamistiku kohaldamise
 tõttu ühtemoodi kõikide VKEde kasvuturgude suhtes võivad nende turgude
 emitendid loobuda kapitali hankimisest kapitaliturgudelt. Nende emitentide
 äritegevuse ulatus on piiratum ja tavaliselt on neil siseteabe avalikustamiseks
 vähem põhjust kui suurematel emitentidel. Määruse kohaselt peavad kõnealused
 emitendid avaldama siseteabe muudetud ja lihtsustatud turupõhisel kujul. VKEde
 kasvuturud võivad avaldada sellise siseteabe kõnealuste emitentide nimel
 komisjoni vastu võetud tehnilistes rakendusstandardites kindlaks määratud standardsisuga
 ja standardvormis. Need emitendid on ka teatud tingimustel vabastatud
 insaiderite nimekirjade pidamise ja pideva ajakohastamise kohustusest ning
 nende suhtes kehtib uus allpool osutatud juhtide tehingutest teatamise piirmäär.
 3.4.3.4.
 Juhtide tehingutest teatamine
 Määruses selgitatakse juhtide tehingutega seotud
 teatamiskohustuse ulatust. Kõnealused teated on tähtsad, sest need hoiavad
 juhte tagasi siseringitehingute sooritamisest ja annavad turule kasulikku
 teavet juhtide seisukohtadest emitentide aktsiate hindade muutuste kohta.
 Määruses selgitatakse, et kõikidest tehingutest, mille sooritajaks on isik, kes
 teostab oma õigust tegutseda emitendi juhi nimel, või millega juht pandib või
 laenab välja oma aktsiad, tuleb samuti teatada pädevale asutusele ja need tuleb
 avalikustada. Lisaks võetakse kasutusele 20 000 euro suurune piirmäär, mis
 on kõikides liikmesriikides ühesugune ja millest alates tekib kohustus juhi
 tehingust teatada.
 3.4.4.
 IV peatükk (ESMA ja pädevad asutused)
 3.4.4.1.
 Pädevate asutuste volitused
 Turu kuritarvitamist käsitleva direktiivi artikli
 12 lõike 2 punkti b kohaselt on pädevatel asutustel õigus nõuda teavet
 kõikidelt isikutelt. Kauba hetketurgude puhul jääb aga teabest vajaka
 läbipaistvust käsitlevate eeskirjade ja valdkondlikele reguleerivatele
 asutustele (olemasolu korral) teatamise kohustuse puudumise tõttu. Õigus nõuda
 kõikidelt isikutelt teavet võimaldab tavaliselt pädevale asutusele juurdepääsu
 kogu teabele, mis on vajalik võimalike turu kuritarvitamise kahtluste
 uurimiseks. See teave ei tarvitse siiski olla piisav eelkõige siis, kui puudub
 valdkondlik asutus, kes teostab järelevalvet kõnealuste kauba hetketurgude üle.
 Määrus võimaldab pädevatele asutustele pidevat juurdepääsu andmetele, kuna
 määruse kohaselt tuleb kõnealused andmed esitada kindlaksmääratud kujul otse
 pädevale asutusele. Saades juurdepääsu kauba hetketurgudel kauplejate
 süsteemidele, saavad pädevad asutused andmevooge ka reaalajas jälgida.
 Siseringitehingute ja turuga manipuleerimise
 juhtude tuvastamiseks peab pädevatel asutustel olema võimalus siseneda
 dokumentide kaasavõtmiseks eraruumidesse. Juurdepääs eraruumidele on vajalik
 eelkõige siis, kui: i) isik, kellele on juba esitatud teabenõue, on jätnud
 selle (täielikult või osaliselt) täitmata, või kui ii) on alust arvata, et
 nõude esitamisel seda ei täideta või et teabenõudega seotud dokumendid või
 teave kõrvaldatakse, võltsitakse või hävitatakse. Kuigi praegu võimaldatakse
 kõikides jurisdiktsioonides juurdepääsu kõikidele dokumentidele, ei ole kõigil
 pädevatel asutustel volitusi siseneda dokumentide kaasavõtmiseks eraruumidesse.
 Seetõttu on oht, et pädevad asutused jäävad sel juhul ilma tähtsatest ja
 vajalikest tõenditest ning seega võivad siseringitehingud ja turuga
 manipuleerimine jääda tuvastamata ja karistamata. Sellega seoses tuleb märkida,
 et sellist juurdepääsu eraruumidesse võib käsitada era- ja perekonnaelu austamisega
 seotud selliste põhiõiguste piiramisena, mis on ette nähtud Euroopa Liidu
 põhiõiguste harta artikliga 7. Seega on esmatähtis, et kõnealuste põhiõiguste
 mis tahes piiramine oleks täielikult kooskõlas harta artikliga 52. Seepärast
 peaks liikmesriigi pädevatel asutustel olema õigus siseneda dokumentide
 kaasavõtmiseks eraruumidesse ainult juhul, kui nad on kooskõlas siseriiklike
 õigusaktidega saanud asjaomase liikmesriigi õigusasutuselt eelneva loa ja kui
 on põhjendatud kahtlus, et kontrolli objektiga seotud dokumendid võivad olla
 olulised selleks, et tõendada käesoleva määruse või direktiivi [uus turu
 kuritarvitamist käsitlev direktiiv] kohaseid siseringitehinguid või turuga
 manipuleerimist. Siseringitehingute ja turuga manipuleerimise keeld kehtib
 kõikide isikute suhtes. Seetõttu ei ole pädevatel asutustel vaja juurdepääsu
 mitte ainult investeerimisühingu valduses olevale teabele, vaid ka kõigi nende
 isikute valduses olevale teabele ja mittefinantsettevõtjate andmebaasides
 olevale teabele nende isikute tegevuse kohta. Tehinguid sooritavatelt
 investeerimisühingutelt saadud olemasolevad telefonikõnede andmed ja
 andmeliiklusandmed ning sideoperaatoritelt saadud olemasolevad telefonikõnede andmed
 ja andmeliiklusandmed on tähtsad tõendid siseringitehingute ja turuga
 manipuleerimise juhtude tuvastamiseks ja kinnitamiseks. Telefonikõnede andmete ja
 andmeliiklusandmete põhjal saab tuvastada isiku, kes vastutab väära või
 eksitava teabe levitamise eest. Enamiku siseringitehingute ja turuga
 manipuleerimise juhtudega on seotud kaks või rohkem isikut, kes edastavad
 teavet või kooskõlastavad oma tegevust. Telefonikõnede andmete ja
 andmeliiklusandmete põhjal saab tõendada, et siseteabele juurdepääsu omava
 isiku ja teise isiku kahtlase kauplemise vahel või kahe isiku lubamatu kooskõlastatud
 kauplemise vahel on seos. Eelkõige peetakse sideoperaatoritelt saadavaid
 telefonikõnede andmeid ja andmeliiklusandmeid üheks kõige tähtsamaks küsimuseks
 CESRi liikmete[19] uurimisülesannete ja
 õigusnormide järgimise tagamise ülesannete täitmisel. Juurdepääs
 sideoperaatorite valduses olevatele telefonikõnede andmete ja
 andmeliiklusandmetele on tõepoolest tähtis ja mõnikord isegi ainus tõend, mis
 võimaldab kindlaks teha, kas esmane insaider on edastanud siseteabe isikule,
 kes kaupleb kõnealuse siseteabega. Näiteks on sellised andmed tõendiks juhul,
 kui siseteavet omav äriühingu juhatuse liige edastab kõnealuse siseteabe
 telefoni teel sõbrale, sugulasele või pereliikmele, kes seejärel sooritab
 saadud siseteabe alusel kahtlase tehingu. Sideoperaatorite valduses olevaid
 telefonikõnede andmeid ja andmeliiklusandmeid saab reguleeriv asutus kasutada
 selleks, et tõendada, et esmane insaider helistas sõbrale või sugulasele veidi
 enne seda, kui viimane helistas oma maaklerile ja andis korralduse sooritada
 kahtlane tehing. Sideoperaatoritelt saadavad telefonikõnede andmed ja
 andmeliiklusandmed tõendaksid seost, mis kinnitab kuritarvitamist, mida muidu
 kunagi ei tuvastataks. Teiseks näiteks on juhtum, mille puhul
 finantsinstrumendi hinna mõjutamiseks postitatakse internetifoorumisse väär või
 eksitav teade. Telefonikõnede andmete ja
 andmeliiklusandmete abil saab tuvastada teate autori. Lisaks saab selliste andmete
 abil tõendada seost enne või pärast teate postitamist kahtlaseid tehinguid
 sooritanud isikuga, et tõendada turuga manipuleerimist väära või eksitava teabe
 levitamise kaudu. Selle raames on oluline tagada siseturul
 võrded tingimused seoses pädevate asutuste juurdepääsuga sideoperaatorite või
 investeerimisühingute valduses olevatele telefonikõnede andmetele ja
 andmeliiklusandmetele. Seepärast peaks pädevatel asutustel olema õigus nõuda
 sideoperaatorite või investeerimisühingute valduses olevate telefonikõnede andmeid
 ja andmeliiklusandmeid, kui on alust kahtlustada, et kontrolli objektiga seotud
 andmed võivad olla olulised selleks, et tõendada käesoleva määruse või
 direktiivi [uus turu kuritarvitamist käsitlev direktiiv] kohaseid
 siseringitehinguid või turuga manipuleerimist. Samuti peaks olema selge, et
 kõnealused andmed ei hõlma asjaomase teabe sisu.
 Kuna turu kuritarvitamine võib toimuda piiri- ja
 turuüleselt, on ESMA-l kooskõlastamise kohustus ja pädevad asutused peavad
 tegema koostööd ning vahetama teavet muude pädevate asutustega ning kui on
 tegemist kauba tuletisinstrumentidega, siis Euroopa Liidus ja kolmandates
 riikides seotud hetketurgude eest vastutavate reguleerivate asutustega.
 3.4.5.
 V peatükk (halduskaristused)
 3.4.5.1.
 Karistused
 Liidu finantsturud on üha rohkem integreeritud ja
 liidus toimepandud rikkumistel võib olla piiriülene mõju. Liikmesriikides kohaldatavate
 karistuste erinevus soodustab õigusnormide erinevuse ärakasutamist ja kahjustab
 terviklikkuse ja läbipaistvuse lõppeesmärki finantsteenuste ühtsel turul. Kohaldatavate
 siseriiklike karistuste läbivaatamise tulemusel on ilmnenud näiteks, et
 rahaliste karistuste suurus on liikmesriikides väga erinev, et mõnel pädeval
 asutusel puuduvad teatud olulised karistuste kohaldamise volitused ja mõned
 pädevad asutused ei saa kohaldada karistusi füüsiliste ja juriidiliste isikute
 suhtes[20]. Seetõttu sätestatakse
 käesolevas määruses haldusmeetmeid, -karistusi ja -trahve käsitlevad
 miinimumeeskirjad. See ei takista üksikuid liikmesriike kehtestamast rangemaid
 nõudeid. Määruse kohaselt tuleb tagastada kogu tuvastatud kasum, sh intressid,
 ja asjakohase hoiatava mõju tagamiseks kehtestatakse sellega trahvid, mis
 peavad olema suuremad kui teenitud kasum või kahjum, mida välditi käesoleva
 määruse rikkumise tagajärjel, ning nende suuruse peab asjaolusid ja olukorda
 arvesse võttes kindlaks määrama pädev asutus.
 Pealegi on kriminaalkaristustel hoiatavam mõju kui
 haldusmeetmetel ja ‐karistustel. Direktiivi [XX] ettepanekus sätestatakse
 kõikide liikmesriikide kohustus kehtestada tõhusad, proportsionaalsed ja
 hoiatavad kriminaalkaristused kõige raskemate rikkumiste eest, mis on seotud
 siseringitehingute ja turuga manipuleerimisega. Kõnealuse direktiivi
 kohaldamisel tuleb arvesse võtta käesoleva määruse sätteid, sh kavandatavaid rakendusmeetmeid.
 Direktiivis kasutatud mõisted võivad siiski erineda käesolevas määruses
 kasutatud mõistetest.
 3.4.5.2.
 Rikkumisest teatajate kaitse ja ergutusvahendid
 Rikkumisest teatamine võib osutuda kasulikuks
 esmase teabe allikaks ja juhtida pädevate asutuste tähelepanu võimalikele turu
 kuritarvitamise juhtudele. Määrusega tugevdatakse turu kuritarvitamist
 käsitlevat Euroopa Liidu raamistikku, kuna selles sätestatakse asjakohane
 kaitse turu kuritarvitamise kahtlusest teatajatele, võimalus maksta rahalist
 tasu isikutele, kes esitavad pädevale asutusele olulist teavet, mille tulemusel
 määratakse rikkujale rahaline karistus, ja sellega tugevdatakse liikmesriikide
 eeskirju, mis käsitlevad rikkumisest teatajatelt teadete vastuvõtmist ja nende
 teadete läbivaatamist.
 4.
 MÕJU EELARVELE
 Ettepaneku konkreetne mõju eelarvele on seotud
 ESMAle pandud ülesandega ja seda on täpsustatud käesolevale ettepanekule
 lisatud finantsselgituses. Ettepanekule lisatud finantsselgituses on käsitletud
 ka ettepaneku konkreetset mõju komisjoni eelarvele.
 Ettepanek mõjutab liidu eelarvet.
 2011/0295 (COD)
 Ettepanek:
 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
 siseringitehingute ja turuga manipuleerimise
 (turu kuritarvitamise) kohta
 (EMPs kohaldatav tekst)
 EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
 NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
 lepingut, eriti selle artiklit 114,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut[21],
 olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
 liikmesriikide parlamentidele,
 võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
 Sotsiaalkomitee arvamust[22],
 võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust[23],
 võttes arvesse Euroopa andmekaitseinspektori
 arvamust,
 toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
 ning arvestades järgmist:
 (1)
 Tõeline finantsteenuste ühtne turg on äärmiselt
 oluline majanduskasvu suurendamiseks ja töökohtade loomiseks liidus.
 (2)
 Integreeritud ja tõhus finantsturg eeldab turu
 terviklikkust. Majanduskasvu ja heaolu suurendamise eeltingimuseks on
 väärtpaberiturgude sujuv toimimine ja üldsuse usaldus turgude vastu. Turu
 kuritarvitamine kahjustab finantsturgude terviklikkust ja üldsuse usaldust
 väärtpaberite ning tuletisinstrumentide vastu.
 (3)
 28. jaanuaril 2003 vastu võetud Euroopa Parlamendi
 ja nõukogu direktiiviga 2003/6/EÜ[24] siseringitehingute ja
 turuga manipuleerimise (turu kuritarvitamise) kohta täiendati ja ajakohastati
 turu terviklikkuse kaitseks vastu võetud Euroopa Liidu õigusraamistikku. Võttes
 aga arvesse sellest ajast alates toimunud õigusloome, turu ja tehnika arengut,
 mis on märkimisväärselt muutnud finantsmaastikku, tuleks kõnealune direktiiv nüüd
 asendada, et tagada selle vastavus kõnealustele muutustele. Uut õigusakti on
 vaja ka selleks, et tagada ühtsed eeskirjad ja põhimõistete selgus ning uute
 eeskirjade vastavus kõrgetasemelise finantsjärelevalve eksperdirühma
 järeldustele[25].
 (4)
 Tuleb kehtestada ühtne raamistik, et säilitada turu
 terviklikkus ja vältida võimalikku õigusnormide erinevuse ärakasutamist ning
 tugevdada turuosaliste õiguskindlust ja vähendada õiguslikku keerukust.
 Käesoleva otseselt kohaldatava õigusakti eesmärk on aidata otsustavalt kaasa
 siseturu sujuvale toimimisele ja see peaks järelikult põhinema ELi toimimise
 lepingu artiklil 114, nagu seda tõlgendatakse vastavalt Euroopa Liidu Kohtu
 väljakujunenud kohtupraktikale.
 (5)
 Selleks et kõrvaldada siseriiklike õigusnormide
 vahelistest erinevustest tulenevad kaubandustõkked ja olulised
 konkurentsimoonutused ning vältida tulevaste tõenäoliste kaubandustõkete ja
 oluliste konkurentsimoonutuste tekkimist, tuleb seega vastu võtta määrus,
 millega kehtestatakse kõigis liikmesriikides kohaldatavad ühtsed eeskirjad.
 Turu kuritarvitamist käsitlevate nõuete kujundamine määruse vormis peaks tagama
 nende nõuete otsese kohaldatavuse. See peaks tagama ühtsed tingimused, sest
 sellega välditakse direktiivi ülevõtmisest tulenevat siseriiklike nõuete
 erinevust. Käesoleva määruse tulemusena peaksid kõik isikud järgima kogu liidu
 territooriumil samu eeskirju. Määrus peaks ka vähendama õiguslikku keerukust
 ning ettevõtete ja eelkõige piiriüleselt tegutsevate ettevõtete nõuete
 järgimise kulusid ning aitama kõrvaldada konkurentsimoonutusi.
 (6)
 Komisjoni teatises Euroopa väikeettevõtlusalgatuse
 „Small Business Act” kohta[26] kutsutakse Euroopa Liitu
 ja liikmesriike üles kavandama eeskirju, et vähendada halduskoormust, kohandada
 õigusakte väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate turgudel tegutsevate
 emitentide vajadustele ja hõlbustada nende emitentide juurdepääsu
 rahastamisele. Mitmete direktiivi 2003/6/EÜ sätetega pannakse emitentidele,
 eelkõige neile, kelle finantsinstrumentidega on lubatud kaubelda VKEde kasvuturgudel,
 halduskoormus, mida tuleks vähendada.
 (7)
 Käesolevas määruses kasutatud turu kuritarvitamise
 mõistet, mis hõlmab igasugust õigusvastast käitumist finantsturgudel, tuleks
 tõlgendada nii, et see hõlmab siseringitehinguid ja siseteabe kuritarvitamist
 ning turuga manipuleerimist. Selline tegevus vähendab turu täielikku ja
 nõuetekohast läbipaistvust, mis on kõikide majandustegevuses osalejate jaoks
 integreeritud finantsturgudel kauplemise eeltingimus.
 (8)
 Direktiivi 2003/6/EÜ reguleerimisala keskendus
 finantsinstrumentidele, millega on lubatud kaubelda reguleeritud turgudel, kuid
 viimastel aastatel kaubeldakse finantsinstrumentidega üha enam mitmepoolsetes
 kauplemissüsteemides (MTF). Samuti kaubeldakse teatud finantsinstrumentidega
 ainult muud liiki organiseeritud kauplemissüsteemides (OTF), nagu maaklerite
 ristumisvõrgustikud, või ainult börsiväliselt. Seetõttu tuleks käesoleva
 määruse reguleerimisala laiendada kõikidele finantsinstrumentidele, millega
 kaubeldakse mitmepoolsetes kauplemissüsteemides või muudes organiseeritud
 kauplemissüsteemides, ning börsiväliselt kaubeldavatele finantsinstrumentidele,
 näiteks krediidiriski vahetustehingutele, või muule käitumisele või tegevusele,
 mis võib mõjutada finantsinstrumente, millega kaubeldakse reguleeritud
 turgudel, mitmepoolsetes kauplemissüsteemides või muudes organiseeritud
 kauplemissüsteemides. See peaks tugevdama investorite kaitset, säilitama turu
 terviklikkuse ja tagama, et selliste instrumentide turuga manipuleerimine
 börsiväliselt kaubeldavate finantsinstrumentide kaudu on selgelt keelatud.
 (9)
 Finantsinstrumentide stabiliseerimine või
 kauplemine oma aktsiatega tagasiostmisprogrammide raames võib teatavatel
 asjaoludel olla majanduslikest põhjustest tingituna seaduslik ja seetõttu ei
 tohiks seda iseenesest pidada turu kuritarvitamiseks.
 (10)
 Liikmesriike ja Euroopa Keskpankade Süsteemi,
 Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi, liikmesriikide keskpankasid ja ühe või mitme
 liikmesriigi ning Euroopa Liidu muid asutusi või eriotstarbelisi
 rahastamisvahendeid ning muid avaliku sektori asutusi ei tohiks piirata raha-,
 vahetuskursi- või valitsemissektori võla haldamise poliitika või
 kliimapoliitika elluviimisel.
 (11)
 Mõistlikud investorid tuginevad oma
 investeerimisotsuste tegemisel juba nende valduses olevale teabele, st
 eelnevalt kättesaadavale teabele. Seetõttu tuleks küsimust, kas mõistlik
 investor võib investeerimisotsuse tegemisel arvesse võtta teatavat teavet,
 käsitleda eelnevalt kättesaadava teabe alusel. Sellisel käsitlemisel tuleb
 arvesse võtta teabe eeldatavat mõju, pidades silmas asjaomase emitendi kogu
 tegevust, teabeallika usaldusväärsust ja muid turgu iseloomustavaid muutujaid,
 mis võivad teatud asjaoludel mõjutada finantsinstrumente, seotud kauba
 hetkelepinguid või saastekvootidel põhinevaid enampakkumistooteid.
 (12)
 Tagantjärele kättesaadavat teavet võib kasutada
 selleks, et kontrollida selle eelduse õigsust, et eelnevalt kättesaadav teave
 oli hinnatundlik, kuid seda ei tohiks kasutada meetmete võtmiseks isikute
 vastu, kes tegid neile eelnevalt kättesaadava teabe põhjal mõistlikke
 järeldusi.
 (13)
 Turuosaliste õiguskindlust tuleks suurendada,
 määrates täpsemalt kindlaks kaks siseteabe mõiste puhul esmatähtsat elementi,
 nimelt kõnealuse teabe täpse laadi ja selle võimaliku mõju ulatuse
 finantsinstrumentide, seotud kauba hetkelepingute või saastekvootidel
 põhinevate enampakkumistoodete hindadele. Kui tuletisinstrumentideks on energia
 hulgimüügitooted, tuleks siseteabena käsitada eelkõige teavet, mis tuleb
 avalikustada vastavalt [Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr ...
 energia hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse kohta].
 (14)
 Siseteavet saab kuritarvitada enne, kui emitendil
 tekib selle avalikustamise kohustus. Lepingu üle peetavate läbirääkimiste seis,
 läbirääkimiste käigus esialgu kokku lepitud tingimused, finantsinstrumentide
 emissiooni võimalus, finantsinstrumentide turustamise tingimused või
 finantsinstrumentide emissiooni esialgsed tingimused võivad olla investorite
 jaoks tähtis teave. Seetõttu tuleks sellist teavet käsitada siseteabena.
 Selline teave ei tarvitse siiski olla piisavalt täpne, et emitent oleks
 kohustatud selle avalikustama. Sel juhul peaks kehtima siseringitehingute
 keeld, kuid mitte emitendi kohustus teave avalikustada.
 (15)
 Hetketurud ja nendega seotud tuletisinstrumentide
 turud on omavahel tihedalt seotud ja globaalsed ning turu kuritarvitamine võib
 toimuda nii turu- kui ka piiriüleselt. See kehtib nii siseringitehingute kui ka
 turuga manipuleerimise kohta. Eelkõige võib hetketuru siseteabest kasu saada
 finantsturul kauplev isik. Seetõttu tuleks finantsturgude ja kauba tuletisinstrumentidega
 seotud siseteabe üldmõistet kohaldada ka kogu seotud kauba puhul asjakohase
 teabe suhtes. Lisaks võidakse manipuleerivaid strateegiaid kasutada korraga nii
 hetke- kui ka tuletisinstrumentide turgudel. Kauplemist finantsinstrumentidega,
 sealhulgas kauba tuletisinstrumentidega, võidakse kasutada seotud kauba
 hetkelepingutega manipuleerimiseks ja kauba hetkelepinguid saab kasutada seotud
 finantsinstrumentidega manipuleerimiseks. Turuga manipuleerimise keeld peaks
 neid seoseid hõlmama. Määruse reguleerimisala laiendamine tegevusele, mis ei
 ole seotud finantsinstrumentidega, näiteks kauba hetkelepingutega kauplemisele,
 mis mõjutab ainult hetketurgu, ei ole siiski asjakohane ega praktiline. Kui
 tegemist on konkreetselt energia hulgimüügitoodetega, peaksid pädevad asutused
 võtma käesolevas määruses sätestatud siseteabe, siseringitehingu ja turuga
 manipuleerimise mõistete kohaldamisel energia hulgimüügitoodetega seotud
 finantsinstrumentide suhtes arvesse [Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses
 (EL) nr ... energia hulgimüügiturgude terviklikkuse ja läbipaistvuse kohta]
 sätestatud mõistete eritunnuseid.
 (16)
 Kuna finantsinstrumentide turgude direktiivi
 läbivaatamise raames liigitatakse saastekvoodid finantsinstrumentideks,
 kuuluvad ka kõnealused instrumendid käesoleva määruse reguleerimisalasse. Kõnealuste
 instrumentide erilist laadi ja CO2‐turu ülesehitust silmas
 pidades tuleb tagada, et liikmesriikide, Euroopa Komisjoni ja muude
 saastekvootidega tegelevate ametlikult määratud asutuste tegevust ei piirata
 Euroopa Liidu kliimapoliitika elluviimisel. Lisaks tuleb siseteabe
 avalikustamise kohustus kehtestada kõnealuse turu osaliste suhtes üldiselt.
 Selleks et vältida tarbetu teatamiskohustuse kehtestamist turul ja säilitada
 kavandatud meetme kulutõhusus, tuleks kõnealuse kohustuse reguleerivat mõju
 siiski piirata ainult nende ELi HKSis osalevate käitajatega, kelle puhul võib
 nende suuruse ja tegevuse põhjal mõistlikult eeldada, et nad suudavad
 märkimisväärselt mõjutada saastekvootide hindu. Juhul kui saastekvootide turu
 osalised juba täidavad samaväärset siseteabe avalikustamise kohustust, nimelt
 vastavalt energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määrusele (Euroopa
 Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr ... energia hulgimüügituru terviklikkuse
 ja läbipaistvuse kohta), ei tohiks saastekvootidealase siseteabe avalikustamise
 kohustus kaasa tuua olukorda, kus sama sisuga teave tuleb avalikustada kaks
 korda.
 (17)
 Komisjoni 12. novembri 2010. aasta määruses (EÜ) nr
 1031/2010 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ (millega luuakse
 ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem) kohase
 kasvuhoonegaaside saastekvootide enampakkumise ajastamise, haldamise ja muude
 aspektide kohta[27] on sätestatud kaks paralleelset turu
 kuritarvitamist käsitlevat korda, mida kohaldatakse saastekvootide
 enampakkumiste suhtes. Kuna saastekvoodid liigitatakse finantsinstrumentideks,
 tuleks käesolevas määruses sätestada turu kuritarvitamisega seotud meetmeid
 käsitlevad ühtsed eeskirjad, mida kohaldatakse saastekvootide kogu esmase ja
 järelturu suhtes. Määrust tuleb kohaldada ka saastekvootide ja muude neil
 põhinevate enampakkumistoodete enampakkumise suhtes vastavalt komisjoni 12.
 novembri 2010. aasta määrusele (EÜ) nr 1031/2010 Euroopa Parlamendi ja nõukogu
 direktiivi 2003/87/EÜ (millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside
 saastekvootidega kauplemise süsteem) kohase kasvuhoonegaaside saastekvootide
 enampakkumise ajastamise, haldamise ja muude aspektide kohta.
 (18)
 Käesoleva määrusega tuleks ette näha turuga
 manipuleerimise vastased meetmed, mida saab kohandada uutele kauplemisvormidele
 ja strateegiatele, mille abil võidakse turgu kuritarvitada. Võtmaks arvesse
 asjaolu, et finantsinstrumentidega kauplemine on järjest rohkem
 automatiseeritud, on soovitav täiendada näiteid turuga manipuleerimise kohta
 näidetega konkreetsete turu kuritarvitamise strateegiate kohta, mille puhul
 võidakse kasutada algoritmkauplemist, sh välkkauplemist. Esitatud näidete
 loetelu ei ole ammendav ega tähenda seda, et muude vahenditega ellu viidud
 samad strateegiad ei oleks turgu kuritarvitavad.
 (19)
 Turuga manipuleerimise keelu täiendamiseks tuleks
 käesoleva määrusega keelata turuga manipuleerimise katsed, võttes arvesse seda,
 et karistatav peaks olema ka nurjunud katse turuga manipuleerida. Turuga
 manipuleerimise katseid tuleks eristada olukorrast, kus tegevus ei avalda
 finantsinstrumendi hinnale soovitud mõju. Sellist tegevust peetakse turuga
 manipuleerimiseks, sest see võis anda väärasid või eksitavaid teateid.
 (20)
 Käesolevas määruses tuleks ka selgitada, et
 finantsinstrumentide turuga manipuleerimisel või manipuleerimise katsel
 võidakse kasutada seotud finantsinstrumente, nagu tuletisinstrumendid, millega
 kaubeldakse muus kauplemiskohas või börsiväliselt.
 (21)
 Käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvatele
 kauplemiskohtadele ja ‐süsteemidele ühesuguste turutingimuste tagamiseks
 tuleks ette näha, et reguleeritud turgude, mitmepoolsete kauplemissüsteemide ja
 muude organiseeritud kauplemissüsteemide korraldajad peavad vastu võtma
 proportsionaalsed struktuurilised sätted, mille eesmärk on vältida ja tuvastada
 turuga manipuleerivaid tegevusi.
 (22)
 Finantsinstrumentidega manipuleerimine või
 manipuleerimise katse võib seisneda ka korralduste esitamises, mida ei pruugita
 täita. Lisaks võidakse finantsinstrumendiga manipuleerida ka väljaspool
 kauplemiskohta toimuva tegevuse kaudu. Seetõttu peaksid isikud, kelle tööks on
 tehingute korraldamine või sooritamine ning kelle käsutuses peavad olema
 süsteemid kahtlaste tehingute tuvastamiseks ja nendest teatamiseks, teatama
 kauplemiskohavälistest kahtlastest korraldustest ja tehingutest.
 (23)
 Finantsinstrumentidega manipuleerimine või
 manipuleerimise katse võib seisneda ka väära või eksitava teabe levitamises. Väära või eksitava teabe levitamine võib finantsinstrumentide hindu suhteliselt
 lühikese aja jooksul märkimisväärselt mõjutada. See võib seisneda ilmselgelt väära
 teabe esitamises, aga ka oluliste faktide tahtlikus varjamises ja teadlikult
 ebatäpse teabe esitamises. Selline turuga manipuleerimine kahjustab eelkõige
 investoreid, sest selle tõttu tuginevad nad investeerimisotsuste tegemisel väärale
 või moonutatud teabele. See kahjustab ka emitente, sest vähendab usaldust nende
 kohta kättesaadava teabe vastu. Usalduse puudumine turu vastu võib omakorda
 ohustada emitendi suutlikkust emiteerida uusi finantsinstrumente või saada muudelt
 turuosalistelt laenu oma tegevuse rahastamiseks. Teave levib turul väga
 kiiresti. Seetõttu võib kahjulik mõju investoritele ja emitentidele püsida
 suhteliselt pikka aega, enne kui tuvastatakse, et teave on väär või eksitav, ja
 emitent või teabe levitamise eest vastutavad isikud selle parandavad. Seetõttu
 tuleb väära või eksitava teabe, sh kuulduste ja väärate või eksitavate uudiste
 levitamine kvalifitseerida käesoleva määruse rikkumiseks.
 Seega on asjakohane keelata finantsturgudel tegutsejatel vabalt avaldada nende
 endi arvamuste või veendumustega vastuolus olevat teavet, mille kohta nad
 teavad või peaksid teadma, et see on väär või eksitav ning investoreid ja
 emitente kahjustav.
 (24)
 Siseringitehingute ja investorite eksitamise vältimise
 seisukohast on äärmiselt tähtis, et emitent avalikustaks siseteabe viivitamata.
 Seetõttu tuleks nõuda, et emitendid avalikustaksid siseteabe võimalikult
 kiiresti, välja arvatud juhul, kui viivitus üldsust tõenäoliselt ei eksita ja
 emitent suudab tagada teabe konfidentsiaalsuse.
 (25)
 Ajal, mil finantseerimisasutus saab erakorralist
 laenuabi, võib süsteemi seisukohast olulise siseteabe avalikustamise
 edasilükkamine tagada finantsstabiilsuse. Seetõttu peaks pädevatel asutustel
 olema võimalus lubada siseteabe avalikustamise edasilükkamist.
 (26)
 Siseteabe avalikustamise nõue võib olla koormav
 nende emitentide jaoks, kelle finantsinstrumentidega on lubatud kaubelda VKEde
 kasvuturgudel, võttes arvesse kulusid, mis on seotud nende valduses oleva teabe
 jälgimisega ja õigusabi hankimisega küsimuses, kas ja millal tuleb teave
 avalikustada. Sellest hoolimata on siseteabe viivitamatu avalikustamine
 hädavajalik, et tagada investorite usaldus kõnealuste emitentide vastu.
 Seetõttu peaks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel (ESMA) olema võimalik anda
 välja suuniseid, mis aitavad emitentidel täita siseteabe avalikustamise
 kohustust investorite kaitset kahjustamata.
 (27)
 Insaiderite nimekirjad on reguleerivate asutuste
 jaoks tähtis vahend turu võimaliku kuritarvitamise uurimiseks, kuid
 liikmesriikides kehtivad eri nõuded kõnealustesse nimekirjadesse kantavate
 andmete suhtes tekitavad emitentidele tarbetut halduskoormust. Seetõttu tuleks
 kulude vähendamiseks ühtlustada insaiderite nimekirjade andmeväljad.
 Insaiderite nimekirjade pidamise ja pideva ajakohastamise nõudega pannakse
 halduskoormus eelkõige VKEde kasvuturgude emitentidele. Kuna pädevad asutused
 saavad teostada tegelikku järelevalvet turu kuritarvitamise üle, ilma et
 kõnealuste emitentide nimekirjad peaksid pidevalt nende emitentide käsutuses
 olema, tuleks need emitendid kõnealusest kohustusest vabastada, et vähendada
 käesolevast määrusest tulenevaid halduskulusid.
 (28)
 Turu kuritarvitamist aitab ära hoida ka
 emiteerivate asutuste juures juhtimiskohustusi täitvate isikute ning vajaduse
 korral nendega tihedalt seotud isikute sooritatud tehingute suurem
 läbipaistvus. Selliste tehingute avalikustamine vähemalt ühekaupa võib samuti
 olla investoritele väärtuslikuks teabeallikaks. Tuleb täpsustada, et juhtide
 tehingute avalikustamise kohustus hõlmab ka finantsinstrumentide pantimist ja
 väljalaenamist ning muude juhi nimel tegutsevate isikute tehinguid. Selleks et
 tagada nõuetekohane tasakaal läbipaistvuse ning pädevale asutusele ja üldsusele
 esitatud teadete arvu vahel, tuleks käesolevas määruses kehtestada ühtne
 piirmäär, millest allapoole jäävatest tehingutest ei tule teatada.
 (29)
 Selleks et tagada järelevalve tõhusus, peavad iga
 liikmesriigi pädeva asutuse käsutuses olema tõhusad vahendid ja volitused. Turu
 terviklikkusele peavad kaasa aitama ka turul tegutsevad ettevõtjad ning kõik
 muud majandustegevuses osalejad. Seetõttu ei välista ühe pädeva asutuse
 määramine turu kuritarvitamisega seotud küsimustega tegelemiseks kõnealuse
 asutuse ja turul tegutsevate ettevõtjate vahelisi koostöösidemeid või
 nendevahelist volituste delegeerimist pädeva asutuse vastutusel, et tagada
 tõhus järelevalve käesoleva määruse sätete järgimise üle.
 (30)
 Siseringitehingute ja turuga manipuleerimise
 juhtude tuvastamiseks peab pädevatel asutustel olema võimalus siseneda dokumentide
 kaasavõtmiseks eraruumidesse. Juurdepääs eraruumidele on vajalik eelkõige siis,
 kui isik, kellele on juba esitatud teabenõue, on jätnud selle (täielikult või
 osaliselt) täitmata, või kui on alust arvata, et nõude esitamisel seda ei
 täideta või et teabenõudega seotud dokumendid või teave kõrvaldatakse,
 võltsitakse või hävitatakse.
 (31)
 Tehinguid sooritavatelt investeerimisühingutelt
 saadud olemasolevad telefonikõnede andmed ja andmeliiklusandmed ning
 sideoperaatoritelt saadud olemasolevad telefonikõnede andmed ja
 andmeliiklusandmed on tähtsad ja mõnikord ainsad tõendid siseringitehingute ja
 turuga manipuleerimise tuvastamiseks ja kinnitamiseks. Telefonikõnede andmete ja
 andmeliiklusandmete põhjal saab tuvastada väära või eksitava teabe levitamise
 eest vastutava isiku, kindlaks teha, et isikud on olnud teatud ajal omavahel
 ühenduses ja et kaks või rohkem isikut on omavahel seotud. Selleks et tagada
 siseturul võrded tingimused seoses pädevate asutuste juurdepääsuga
 sideoperaatorite või investeerimisühingute valduses olevatele telefonikõnede andmetele
 ja andmeliiklusandmetele, peaks pädevatel asutustel olema õigus nõuda
 sideoperaatorite või investeerimisühingute valduses olevaid telefonikõnede andmeid
 ja andmeliiklusandmeid, kui on alust kahtlustada, et kontrolli objektiga seotud
 salvestused ja andmed võivad olla olulised selleks, et tõendada käesoleva
 määruse või direktiivi [uus turu kuritarvitamist käsitlev direktiiv] kohaseid
 siseringitehinguid või turuga manipuleerimist. Telefonikõnede andmed ja
 andmeliiklusandmed ei hõlma selliste andmete sisu.
 (32)
 Kuna turu kuritarvitamine toimub piiri- ja
 turuüleselt, peaksid pädevad asutused eelkõige uurimiste läbiviimisel tegema
 koostööd ning vahetama teavet muude pädevate asutuste ja reguleerivate
 asutustega ning ESMAga. Kui pädev asutus on veendunud, et teises liikmesriigis
 toimub või on toimunud turu kuritarvitamine või et see mõjutab
 finantsinstrumente, millega kaubeldakse teises liikmesriigis, peaks ta sellest
 teatama asjaomasele pädevale asutusele ja ESMAle. Piiriülese mõjuga turu
 kuritarvitamise juhtumi puhul ja kui üks asjaomastest pädevatest asutustest
 seda taotleb, peaks uurimist koordineerima ESMA.
 (33)
 Käesoleva määruse tõhusa täitmisega seotud
 teabevahetuse ja koostöö tagamiseks kolmandate riikide asutustega peaksid pädevad
 asutused sõlmima koostöökokkulepped kolmandate riikide asjakohaste asutustega.
 Isikuandmete edastamine kõnealuste kokkulepete alusel peab toimuma vastavalt
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivile (EÜ)
 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete
 vaba liikumise kohta[28] ja Euroopa Parlamendi ja
 nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse
 kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning
 selliste andmete vaba liikumise kohta[29].
 (34)
 Finantssektori usaldusväärne usaldatavusnõuete
 täitmise järelevalve ja tegevusraamistik peab tuginema tugevale järelevalve- ja
 karistuste kohaldamise korrale. Selleks peaksid järelevalveasutustel olema
 piisavad tegutsemisvolitused ja neil peaks olema võimalik kohaldada mis tahes
 finantsrikkumiste korral õiglaseid, tugevaid ja hoiatava mõjuga karistusi – karistusi,
 mida tuleks tõhusalt kasutada. Kõrgetasemeline eksperdirühm leidis siiski, et
 praegu ei täideta ühtki nimetatud tingimustest. Komisjoni 8. detsembri
 2010. aasta teatises sanktsioonide tõhustamise kohta finantsteenuste
 sektoris[30] vaadati läbi kehtivad karistuste
 kohaldamise volitused ja nende rakendamine praktikas, et edendada karistuste ühtlustamist
 eri järelevalvetoimingute puhul.
 (35)
 Seetõttu tuleks reguleerivate asutuste käsutusse
 anda tõhusad järelevalvevahendid ja ‐volitused ning sätestada
 haldusmeetmed, -karistused ja trahvid, et tagada liikmesriikides ühine
 lähenemisviis ja suurendada kõnealuste meetmete, karistuste ja trahvide
 hoiatavat mõju. Haldustrahvide puhul tuleks arvesse võtta selliseid asjaolusid
 nagu kogu tuvastatud rahalise kasu tagastamine, rikkumise raskus ja kestus,
 kõik raskendavad või leevendavad asjaolud, trahvi hoiatava mõju vajalikkus ja
 vajaduse korral trahvi vähendamine koostöö tegemise eest pädeva asutusega. Karistuste
 kohaldamisel ja avalikustamisel tuleks austada Euroopa Liidu põhiõiguste
 hartas sätestatud põhiõigusi, eelkõige õigust era- ja perekonnaelu austamisele
 (artikkel 7), õigust isikuandmete kaitsele (artikkel 8) ja õigust tõhusale
 õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele (artikkel 47).
 (36)
 Rikkumistest teatajad esitavad pädevatele
 asutustele uut teavet, mis aitab neil tuvastada siseringitehinguid ja turuga
 manipuleerimist ning nende eest karistusi määrata. Rikkumistest võidakse siiski
 teatamata jätta, sest kardetakse kättemaksu või selleks puudub stiimul.
 Seetõttu tuleks käesoleva määrusega tagada, et kehtestatakse nõuetekohane kord,
 mis julgustab isikuid teatama pädevale asutusele käesoleva määruse võimalikust
 rikkumisest ja kaitseb neid kättemaksu eest. Rikkumistest teatajatele tuleks
 tasu maksta siiski ainult juhul, kui nad edastavad uut teavet, mida nad ei ole
 juba seaduslikult kohustatud edastama, ja kui sellise teabe tulemusel
 määratakse karistus käesoleva määruse rikkumise eest. Liikmesriigid peaksid ka
 tagama, et nende rakendatavad rikkumistest teatamise kavad sisaldavad
 mehhanisme, mis tagavad nõuetekohase kaitse isikule, kelle kohta teade esitati,
 eelkõige tema isikuandmete kaitse, ja menetlused, mis tagavad selle isiku
 õiguse kaitsele ja ärakuulamisele enne teda käsitleva otsuse vastuvõtmist ja
 õiguse tõhusale õiguskaitsevahendile kohtus, mis arutab teda käsitlevat otsust.
 (37)
 Kuna liikmesriigid on vastu võtnud õigusaktid,
 millega rakendatakse direktiivi 2003/6/EÜ, ja kuna on kavandatud vastu võtta
 delegeeritud õigusaktid ja tehnilised rakendusstandardid, mis tuleks vastu
 võtta enne, kui kavandatavat raamistikku saab kasulikult kohaldada, tuleb
 käesoleva määruse sisuliste sätete kohaldamine piisavaks ajavahemikuks edasi
 lükata.
 (38)
 Selleks et soodustada sujuvat üleminekut käesoleva
 määruse kohaldamisele, võib ühe aasta jooksul pärast käesoleva määruse tegeliku
 kohaldamise alguskuupäeva jätkuvalt kohaldada turutavasid, mis olid olemas enne
 käesoleva määruse jõustumist ja mille pädevad asutused on direktiivi 2003/6/EÜ
 artikli 1 lõike 2 punkti a kohaldamise eesmärgil heaks kiitnud vastavalt
 komisjoni 22. detsembri 2003. aasta määrusele (EÜ) nr 2273/2003 (millega
 rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/6/EÜ seoses
 tagasiostuprogrammidele ja finantsinstrumentide stabiliseerimisele ettenähtud
 eranditega)[31], tingimusel et neist
 teatatakse ESMAle.
 (39)
 Käesolevas määruses austatakse asutamislepingus
 sätestatud ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhiõigusi ja
 põhimõtteid, eelkõige õigust era- ja perekonnaelu austamisele, õigust
 isikuandmete kaitsele, sõna- ja teabevabadust, ettevõtlusvabadust, õigust
 tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele, süütuse
 presumptsiooni ja kaitseõigust, kuritegude ja karistuste seaduslikkuse ja
 proportsionaalsuse põhimõtet ning mitmekordse kohtumõistmise ja karistamise
 keeldu. Kõnealuseid õigusi piiratakse kooskõlas harta artikli 52 lõikega 1, kui
 see on vajalik investorite ja finantsturgude terviklikkuse kaitsmisega seotud
 üldist huvi pakkuvatel eesmärkidel ning sätestatakse sobivad kaitsemeetmed,
 tagamaks, et õigusi piiratakse ainult ulatuses, mis on vajalik nimetatud
 eesmärkide saavutamiseks, ja ainult meetmetega, mis on saavutatava eesmärgiga
 proportsionaalsed. Kahtlastest tehingutest teatamine on vajalik eelkõige
 selleks, et pädevad asutused saaksid turu kuritarvitamise tuvastada ja selle
 eest karistusi määrata. Turuga manipuleerimise katsed tuleb keelata, et pädevad
 asutused saaksid selliste katsete eest karistusi määrata, kui neil on tõendeid
 turuga manipuleerimise kavatsusest, isegi kui puudub tuvastatav mõju
 turuhindadele. Juurdepääs telefonikõnede ja muudele andmetele on vajalik
 võimaliku siseringitehingu või turuga manipuleerimise juhtumi kohta tõendite ja
 uurimiseks vajalike juhtlõngade hankimiseks ning seega turu kuritarvitamise tuvastamiseks
 ja selle eest karistuste määramiseks. Käesoleva määrusega sätestatud tingimused
 tagavad põhiõiguste järgimise. Rikkumisest teatamist käsitlevad meetmed on
 vajalikud selleks, et hõlbustada turu kuritarvitamise tuvastamist ja tagada
 rikkumisest teataja ning isiku, kelle kohta teade esitati, kaitse, sh nende
 eraelu puutumatus, isikuandmete kaitse ja õigus olla ära kuulatud ning õigus
 tõhusale õiguskaitsevahendile kohtus. Haldusmeetmeid, -karistusi ja -trahve
 käsitlevate ühiste miinimumeeskirjade kehtestamine on vajalik selleks, et
 tagada, et võrreldavate turu kuritarvitamise juhtumite korral kohaldatakse võrreldavaid
 karistusi ja et määratud karistused on rikkumisega proportsionaalsed. Käesolev
 määrus ei takista liikmesriike mingil moel kohaldamast oma põhiseaduslikke
 norme, mis käsitlevad ajakirjandusvabadust ning sõnavabadust meedias.
 (40)
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995.
 aasta direktiiv 95/46 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja
 selliste andmete vaba liikumise kohta[32] ja Euroopa Parlamendi ja
 nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse
 kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning
 selliste andmete vaba liikumise kohta[33] reguleerivad
 isikuandmete töötlemist, millega ESMA tegeleb käesoleva määruse raames ja
 liikmesriikide pädevate asutuste, eelkõige liikmesriikide määratud sõltumatute
 riigiasutuste, järelevalve all. Teavet vahetades või edastades peavad pädevad
 asutused järgima direktiivis 95/46/EÜ sätestatud isikuandmete edastamise
 eeskirju. Teavet vahetades või edastades peab ESMA järgima määruses (EÜ) nr
 45/2001 sätestatud isikuandmete edastamise eeskirju.
 (41)
 Käesolev määrus ja käesoleva määrusega kooskõlas
 vastu võetud delegeeritud õigusaktid, standardid ja suunised ei piira liidu
 konkurentsieeskirjade kohaldamist.
 (42)
 Komisjonile tuleks anda volitused võtta vastavalt
 ELi toimimise lepingu artiklile 290 vastu delegeeritud õigusakte. Eelkõige
 tuleks vastu võtta delegeeritud õigusaktid, mis käsitlevad aktsiate
 tagasiostuprogramme ja finantsinstrumentide stabiliseerimist, I lisas loetletud
 manipuleeriva tegevuse näitajaid, saastekvootide turu osaliste suhtes
 avalikustamise kohustuse kohaldamise piirmäära, insaiderite nimekirjade
 koostamise tingimusi ning juhtide tehingutega seotud piirmäärasid ja tingimusi.
 Eriti tähtis on, et komisjon korraldaks ettevalmistustöö käigus asjakohaseid
 konsultatsioone, sh ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud
 õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide
 sama- ja õigeaegse ning nõuetekohase edastamise Euroopa Parlamendile ja
 nõukogule.
 (43)
 Selleks et tagada ühetaolised tingimused käesoleva
 määruse rakendamiseks seoses käesoleva määruse rikkumisest teatamise
 menetlustega, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks
 teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta
 määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted,
 mis käsitlevad liikmesriikide tehtava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse
 komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes.
 (44)
 Finantsteenuste tehnilised standardid peaksid
 tagama käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvates valdkondades ühtsed
 tingimused kogu liidus. Kuna ESMA-l on põhjalikud eriteadmised, on tõhus ja
 asjakohane teha talle ülesandeks töötada komisjonile esitamiseks välja
 reguleerivate ja rakenduslike tehniliste standardite eelnõu, mille puhul ei ole
 vaja kaaluda eri poliitilisi võimalusi.
 (45)
 Komisjon peaks vastu võtma regulatiivsete
 tehniliste standardite eelnõu, mille ESMA on välja töötanud seoses
 kauplemiskohtades kohaldatavate menetluste ja korraga turu kuritarvitamise
 vältimiseks ja tuvastamiseks ning süsteemide ja vormidega, mida isikud
 kasutavad kahtlaste korralduste ja tehingute tuvastamiseks ning neist
 teatamiseks, ning teatud isikukategooriate suhtes kohaldatava tehnilise korraga
 investeerimisstrateegiate soovitamist käsitleva teabe esitamiseks erapooletul
 viisil ja konkreetsete huvide või huvide konfliktile viitava teabe
 avalikustamiseks, delegeeritud õigusaktidena ELi toimimise lepingu artikli 290
 kohaselt vastavalt määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitele 10–14. On äärmiselt
 tähtis, et komisjon korraldaks ettevalmistuste käigus asjakohaseid
 konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil.
 (46)
 Komisjonile tuleks anda ka volitused võtta vastu
 tehnilised rakendusstandardid rakendusaktidena ELi toimimise lepingu artikli 291
 kohaselt vastavalt määruse (EL) nr 1093/2010 artiklile 15. ESMAle tuleks
 teha ülesandeks töötada komisjonile esitamiseks välja tehniliste
 rakendusstandardite eelnõu seoses siseteabe avalikustamise, insaiderite
 nimekirjade vormi ning pädevate asutuste omavahelise ja ESMAga toimuva koostöö
 ja teabevahetuse vormi ja korraga.
 (47)
 Kuna kavandatud meetme eesmärki, nimelt vältida
 turu kuritarvitamist siseringitehingute ja turuga manipuleerimise kujul, ei
 suuda liikmesriigid piisaval määral saavutada ning meetmete ulatuse ja mõju
 tõttu saab seda paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid
 kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse
 põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte
 kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust
 kaugemale.
 (48)
 Kuna direktiivi 2003/6/EÜ sätted ei ole enam
 asjakohased ja piisavad, tuleks kõnealune direktiiv alates [24 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist] kehtetuks tunnistada. Käesolevas määruses sätestatud nõuded ja keelud
 on tihedalt seotud finantsinstrumentide turgude direktiivi nõuete ja
 keeldudega; seetõttu tuleks neid kohaldada alates läbivaadatud
 finantsinstrumentide turgude direktiivi kohaldamise kuupäevast.
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
 I PEATÜKK
 ÜLDSÄTTED
 1. jagu
 Reguleerimisese ja -ala
 Artikkel 1
 Reguleerimisese
 Käesoleva määrusega kehtestatakse ühine turu
 kuritarvitamist reguleeriv õigusraamistik, et tagada liidu finantsturgude
 terviklikkus ning tugevdada investorite kaitset nendel turgudel ja suurendada
 investorite usaldust kõnealuste turgude vastu.
 Artikkel 2
 Reguleerimisala
 1.
 Käesolevat määrust kohaldatakse järgmise suhtes:
 (a)
 finantsinstrumendid, millega on lubatud kaubelda
 reguleeritud turul või mille kohta on esitatud reguleeritud turul kauplemise
 loa taotlus;
 (b)
 finantsinstrumendid, millega kaubeldakse
 mitmepoolses kauplemissüsteemis või organiseeritud kauplemissüsteemis vähemalt
 ühes liikmesriigis;
 (c)
 punktis a või b osutatud finantsinstrumendiga
 seotud toiming või tehing, olenemata sellest, kas kõnealune toiming või tehing
 tehakse tegelikult reguleeritud turul, mitmepoolses kauplemissüsteemis või
 organiseeritud kauplemissüsteemis;
 (d)
 toiming või tehing, sealhulgas pakkumine, seoses
 komisjoni määruse (EÜ) nr 1031/2010[34] kohase saastekvootide
 või muude nendel põhinevate enampakkumistoodete enampakkumisega. Ilma et see
 piiraks mis tahes selliste erisätete kohaldamist, mis on seotud enapakkumise
 raames esitatavate pakkumistega, kohaldatakse kõigi selliste pakkumiste suhtes
 käesoleva määruse kohaseid kauplemiskorraldustega seotud mis tahes nõudeid ja
 keeldusid.
 2.
 Artikleid 7 ja 9 kohaldatakse ka selliste
 finantsinstrumentide omandamise või võõrandamise suhtes, millele lõike 1
 punktides a ja b ei osutatud, kuid mille väärtus on seotud kõnealuses lõikes
 osutatud finantsinstrumendiga. Need finantsinstrumendid on eelkõige lõikes 1
 osutatud finantsinstrumendiga seotud tuletisinstrumendid krediidiriski
 ülekandmiseks ja sellise finantsinstrumendiga seotud hinnavahelepingud.
 3.
 Artikleid 8 ja 10 kohaldatakse ka selliste
 tehingute, kauplemisega seotud korralduste või muude toimingute suhtes, mis on
 seotud järgmisega:
 (a)
 eri liiki finantsinstrumendid, sealhulgas
 tuletislepingud või tuletisinstrumendid krediidiriski ülekandmiseks, kui
 tehing, korraldus või toiming avaldab või võib või peaks avaldama mõju lõike 1
 punktides a ja b osutatud finantsinstrumendile;
 (b)
 kauba hetkelepingud, mis ei ole energia
 hulgimüügitooted, kui tehing, korraldus või toiming avaldab või võib või peaks
 avaldama mõju lõike 1 punktides a ja b osutatud finantsinstrumendile, või
 (c)
 eri liiki finantsinstrumendid, sealhulgas
 tuletislepingud või tuletisinstrumendid krediidiski ülekandmiseks, kui tehing,
 korraldus või toiming avaldab või võib või peaks avaldama mõju kauba
 hetkelepingutele.
 4.
 Käesolevas määruses sätestatud keelde ja nõudeid
 kohaldatakse lõigetes 1–3 osutatud instrumentidega seoses liidus või väljaspool
 liitu elluviidavate tegevuste suhtes.
 2. jagu
 Reguleerimisalast väljajätmine
 Artikkel 3
 Tagasiostuprogrammide ja stabiliseerimisega seotud erand
 1.
 Käesoleva määruse artiklites 9 ja 10 sätestatud
 keelud ei kehti oma aktsiatega kauplemisel tagasiostuprogrammide raames, kui
 kõik programmi üksikasjad avalikustatakse enne kauplemise alustamist,
 kauplemisest teatatakse pädevale asutusele kui tagasiostuprogrammi osast ja
 avalikustatakse seejärel üldsusele ning järgitakse nõuetekohaseid hinna ja
 koguse piirmäärasid.
 2.
 Käesoleva määruse artiklites 9 ja 10 sätestatud
 keelud ei kehti oma aktsiatega kauplemisel finantsinstrumendi stabiliseerimise
 eesmärgil, kui stabiliseerimine toimub piiratud aja jooksul, stabiliseerimise
 kohta avalikustatakse asjakohane teave ning järgitakse nõuetekohaseid hinna
 piirmäärasid.
 3.
 Komisjon võtab delegeeritud õigusaktidega vastavalt
 artiklile 31 vastu meetmed, millega määratakse kindlaks tingimused, millele
 lõigetes 1 ja 2 osutatud tagasiostuprogrammid ja stabiliseerimismeetmed peavad
 vastama, sealhulgas kauplemistingimused, aja ja kogusega seotud piirangud,
 avalikustamis- ja aruandluskohustused ning hinnatingimused.
 Artikkel 4
 Rahandusalase tegevuse, riigivõla haldamise ning kliimapoliitikalase tegevusega
 seotud erandid
 1.
 Käesolevat määrust ei kohaldata liikmesriigi,
 Euroopa Keskpankade Süsteemi, liikmesriigi keskpanga, liikmesriigi muude
 ministeeriumide, asutuste või eriotstarbeliste rahastamisvahendite või nende
 nimel tegutsevate isikute tehingute, korralduste ja toimingute suhtes raha-,
 vahetuskursi- või riigivõlahalduspoliitika elluviimisel ning föderaalse
 liikmesriigi puhul liitriigi liikmete asjaomaste tehingute, korralduste ning toimingute
 suhtes. Seda ei kohaldata ka tehingute, korralduste ning toimingute suhtes,
 mille on teinud liit, mitut liikmesriiki hõlmav eriotstarbeline
 rahastamisvahend, Euroopa Investeerimispank, selline rahvusvaheline
 finantseerimisasutus, mille on asutanud vähemalt kaks liikmesriiki ja mille
 eesmärk on koondada rahalisi vahendeid ning anda rahalist abi oma liikmetele,
 kellel on või keda ohustavad rasked finantsprobleemid, või Euroopa
 Finantsstabiilsuse Fond.
 2.
 Määrust ei kohaldata liikmesriigi, Euroopa Komisjoni
 või muu ametlikult määratud asutuse või nende nimel tegutsevate isikute
 tegevuse suhtes, mis on seotud saastekvootidega ja mida teostatakse liidu
 kliimapoliitika elluviimiseks.
 3. jagu
 Mõisted
 Artikkel 5
 Mõisted
 Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi
 mõisteid:
 1.
 „finantsinstrument” – instrument
 [finantsinstrumentide turgude] määruse artikli 2 lõike 1 punkti 8 tähenduses;
 2.
 „reguleeritud turg” – liidu mitmepoolne süsteem
 [finantsinstrumentide turgude] määruse artikli 2 lõike 1 punkti 5 tähenduses;
 3.
 „mitmepoolne kauplemissüsteem (MTF)” – liidu
 mitmepoolne süsteem [finantsinstrumentide turgude] määruse artikli 2 lõike 1
 punkti 6 tähenduses;
 4.
 „organiseeritud kauplemissüsteem (OTF)” – liidus
 kasutatav [finantsinstrumentide turgude] määruse artikli 2 lõike 1 punktis 7
 osutatud süsteem;
 5.
 „kauplemiskoht” – liidus kasutatav
 [finantsinstrumentide turgude] määruse artikli 2 lõike 1 punktis 26 osutatud
 süsteem;
 6.
 „VKEde kasuturg” – liidu mitmepoolne
 kauplemissüsteem [uue finantsinstrumentide turgude] direktiivi artikli 4 lõike
 1 punkti 17 tähenduses;
 7.
 pädev asutus” – artikli 16 kohaselt määratud pädev
 asutus;
 8.
 „isik” – füüsiline või juriidiline isik;
 9.
 „kaup” – kaup komisjoni määruse (EÜ) nr 1287/2006[35]
 artikli 2 lõike 1 tähenduses;
 10.
 „kauba hetkeleping” – sellise kauba tarnimise
 leping, millega kaubeldakse hetketurul ja mis tarnitakse kohe pärast tehingu
 arveldamist, sealhulgas tuletisleping, mille puhul tuleb arveldada füüsiliselt;
 11.
 „hetketurg” – kaubaturg, kus kaup müüakse raha eest
 ja tarnitakse kohe pärast tehingu arveldamist;
 12.
 „tagasiostuprogramm” – kauplemine oma aktsiatega
 vastavalt nõukogu direktiivi 77/91/EMÜ[36] artiklitele
 19–24;
 13.
 „algoritmkauplemine” – arvutialgoritmidel põhinev
 kauplemine finantsinstrumentidega [uue finantsinstrumentide turgude] direktiivi
 artikli 4 lõike 1 punkti 37 tähenduses;
 14.
 „saastekvoot” – [uue finantsistinstrumentide
 turgude] direktiivi I lisa C jao punktis 11 määratletud finantsinstrument;
 15.
 „saastekvootide turu osaline” – isik, kes teeb
 saastekvootidega tehinguid, sealhulgas isik, kes annab korraldusi
 saastekvootidega kauplemiseks;
 16.
 „finantsinstrumendi emitent” – direktiivi
 2003/71/EÜ[37] artikli 2 lõike 1
 punktis h määratletud emitent;
 17.
 „ACER” – määruse (EÜ) nr 713/2009[38]
 alusel loodud Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet;
 18.
 „energia hulgimüügitoode” – energia hulgimüügitoode
 [Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr ... (energiaturu terviklikkuse
 ja läbipaistvuse kohta)][39] artikli 2 lõike 4
 tähenduses;
 19.
 „liikmesriigi reguleeriv asutus” – liikmesriigi
 reguleeriv asutus [Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr ...
 (energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse kohta)][40]
 artikli 2 lõike 7 tähenduses.
 4. jagu
 Siseteave, siseringitehingud ja turuga
 manipuleerimine
 Artikkel 6
 Siseteave
 1.
 Käesoleva määruse kohaldamisel hõlmab siseteave järgmist
 liiki teavet:
 (a)
 täpset laadi avaldamata teave, mis on otseselt või
 kaudselt seotud ühe või mitme finantsinstrumentide emitendiga või ühe või mitme
 finantsinstrumendiga ning mis avaldaks avalikustamise korral tõenäoliselt
 märkimisväärset mõju nende finantsinstrumentide hinnale või seotud
 tuletisinstrumentide hinnale;
 (b)
 seoses kauba tuletisinstrumentidega täpset laadi
 avaldamata teave, mis on otseselt või kaudselt seotud ühe või mitme sellise
 tuletisinstrumendiga või seotud kauba hetkelepinguga ning millel on avaldamise
 korral tõenäoliselt märkimisväärne mõju selliste tuletisinstrumentide või
 seotud kauba hetkelepingute hinnale; eelkõige teave, mis tuleb vastavalt liidu
 või liikmesriigi õigusnormidele, turu eeskirjadele, lepingutele või tavadele
 avaldada seotud kauba tuletisinstrumentide või hetketurgude kohta;
 (c)
 seoses saastekvootidega või neil põhinevate
 enampakkumistoodetega täpset laadi avaldamata teave, mis on otseselt või
 kaudselt seotud ühe või mitme sellise instrumendiga ning millel on avaldamise
 korral tõenäoliselt märkimisväärne mõju selliste instrumentide hinnale või
 seotud tuletisinstrumentide hinnale;
 (d)
 isikute puhul, kelle ülesanne on täita
 finantsinstrumentidega seotud korraldusi, hõlmab siseteave ka kliendi
 edastatavat ja tema finantsinstrumentidega seoses antud pooleliolevate
 korraldustega seotud täpset laadi teavet, mis on otseselt või kaudselt seotud
 ühe või mitme finantsinstrumentide emitendiga või ühe või mitme
 finantsinstrumendiga ning millel on avaldamise korral tõenäoliselt
 märkimisväärne mõju nende finantsinstrumentide hinnale, seotud kauba
 hetkelepingute hinnale või seotud tuletisinstrumentide hinnale;
 (e)
 punktis a, b, c või d nimetamata teave, mis on
 seotud ühe või mitme finantsinstrumentide emitendiga või ühe või mitme
 finantsinstrumendiga ning mis ei ole üldiselt üldsusele kättesaadav, kuid mida
 mõistlik investor, kes teeb turul ja finantsinstrumentide või seotud kauba
 hetkelepingutega korrapäraselt tehinguid, peaks – kui see teave oleks talle
 kättesaadav – finantsinstrumendiga tehingute tegemise või seotud kauba
 hetkelepingute täitmise tingimuste kindlaksmääramisel oluliseks.
 2.
 Lõike 1 kohaldamisel peetakse teavet täpseks, kui
 see viitab ilmnenud või mõistliku eelduse kohaselt ilmnevatele asjaoludele või
 toimunud või mõistliku eelduse kohaselt toimuda võivale sündmusele ja kui see
 on sedavõrd üksikasjalik, et võimaldab teha järelduse mõju kohta, mida need
 asjaolud võivad või see sündmus võib avaldada finantsinstrumentide, seotud kauba
 hetkelepingute või saastekvootidel põhinevate enampakkumistoodete hinnale.
 3.
 Lõike 1 kohaldamisel tähendab teave, mis avaldaks
 avalikustamise korral tõenäoliselt märkimisväärset mõju finantsinstrumentide,
 seotud kauba hetkelepingute või saastekvootidel põhinevate
 enampakkumistoodete hinnale, teavet, mida mõistlik investor
 võtaks tõenäoliselt arvesse oma investeerimisotsuste tegemisel.
 Artikkel 7
 Siseringitehing ja siseteabe keelatud avalikustamine
 1.
 Käesoleva määruse kohaldamisel on
 siseringitehinguga tegemist siis, kui siseteavet valdav isik kasutab seda
 teavet selleks, et otse või kaudselt omandada või võõrandada enda või kolmanda
 isiku arvel selle teabega seotud finantsinstrumente. Siseringitehinguks
 peetakse ka siseteabe kasutamist selle teabega seotud finantsinstrumendi kohta
 tehtud korralduse tühistamiseks või muutmiseks, kui korraldus tehti enne, kui
 asjaomane isik sai siseteabe oma valdusse.
 2.
 Käesoleva määruse kohaldamisel on siseringitehingu
 tegemise katsega tegemist siis, kui siseteavet valdav isik püüab otse või
 kaudselt omandada või võõrandada enda või kolmanda isiku arvel selle teabega
 seotud finantsinstrumente. Siseringitehingu tegemise katseks peetakse ka katset
 siseteabe alusel tühistada või muuta selle teabega seotud finantsinstrumendi
 kohta tehtud korraldust, kui korraldus tehti enne, kui asjaomane isik sai
 siseteabe oma valdusse.
 3.
 Käesoleva määruse kohaldamisel soovitab isik teisel
 isikul teha või mõjutab teda tegema siseringitehingut siis, kui selle isiku
 valduses on siseteave ja ta soovitab siseteabe alusel teisel isikul omandada
 või võõrandada või mõjutab teda omandama või võõrandama selle teabega seotud
 finantsinstrumente.
 4.
 Käesoleva määruse kohaldamisel on siseteabe
 keelatud avalikustamisega tegemist siis, kui siseteavet valdav isik edastab
 kõnealuse siseteabe teisele isikule, välja arvatud juhul, kui seda tehakse
 tööst või ametikohast tulenevate ülesannete tavapärase täitmise käigus.
 5.
 Lõikeid 1, 2, 3 ja 4 kohaldatakse isikute suhtes,
 kes on saanud siseteavet järgmistes olukordades:
 (a)
 olles emitendi haldus-, juht- või järelevalveorgani
 liige;
 (b)
 omades osalust emitendi kapitalis;
 (c)
 omades juurdepääsu teabele tööst või ametikohast
 tulenevate ülesannete täitmise kaudu;
 (d)
 tegeledes kuritegevusega.
 Lõikeid 1, 2, 3 ja 4 kohaldatakse ka siseteabe
 suhtes, mille isik on saanud muus kui punktides a–d nimetatud olukorras ja
 mille puhul isik teab või peaks teadma, et tegemist on siseteabega.
 6.
 Juhul kui lõigetes 1 ja 2 osutatud isik on
 juriidiline isik, kohaldatakse kõnealuseid lõikeid ka füüsiliste isikute
 suhtes, kes osalevad omandamist või võõrandamist või selle katset käsitleva
 otsuse tegemisel või mõjutavad seda otsust asjaomase juriidilise isiku arvel.
 7.
 Juhul kui lõikes 1 osutatud isik on juriidiline
 isik, ei kohaldata seda lõiget juriidilise isiku tehtud tehingu suhtes, kui
 juriidiline isik on kehtestanud tõhusa korra, millega tagatakse, et ükski isik,
 kelle valduses oli tehingu seisukohast oluline siseteave, ei osalenud otsuse
 tegemisel ega käitunud viisil, mis oleks otsust mõjutanud, ega suhelnud otsuse
 teinud isikutega, mille käigus oleks saanud teavet edastada või saada teada
 selle olemasolust.
 8.
 Lõiget 1 ei kohaldata tehingute suhtes, mis on
 tehtud täitmisele kuuluva finantsinstrumentide omandamise või võõrandamise
 kohustuse täitmiseks, kui kõnealune kohustus tuleneb lepingust, mis sõlmiti
 enne, või õiguslikust kohustusest, mis tekkis enne, kui asjaomane isik sai
 siseteabe oma valdusse.
 9.
 Seoses saastekvootide või muude neil põhinevate
 enampakkumistoodete enampakkumistega, mis korraldatakse vastavalt määrusele
 (EÜ) nr 1031/2010, kohaldatakse lõikes 1 sätestatud keeldu ka siseteabe
 kasutamise suhtes pakkumise esitamiseks, muutmiseks või tühistamiseks
 siseteavet valdava isiku enda või kolmanda isiku nimel.
 Artikkel 8
 Turuga manipuleerimine
 1.
 Käesoleva määruse kohaldamisel hõlmab turuga
 manipuleerimine järgmisi tegevusi:
 (a)
 tehingu sõlmimine, kauplemiseks korralduse andmine
 või muu tegevus, millel on järgmised tagajärjed:
 –
 see annab või võib anda väärasid või eksitavaid
 teateid finantsinstrumendi või seotud kauba hetkelepingu pakkumise, nõudluse
 või hinna kohta või
 –
 see kindlustab või võib kindlustada ühe või mitme
 finantsinstrumendi või seotud kauba hetkelepingu hinna ebaharilikul või
 kunstlikul tasemel;
 (b)
 tehingu sõlmimine, kauplemiseks korralduse andmine
 või muu toiming, mis avaldab mõju ühe või mitme finantsinstrumendi või seotud
 kauba hetkelepingu hinnale ja mille puhul kasutatakse fiktiivseid vahendeid või
 muud liiki pettust või võtteid, või
 (c)
 teabe levitamine meediakanalites, sealhulgas
 Internetis, või muul viisil, millel on punktis a nimetatud tagajärjed, kui
 teavet levitanud isik teadis või oleks pidanud teadma, et teave on väär või
 eksitav. Kui teavet levitatakse ajakirjanduslikul eesmärgil, võetakse sellise
 teabe levitamise hindamisel arvesse ajakirjandusvabadust ja muudes
 meediakanalites sõnavabadust reguleerivaid eeskirju, välja arvatud juhul, kui:
 –
 asjaomased isikud saavad kõnealuse teabe
 levitamisest otseselt või kaudselt eeliseid või kasu või
 –
 teave avaldatakse või seda levitatakse kavatsusega
 eksitada turgu seoses finantsinstrumentide pakkumise, nõudluse või hinnaga.
 2.
 Käesoleva määruse kohaldamisel hõlmab turuga
 manipuleerimise katse järgmist:
 (a)
 lõike 1 punktis a või b määratletud tehingu
 sõlmimise, kauplemiseks korralduse andmise või muu toimingu sooritamise katse
 ja
 (b)
 lõike 1 punktis c määratletud teabe levitamise
 katse.
 3.
 Turuga manipuleerimiseks või turuga manipuleerimise
 katseks peetakse järgmist tegevust:
 (a)
 ühe isiku või mitme koostööd tegeva isiku tegevus
 turgu valitseva seisundi kindlustamiseks seoses finantsinstrumendi või seotud
 kauba hetkelepingute pakkumise või nõudlusega, mille tagajärjel määratakse
 otseselt või kaudselt kindlaks ostu- või müügihinnad või luuakse muud
 ebaõiglased kauplemistingimused;
 (b)
 finantsinstrumentide ostmine või müümine turu
 sulgemisel, eksitades või kavatsedes eksitada sulgemishinna alusel tegutsevaid
 investoreid;
 (c)
 korralduste saatmine kauplemiskohta
 algoritmkauplemise, sealhulgas välkkauplemise kaudu ilma kauplemise
 kavatsuseta, kuid selleks et:
 –
 põhjustada häireid või viivitusi kauplemiskoha
 kauplemissüsteemi toimimises;
 –
 muuta teiste isikute jaoks kauplemiskoha
 kauplemissüsteemis olevate ehtsate pakkumiste kindlakstegemine keerulisemaks
 või
 –
 tekitada väära või eksitavat muljet
 finantsinstrumendi pakkumise või nõudluse kohta;
 (d)
 juhusliku või korrapärase juurdepääsu kasutamine
 tavapärastele või elektroonilistele meediakanalitele finantsinstrumendi või
 seotud kauba hetkelepingu (või kaudselt selle emitendi) kohta arvamuse
 avaldamiseks pärast seda, kui on sõlmitud selle finantsinstrumendi
 ostu-müügilepinguid või seotud kauba hetkelepinguid, ning saadakse kasu kõnealuse
 instrumendi või seotud kauba hetkelepingu hinna kohta avaldatud arvamustest,
 ilma et samal ajal teavitataks nõuetekohasel ja tõhusal viisil üldsust
 sellisest huvide konfliktist;
 (e)
 saastekvootide või seotud tuletisinstrumentide
 ostmine või müümine järelturul enne määruse (EÜ) nr 1031/2010 kohaselt
 korraldatavat enampakkumist, mille tulemusel määratakse enampakkumistoodete
 enampakkumishind kindlaks ebaharilikul või kunstlikul tasemel või eksitatakse
 enampakkumisel osalevaid pakkujaid.
 4.
 Artikli 8 lõike 1 punktide a ja b kohaldamisel ning
 ilma et see piiraks lõikes 3 sätestatud tegevusi, sätestatakse I lisas mitteammendavalt
 fiktiivsete vahendite või muud liiki pettuse või võtete kasutamisega seotud
 näitajad ning väärate või eksitavate teadete ning hinna kindlustamisega seotud
 näitajad.
 5.
 Komisjon võib delegeeritud
 õigusaktidega vastavalt artiklile 31 võtta vastu meetmed, millega täpsustatakse
 I lisas esitatud näitajaid, et neid selgitada ja võtta arvesse finantsturgude
 tehnilist arengut.
 2. PEATÜKK
 SISERINGITEHINGUD JA TURUGA MANIPULEERIMINE
 Artikkel 9
 Siseringitehingute tegemise ja siseteabe lubamatu avalikustamise keeld
 Isik ei tohi:
 (a)
 teha või püüda teha siseringitehinguid;
 (b)
 soovitada teisel isikul teha või mõjutada teda
 tegema siseringitehinguid või
 (c)
 avalikustada lubamatult siseteavet.
 Artikkel 10
 Turuga manipuleerimise keeld
 Isik ei tohi turuga manipuleerida ega teha
 turuga manipuleerimise katset.
 Artikkel 11
 Turu kuritarvitamise vältimine ja tuvastamine
 1.
 Kauplemiskoha tegevust juhtiv isik kehtestab tõhusa
 korra ja menetlused ning kohaldab neid vastavalt [uue finantsinstrumentide
 turgude] direktiivi [artiklitele 31 ja 56] eesmärgiga vältida ja tuvastada turu
 kuritarvitamist.
 2.
 Kõik isikud, kelle ametialaseks tegevuseks on
 finantsinstrumentide tehingute korraldamine või tegemine, peavad olema sisse
 seadnud süsteemid selliste korralduste ja tehingute tuvastamiseks ning neist
 teatamiseks, mis võivad kujutada endast siseringitehinguid, turuga
 manipuleerimist või turuga manipuleerimise või siseringitehingute tegemise katset.
 Selline isik peab viivitamata teavitama pädevat asutust, kui tal on põhjust
 kahtlustada, et finantsinstrumendiga seotud korraldus, mis antakse või tehing,
 mis tehakse kauplemiskohas või väljaspool seda, kujutab endast
 siseringitehingut, turuga manipuleerimist või turuga manipuleerimise või
 siseringitehingu tegemise katset.
 3.
 ESMA töötab välja regulatiivsete tehniliste
 standardite eelnõu, et määrata kindlaks asjakohane kord ja menetlused lõikes 1
 sätestatud nõuete täitmiseks ning süsteemid ja teavitusvormid lõikes 2
 sätestatud nõuete täitmiseks.
 ESMA esitab esimeses lõigus osutatud
 regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile [...].
 Komisjonile antakse volitused võtta vastu esimeses
 lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid vastavalt määruse (EL) nr
 1095/2010 artiklitele 10–14.
 3. PEATÜKK
 AVALIKUSTAMISNÕUDED
 Artikkel 12
 Siseteabe avalikustamine
 1.
 Finantsinstrumendi emitent teavitab üldsust temaga
 otseselt seotud siseteabest võimalikult kiirest ja avaldab oma veebisaidil
 ettenähtud aja jooksul kogu siseteabe, mille ta peab avalikustama.
 2.
 Saastekvootide turul osaleja avalikustab tõhusalt
 ja õigel ajal saastekvootidega seotud siseteabe, mis on tema valduses seoses
 tema äritegevusega, sealhulgas direktiivi 2003/87/EÜ I lisas nimetatud lennutegevus
 või käitised sama direktiivi artikli 3 punkti e tähenduses, mida asjaomane
 osaleja või tema emaettevõtja või sidusettevõtja täielikult või osaliselt omab
 või kontrollib või mille tegevuse eest on osaleja või tema emaettevõtja või
 sidusettevõtja täielikult või osaliselt vastutav. Käitiste kohta tuleb
 avalikustada asjakohane teave käitiste võimsuse ja kasutamise kohta, sealhulgas
 selliste käitiste kavandatud või kavandamata mittekasutatavuse kohta.
 Esimest lõiku ei kohaldata saastekvootide turu
 osalise suhtes, kui tema omanduses, kontrolli all või vastutusel olevate
 käitiste või lennutegevuse heitkogused ei ületanud eelmisel aastal CO2-ekvivalendi
 alammäära ja kui nimisoojusvõimsus ei ületanud põletamise korral alammäära.
 Komisjon võtab delegeeritud õigusaktidega
 vastavalt artiklile 31 vastu meetmed, millega kehtestatakse CO2-ekvivalendi alammäär ja nimisoojusvõimsuse alammäär
 eesmärgiga kohaldada teises lõigus sätestatud erandit.
 3.
 Lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata teabe suhtes, mis on
 siseteave üksnes artikli 6 lõike 1 punkti e tähenduses.
 4.
 Ilma et see piiraks lõike 5 kohaldamist, võib
 finantsinstrumendi emitent või saastekvootide turu osaline, kelle suhtes ei
 kohaldata erandit vastavalt artikli 12 lõike 2 teisele lõigule, lükata
 omal vastutusel lõikes 1 osutatud siseteabe avalikustamise edasi, et mitte
 kahjustada oma õiguslikke huve, kui on täidetud mõlemad järgmised tingimused:
 –
 teabe avalikustamata jätmine ei eksita
 tõenäoliselt üldsust;
 –
 finantsinstrumendi emitent või saastekvootide turu
 osaline suudab tagada kõnealuse teabe konfidentsiaalsuse.
 Kui finantsinstrumendi emitent või saastekvootide
 turu osaline on lükanud siseteabe avalikustamise käesoleva lõike kohaselt
 edasi, teavitab ta pädevat asutust teabe avalikustamise edasilükkamisest
 viivitamata pärast sellise otsuse tegemist.
 5.
 Pädev asutus võib anda finantsinstrumendi
 emitendile loa lükata siseteabe avalikustamine edasi, kui on täidetud järgmised
 tingimused:
 –
 teave on süsteemi seisukohalt oluline;
 –
 teabe avalikustamise edasilükkamine on üldsuse
 huvides;
 –
 selle teabe konfidentsiaalsust on võimalik tagada.
 Kõnealune luba peab olema kirjalik. Pädev asutus
 tagab, et avalikustamine lükatakse edasi üksnes seniks, kuni see on üldsuse
 huvides vajalik.
 Pädev asutus kontrollib vähemalt kord nädalas, kas
 avalikustamise edasilükkamine on jätkuvalt asjakohane, ja tühistab viivitamata
 loa, kui mõni punktis a, b või c sätestatud tingimustest ei ole enam täidetud.
 6.
 Kui finantsinstrumendi emitent või saastekvootide
 turu osaline, kelle suhtes ei kohaldata erandit vastavalt artikli 12 lõike 2
 teisele lõigule, või tema nimel või arvel tegutsev isik edastab siseteabe
 kolmandale isikule tööst või ametikohast tulenevate ülesannete tavapärase
 täitmise käigus, nagu on osutatud artikli 7 lõikes 4, peab ta selle teabe
 ühtlasi täielikult ja tegelikult avalikustama; kui teave edastati kolmandale
 isikule tahtlikult, peab avalikustamine toimuma samal ajal, teabe tahtmatu
 edastamise korral peab avalikustamine toimuma viivitamata. Käesoleva lõike
 sätteid ei kohaldata juhul, kui teavet saaval isikul on vaikimiskohustus,
 olenemata sellest, kas see kohustus põhineb seadusel, eeskirjadel, põhikirjal
 või lepingul.
 7.
 Kauplemiskoht võib avalikustada siseteabe, mis on
 seotud finantsinstrumendi emitendiga, kelle finantsinstrumentidega on lubatud
 kaubelda VKEde kasvuturul, emitendi veebisaidi asemel enda veebisaidil, kui see
 kauplemiskoht otsustab anda kõnealusel turul tegutsevatele emitentidele sellise
 võimaluse. Sel juhul on selline emitent täitnud lõikes 1 sätestatud kohustuse.
 8.
 Käesolevat artiklit ei kohaldata emitentide suhtes,
 kes ei ole taotlenud luba kaubelda oma finantsinstrumentidega teatava
 liikmesriigi reguleeritud turul või kes ei ole sellist kauplemisluba heaks
 kiitnud või kes ei ole üksnes mitmepoolses kauplemissüsteemis või
 organiseeritud kauplemissüsteemis kaubeldava instrumendi korral taotlenud luba
 kaubelda oma finantsinstrumentidega teatava liikmesriigi mitmepoolses
 kauplemissüsteemis või organiseeritud kauplemissüsteemis või kes ei ole sellist
 kauplemisluba heaks kiitnud.
 9.
 ESMA töötab välja tehniliste rakendusstandardite
 eelnõu, et määrata kindlaks:
 –
 tehnilised vahendid siseteabe nõuetekohaseks
 avalikustamiseks, nagu on sätestatud lõigetes 1, 6 ja 7;
 –
 tehnilised vahendid siseteabe avalikustamise
 edasilükkamiseks, nagu on sätestatud lõigetes 4 ja 5.
 ESMA esitab esimeses lõigus osutatud tehniliste
 rakendusstandardite eelnõu komisjonile [...].
 Komisjonile antakse volitused võtta vastu esimeses
 lõigus osutatud tehnilised rakendusstandardid vastavalt määruse (EL) nr
 1095/2010 artiklile 15.
 Artikkel 13
 Insaiderite nimekiri
 1.
 Finantsinstrumendi emitent või saastekvootide turu
 osaline, kelle suhtes ei kohaldata erandit vastavalt
 artikli 12 lõike 2 teisele lõigule, ja tema nimel või arvel tegutsev isik peab:
 –
 koostama kõigi tema heaks töölepingu alusel või
 muul viisil töötavate ja siseteabele juurdepääsu omavate isikute nimekirja;
 –
 nimekirja korrapäraselt ajakohastama ja
 –
 esitama pädeva asutuse taotluse korral nimekirja
 võimalikult kiiresti sellele asutusele.
 2.
 Nimekirja ei pea koostama finantsinstrumentide
 emitendid, kelle finantsinstrumentidega on lubatud kaubelda VKEde kasvuturul.
 Emitent peab siiski esitama pädevale asutusele tema heaks töötavate ja
 siseteabele juurepääsu omavate isikute nimekirja, kui pädev asutus seda nõuab
 oma järelevalve- või uurimiskohustuste täitmise raames.
 3.
 Käesolevat artiklit ei kohaldata emitentide suhtes,
 kes ei ole taotlenud luba kaubelda oma finantsinstrumentidega teatava
 liikmesriigi reguleeritud turul või kes ei ole sellist kauplemisluba heaks
 kiitnud või kes ei ole üksnes mitmepoolses kauplemissüsteemis või
 organiseeritud kauplemissüsteemis kaubeldava instrumendi korral taotlenud luba
 kaubelda oma finantsinstrumentidega teatava liikmesriigi mitmepoolses
 kauplemissüsteemis või organiseeritud kauplemissüsteemis või kes ei ole sellist
 kauplemisluba heaks kiitnud.
 4.
 Komisjon võtab delegeeritud õigusaktidega vastavalt
 artiklile 31 vastu meetmed, millega määratakse kindlaks lõikes 1 osutatud
 nimekirja sisu, sealhulgas insaiderite nimekirja kantavate isikute andmed,
 nende nimekirja kandmise põhjused ja tingimused, mille alusel
 finantsinstrumentide emitendid või saastekvootide turu osalised või nende nimel
 tegutsevad isikud peavad koostama sellise nimekirja, sealhulgas sellise
 nimekirja ajakohastamise tingimused, ajavahemik, mille kohta nimekirja peetakse,
 ja asjaomaste isikute kohustused.
 5.
 Käesolevat artiklit kohaldatakse ka
 enampakkumisplatvormide, enampakkumise korraldajate ja enampakkumise seire
 teostajate suhtes seoses saastekvootide või muude neil põhinevate
 enampakkumistoodete enampakkumistega, mis korraldatakse vastavalt määrusele
 (EÜ) nr 1031/2010.
 6.
 ESMA töötab välja tehniliste rakendusstandardite
 eelnõu, et määrata kindlaks käesolevas artiklis osutatud insaiderite nimekirja
 täpne vorm ja insaiderite nimekirja ajakohastamise viis.
 ESMA esitab esimeses lõigus osutatud tehniliste
 rakendusstandardite eelnõu komisjonile [...].
 Komisjonile antakse volitused võtta vastu esimeses
 lõigus osutatud tehnilised rakendusstandardid vastavalt määruse (EL) nr
 1095/2010 artiklile 15.
 Artikkel 14
 Juhtide tehingud
 1.
 Isikud, kes täidavad juhtimisülesandeid
 finantsinstrumentide emitendi või saastekvootide turu osalise juures, kelle suhtes ei kohaldata erandit vastavalt artikli 12 lõike 2 teisele
 lõigule, ja nendega tihedalt seotud isikud tagavad teabe
 avalikustamise selliste tehingute olemasolu kohta, mida nad teevad enda arvel
 ja mis on seotud asjaomase emitendi aktsiatega või nendega seotud
 tuletisinstrumentide või muude finantsinstrumentidega või saastekvootidega.
 Sellised isikud tagavad, et teave avalikustatakse kahe tööpäeva jooksul pärast
 tehingu toimumise kuupäeva.
 2.
 Lõike 1 kohaldamisel tuleb teatada muu hulgas
 järgmistest tehingutest:
 –
 finantsinstrumentide pantimine või laenuks andmine
 lõikes 1 osutatud isiku poolt või nimel;
 –
 tehingud, mida portfelli valitseja või muu isik
 teeb lõikes 1 osutatud isiku nimel, sealhulgas juhul, kui kõnealune portfelli
 valitseja või isik teostab kaalutlusõigust.
 3.
 Lõiget 1 ei kohaldata tehingute suhtes, mille
 koguväärtus on ühel kalendriaastal alla 20 000 euro.
 4.
 Käesolevat artiklit kohaldatakse ka
 enampakkumisplatvormide, enampakkumise korraldajate ja enampakkumise seire
 teostajate suhtes seoses saastekvootide või muude neil põhinevate
 enampakkumistoodete enampakkumistega, mis korraldatakse vastavalt määrusele
 (EÜ) nr 1031/2010.
 5.
 Komisjon võib võtta delegeeritud õigusaktidega
 vastavalt artiklile 31 vastu meetmed, millega muudetakse finantsturgude arengut
 arvesse võttes lõikes 3 sätestatud piirmäära.
 6.
 Komisjon võtab delegeeritud õigusaktidega vastavalt
 artiklile 31 vastu meetmed, millega määratakse kindlaks selliste isikute
 ametiülesanded, keda käsitatakse lõikes 1 osutatud juhtimisülesandeid täitvate
 isikutena, suhete liigid, sealhulgas nii sünnijärgsed kui ka tsiviil- ja
 lepinguõiguslikud suhted, mida peetakse lähedaseks isiklikuks suhteks, lõikes 2
 osutatud tehingu tunnused, mille olemasolu korral tuleb seda kohustust täita,
 ning avalikustatav teave ja üldsuse teavitamise vahendid.
 Artikkel 15
 Investeerimissoovitused ja statistika
 1.
 Isikud, kes koostavad või levitavad
 investeerimisstrateegiate soovitamist või väljapakkumist käsitlevat teavet, mis
 on mõeldud teabelevituskanalitele või üldsusele, püüavad mõistlikul viisil
 tagada, et selline teave esitatakse erapooletul viisil, ning avalikustavad oma
 huvid või huvide konfliktid, mis on seotud finantsinstrumentidega, mida
 kõnealune teave käsitleb.
 2.
 Avalik-õiguslikud asutused, kes levitavad
 statistilisi andmeid, mis võivad avaldada märkimisväärset mõju
 finantsturgudele, peavad seda tegema erapooletul ja arusaadaval viisil.
 3.
 ESMA töötab välja regulatiivsete tehniliste
 standardite eelnõu, et määrata kindlaks lõikes 1 osutatud isikukategooriate
 suhtes kohaldatav tehniline kord investeerimisstrateegiate soovitamist
 käsitleva teabe esitamiseks erapooletul viisil ning konkreetsete huvide või
 huvide konfliktidele viitava teabe avalikustamiseks.
 ESMA esitab esimeses lõigus osutatud
 regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile [...].
 Komisjonile antakse volitused võtta vastu esimeses
 lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid vastavalt määruse (EL) nr
 1095/2010 artiklitele 10–14.
 4. PEATÜKK
 ESMA JA PÄDEVAD ASUTUSED
 Artikkel 16
 Pädevad asutused
 Iga liikmesriik määrab käesoleva määruse
 täitmiseks ühe pädeva haldusasutuse, ilma et see piiraks õigusasutuste
 pädevust. Pädev asutus tagab käesoleva määruse sätete
 kohaldamise oma territooriumil, võttes arvesse kõiki tema territooriumil
 teostatavaid tegevusi ja välisriigis teostatavaid tegevusi, mis on seotud
 instrumentidega, millega on lubatud kaubelda reguleeritud turul ja mille kohta
 on esitatud taotlus sellisel turul kauplemise loa saamiseks või millega
 kaubeldakse tema territooriumil tegutsevas mitmepoolses kauplemissüsteemis või
 organiseeritud kauplemissüsteemis. Liikmesriik teavitab
 sellisest asutusest komisjoni, ESMAt ja muude liikmesriikide pädevaid asutusi.
 Artikkel 17
 Pädeva asutuse volitused
 1.
 Pädev asutus täidab oma ülesandeid järgmisel viisil:
 (a)
 vahetult;
 (b)
 koostöös muude ametiasutuste või turul tegutsevate
 ettevõtjatega;
 (c)
 omal vastutusel, delegeerides need sellistele
 ametiasutustele või turul tegutsevatele ettevõtjatele;
 (d)
 suunates küsimuse pädevale õigusasutusele.
 2.
 Selleks et täita käesolevast määrusest tulenevaid
 ülesandeid, on pädeval asutusel kooskõlas siseriikliku õigusega vähemalt
 järgmised järelevalve- ja uurimisvolitused:
 (a)
 õigus taotleda juurdepääsu kõikidele mis tahes
 kujul dokumentidele ja õigus saada või teha neist koopiaid;
 (b)
 õigus nõuda teavet kõigilt isikutelt, ka nendelt,
 kes on järjestikku seotud korralduste edastamise või asjaomaste tehingute
 tegemisega, ja neid volitanud isikutelt ning vajaduse korral õigus isik teabe
 saamiseks välja kutsuda ja teda küsitleda;
 (c)
 kauba tuletisinstrumentide korral õigus nõuda
 tüüpvormide alusel teavet seotud hetketurgude osalistelt, õigus saada
 tehinguaruandeid ning pääseda vahetult ligi kauplejate süsteemidele;
 (d)
 õigus korraldada kohapeal (v.a eraruumides)
 etteteatatud või etteteatamata kontrolle;
 (e)
 õigus siseneda mis tahes kujul dokumentide
 kaasavõtmiseks eraruumidesse pärast asjaomase liikmesriigi õigusasutuselt eelneva
 loa saamist kooskõlas siseriikliku õigusega ja juhul, kui on alust kahelda, et
 kontrolli objektiga seotud dokumendid võivad olla olulised käesoleva määrusega
 või [uue turu kuritarvitamist käsitleva direktiiviga] vastuolus oleva
 siseringitehingu või turuga manipuleerimise juhtumi tõendamiseks;
 (f)
 õigus nõuda sideoperaatori või investeerimisühingu
 valduses olevaid telefonikõnede andmeid ja andmeliiklusandmeid, kui on alust
 kahtlustada, et kontrolli objektiga seotud andmed võivad olla olulised selleks,
 et tõendada käesoleva määrusega või [uue turu kuritarvitamist käsitleva
 direktiiviga] vastuolus olevat siseringitehingut või turuga manipuleerimist,
 nagu on määratletud [uues turu kuritarvitamist käsitlevas direktiivis]; need
 andmed ei ole siiski seotud asjaomase teabevahetuse sisuga
 3.
 Pädevad asutused teostavad lõikes 2 osutatud
 järelevalve- ja uurimisvolitusi kooskõlas siseriikliku õigusega.
 4.
 Käesoleva artikli kohaste järelevalve- ja
 uurimisvolituste täitmisel kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt
 direktiivile 95/46/EÜ.
 5.
 Liikmesriigid tagavad asjakohaste meetmete
 olemasolu, nii et pädevatel asutustel on kõik nende ülesannete täitmiseks
 vajalikud järelevalve- ja uurimisvolitused.
 Artikkel 18
 Koostöö ESMAga
 1.
 Pädevad asutused teevad käesoleva määruse
 täitmiseks ESMAga koostööd vastavalt määrusele (EL) nr 1095/2010.
 2.
 Pädevad asutused esitavad ESMAle viivitamata kogu
 teabe, mis on tema ülesannete täitmiseks vajalik, vastavalt määruse (EL) nr
 1095/2010 artiklile 35.
 3.
 ESMA töötab välja tehniliste rakendusstandardite
 eelnõu, et määrata kindlaks lõikes 2 osutatud teabevahetuse kord ja
 vormid.
 ESMA esitab esimeses lõigus osutatud tehniliste
 rakendusstandardite eelnõu komisjonile [...].
 Komisjonile antakse volitused võtta vastu esimeses
 lõigus osutatud tehnilised rakendusstandardid vastavalt määruse (EL) nr
 1095/2010 artiklile 15.
 Artikkel 19
 Koostöökohustus
 1.
 Pädevad asutused teevad omavahel ja ESMAga
 koostööd, kui see on käesoleva määruse täitmiseks vajalik. Pädevad asutused
 abistavad eelkõige muude liikmesriikide pädevaid asutusi ja ESMAt ning
 vahetavad uurimis- ja täitmistegevuse käigus põhjendamatu viivituseta teavet ja
 teevad koostööd. See koostöö- ja abistamiskohustus kehtib ka komisjoni suhtes
 seoses teabevahetusega selliste kaupade kohta nagu ELi toimimise lepingu I
 lisas loetletud põllumajandustooted.
 2.
 Pädevad asutused ja ESMA teevad koostööd
 Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööametiga (ACER) ning
 liikmesriikide reguleerivate asutustega, et tagada kooskõlastatud
 lähenemisviisi rakendamine asjakohaste eeskirjade järgimise tagamisel, kui
 tehingud, kauplemisega seotud korraldused või muu tegevus või toiming on seotud
 ühe või mitme käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluva finantsinstrumendiga
 ning ühe või mitme [Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr ... (energia
 hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse kohta)] artiklite 3, 4 ja 5
 reguleerimisalasse kuuluvate energia hulgimüügitoodetega. Kohaldades energia
 hulgimüügitoodetega seotud finantsinstrumentide suhtes käesoleva määruse
 artikleid 6, 7 ja 8, võtavad pädevad asutused arvesse [Euroopa Parlamendi ja
 nõukogu määruse (EL) nr ... (energia hulgimüügituru terviklikkuse ja
 läbipaistvuse kohta)] artiklis 2 sätestatud mõistete eritunnuseid ning [Euroopa
 Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr ... (energia hulgimüügituru terviklikkuse
 ja läbipaistvuse kohta)] artikleid 3, 4 ja 5.
 3.
 Pädevad asutused esitavad taotluse korral
 viivitamata kogu teabe, mida nõutakse lõikes 1 osutatud eesmärgil.
 4.
 Kui pädev asutus on veendunud, et teise
 liikmesriigi territooriumil toimub või on toimunud käesoleva määruse sätete vastane
 tegevus või see tegevus avaldab mõju teises liikmesriigis asuvas kauplemiskohas
 kaubeldavatele finantsinstrumentidele, teatab ta sellest nii täpselt kui
 võimalik teise liikmesriigi pädevale asutusele ja ESMAle ning energia
 hulgimüügitoodete korral ACERile. Asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused
 konsulteerivad üksteise ja ESMAga ning energia hulgimüügitoodete korral ACERiga
 asjakohaste meetmete võtmise üle ja teavitavad üksteist vahepeal toimunud
 olulistest muutustest. Nad kooskõlastavad oma tegevuse, et vältida võimalikku
 dubleerimist ja kattumist haldusmeetmete, ‐karistuste ja ‐trahvide
 kohaldamisel piiriüleste juhtumite korral vastavalt artiklitele 24, 25, 26, 27
 ja 28, ning abistavad üksteist oma otsuste täitmisel.
 5.
 Ühe liikmesriigi pädev asutus võib kohapealse
 kontrolli või uurimisega seoses taotleda abi teise liikmesriigi pädevalt
 asutuselt.
 Pädevad asutused teavitavad esimeses lõigus
 osutatud taotlustest ESMAt. Piiriülese mõjuga uurimise või kontrolli korral
 peab ESMA pädeva asutuse taotluse korral uurimist või kontrolli koordineerima.
 Kui pädev asutus saab teise liikmesriigi pädevalt
 asutuselt taotluse teha kohapealne kontroll või uurimine, võib ta kasutada ühte
 järgmistest võimalustest:
 (a)
 teeb ise kohapealse kontrolli või uurimise;
 (b)
 lubab taotluse esitanud pädeval asutusel
 kohapealses kontrollis või uurimises osaleda;
 (c)
 lubab taotluse esitanud pädeval asutusel ise teha
 kohapealse kontrolli või uurimise;
 (d)
 määrab audiitorid või eksperdid kohapealset
 kontrolli või uurimist tegema;
 (e)
 jagab teatavaid järelevalveülesandeid teiste
 pädevate asutustega.
 6.
 Ilma et see piiraks ELi toimimise lepingu artikli
 258 kohaldamist, võib pädev asutus, kelle taotlust teabe või abi saamiseks
 vastavalt lõigetele 1, 2, 3 ja 4 ei täideta mõistliku aja jooksul või kelle
 taotlus teabe või abi saamiseks tagasi lükatakse, teavitada sellest
 tagasilükkamisest või täitmatajätmisest mõistliku aja jooksul ESMAt.
 Sel juhul võib ESMA võtta meetmed vastavalt
 määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 19, ilma et see piiraks ESMA võimalust
 tegutseda vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 17.
 7.
 Pädevad asutused teevad koostööd ja vahetavad
 teavet liikmesriikide ning kolmandate riikide asjaomaste reguleerivate
 asutustega, kes vastutavad seotud hetketurgude eest, kui neil on põhjust
 kahtlustada, et toimub või on toimunud tegevus, mis kujutab endast turu
 kuritarvitamist vastavalt artiklile 2. Sellise koostöö abil saadakse
 koondülevaade finants- ja hetketurgudest, tuvastatakse turu- ja piiriülest turu
 kuritarvitamist ning kohaldatakse karistusi.
 Saastekvootidega seoses tagatakse eelmises lõigus
 sätestatud koostöö ja teabevahetus ka järgmiste isikute abil:
 (a)
 enampakkumise seire teostaja, võttes arvesse
 saastekvootide või muude neil põhinevate enampakkumistoodete enampakkumisi, mis
 korraldatakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 1031/2010;
 (b)
 pädevad asutused, registri haldajad, sealhulgas
 põhihaldaja, ja muud direktiivi 2003/87/EÜ alusel nõuete täitmise üle
 teostatava järelevalve eest vastutavad avalik-õiguslikud asutused.
 ESMA toetab ja koordineerib koostööd ja teabevahetust
 pädevate asutuste ning muude liikmesriikide ja kolmandate riikide reguleerivate
 asutuste vahel. Pädevad asutused sõlmivad artikli 20 kohaselt võimaluse korral
 koostöökokkulepped kolmandate riikide reguleerivate asutustega, kes vastutavad
 seotud hetketurgude eest.
 8.
 Isikuandmete edastamist kolmandale riigile
 reguleerivad artiklid 22 ja 23.
 9.
 ESMA töötab välja tehniliste rakendusstandardite
 eelnõu, et määrata kindlaks käesolevas artiklis osutatud teabevahetuse ja
 abistamise kord ning vormid.
 ESMA esitab esimeses lõigus osutatud tehniliste
 rakendusstandardite eelnõu komisjonile [...].
 Komisjonile antakse volitused võtta vastu esimeses
 lõigus osutatud tehnilised rakendusstandardid vastavalt määruse (EL) nr
 1095/2010 artiklile 15.
 Artikkel 20
 Koostöö kolmandate riikidega
 1.
 Liikmesriikide pädevad asutused sõlmivad vajaduse
 korral kolmandate riikide pädevate asutustega koostöökokkulepped teabevahetuse
 kohta kolmandate riikide pädevate asutustega ja käesolevast määrusest
 tulenevate kohustuste täitmise kohta kolmandates riikides. Kõnealused
 koostöökokkulepped peavad tagama vähemalt tõhusa teabevahetuse, mis võimaldab
 pädevatel asutustel täita käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi.
 Kui pädev asutus teeb sellise kokkuleppe sõlmimise
 ettepaneku, teavitab ta sellest ESMAt ja liikmesriikide muid pädevaid asutusi.
 2.
 ESMA koordineerib koostöökokkulepete väljatöötamist
 liikmesriikide pädevate asutuste ja kolmandate riikide asjaomaste pädevate
 asutuste vahel. Selleks töötab ESMA välja näidiskoostöökokkuleppe, mida liikmesriikide
 pädevad asutused võivad kasutada.
 ESMA koordineerib ka sellise teabe vahetamist
 liikmesriikide pädevate asutuste vahel, mis saadakse kolmandate riikide
 pädevatelt asutustelt ja mis võib olla artiklite 24, 25, 26, 27 ja 28 alusel
 meetmete võtmise seisukohast oluline.
 3.
 Pädevad asutused sõlmivad kolmandate riikide
 pädevate asutustega teabevahetust reguleerivad koostöökokkulepped üksnes
 tingimusel, et avaldatava teabe suhtes kohaldatakse vähemalt samaväärseid
 ametisaladuse hoidmise tagatisi, nagu on sätestatud artiklis 21. Selline
 teabevahetus peab olema ette nähtud kõnealuste pädevate asutuste ülesannete
 täitmiseks.
 4.
 Isikuandmete edastamist kolmandale riigile
 reguleerivad artiklid 22 ja 23.
 Artikkel 21
 Ametisaladus
 1.
 Käesoleva määruse kohaselt saadud, vahetatud või
 edastatud konfidentsiaalse teabe suhtes kehtib lõigetes 2 ja 3 sätestatud
 ametisaladuse hoidmise kohustus.
 2.
 Ametisaladuse hoidmise kohustust kohaldatakse
 kõikide isikute suhtes, kes töötavad või on töötanud pädeva asutuse heaks või
 mõne ametiasutuse või turul tegutseva ettevõtja heaks, kellele pädev asutus on
 ülesandeid delegeerinud, sealhulgas pädeva asutuse lepinguliste audiitorite ja
 ekspertide suhtes. Ametisaladuse alla kuuluvat teavet ei avaldata ühelegi
 teisele isikule ega ametiasutusele, välja arvatud juhul, kui avalikustamise
 kohustus tuleneb õigusnormidest.
 3.
 Kogu käesoleva määruse kohaselt pädevate asutuste
 vahel vahetatavat teavet peetakse konfidentsiaalseks, välja arvatud juhul, kui
 pädev asutus täpsustab teavet edastades, et seda võib avalikustada, või kui
 avalikustamise kohustus tuleneb kohtumenetlusest.
 Artikkel 22
 Andmekaitse
 Seoses isikuandmete töötlemisega
 liikmesriikides käesoleva määruse raames kohaldavad pädevad asutused direktiivi
 95/46/EÜ. Töödeldes isikuandmeid käesoleva määruse raames, järgib ESMA määrust
 (EÜ) nr 45/2001.
 Isikuandmeid säilitatakse kuni viis aastat.
 Artikkel 23
 Isikuandmete edastamine kolmandatele riikidele
 1.
 Liikmesriigi pädev asutus võib edastada
 isikuandmeid kolmandale riigile tingimusel, et direktiivi 95/46/EÜ, eelkõige
 selle artikli 25 või 26 nõuded on täidetud, ning üksnes igat juhtumit eraldi
 kaaludes. Liikmesriigi pädev asutus tagab, et isikuandmete edastamine on
 käesoleva määruse kohaldamiseks vajalik. Pädev asutus tagab, et kolmas riik
 edastab andmed teisele kolmandale riigile üksnes tema sõnaselgel kirjalikul
 loal ja järgides liikmesriigi pädeva asutuse kehtestatud tingimusi. Isikuandmeid võib edastada üksnes sellisele kolmandale riigile, kus on
 tagatud piisaval tasemel isikuandmete kaitse.
 2.
 Liikmesriigi pädev asutus edastab teise
 liikmesriigi pädevalt asutuselt saadud teabe kolmanda riigi pädevale asutusele
 üksnes juhul, kui asjaomase liikmesriigi pädev asutus on saanud selleks teabe
 edastanud pädeva asutuse sõnaselge nõusoleku ja kui teave avaldatakse ainult
 sellel eesmärgil, milleks kõnealune pädev asutus nõusoleku andis.
 3.
 Kui koostöökokkuleppega nähakse ette isikuandmete
 vahetus, peab see toimuma kooskõlas direktiiviga 95/46/EÜ.
 5. PEATÜKK
 Haldusmeetmed ja -karistused
 Artikkel 24
 Haldusmeetmed ja -karistused
 1.
 Liikmesriigid kehtestavad haldusmeetmeid ja -karistusi
 käsitlevad eeskirjad, mida kohaldatakse artiklis 25 kirjeldatud olukordades
 käesoleva määruse rikkumise eest vastutavate isikute suhtes, ning võtavad kõik
 vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Kehtestatavad meetmed ja karistused
 on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
 Liikmesriigid teevad esimeses lõigus osutatud
 eeskirjad komisjonile ja ESMAle teatavaks [24 kuud
 pärast käesoleva määruse jõustumist]. Nad teatavad
 komisjonile ja ESMAle viivitamata eeskirjade hilisematest muudatustest.
 2.
 Pädevad asutused teevad karistuste kohaldamise
 volituste kasutamisel artiklis 25 sätestatud asjaoludel tihedat koostööd,
 tagamaks, et haldusmeetmed ja ‐karistused annaksid käesoleva määrusega
 soovitud tulemuse, ning kooskõlastavad oma tegevuse artikli 19 kohaselt,
 et vältida võimalikku dubleerimist ja kattumist haldusmeetmete, ‐karistuste
 ja -trahvide kohaldamisel piiriüleste juhtumite korral.
 Artikkel 25
 Karistuste kohaldamise volitused
 Käesolevat artiklit kohaldatakse kõigil
 järgmistel asjaoludel:
 (a)
 isik teeb siseringitehinguid, rikkudes artiklit 9;
 (b)
 isik soovitab teisel isikul teha või mõjutab teda
 tegema siseringitehinguid, rikkudes artiklit 9;
 (c)
 isik avalikustab lubamatult siseteavet, rikkudes
 artiklit 9;
 (d)
 isik manipuleerib turuga, rikkudes artiklit 10;
 (e)
 isik teeb turuga manipuleerimise katse, rikkudes
 artiklit 10;
 (f)
 kauplemiskoha tegevust juhtiv isik ei kehtesta ega
 rakenda tõhusat korda ja menetlusi, et vältida ja tuvastada turuga
 manipuleerimist, rikkudes artikli 11 lõiget 1;
 (g)
 isik, kelle ametialane tegevus hõlmab tehingute
 korraldamist või tegemist, ei sea sisse süsteeme selliste tehingute tuvastamiseks
 ning neist teatamiseks, mis võivad kujutada endast siseringitehinguid, turuga
 manipuleerimist või turuga manipuleerimise katset, või ei teavita pädevat
 asutust viivitamata kahtlastest korraldustest või tehingutest, rikkudes artikli
 11 lõiget 2;
 (h)
 finantsinstrumendi emitent või saastekvootide turu
 osaline, kelle suhtes ei kohaldata erandit vastavalt artikli 12 lõike 2 teisele
 lõigule, ei teavita üldsust oma siseteabest võimalikult kiiresti või ei avalda
 oma veebisaidil siseteavet, mis tuleb avalikustada, rikkudes artikli 12 lõiget
 1;
 (i)
 finantsinstrumendi emitent või saastekvootide turu
 osaline, kelle suhtes ei kohaldata erandit
 vastavalt artikli 12 lõike 2 teisele lõigule, viivitab siseteabe
 avalikustamisega, kui viivitamine võib üldsust eksitada, või ei taga selle
 teabe konfidentsiaalsust, rikkudes artikli 12 lõiget 2;
 (j)
 finantsinstrumendi emitent või saastekvootide turu
 osaline, kelle suhtes ei kohaldata
 erandit vastavalt artikli 12 lõike 2 teisele lõigule, ei teavita pädevat
 asutust siseteabe avalikustamisega viivitamisest, rikkudes artikli 12 lõiget 2;
 (k)
 finantsinstrumendi emitent või saastekvootide turu
 osaline või nende nimel või arvel tegutsev isik ei avalikusta üldsusele
 siseteavet, mis avalikustatakse mis tahes isikule tööst või ametikohast
 tulenevate tavapäraste ülesannete täitmisel, rikkudes artikli 12 lõiget 4;
 (l)
 finantsinstrumendi emitent või saastekvootide turu
 osaline, kelle suhtes ei kohaldata erandit vastavalt artikli 12 lõike 2 teisele
 lõigule, või nende nimel või arvel tegutsev isik ei koosta, ei ajakohasta
 korrapäraselt või ei esita pädevale asutusele viimase taotluse korral
 insaiderite nimekirja, rikkudes artikli 13 lõiget 1;
 (m)
 finantsinstrumentide emitendi või saastekvootide
 turu osalise juures juhtimisülesandeid täitev isik, kelle suhtes ei kohaldata erandit vastavalt artikli 12 lõike 2 teisele
 lõigule, või nendega lähedalt seotud isik ei avalikusta oma arvel tehtud
 tehinguid, rikkudes artikli 14 lõikeid 1 ja 2;
 (n)
 isik, kes koostab või levitab
 investeerimisstrateegia soovitamist või väljapakkumist käsitlevat teavet, mis
 on mõeldud teabelevituskanalitele või üldsusele, ei taga mõistlikul viisil
 teabe erapooletut esitamist või huvide või huvide konflikti avalikustamist,
 rikkudes artikli 15 lõiget 1;
 (o)
 isik, kes töötab või on töötanud pädeva asutuse
 heaks või mis tahes ametiasutuse või turul tegutseva ettevõtja heaks, kellele
 pädev asutus on ülesandeid delegeerinud, avalikustab ametisaladuse alla
 kuuluvat teavet, rikkudes artiklit 21;
 (p)
 isik ei võimalda pädeval asutusel tutvuda artikli
 17 lõike 2 punkti a kohaselt nõutud dokumendiga ega esita selle koopiat;
 (q)
 isik ei esita pädevale asutusele artikli 17 lõike 2
 punkti b kohaselt nõutud teavet või ei ilmu tema kutse peale kohale;
 (r)
 turuosaline ei esita pädevale asutusele artikli 17
 lõike 2 punkti c kohaselt nõutud teavet kauba tuletisinstrumentide kohta või
 kahtlaste tehingute aruandeid või ei võimalda otsest juurdepääsu kauplejate
 süsteemidele;
 (s)
 isik ei võimalda pädevale asutusele artikli 17
 lõike 2 punkti d kohaselt nõutud juurdepääsu kohapealseks kontrolliks;
 (t)
 isik ei võimalda artikli 17 lõike 2 punkti f
 kohaselt nõutud juurdepääsu olemasolevatele telefonikõnede andmetele ja andmeliiklusandmetele;
 (u)
 isik ei täida pädeva asutuse nõuet lõpetada
 käesoleva määrusega vastuolus olev tegevus, peatada finantsinstrumentidega
 kauplemine või avaldada õiendus;
 (v)
 isik rikub oma tegevusega pädeva asutuse keeldu.
 Artikkel 26
 Haldusmeetmed ja -karistused
 1.
 Ilma et see piiraks pädevate asutuste artikli 17
 kohaseid järelevalvevolitusi, on pädevad asutused lõikes 1 osutatud rikkumiste
 korral volitatud määrama kooskõlas siseriikliku õigusega vähemalt järgmised
 haldusmeetmed ja -karistused:
 (a)
 korraldus, millega nõutakse, et rikkumise eest
 vastutav isik lõpetaks asjaomase tegevuse ja hoiduks seda kordamast;
 (b)
 meetmed, mida kohaldatakse juhul, kui artikliga 17
 hõlmatud uurimise käigus keeldutakse koostööst;
 (c)
 meetmed, mis lõpetavad käesoleva määruse pideva
 rikkumise ja kõrvaldavad selle rikkumise mõju;
 (d)
 pädevate asutuste veebisaidil avaldatav avalik
 teadaanne vastutava isiku ja rikkumise laadi kohta;
 (e)
 avalikustatud väära või eksitava teabe parandamine,
 nõudes muu hulgas väära või eksitavat teavet avaldanud või levitanud emitendilt
 või teiselt isikult õienduse avaldamist;
 (f)
 teatava tegevuse ajutine keeld;
 (g)
 [uue finantsinstrumentide turgude] direktiivi
 artikli 4 lõikes 1 määratletud investeerimisühingu tegevusloa tühistamine;
 (h)
 investeerimisühingus ametiülesannete täitmise ajutise
 keelu kehtestamine investeerimisühingu juhtorgani mis tahes liikme või mis
 tahes muu vastutava füüsilise isiku suhtes;
 (i)
 asjakohaste finantsinstrumentidega kauplemise
 peatamine;
 (j)
 vara külmutamise ja/või arestimise taotlemine;
 (k)
 rahaline halduskaristus, mis vastab kuni
 kahekordsele kasule, mis on saadud sellise rikkumise tulemusel, või kuni
 kahekordsele kahjule, mis on ära hoitud sellise rikkumise tulemusel, kui
 kõnealust kasu või kahju on võimalik kindlaks määrata;
 (l)
 füüsilise isiku puhul rahaline halduskaristus suuruses
 kuni [5 000 000 eurot] või liikmesriigis, kus euro ei ole ametlik
 vääring, vastav summa omavääringus käesoleva määruse jõustumise kuupäeva
 seisuga;
 (m)
 juriidilise isiku puhul rahaline halduskaristus kuni
 10 % tema aastasest kogukäibest eelmisel majandusaastal; kui juriidiline
 isik on emaettevõtja tütarettevõtja [nagu on määratletud direktiivi 83/349/EMÜ
 artiklites 1 ja 2], on asjakohane aastane kogukäive põhiemaettevõtja
 eelmise majandusaasta konsolideeritud aastaaruandest tulenev aastane kogukäive.
 2.
 Pädevatel asutustel võib olla peale lõikes 2
 osutatud volituste ka muid karistuste kohaldamise volitusi ja nad võivad näha
 ette suuremad rahalised halduskaristused, kui kõnealuses lõikes sätestatud halduskaristused.
 3.
 Iga käesoleva määruse rikkumise eest määratud
 haldusmeede ja -karistus avaldatakse põhjendamatu viivituseta, esitades
 vähemalt rikkumise liigi ja laadi ning rikkumise eest vastutava isiku andmed,
 välja arvatud juhul, kui selle teabe avaldamine ohustaks tõsiselt
 finantsturgude stabiilsust. Kui avaldamine põhjustaks asjaomastele isikutele
 ebaproportsionaalset kahju, avaldavad pädevad asutused meetmed ja karistused anonüümselt.
 Artikkel 27
 Karistuste tõhus kohaldamine
 1.
 Pädevad asutused võtavad haldusmeetmete ja -karistuste
 liigi kindlaksmääramisel arvesse kõiki olulisi asjaolusid, sealhulgas järgmist:
 (a)
 rikkumise raskus ja kestus;
 (b)
 vastutava isiku vastutuse ulatus;
 (c)
 vastutava isiku finantsseisund, mida näitab
 vastutava juriidilise isiku kogukäive või vastutava füüsilise isiku
 aastasissetulek;
 (d)
 vastutava isiku teenitud kasumi või välditud kahju
 suurus, kui neid on võimalik kindlaks määrata;
 (e)
 vastutava isiku ja pädeva asutuse koostöö tase,
 ilma et see piiraks vajadust tagada selle isiku teenitud kasumi või välditud
 kahju tagastamist;
 (f)
 vastutava isiku varasemad rikkumised.
 Pädevad asutused võivad arvesse võtta
 lisategureid, kui need tegurid on sätestatud siseriiklikus õiguses.
 2.
 ESMA esitab määruse nr (EL) 1095/2010 artikli 16
 kohaselt pädevatele asutustele suunised haldusmeetmete ja -karistuste liikide
 ning trahvide suuruse kohta.
 Artikkel 28
 Edasikaebamine
 Liikmesriigid tagavad, et otsuseid, mida pädev
 asutus käesoleva määruse kohaselt teeb, saab vaidlustada.
 Artikkel 29
 Rikkumistest teatamine
 1.
 Liikmesriigid kehtestavad tõhusad mehhanismid, et
 soodustada pädevate asutuste teavitamist käesoleva määruse rikkumistest,
 sealhulgas vähemalt:
 (a)
 rikkumisteadete vastuvõtmise erimenetlused ja nende
 järelkontroll;
 (b)
 võimalikest või tegelikest rikkumistest teatavate
 isikute asjakohane kaitse;
 (c)
 selliste isikuandmete kaitse, mis hõlmab nii
 võimalikust või tegelikust rikkumisest teatavat isikut kui ka süüdistatavat
 isikut kooskõlas direktiivis 95/46/EÜ sätestatud põhimõtetega;
 (d)
 asjakohased menetlused, et tagada süüdistatava
 isiku kaitseõigus ja tema õigus ärakuulamisele enne teda käsitleva otsuse
 vastuvõtmist ning õigus tõhusale õiguskaitsevahendile iga teda käsitleva otsuse
 või meetme puhul.
 2.
 Käesoleva määruse võimalike rikkumiste kohta
 olulist teavet esitavatele isikutele võib ette näha rahalised stiimulid
 kooskõlas siseriikliku õigusega, kui sellistel isikutel ei ole eelnevat
 õiguslikku ega lepingulist kohustust sellist teavet esitada, kui teave on uus
 ja kui selle tulemusel kohaldatakse halduskaristust või -meedet või
 kriminaalkaristust käesoleva määruse rikkumise eest.
 3.
 Komisjon võtab rakendusaktidega vastavalt artiklile
 33 vastu meetmed, et määrata kindlaks lõikes 1 osutatud menetlused,
 sealhulgas teatamismeetodid ja teadete järelkontrolli meetodid ning isikute
 kaitse meetmed.
 Artikkel 30
 Teabevahetus ESMAga
 1.
 Pädevad asutused ja õigusasutused esitavad ESMAle
 igal aastal koondteabe kõigi artikli 24, 25, 26, 27, 28 ja 29 kohaselt määratud
 haldusmeetmete, -karistuste ja ‐trahvide kohta. ESMA avaldab selle teabe
 aastaaruandes.
 2.
 Kui pädev asutus on avalikustanud haldusmeetmed, -karistused
 ja ‐trahvid, teavitab ta nendest haldusmeetmetest, -karistustest ja
 -trahvidest samal ajal ESMAt.
 3.
 Kui avalikustatud haldusmeede, -karistus või -trahv
 on seotud investeerimisühinguga, kellel on [uue finantsinstrumentide turgude]
 direktiivi kohane tegevusluba, lisab ESMA viite avalikustatud karistusele [uue
 finantsinstrumentide turgude] direktiivi artikli 5 lõike 3 alusel asutatud
 investeerimisühingute registrisse.
 4.
 ESMA koostab tehniliste rakendusstandardite eelnõu, et
 määrata kindlaks käesolevas artiklis osutatud teabevahetuse kord ja vormid.
 ESMA esitab esimeses lõigus osutatud tehniliste
 rakendusstandardite eelnõu komisjonile [...].
 Komisjonile antakse volitused võtta vastu esimeses lõigus
 osutatud tehnilised rakendusstandardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010
 artikliga 15.
 6. PEATÜKK
 DELEGEERITUD ÕIGUSAKTID
 Artikkel 31
 Volituste delegeerimine
 Komisjonile antakse volitused võtta artikli 32 kohaselt
 vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad tagasiostuprogrammide ja
 finantsinstrumentide stabiliseerimise tingimuste, käesolevas määruses kasutatud
 mõistete, insaiderite nimekirjade koostamise tingimuste, juhtide tehingutega
 seotud tingimuste ning käesoleva määruse rikkumise tuvastamiseni viia võivat
 teavet andvate isikutega seotud korra täiendamist ja muutmist.
 Artikkel 32
 Delegeeritud volituste rakendamine
 1.
 Komisjonile antakse volitused võtta vastu delegeeritud
 õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
 2.
 Volitused antakse määramata ajaks alates artikli 36
 lõikes 1 osutatud kuupäevast.
 3.
 Euroopa Parlament või nõukogu võib delegeeritud volitused
 igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse selles otsuses
 nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle
 avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal
 kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
 4.
 Niipea kui komisjon on delegeeritud
 õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle üheaegselt teatavaks Euroopa Parlamendile
 ja nõukogule.
 5.
 Delegeeritud õigusakt jõustub üksnes siis, kui Euroopa
 Parlament või nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti Euroopa
 Parlamendile ja nõukogule teatavakstegemise kuupäeva esitanud selle kohta
 vastuväiteid või kui nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu on enne selle tähtaja
 möödumist komisjonile teatanud, et neil ei ole õigusaktile vastuväiteid.
 Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda ajavahemikku kahe
 kuu võrra.
 7. PEATÜKK
 RAKENDUSAKTID
 Artikkel 33
 Komiteemenetlus
 1.
 Artikli 29 lõike 3 kohaste rakendusaktide
 vastuvõtmisel abistab komisjoni otsusega 2001/528/EÜ[41]
 asutatud Euroopa väärtpaberikomitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL)
 nr 182/2011[42] tähenduses.
 2.
 Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse
 (EL) nr 182/2011 artiklit 5, võttes arvesse selle määruse artiklit 8.
 8. PEATÜKK
 ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED
 Artikkel 34
 Direktiivi 2003/6/EÜ kehtetuks tunnistamine
 Direktiiv 2003/6/EÜ tunnistatakse kehtetuks
 alates [24 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist]. Viiteid direktiivile 2003/6/EÜ käsitatakse viidetena käesolevale määrusele.
 Artikkel 35
 Üleminekusätted
 Enne käesoleva määruse jõustumist
 eksisteerinud turutavasid, mille pädevad asutused on direktiivi 2003/6/EÜ
 artikli 1 lõike 2 punkti a kohaldamise eesmärgil heaks kiitnud vastavalt
 komisjoni määrusele (EÜ) nr 2273/2003,[43] võib kohaldada
 kuni [12 kuud pärast käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva],
 tingimusel et asjaomased pädevad asutused teatavad neist ESMAle enne käesoleva
 määruse kohaldamise kuupäeva.
 Artikkel 36
 Jõustumine ja kohaldamine
 1.
 Käesolev määrus jõustub [kahekümnendal päeval
 pärast] selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
 2.
 Määrust kohaldatakse alates [24 kuud pärast
 käesoleva määruse jõustumist], välja arvatud artikli 3 lõiget 2, artikli 8
 lõiget 5, artikli 11 lõiget 3, artikli 12 lõiget 9, artikli 13 lõikeid 4 ja 6,
 artikli 14 lõikeid 5 ja 6, artikli 15 lõiget 3, artikli 18 lõiget 9, artikli 19
 lõiget 9, artikli 28 lõiget 3 ja artikli 29 lõiget 3, mida kohaldatakse kohe
 pärast käesoleva määruse jõustumist.
 Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav
 kõikides liikmesriikides.
 Brüssel,
 Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu
 nimel
 president eesistuja
 I LISA
 A. Väärate
 või eksitavate teadete ja hindade kindlustamisega seotud manipuleerimise
 näitajad
 Käesoleva määruse artikli 8 lõike 1 punkti a
 kohaldamisel, ilma et see piiraks kõnealuse artikli lõikes 3 sätestatud
 tegevuste kohaldamist, võetakse arvesse muu hulgas järgmisi näitajaid, mille
 loetelu ei ole ammendav ja mida iseenesest ei tuleks ilmtingimata käsitada
 turuga manipuleerimisena, kui turuosalised ja pädevad asutused uurivad
 tehinguid või kauplemisega seotud korraldusi:
 (a)
 mil määral kujutavad antud kauplemisega seotud
 korraldused või sooritatud tehingud endast märkimisväärset osa asjakohase
 finantsinstrumendiga, seotud kauba hetkelepinguga või saastekvootidel põhineva
 enampakkumistootega tehtud tehingute päevamahust, eriti kui selline tegevus
 toob kaasa nende hinna olulise muutuse;
 (b)
 mil määral põhjustavad finantsinstrumendi, seotud
 kauba hetkelepingu või saastekvootidel põhineva enampakkumistoote puhul
 märkimisväärset ostu- või müügivõimalust omavate isikute antud kauplemisega
 seotud korraldused või sooritatud tehingud olulisi muutusi finantsinstrumendi,
 seotud kauba hetkelepingu või saastekvootidel põhineva enampakkumistoote hinnas;
 (c)
 kas sooritatud tehingute tagajärjel muutub
 finantsinstrumendi, seotud kauba hetkelepingu või saastekvootidel põhineva
 enampakkumistoote tulusaav omanik;
 (d)
 mil määral hõlmavad antud kauplemisega seotud
 korraldused või sooritatud tehingud positsioonide muutumist vastupidiseks
 lühikese aja jooksul ja kujutavad endast märkimisväärset osa asjakohase
 finantsinstrumendiga, seotud kauba hetkelepinguga või saastekvootidel põhineva
 enampakkumistootega tehtud tehingute päevamahust, ja mil määral võidakse neid
 seostada finantsinstrumendi, seotud kauba hetkelepingu või saastekvootidel
 põhineva enampakkumistoote hinna olulise muutumisega;
 (e)
 mil määral koonduvad antud kauplemisega seotud
 korraldused või sooritatud tehingud lühikesse ajavahemikku kauplemiseks
 ettenähtud ajavahemikus ja põhjustavad hinnamuutuse, mis hiljem muutub
 vastupidiseks;
 (f)
 mil määral muudavad antud kauplemisega seotud
 korraldused finantsinstrumendi, seotud kauba hetkelepingu või saastekvootidel
 põhineva enampakkumistoote eest pakutud parimat ostu- või müügihinda ehk üldisemalt
 turuosalistele kättesaadava tellimisraamatu sisu ja mil määral neid
 tühistatakse enne täitmist;
 (g)
 mil määral antakse kauplemisega seotud korraldusi
 või sooritatakse tehinguid täpselt või umbes ajal, mil arvutatakse
 võrdlushindu, arveldushindu ja hinnangulisi väärtusi, ja mil määral see
 põhjustab selliseid hindu ja hinnangulisi väärtusi mõjutavaid hinnamuutusi.
 B. Näilike
 vahendite või muud liiki pettuse või võtete kasutamisega seotud manipuleerimise
 näitajad
 Käesoleva määruse artikli 8 lõike 1 punkti b kohaldamisel,
 ilma et see piiraks kõnealuse artikli punkti 3 teises lõigus sätestatud
 tegevuste kohaldamist, võetakse arvesse muu hulgas järgmisi näitajaid, mille
 loetelu ei ole ammendav ja mida iseenesest ei tuleks ilmtingimata käsitada
 turuga manipuleerimisena, kui turuosalised ja pädevad asutused uurivad
 tehinguid või kauplemisega seotud korraldusi:
 (a)
 kas kauplemisega seotud korraldusi andnud või
 tehinguid sooritanud isikud või nendega seotud isikud on enne või pärast
 levitanud väära või eksitavat teavet;
 (b)
 kas kauplemisega seotud korraldusi andnud või
 tehinguid sooritanud isikud või nendega seotud isikud on enne või pärast
 koostanud või levitanud investeerimissoovitusi, mis on vigased, erapoolikud või
 ilmselgelt mõjutatud olulistest huvidest.
 ETTEPANEKUTELE LISATAV
 FINANTSSELGITUS
 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus
 1.2. Asjaomased
 poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
 struktuurile
 1.3. Ettepaneku/algatuse
 liik
 1.4. Eesmärgid
 1.5. Ettepaneku/algatuse
 põhjendus
 1.6. Meetme
 kestus ja finantsmõju
 1.7. Ettenähtud
 eelarve täitmise viisid
 2. HALDUSMEETMED
 2.1. Järelevalve
 ja aruandluse eeskirjad
 2.2. Haldus-
 ja kontrollisüsteemid
 2.3. Pettuse
 ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE
 FINANTSMÕJU
 3.1. Mitmeaastase
 finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
 3.2. Hinnanguline
 mõju kuludele
 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele
 3.2.2. Hinnanguline
 mõju tegevusassigneeringutele
 3.2.3. Hinnanguline
 mõju haldusassigneeringutele
 3.2.4. Kooskõla
 kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga
 3.2.5. Kolmandate
 isikute rahaline osalus
 3.3. Hinnanguline mõju tuludele
 ETTEPANEKUTELE
 LISATAV FINANTSSELGITUS
 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus
 Ettepanek:
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus siseringitehingute ja turuga
 manipuleerimise (turu kuritarvitamise) kohta
 Ettepanek:
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv siseringitehingute ja turuga
 manipuleerimise (turu kuritarvitamise) korral rakendatavate kriminaalkaristuste
 kohta
 1.2. Asjaomased
 poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB)[44] struktuurile
 Siseturg
 – finantsturud
 1.3. Ettepaneku/algatuse liik
 ý Ettepanek/algatus
 käsitleb uut meedet
 ̈ Ettepanek/algatus
 käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[45]
 ̈ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva
 meetme pikendamist
 ̈ Ettepanek/algatus
 käsitleb ümbersuunatud meedet
 1.4. Eesmärgid
 1.4.1. Komisjoni
 mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu
 täidetakse
 Turu
 kuritarvitamist käsitleva määruse ja direktiivi üldeesmärk on suurendada turu
 terviklikkust ja tugevdada investorite kaitset, keelates siseteavet omavatel
 isikutel kaubelda seotud finantsinstrumentidega ja keelates turuga
 manipuleerimise sellise käitumise kaudu nagu väära teabe või kuulduste
 levitamine ning kauplemine, mis kindlustab hinna ebaharilikul tasemel, tagades
 samal ajal ühtsed eeskirjad ja võrdsed võimalused ning muutes väärtpaberiturud
 kapitali hankimise kohana VKEde kasvuturgudel tegutsevate emitentide jaoks
 atraktiivsemaks.
 1.4.2. Erieesmärgid
 ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
 süsteemile
 Erieesmärk nr ...
 Eeltoodud
 üldeesmärke silmas pidades on asjakohased järgmised poliitilised erieesmärgid:
 -
 tagada määruse ja direktiivi vastavus turu arenguga;
 -
 tagada turu kuritarvitamise eeskirjade tõhus järgimise tagamine;
 -
 muuta turu kuritarvitamist käsitlev kord suurema selguse ja õiguskindluse
 tagamise kaudu tõhusamaks;
 -
 vähendada võimaluse korral halduskoormust, eriti VKEde turgudel tegutsevate
 emitentide jaoks.
 Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja
 eelarvestamise süsteemile
 Eespool
 loetletud erieesmärgid eeldavad järgmiste tegevuseesmärkide saavutamist:
 -
 vältida turu kuritarvitamist organiseeritud turgudel, platvormidel ja
 börsiväliste tehingute korral;
 -
 vältida turu kuritarvitamist kaubaturgudel ja seotud tuletisinstrumentide
 turgudel;
 -
 tagada, et reguleerivatel asutustel on tõhusaks täitmise tagamiseks vajalikud
 andmed ja volitused;
 -
 tagada järjekindlad, tõhusad ja hoiatavad karistused;
 -
 vähendada võimalusi ja kaalutlusõiguse ulatust või need kaotada;
 -
 selgitada teatavaid põhimõisteid.
 1.4.3. Oodatavad tulemused ja mõju
 Täpsustage, milline
 peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.
 Ettepanekute
 üldmõjul edeneb turu kuritarvitamise vastu võitlemine ELis märkimisväärselt.
 Esmalt suurendatakse turu terviklikkust ja tugevdatakse investorite kaitset,
 selgitades, millised finantsinstrumendid ja turud on hõlmatud, ning tagatakse,
 et hõlmatud on finantsinstrumendid, millega on lubatud kaubelda ainult
 mitmepoolses kauplemissüsteemis ja muudes uut liiki organiseeritud kauplemissüsteemides.
 Lisaks tugevdatakse turu läbipaistvuse suurendamisega kaitset turu
 kuritarvitamise vastu kauba tuletisinstrumentide kaudu. Peale selle tagatakse
 turu kuritarvitamise parem tuvastamine, andes pädevatele asutustele uurimiseks
 vajalikud volitused, ja muudetakse karistused hoiatavamaks, võttes kasutusele
 haldusmeetmete või -karistuste rakendamise miinimumpõhimõtted ja nõudes
 kriminaalkaristuste kehtestamist. Lisaks tagatakse ühtsem lähenemisviis turu
 kuritarvitamisele, sest vähendatakse liikmesriikide võimalusi ja
 kaalutlusõiguse ulatust ning kehtestatakse proportsionaalne kord VKEde kasvuturgude
 emitentide jaoks. Üldiselt eeldatakse, et see algatus aitab muuta finantsturud
 terviklikumaks ja avaldab positiivset mõju investorite usaldusele ning aitab
 tagada finantsturgudel finantsstabiilsuse.
 1.4.4. Tulemus-
 ja mõjunäitajad
 Täpsustage, milliste
 näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.
 Peamised
 näitajad ja teabeallikad, mida saab hindamisel kasutada, on järgmised:
 -
 liikmesriikide pädevatelt asutustelt saadud andmed nende turu kuritarvitamise
 juhtumite kohta, mida nad on uurinud ja mille eest karistusi määranud, ning
 -
 aruanne (mille võib koostada ESMA) reguleerivate asutuste poolt õigusaktide
 täitmise tagamisel saadud kogemuste kohta.
 1.5. Ettepaneku/algatuse
 põhjendus
 1.5.1. Lühi- või
 pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused
 Lühiperspektiivis:
 -
 tagada, et reguleerivatel asutustel oleksid tõhusaks täitmise tagamiseks
 vajalikud andmed ja volitused;
 -
 tagada järjekindlad, tõhusad ja hoiatavad karistused;
 -
 vähendada võimalusi ja kaalutlusõiguse ulatust või need kaotada;
 -
 täpsustada teatavaid põhimõisteid.
 Pikaajalises
 perspektiivis:
 -
 vältida turu kuritarvitamist organiseeritud turgudel, platvormidel ja
 börsiväliste tehingute korral;
 -
 vältida turu kuritarvitamist kaubaturgudel ja seotud tuletisinstrumentide
 turgudel.
 1.5.2. Euroopa
 Liidu meetme lisaväärtus
 Kuigi
 kõik mõjuhinnangus kirjeldatud probleemid mõjutavad märkimisväärselt iga
 liikmesriiki, saab nende kogumõju täielikult hinnata ainult piiriülesel
 tasandil. See on tingitud sellest, et turgu saab kuritarvitada instrumendi mis
 tahes noteerimise kohas või börsiväliselt, seega isegi turgudel, mis ei ole
 asjaomase instrumendi esmasturg. Seetõttu valitseb tegelik oht, et ELi tasandi
 meetmete puudumise korral hoidutakse liikmesriikides turu kuritarvitamise vastu
 võitlemiseks võetud meetmetest kõrvale või on need meetmed ebatõhusad. Pealegi
 on ühtne lähenemisviis äärmiselt oluline, et vältida õigusnormide erinevuse
 ärakasutamist, ja kuna kehtiv turu kuritarvitamist käsitlev direktiiv juba
 hõlmab seda küsimust, saab mõjuhinnangus osutatud probleeme kõige paremini
 lahendada ühiste jõupingutustega.
 1.5.3. Samalaadsetest
 kogemustest saadud õppetunnid
 Käesoleva
 määruse ettepanek tugineb kehtivale turu kuritarvitamist käsitlevale
 direktiivile, mille kohaldamisel on ilmnenud mõningad piirangud ja mida on
 kohaldatud liikmesriikides erinevalt, mistõttu tuleb see määruse ja direktiivi
 vormis läbi vaadata.
 1.5.4. Kooskõla
 ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega
 Nagu
 komisjon oma 2. juuni 2010. aasta teatises „Finantsteenuste reguleerimine
 jätkusuutliku kasvu tagamiseks”[46] teatas, plaanis ta
 lõpetada oma täieliku finantsreformikava järgnevatel kuudel. Mitu teatises
 loetletud vastuvõetud või menetluses olevat ettepanekut on seotud käesoleva
 algatusega ja aitavad saavutada selle eesmärke tugevdada investorite kaitset
 ning suurendada turu läbipaistvust ja terviklikkust.
 Lühikeseks
 müügi ja krediidiriski vahetustehingute teatavaid aspekte käsitleva määruse
 ettepanek sisaldab lühikeseks müügi avalikustamise korda, mis hõlbustaks
 reguleerivatel asutustel tuvastada võimalikke lühikeseks müügiga seotud turuga
 manipuleerimise juhtumeid või siseringitehinguid[47].
 Börsiväliseid
 tuletisinstrumente, keskseid vastaspooli ja kauplemisteabehoidlaid käsitleva
 määruse ettepanek suurendab samuti börsiväliste tuletisinstrumentide
 märkimisväärsete positsioonide läbipaistvust, mis aitab reguleerivatel
 asutustel jälgida turu kuritarvitamist tuletisinstrumentide kasutamise kaudu[48].
 Finantsinstrumentide
 turgude direktiivi läbivaatamisel kaalutakse võimalust laiendada
 teatamiskohustuse praegust kohaldamisala ainult mitmepoolses kauplemissüsteemis
 kaubeldavate instrumentide ja börsiväliste tuletisinstrumentidega tehtud
 tehingute võrra. Selliste instrumentidega tehtud börsivälistest tehingutest
 teatamine pädevatele asutustele, millega ei ole lubatud kaubelda reguleeritud
 turul, ei ole praegu kohustuslik ja selline teatamine hõlbustaks reguleerivatel
 asutustel tuvastada turu kuritarvitamist selliste instrumentide abil[49].
 Komisjoni
 ettepanekus energiaturu terviklikkust ja läbipaistvust käsitleva määruse kohta
 vaadeldakse füüsilistele energiaturgudele iseloomulikke läbipaistvusnõudeid ja
 manipuleerimist ning tehingutest teatamist energiaturgude terviklikkuse
 tagamiseks[50].
 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju
 ̈ Piiratud kestusega ettepanek/algatus
 –
 ̈ Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku [PP/KK]AAAA–[PP/KK]AAAA
 –
 ̈ Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA–AAAA
 ý Piiramatu kestusega ettepanek/algatus
 –
 rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku
 AAAA–AAAA,
 –
 millele järgneb täieulatuslik rakendamine.
 1.7. Ettenähtud
 eelarve täitmise viisid[51]
 ý Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt
 ̈ Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:
 –
 ̈ rakendusametitele
 –
 ̈ ühenduste asutatud asutustele[52]
 –
 ̈ riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid
 osutavatele asutustele
 –
 ̈ isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine
 Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases
 alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses
 ̈ Eelarve täitmine koostöös
 liikmesriikidega
 ̈ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega
 ̈ Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage)
 Mitme eelarve täitmise
 viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”.
 Märkused
 //
 2. HALDUSMEETMED
 2.1. Järelevalve
 ja aruandluse eeskirjad
 Täpsustage tingimused
 ja sagedus.
 Euroopa
 Väärtpaberiturujärelevalve loomist käsitleva määruse artikliga 81 on ette
 nähtud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegevuse tulemusena saadud kogemuste
 hindamine kolme aasta jooksul alates tema tegevuse algusest. Sel eesmärgil
 koostab komisjon üldaruande, mis edastatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
 2.2. Haldus-
 ja kontrollisüsteemid
 2.2.1. Tuvastatud ohud
 ELi
 finantsjärelevalvesüsteemi reformimiseks on koostatud mõjuhinnang, mis on
 lisatud määrustele, millega asutatakse Euroopa Pangandusjärelevalve, Euroopa
 Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ja Euroopa
 Väärtpaberiturujärelevalve.
 Praeguste
 ettepanekutega ESMAle ettenähtud lisavahendid on vajalikud, et ESMA saaks oma
 volitusi rakendada.
 1. ESMA
 tagab eeskirjade ühtlustamise ja kooskõlastamise seoses järgmisega:
 -
 tagasiostuprogrammide ja stabiliseerimise suhtes kohaldatav erand (artikkel 3);
 -
 kahtlaste tehingute tuvastamise ja neist teatamise tehniline kord (artikkel
 11);
 -
 siseteabe asjakohase avalikustamise tehnilised vahendid (artikkel 12);
 -
 siseteabe avalikustamisega viivitamise tehnilised vahendid (artikkel 12);
 -
 soovituslik ja mittetäielik loetelu siseteavet hõlmata võivatest sündmustest,
 mis on seotud emitentidega, kelle finantsinstrumentidega on lubatud kaubelda
 VKEde turul (artikkel 12);
 -
 insaiderite nimekirjade sisu ja vorm (artikkel 13);
 -
 investeerimissoovituste ja statistikaga seotud kord (artikkel 15);
 -
 ELi ja välisriikide pädevate ja reguleerivate asutuste vahelise teabevahetuse
 kord ja vormid (artiklid 18, 19, 20 ja 29).
 2. Lisaks
 sellele kooskõlastab ESMA ühe pädeva asutuse taotlusel pädevate asutuste
 uurimisi ja kontrolle piiriüleste turu kuritarvitamise juhtumite korral
 (artikkel 19).
 3. ESMA
 kooskõlastab ka liikmesriikide pädevate asutuste ja kolmandate riikide
 asjakohaste pädevate asutuste vaheliste koostöökokkulepete väljatöötamist. ESMA
 koostab näidiskoostöökokkuleppe, mida pädevad asutused võivad kasutada. ESMA
 kooskõlastab ka kolmandate riikide pädevatelt asutustelt saadud teabe
 vahetamist asutuste vahel (artikkel 20).
 4. Peale
 selle hõlbustab ja kooskõlastab ESMA kauba tuletisinstrumentidega seotud
 koostööd ja teabevahetust nende muude liikmesriikide ja kolmandate riikide
 pädevate asutuste ja reguleerivate asutuste vahel, kes vastutavad hetketurgude
 eest (artikkel 19).
 Nende
 vahendite puudumise korral ei suudaks ESMA oma rolli õigeaegselt ja tõhusalt
 täita.
 2.2.2. Ettenähtud
 kontrollimeetod(id)
 ESMA
 määruses sätestatud haldus- ja kontrollisüsteeme kohaldatakse ka ESMA
 käesolevast ettepanekust tuleneva rolli suhtes. Euroopa
 Väärtpaberiturujärelevalve tegevuse hindamise lõplike näitajate kohta teeb
 komisjon otsuse esimese ettenähtud hindamise ajal. Lõpphindamisel on
 kvantitatiivsed näitajad sama olulised kui konsultatsioonide käigus kogutud
 kvalitatiivsed tõendid. Hindamist korratakse iga kolme aasta järel.
 2.3. Pettuse
 ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
 Täpsustage
 rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.
 Pettuste,
 korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu võitlemiseks kohaldatakse
 ESMA suhtes piiranguteta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta
 määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste
 kohta.
 ESMA
 ühineb Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ühenduste Komisjoni
 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega Euroopa
 Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdluste kohta ning võtab viivitamata vastu
 asjakohased sätted, mida kohaldatakse kõigi ESMA töötajate suhtes.
 Rahastamisotsustes
 ning nendest tulenevates lepingutes ja rakendusaktides sätestatakse
 sõnaselgelt, et kontrollikoda ja OLAF võivad vajaduse korral teha ESMA
 rahastamisest kasu saajate ning raha jaotamise eest vastutavate töötajate
 juures kohapealseid kontrolle.
 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE
 FINANTSMÕJU
 3.1. Mitmeaastase
 finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
 · Olemasolevad eelarveread
 Järjestage
 mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade
 kaupa.
 Mitme-aastase finants-raamistiku rubriik || Eelarverida || Assignee-ringute liik || Rahaline osalus
 Nr [Nimetus........................................] || Liigenda-tud/liigen-damata ([53]) || EFTA[54] riigid || Kandidaat-riigid[55] || Kolman-dad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 || 12.040401.01 ESMA – toetus jaotistele 1 ja 2 (personali- ja halduskulud) || Liigen-datud || JAH || EI || EI || EI
 · Uued eelarveread, mille loomist taotletakse
 Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja
 iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.
 ///
 3.2. Hinnanguline
 mõju kuludele
 3.2.1. Üldine
 hinnanguline mõju kuludele
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 1A || Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks
 Siseturu ja teenuste peadirektoraat || || || Aasta 2013[56] || Aasta 2014 || Aasta 2015 || || || KOKKU
  Tegevusassigneeringud || || || || || || || ||
 12.0404.01 || Kulukohustused || (1) || 0,179 || 0,327 || 0,327 || || || || || 0,832
 Maksed || (2) || 0,179 || 0,327 || 0,327 || || || || || 0,832
 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[57] || || || || || || || ||
 Eelarverida nr || || (3) || 0 || 0 || 0 || || || || ||
 Siseturu ja teenuste peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3 || 0,179 || 0,327 || 0,327 || || || || || 0,832
 Maksed || =2+2a +3 || 0,179 || 0,327 || 0,327 || || || || || 0,832
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || 0 || 0 || 0 || || || || ||
 Maksed || (5) || 0 || 0 || 0 || || || || ||
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || 0 || 0 || 0 || || || || ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 1A assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 || 0,179 || 0,327 || 0,327 || || || || || 0,832
 Maksed || =5+ 6 || 0,179 || 0,327 || 0,327 || || || || || 0,832
 1.
 ESMA peab koostama teatava arvu tehniliste
 rakendusstandardite eelnõu seoses järgmisega:
 –
 tagasiostuprogrammide ja stabiliseerimise suhtes
 kohaldatav erand (artikkel 3);
 –
 kahtlaste tehingute tuvastamise ja neist teatamise
 tehniline kord (artikkel 11);
 –
 siseteabe asjakohase avalikustamise tehnilised
 vahendid (artikkel 12);
 –
 siseteabe avalikustamisega viivitamise tehnilised
 vahendid (artikkel 12);
 –
 soovituslik ja mittetäielik loetelu siseteavet
 hõlmata võivatest sündmustest, mis on seotud emitentidega, kelle
 finantsinstrumentidega on lubatud kaubelda VKEde turul (artikkel 12);
 –
 insaiderite nimekirjade sisu ja vorm (artikkel 13);
 –
 investeerimissoovituste ja statistikaga seotud kord
 (artikkel 15);
 –
 ELi ja välisriikide pädevate ja reguleerivate
 asutuste vahelise teabevahetuse kord ja vormid (artiklid 18, 19, 20 ja 29).
 2.
 ESMA kooskõlastab ühe pädeva asutuse taotlusel
 pädevate asutuste uurimisi ja kontrolle piiriüleste turu kuritarvitamise
 juhtumite korral.
 3.
 ESMA kooskõlastab liikmesriikide pädevate asutuste
 ja kolmandate riikide asjakohaste pädevate asutuste vaheliste
 koostöökokkulepete väljatöötamist. ESMA koostab näidiskoostöökokkuleppe, mida
 pädevad asutused võivad kasutada. ESMA kooskõlastab ka kolmandate riikide
 pädevatelt asutustelt saadud teabe vahetamist asutuste vahel.
 4.
 ESMA hõlbustab ja kooskõlastab kauba
 tuletisinstrumentidega seotud koostööd ja teabevahetust nende muude
 liikmesriikide ja kolmandate riikide pädevate asutuste ja reguleerivate
 asutuste vahel, kes vastutavad hetketurgude eest.
 Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || || || || || || || ||
 Maksed || (5) || || || || || || || ||
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || || || || || || || ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide 1–4 assigneeringud KOKKU (võrdlussumma) || Kulukohustused || =4+ 6 || 0,179 || 0,327 || 0,327 || || || || || 0,832
 Maksed || =5+ 6 || 0,179 || 0,327 || 0,327 || || || || || 0,832
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 5 || Halduskulud
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 || || || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || || || KOKKU
 <.......> peadirektoraat ||
  Personalikulud || 0 || 0 || 0 || || || || ||
  Muud halduskulud || 0 || 0 || 0 || || || || ||
 <.......> peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || || || || || || || ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 0 || 0 || 0 || || || || ||
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 || || || Aasta 2013[58] || Aasta 2014 || Aasta 2015 || || || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 0,179 || 0,327 || 0,327 || || || || || 0,832
 Maksed || 0,179 || 0,327 || 0,327 || || || || || 0,832
 3.2.2. Hinnanguline
 mõju tegevusassigneeringutele
 –
 ̈ Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
 –
 ý Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis
 toimub järgmiselt:
 Ettepaneku erieesmärgid on sätestatud punktis
 1.4.2. Need saavutatakse kavandatud seadusandlike meetmetega, mida rakendatakse
 riiklikul tasandil ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve osalusel.
 Kuigi igale tegevuseesmärgile ei saa määrata
 konkreetset arvulist väljundit, peaks ESMA roll koos liikmesriikide
 reguleerivate asutuste uute volitustega aitama suurendada turu terviklikkust ja
 tugevdada investorite kaitset, keelates siseteavet omavatel isikutel kaubelda
 seotud finantsinstrumentidega ja keelates turuga manipuleerimise sellise
 käitumise kaudu nagu väära teabe või kuulduste levitamine ning kauplemine,
 millega kindlustatakse hind ebaharilikul tasemel. Selle uue raamistiku abil
 välditakse turu kuritarvitamist organiseeritud turgudel, platvormidel ja
 börsiväliste tehingute korral ning kaubaturgudel ja seotud tuletisinstrumentide
 turgudel. Lisaks sellele tagab see raamistik ESMAle ja liikmesriikide
 reguleerivatele asutustele järjekindlate, tõhusate ja hoiatavate karistuste määramiseks
 vajalikud andmed ja volitused.
 3.2.3. Hinnanguline
 mõju haldusassigneeringutele
 3.2.3.1. Ülevaade
 –
 ý Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
 –
 ̈ Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub
 järgmiselt:
 3.2.3.2. Hinnanguline personalivajadus
 –
 ý Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist
 –
 ̈ Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:
 Märkus:
 Siseturu ja teenuste peadirektoraat ei vaja
 käesoleva ettepaneku põhjal täiendavat personali ega haldusressursse.
 Jätkatakse turu kuritarvitamist käsitleva direktiivi järgimiseks praegu
 kasutatavate ressursside kasutamist.
 3.2.4. Kooskõla
 kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga
 –
 ̈ Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase
 finantsraamistikuga.
 –
 ý Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku
 asjaomase rubriigi ümberplaneerimine.
 Ettepanekuga nähakse ESMAle ette lisaülesanded. See
 nõuab lisavahendeid eelarverealt 12.0404.01.
 –
 ̈ Ettepanekuga/algatusega seoses on vajalik paindlikkusinstrumendi
 kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine[59].
 Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele
 rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.
 3.2.5. Kolmandate
 isikute rahaline osalus
 –
 ̈ Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist
 –
 ý Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on
 järgmine:
 assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast
 koma)
 || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || || || Kokku
 Täpsustage kaasrahastav asutus Liikmesriigid ELi liikmesriikide järelevalveasutuste kaudu (*) || 0,268 || 0,490 || 0,490 || || || || || 1,248
 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU || 0,268 || 0,490 || 0,490 || || || || || 1,248
 (*) Hinnang põhineb ESMA määruse eelnõus
 sätestatud kehtival rahastamismehhanismil (liikmesriigid 60 % ja liit
 40 %).
 3.3. Hinnanguline
 mõju tuludele
 –
 ý Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.
 –
 ̈ Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:
 ·
 ̈ omavahenditele
 ·
 ̈ mitmesugustele tuludele
 Lisa finantsselgitusele, mis kaasneb
 ettepanekuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta siseringitehingute ja
 turuga manipuleerimise (turu kuritarvitamise) kohta ja ettepanekuga Euroopa
 Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohta siseringitehingute ja turuga
 manipuleerimise (turu kuritarvitamise) korral rakendatavate kriminaalkaristuste
 kohta).
 Kasutatud metoodika ja peamised eeldused
 Kahest ettepanekust tulenevate ESMA
 ülesannetega seotud kulude puhul kalkuleeriti personalikulusid (jaotis 1)
 kooskõlas komisjonile edastatud ESMA 2012. aasta eelarveprojektis esitatud
 kulude liigitusega.
 Kahes komisjoni ettepanekus on sätestatud, et
 ESMA töötab välja 11 uut siduvat tehnilist standardit, mis peaksid tagama
 äärmiselt tehnilist laadi sätete järjekindla rakendamise kogu ELis.
 Ettepanekute kohaselt peab ESMA uued siduvad tehnilised standardid välja
 töötama 24 kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist. Selle eesmärgi
 saavutamiseks tuleb töötajate arvu suurendada juba alates 2013. aastast.
 Ametikohtade liikide poolest on uute siduvate tehniliste standardite edukaks ja
 õigeaegseks väljatöötamiseks vaja täiendavaid poliitika, õigusküsimuste ja mõju
 hindamisega tegelevaid ametnikke.
 Komisjoni talituste ja ESMA hinnangute põhjal
 kohaldati kahe ettepanekuga seotud siduvate tehniliste standardite
 väljatöötamiseks vajalike täistööajale taandatud töötajate arvu
 väljaselgitamiseks järgmisi eeldusi:
 - 2013. aastaks vajatakse üht poliitikaga, üht
 mõju hindamisega ja üht õigusküsimustega tegelevat ametnikku.
 Seega on siduvate tehniliste standardite
 väljatöötamiseks, mis peab toimuma 24 kuu jooksul pärast määruse jõustumist,
 vaja kolme täistööajale taandatud töötajat.
 Peale selle usaldatakse ESMAle mõned alalised
 ülesanded järgmistes valdkondades:
 - uurimise ja kontrolli kooskõlastamine
 pädevate asutuste vahel piiriüleste turu kuritarvitamise juhtumite korral;
 - liikmesriikide pädevate asutuste ja
 kolmandate riikide asjakohaste pädevate asutuste vaheliste koostöökokkulepete
 väljatöötamine. ESMA koostab näidiskoostöökokkuleppe, mida pädevad asutused
 võivad kasutada. ESMA kooskõlastab ka kolmandate riikide pädevatelt asutustelt
 saadud teabe vahetamist asutuste vahel;
 - koostöö ja teabevahetuse hõlbustamine ja
 kooskõlastamine nende muude liikmesriikide ja kolmandate riikide pädevate
 asutuste ja reguleerivate asutuste vahel, kes vastutavad hetketurgude ja
 saastekvootide eest.
 Üldiselt tähendab see seda, et on vaja kuut
 täiendavat täistööajale taandatud töötajat.
 Muud eeldused:
 –
 2012. aasta eelarveprojektis esitatud täistööajale
 taandatud töötajate jaotuse põhjal eeldatakse, et kuue täistööajale taandatud
 lisatöötaja seas on kolm ajutist töötajat (50 %), kaks riikide lähetatud
 eksperti (33,3 %) ja üks lepinguline töötaja (16,7 %);
 –
 eri kategooria töötajate keskmised aastased
 palgakulud põhinevad eelarve peadirektoraadi suunistel;
 –
 Pariisi töötasu paranduskoefitsient on 1,27;
 –
 eeldatavad koolituskulud on 1 000 eurot
 täistööajale taandatud töötaja kohta aastas;
 –
 lähetuskulud on 10 000 eurot; hinnang põhineb
 2012. aasta eelarveprojektil ja kajastab lähetuskulu ühe töötaja kohta;
 –
 töölevõtmisega seotud kulud (sõidu-, hotelli-,
 arstliku läbivaatuse, sisseseadmis- ja muud hüvitised, kolimiskulud jne) on 12
 700 eurot; hinnang põhineb 2012. aasta eelarveprojektil ja kajastab ühe
 uue töötaja töölevõtmise kulu.
 Eeldati, et täistööajale taandatud töötajate
 arvu eelkirjeldatud suurendamise tinginud töökoormus säilib 2014. aastal ja
 edaspidi ning on seotud juba väljatöötatud siduvate tehniliste standardite
 muutmisega.
 Järgmisel kolmel aastal vajaliku eelarve
 suurenemise arvutamise meetodist annab üksikasjalikuma ülevaate järgmine tabel.
 Arvutamisel on lähtutud asjaolust, et liidu eelarvest rahastatakse 40 %
 kuludest.
 Kululiik || Arvutuskäik || Summa (tuhandetes)
 2013 || 2014 || 2015 || Kokku
 || || || || ||
 Jaotis 1: personalikulud || || || || ||
 || || || || ||
 6 töötaja palgad ja hüvitised || || || || ||
 - ajutised töötajad || =3*127*1,27 || 241,93 || 483,87 || 483,87 || 1209,67
 - riikide lähetatud eksperdid || =2*73*1,27 || 92,71 || 185,42 || 185,42 || 463,55
 - lepingulised töötajad || =1*64*1,27 || 40,64 || 81,28 || 81,28 || 203,2
 || || || || ||
 6 töötaja töölevõtmisega seotud kulud || || || || ||
 || =6*12,7 || 76,2 || || || 76,2
 || || || || ||
 6 töötaja lähetuskulud || || || || ||
 || =6*10 || 30 || 60 || 60 || 150
 || || || || ||
 6 töötaja koolituskulud || =6*1 || 3 || 6 || 6 || 15
 || || || || ||
 Jaotis 1: personalikulud kokku || || 484,48 || 816,57 || 816,57 || 2079,53
 || || || || ||
 Liidu osalus (40 %) || || 193,79 || 326,63 || 326,63 || 847,05
 Liikmesriikide osalus (60 %) || || 290,68 || 489,94 || 489,94 || 1270,56
 Järgmises tabelis on esitatud kolme ajutise töötaja
 ametikohtade loetelu ettepanek:
 Tegevusüksus ja palgaaste || Ajutised ametikohad
 AD 16 AD 15 AD 14 AD 13 AD 12 AD 11 AD 10 AD 9 AD 8 AD 7 AD 6 AD 5 AD kokku || 1 2 3
 [1] ELT L 96, 12.4.2003, lk 16.
 [2] Kõrgetasemelise ELi finantsjärelevalve eksperdirühma
 aruanne, Brüssel, 25.2.2009, lk 23.
 [3] Euroopa komisjoni teatis „Tuletisinstrumentide tõhusate,
 turvaliste ja usaldusväärsete turgude tagamine: edasised poliitikameetmed”,
 KOM(2009) 332, 3. juuli 2009.
 [4] Euroopa komisjoni teatis „Euroopa väikeettevõtlusalgatuse
 „Small Business Act” läbivaatamine, KOM(2011) 78, 23. veebruar 2011.
 [5] Euroopa Komisjoni teatis „Sanktsioonide tõhustamine
 finantsteenuste sektoris”, KOM(2010) 716, 8. detsember 2010.
 [6] Viide:
 CESR/07-380, juuni 2007, kättesaadav veebiaadressil www.cesr-eu.org.
 [7] Viide: CESR/09-1120.
 [8] ESME oli
 komisjoni nõuandev organ, kuhu kuulusid väärtpaberiturgudel tegutsejad ja selle
 ala eksperdid; ESME volitused lõppesid 2009. aasta lõpus ja neid ei pikendatud.
 Komisjon asutas ESME 2006. aasta aprillis ning see tegutses komisjoni 30.
 märtsi 2006. aasta otsuse 2006/288/EÜ (millega asutatakse Euroopa
 väärtpaberiturgude ekspertrühm, kes annab õiguslikke ja majanduslikke nõuandeid
 väärtpabereid käsitlevate ELi direktiivide kohaldamise kohta) alusel (ELT L
 106, 19.4.2006, lk 14–17).
 [9] Avaldatud 2007. aasta juunis pealkirja all „Turu
 kuritarvitamist käsitlev ELi õigusraamistik ja selle rakendamine
 liikmesriikides: esimene hindamine”.
 [10] Vt http://ec.europa.eu/internal_market/securities/abuse/12112008_conference_en.htm.
 [11] Vt
 http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/2009/market_abuse_en.htm.
 [12] Vt
 http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/docs/2010/mad/consultation_paper.pdf.
 [13] Vt http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/2010/mad_en.htm.
 [14] Mõju hindamise aruanne on kättesaadav aadressil XXX.
 [15] Arutelude kokkuvõtte kohta vt mõju hindamise aruande 3.
 lisa.
 [16] KOM(2009) 501, KOM(2009) 502, KOM(2009)
 503.
 [17] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/39/EÜ, 21.
 aprill 2004, finantsinstrumentide turgude kohta, ELT L 145, 30.4.2004, lk 1.
 [18] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2010:0726:FIN:ET:PDF.
 [19] CESRi vastus 20. aprilli 2009. aasta üleskutsele esitada
 arvamus turu kuritarvitamist käsitleva direktiivi läbivaatamise raames,
 kättesaadav veebiaadressil
 http://ec.europa.eu/internal_market/securities/abuse/index_en.htm.
 [20] (KOM(2010) 1496), komisjoni teatis Euroopa Parlamendile,
 nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele
 „Sanktsioonide tõhustamine finantsteenuste sektoris”, detsember 2010, 3.
 peatükk.
 [21] ELT C [...], [...], lk [...].
 [22] ELT C , , lk .
 [23] ELT C , , lk .
 [24] ELT L 16, 12.4.2003, lk 16.
 [25] Kõrgetasemelise ELi finantsjärelevalve eksperdirühma
 aruanne, Brüssel, 25.2.2009.
 [26] Komisjoni teatis „Kõigepealt mõtle väikestele” Euroopa
 väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act”, KOM(2008)394 (lõplik).
 [27] Komisjoni määrus (EL) nr 1031/2010, 12. november 2010,
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ (millega luuakse ühenduses
 kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem) kohase kasvuhoonegaaside
 saastekvootide enampakkumise ajastamise, haldamise ja muude aspektide kohta,
 ELT L 302, 18.11.2010, lk 1.
 [28] EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.
 [29] EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.
 [30] Euroopa Komisjoni teatis „Sanktsioonide tõhustamine
 finantsteenuste sektoris”, KOM(2010) 716, 8. detsember 2010.
 [31] ELT L 336, 23.12.2003, lk 33.
 [32] EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.
 [33] EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.
 [34] Komisjoni määrus (EÜ) nr 1031/2010, 12. november 2010,
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ (millega luuakse ühenduses
 kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem) kohase kasvuhoonegaaside
 saastekvootide enampakkumise ajastamise, haldamise ja muude aspektide kohta, ELT
 L 302, 18.11.2010, lk 1.
 [35] Komisjoni määrus (EÜ) nr 1287/2006, 10. august 2006,
 millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ seoses
 investeerimisühingute registripidamise kohustuse, tehinguaruandluse, turu
 läbipaistvuse, finantsinstrumentide kauplemisele lubamise ning nimetatud
 direktiivi jaoks määratletud mõistetega, (ELT L 241, 2.9.2006, lk 1).
 [36] Teine nõukogu direktiiv 77/91/EMÜ, 13. detsember 1976,
 tagatiste kooskõlastamise kohta, mida liikmesriigid äriühingu liikmete ja kolmandate
 isikute huvide kaitseks EMÜ asutamislepingu artikli 58 teises lõigus tähendatud
 äriühingutelt nõuavad seoses aktsiaseltside asutamise ning nende kapitali
 säilitamise ja muutmisega, et muuta sellised tagatised ühenduse kõigis osades
 võrdväärseteks, (EÜT L 26, 31.1.1977, lk 1).
 [37] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/71/EÜ, 4.
 november 2003, väärtpaberite üldsusele pakkumisel või kauplemisele lubamisel
 avaldatava prospekti ja direktiivi 2001/34/EÜ muutmise kohta, ELT L 345,
 31.12.2003, lk 64.
 [38] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 713/2009, 13.
 juuli 2009, millega luuakse Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste
 Koostööamet, ELT L 211, 14.8.2009, lk 1.
 [39] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr ... energia
 hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse kohta.
 [40] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr ... energia
 hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse kohta.
 [41] EÜT L 191, 13.7.2001, lk 45.
 [42] ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.
 [43] ELT L 162, 29.4.2004, lk 72.
 [44] ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine
 eelarvestamine.
 [45] Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a või
 b.
 [46] (KOM(2010) 301), komisjoni teatis Euroopa Parlamendile,
 nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Euroopa Keskpangale
 „Finantsteenuste reguleerimine jätkusuutliku kasvu tagamiseks”, juuni 2010.
 [47] (KOM(2010) 482), ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu
 määrus lühikeseks müügi ja krediidiriski vahetustehingute teatavate aspektide
 kohta, september 2010.
 [48] KOM(2010) 484), ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu
 määrus börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja
 kauplemisteabehoidlate kohta, september 2010.
 [49] (KOM(2011) XXX).
 [50] (KOM(2010) 726), ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu
 määrus energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse kohta, detsember 2010.
 [51] Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega
 finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
 [52] Määratletud finantsmääruse artiklis 185.
 [53] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.
 [54] EFTA – Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
 [55] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani
 potentsiaalsed kandidaatriigid.
 [56] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
 [57] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
 meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read),
 otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.
 [58] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
 [59] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.