text:
 3.12.2016
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 L 329/45
 Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kanada vaheline
 STRATEEGILISE PARTNERLUSE LEPING
 EUROOPA LIIT, edaspidi „liit“,
 ning
 BELGIA KUNINGRIIK,
 BULGAARIA VABARIIK,
 TŠEHHI VABARIIK,
 TAANI KUNINGRIIK,
 SAKSAMAA LIITVABARIIK,
 EESTI VABARIIK,
 IIRIMAA,
 KREEKA VABARIIK,
 HISPAANIA KUNINGRIIK,
 PRANTSUSE VABARIIK,
 HORVAATIA VABARIIK,
 ITAALIA VABARIIK,
 KÜPROSE VABARIIK,
 LÄTI VABARIIK,
 LEEDU VABARIIK,
 LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK,
 UNGARI,
 MALTA VABARIIK,
 MADALMAADE KUNINGRIIK,
 AUSTRIA VABARIIK,
 POOLA VABARIIK,
 PORTUGALI VABARIIK,
 RUMEENIA,
 SLOVEENIA VABARIIK,
 SLOVAKI VABARIIK,
 SOOME VABARIIK,
 ROOTSI KUNINGRIIK,
 SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK,
 kes on Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu osalised, edaspidi „liikmesriigid“,
 ühelt poolt ning
 KANADA
 teiselt poolt,
 edaspidi koos „lepinguosalised“,
 AJENDATUNA Euroopa ja Kanada elanike pikaajalisest sõprusest, mis on kujunenud tänu ulatuslikele ajaloo-, kultuuri-, poliitilistele ja majandussidemetele,
 VÕTTES ARVESSE suuri samme, mis on astutud pärast 1976. aasta Euroopa ühenduste ja Kanada vahelise kaubandus- ja majanduskoostöö raamlepingut, 1990. aasta deklaratsiooni Atlandi-üleste suhete kohta Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Kanada vahel, 1996. aasta ühist poliitilist deklaratsiooni Kanada-ELi suhete kohta ja ELi-Kanada ühist tegevuskava, ELi-Kanada 2004. aasta partnerluskava ning Euroopa Liidu ja Kanada vahelist 2005. aasta lepingut, millega kehtestatakse raamistik Kanada osalemiseks Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides,
 KINNITADES VEEL KORD oma kindlat otsust austada demokraatia põhimõtteid ja inimõigusi, nagu need on sätestatud inimõiguste ülddeklaratsioonis,
 JAGADES seisukohta, et massihävitusrelvade levik kujutab endast suurt ohtu rahvusvahelisele julgeolekule,
 TOETUDES oma pikaajalisele traditsioonile teha rahvusvaheliste rahu ja julgeoleku põhimõtete ning õigusriigi põhimõtte edendamisel koostööd,
 KINNITADES VEEL KORD oma valmisolekut võidelda kahe- ja mitmepoolsete kanalite kaudu terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastu,
 JAGADES pühendumust vähendada vaesust, edendada kaasavat majanduskasvu ja abistada arenguriike majanduslike ja poliitiliste reformide poole liikumisel tehtavates jõupingutustes,
 TUNNISTADES oma soovi edendada säästvat arengut majandus-, sotsiaal- ja keskkonnavaldkonnas,
 TUNDES uhkust oma kodanike rohkete kontaktide üle üksikisikute tasandil ja selle üle, et ollakse pühendunud kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitsmisele ja edendamisele,
 TUNNISTADES, et tõhusad mitmepoolsed organisatsioonid võivad mängida olulist rolli üleilmsete küsimuste ja probleemide valdkonnas tehtava koostöö edendamisel ja heade tulemuste saavutamisel,
 OLLES TEADLIKUD oma dünaamilistest kaubandus- ja investeerimissuhetest, mida laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu tulemusliku rakendamise kaudu veelgi tugevdatakse,
 TULETADES MEELDE, et käesoleva lepingu sätted, mis kuuluvad Euroopa Liidu toimimise lepingu III osa V jaotise reguleerimisalasse, on Ühendkuningriigi ja Iirimaa suhtes siduvad kui eraldiseisvate lepinguosaliste, mitte kui Euroopa Liidu liikmesriikide suhtes, välja arvatud juhul, kui Euroopa Liit ja Ühendkuningriik ja/või Iirimaa on teatanud Kanadale ühiselt, et leping on Ühendkuningriigi või Iirimaa suhtes siduv, sest neid käsitatakse Euroopa Liidu osana kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolliga nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes). Kui Ühendkuningriik ja/või Iirimaa enam ei soovi, et leping oleks tema/nende kui Euroopa Liidu osa suhtes siduv kooskõlas protokolli nr 21 artikliga 4a, teatab Euroopa Liit koos Ühendkuningriigi ja/või Iirimaaga Kanadale viivitamata sellisest seisukoha muutusest ning sellisel juhul on leping nende suhtes siduv kui eraldiseisvate lepinguosaliste suhtes. Sama kehtib Taani suhtes kooskõlas nimetatud aluslepingutele lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolliga,
 TUNNISTADES, et Euroopa Liidus on pärast Lissaboni lepingu jõustumist toimunud institutsioonilised muutused,
 KINNITADES oma staatust strateegiliste partneritena ja oma valmisolekut tõhustada veelgi oma suhteid ja rahvusvahelist koostööd ning viia need kõrgemale tasandile, toetudes vastastikule austusele ja dialoogile, et edendada ühiseid huve ja väärtusi,
 OLLES VEENDUNUD, et seda koostööd tuleks kujundada järk-järgult ja pragmaatiliselt kooskõlas poliitika arenguga,
 ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:
 I JAOTIS
 KOOSTÖÖ ALUS
 Artikkel 1
 Üldpõhimõtted
 1. Lepinguosalised väljendavad oma toetust ühistele põhimõtetele, mis on sätestatud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirjas.
 2. Lepinguosalised peavad silmas oma strateegilisi suhteid ja püüavad suurendada sidusust kahepoolsel, piirkondlikul ja mitmepoolsel tasandil tehtava koostöö arendamisel.
 3. Lepinguosalised rakendavad käesolevat lepingut, lähtudes ühistest väärtustest ning dialoogi, vastastikuse austuse, võrdse partnerluse, mitmepoolsuse, üksmeele ja rahvusvahelise õiguse austamise põhimõtetest.
 II JAOTIS
 INIMÕIGUSED, PÕHIVABADUSED, DEMOKRAATIA JA ÕIGUSRIIGI PÕHIMÕTE
 Artikkel 2
 Demokraatia põhimõtete, inimõiguste ja põhivabaduste austamine ja edendamine
 1. Demokraatia põhimõtete, inimõiguste ja põhivabaduste austamine, nagu on sätestatud inimõiguste ülddeklaratsioonis, olemasolevates rahvusvahelistes inimõigustealastes lepingutes ja muudes õiguslikult siduvates instrumentides, mille osalised liit või liikmesriigid ja Kanada on, on aluseks lepinguosaliste riiklikule ja rahvusvahelisele poliitikale ning moodustab käesoleva lepingu olulise osa.
 2. Lepinguosalised teevad jõupingutusi, et teha koostööd ja austada neid õigusi ja põhimõtteid oma poliitikas, ning kutsuvad teisi riike üles liituma kõnealuste rahvusvaheliste inimõigustealaste lepingute ja õiguslikult siduvate instrumentidega ning rakendama oma inimõigustealaseid kohustusi.
 3. Lepinguosalised on pühendunud demokraatia, sealhulgas vabade ja õiglaste valimiste edendamisele kooskõlas rahvusvaheliste nõuetega. Lepinguosalised teavitavad teineteist oma valimisvaatlusmissioonidest ja kutsuvad teineteist üles asjakohasel juhul nendes osalema.
 4. Lepinguosalised tunnistavad, kui tähtis on õigusriigi põhimõte inimõiguste kaitsmise ja valitsusasutuste tõhusa toimimise jaoks demokraatlikus riigis. See hõlmab sõltumatu kohtusüsteemi olemasolu, võrdsust seaduse ees, õigust õiglasele kohtumenetlusele ja üksikisikute juurdepääsu tõhusale õiguskaitsele.
 III JAOTIS
 RAHVUSVAHELINE RAHU JA JULGEOLEK NING TÕHUS MITMEPOOLSUS
 Artikkel 3
 Massihävitusrelvad
 1. Lepinguosalised on seisukohal, et massihävitusrelvade ja nende kandevahendite levik riiklike ja valitsusväliste osalejate hulgas on üks tõsisemaid ohte rahvusvahelisele stabiilsusele ja julgeolekule.
 2. Lepinguosalised lepivad seepärast kokku, et teevad koostööd ja annavad oma panuse massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamise heaks, tagades desarmeerimist ja massihävitusrelvade leviku tõkestamist käsitlevate rahvusvaheliste kokkulepete ning ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide kohaste kohustuste täieliku täitmise ja rakendamise. Lisaks jätkavad lepinguosalised asjakohasel juhul koostööd, et toetada leviku tõkestamiseks tehtavaid jõupingutusi sellistes ekspordikontrolli süsteemides osalemise kaudu, mille osalised nad mõlemad on. Lepinguosalised lepivad kokku, et käesolev säte on käesoleva lepingu oluline osa.
 3. Lepinguosalised lepivad kokku, et teevad koostööd massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamiseks ning aitavad sellele kaasa järgmiselt:
 a)
 astuvad asjakohasel juhul samme, et kõigile asjaomastele desarmeerimist ja massihävitusrelvade leviku tõkestamist käsitlevatele rahvusvahelistele lepingutele alla kirjutada, need ratifitseerida või nendega ühineda ning et rakendada täielikult kõik selliste lepingute kohased kohustused, mille osalised nad on, ja kutsuda teisi riike üles nende lepingutega ühinema;
 b)
 rakendavad tõhusat riiklikku ekspordikontrolli süsteemi massihävitusrelvadega seotud kaupade ekspordi kontrollimiseks ning ebaseadusliku vahendamise ja transiidi tõkestamiseks, sealhulgas massihävitusrelvadega seotud kahese kasutusega tehnoloogia lõppkasutuse jälgimiseks, ning kehtestavad tõhusad karistused ekspordikontrolli normide rikkumise eest;
 c)
 võitlevad keemia-, bioloogiliste ja toksiinrelvade leviku vastu. Lepinguosalised lepivad kokku, et teevad koostööd asjaomastel foorumitel, et edendada rahvusvaheliste konventsioonidega üleilmse ühinemise väljavaateid, sealhulgas keemiarelvade keelustamise konventsiooniga (keemiarelvade väljatöötamise, tootmise, varumise ja kasutamise keelustamise ning nende hävitamise konventsioon) ning bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsiooniga (bakterioloogiliste (bioloogiliste) ja toksiinrelvade täiustamist, tootmist ja varumist keelustav ning nende hävitamist nõudev konventsioon).
 4. Lepinguosalised lepivad kokku, et korraldavad korrapäraselt ELi ja Kanada kõrgema tasandi kohtumisi, et vahetada arvamusi selle kohta, kuidas edendada koostööd mitmes desarmeerimist ja massihävitusrelvade leviku tõkestamist puudutavas küsimuses.
 Artikkel 4
 Väike- ja kergrelvad
 1. Lepinguosalised tunnistavad, et väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseaduslik tootmine, vedamine ja levitamine ning nende ülemäärane kokkukogumine, puudulik haldamine, ladude ebapiisav turvamine ja kontrollimatu levik on endiselt tõsine oht rahule ja rahvusvahelisele julgeolekule.
 2. Lepinguosalised lepivad kokku, et täidavad oma kohustust tegeleda väike- ja kergrelvade, sealhulgas nende laskemoona ebaseadusliku kaubanduse probleemiga asjakohaste rahvusvaheliste instrumentide raames, sealhulgas väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse kõigi aspektide ennetamist, tõkestamist ja likvideerimist käsitleva ÜRO tegevuskava ning ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidest tulenevate kohustuste raames.
 3. Lepinguosalised teevad jõupingutusi, et võtta meetmeid tegelemaks väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse probleemiga, ning püüavad tagada koordineerituse, täiendavuse ja sünergia jõupingutustes, mida nad teevad ühiselt selleks, et aidata teistel riikidel tegeleda väike- ja kergrelvade ning laskemoona ebaseadusliku kaubanduse probleemiga asjakohasel juhul maailma, piirkonna ja riigi tasandil.
 Artikkel 5
 Rahvusvaheline Kriminaalkohus
 1. Lepinguosalised kinnitavad, et kõige raskemad rahvusvahelisele üldsusele muret tekitavad kuriteod ei tohi jääda karistamata ning et tulemuslik süüdistuse esitamine tuleb tagada riiklike meetmete võtmise ja rahvusvahelise, sealhulgas Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga tehtava koostöö tõhustamise abil.
 2. Lepinguosalised on mõlemad pühendunud Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi universaalse ratifitseerimise või sellega ühinemise edendamisele ning selle suunas töötamisele, et Rahvusvahelise Kriminaalkohtu osalisriigid rakendaksid statuuti oma riigis tõhusalt.
 Artikkel 6
 Koostöö terrorismivastases võitluses
 1. Lepinguosalised tunnistavad, et võitlus terrorismi vastu on ühine prioriteet, ja rõhutavad, et terrorismi vastu võideldes tuleb austada õigusriigi põhimõtet, rahvusvahelist õigust, eriti ÜRO põhikirja ja ÜRO Julgeolekunõukogu asjakohaseid resolutsioone, inimõigusi, rahvusvahelist pagulasõigust, humanitaarõigust ja põhivabadusi.
 2. Lepinguosalised korraldavad terrorismivastase võitluse teemalisi kõrgetasemelisi konsultatsioone ja sihtotstarbelisi kohtumisi, et edendada võimaluse korral terrorismivastase võitlusega seotud tulemuslikku ühist operatiivtegevust ja koostöömehhanisme. See hõlmab terroristide loetelude kohta korrapäraselt teabe jagamist, vägivaldsete ekstremistlike strateegiate vastu võitlemist ja lähenemisviise, et tegeleda terrorismivastases võitluses esile kerkivate küsimustega.
 3. Lepinguosalised on mõlemad pühendunud ÜRO juhtimisel terrorismi vastu võitlemist käsitleva tervikliku rahvusvahelise lähenemisviisi edendamisele. Lepinguosalised teevad jõupingutusi eelkõige selleks, et teha koostööd eesmärgiga suurendada selles valdkonnas rahvusvahelist üksmeelt, edendamaks asjakohasel juhul ÜRO ülemaailmse terrorismivastase võitluse strateegia ja ÜRO Julgeolekunõukogu asjakohaste resolutsioonide täielikku rakendamist.
 4. Lepinguosalised teevad jätkuvalt tihedalt koostööd ülemaailmse terrorismivastase võitluse foorumi ja selle töörühmade raames.
 5. Lepinguosalised lähtuvad rahvusvahelistest soovitustest, mille on esitanud rahapesuvastane töökond eesmärgiga võidelda terrorismi rahastamise vastu.
 6. Lepinguosalised töötavad asjakohasel juhul jätkuvalt koos selle nimel, et suurendada teiste riikide terrorismivastase võitluse alast suutlikkust eesmärgiga tõkestada ja tuvastada terroristlikku tegevust ning sellele reageerida.
 Artikkel 7
 Koostöö rahvusvahelise rahu ja stabiilsuse edendamisel
 Selleks et teha edusamme seoses ühiste huvidega, mis puudutavad rahvusvahelise rahu ja julgeoleku ning tõhusate mitmepoolsete institutsioonide ja poliitikameetmete edendamist, teevad lepinguosalised järgmist:
 a)
 teevad jätkuvalt jõupingutusi, et parandada veelgi Atlandi-ülest julgeolekut, võttes arvesse Euroopa ja Põhja-Ameerika vahelise Atlandi-ülese julgeoleku struktuuri keskset rolli;
 b)
 tugevdavad ühiseid jõupingutusi, et toetada kriisiohjamist ja suutlikkuse suurendamist, ning tõhustavad veelgi koostööd selles valdkonnas, sealhulgas ELi operatsioonide ja missioonide osas. Lepinguosalised teevad jõupingutusi, et hõlbustada kõnealustes tegevustes osalemist muu hulgas varaste konsultatsioonide ja kavandamise kohta teabe jagamise kaudu, kui lepinguosalised seda asjakohaseks peavad.
 Artikkel 8
 Koostöö mitmepoolsete, piirkondlike ja rahvusvaheliste foorumite ja organisatsioonide tasandil
 1. Lepinguosalised on mõlemad pühendunud mitmepoolsusele ja jõupingutustele, mille eesmärk on piirkondlike ja rahvusvaheliste foorumite ja organisatsioonide – näiteks ÜRO ja selle spetsialiseeritud organisatsioonid ja asutused, Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD), Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsioon (NATO), Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon (OSCE) – ning muude mitmepoolsete foorumite tõhususe parandamine.
 2. Lepinguosalised kasutavad mitmepoolsete foorumite tõhusaid konsulteerimismehhanisme. ÜROs loovad lepinguosalised lisaks inimõiguste ja demokraatia valdkonnas peetavatele dialoogidele alalised konsulteerimismehhanismid Inimõiguste Nõukogus, ÜRO Peaassamblees ja ÜRO büroodes Viinis ning asjakohasel juhul ka mujal, nagu lepinguosalised kokku lepivad.
 3. Lepinguosalised püüavad ka konsulteerida valimiste üle, et tagada tõhus esindatus mitmepoolsetes organisatsioonides.
 IV JAOTIS
 MAJANDUSLIK JA SÄÄSTEV ARENG
 Artikkel 9
 Dialoog ja juhtroll maailmas majandusküsimustes
 Lepinguosalised tunnistavad, et jätkusuutlik üleilmastumine ja suurem heaolu on võimalik saavutada ainult sellise avatud maailmamajanduse kaudu, mille aluseks on turupõhimõtted, tõhusad õigusnormid ja tugevad ülemaailmsed institutsioonid, ning nad teevad jõupingutusi, et
 a)
 võtta juhtroll usaldusväärse majanduspoliitika ja ettevaatliku finantsjuhtimise edendamisel nii oma territooriumil kui ka piirkondliku ja rahvusvahelise tegevuse kaudu;
 b)
 pidada korrapäraselt kõrgema tasandi poliitilist dialoogi makromajanduslikes küsimustes, muu hulgas asjakohasel juhul ka keskpankade esindajatega, et teha vastastikust huvi pakkuvates küsimustes koostööd;
 c)
 edendada selliste mitmepoolsete organisatsioonide ja foorumite tasandil, milles lepinguosalised osalevad, näiteks OECD, G7, G20, Rahvusvaheline Valuutafond (IMF), Maailmapank ja Maailma Kaubandusorganisatsioon (WTO), asjakohasel juhul õigeaegset ja tulemuslikku dialoogi ja koostööd ühistes huvides olevates üleilmsetes majandusküsimustes.
 Artikkel 10
 Vabakaubanduse edendamine ja investeeringute suurendamine
 1. Lepinguosalised teevad koostööd, et edendada omavahelise kaubanduse ja investeerimise jätkusuutlikku kasvu ja arengut, mis oleks neile mõlemale kasulik ja nagu on ette nähtud laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepinguga.
 2. Lepinguosalised teevad jõupingutusi, et teha koostööd tugevdamaks veelgi WTOd, mis on kõige tõhusam tugeva, kaasava ja reguleeritud üleilmse kaubandussüsteemi raamistik.
 3. Lepinguosalised teevad jätkuvalt tollikoostööd.
 Artikkel 11
 Koostöö maksunduses
 Selleks et tugevdada ja arendada majanduskoostööd, järgivad ja rakendavad lepinguosalised hea maksuhaldustava põhimõtteid: läbipaistvus, teabevahetus ja kahjulike maksutavade vältimine OECD kahjulike maksutavade foorumi ja liidu äriühingute maksustamise käitumisjuhendi raames, kui need on kohaldatavad. Lepinguosalised töötavad koos selle nimel, et edendada ja parandada kõnealuste põhimõtete rahvusvahelist rakendamist.
 Artikkel 12
 Säästev areng
 1. Lepinguosalised kinnitavad veel kord on pühendumust rahuldada praeguseid vajadusi, seadmata ohtu tulevaste põlvkondade vajadusi. Nad tunnistavad, et selleks, et olla pikas perspektiivis elujõuline, peaks majanduskasv olema kooskõlas säästva arengu põhimõtetega.
 2. Lepinguosalised edendavad ka edaspidi ressursside vastutustundlikku ja tõhusat kasutamist ning suurendavad teadlikkust keskkonnakahjude majanduslikust ja sotsiaalsest hinnast ja inimeste heaolule avalduvast mõjust.
 3. Lepinguosalised toetavad jätkuvalt jõupingutusi säästva arengu edendamiseks, kasutades dialoogi, parimate tavade jagamist, head valitsemistava ja usaldusväärset finantsjuhtimist.
 4. Lepinguosalistel on ühine eesmärk vähendada vaesust ja toetada kaasavat majanduslikku arengut kõikjal maailmas ning nad teevad jõupingutusi, et töötada võimaluse korral selle sihi saavutamiseks üheskoos.
 5. Seepärast loovad lepinguosalised korrapärase poliitilise dialoogi arengukoostöö valdkonnas, et parandada poliitika koordineerimist ühistes huvides olevates küsimustes ja suurendada arengukoostöö kvaliteeti ja tulemuslikkust kooskõlas abi tõhususe rahvusvaheliselt tunnustatud põhimõtetega. Lepinguosalised töötavad koos selle nimel, et suurendada vastutust ja läbipaistvust eesmärgiga parandada arengutulemusi, ning tunnistavad, kui tähtis on kaasata arengukoostöösse eri osalejaid, sealhulgas erasektor ja kodanikuühiskond.
 6. Lepinguosalised tunnistavad, et energiasektor on majandusliku heaolu ning rahvusvahelise rahu ja stabiilsuse jaoks oluline. Nad on nõus, et vaja on energiavarustust parandada ja mitmekesistada, edendada innovatsiooni ja suurendada energiatõhusust, et parandada energiaga seotud võimalusi ja energiajulgeolekut ning edendada säästvat ja taskukohast energiat. Lepinguosalised peavad kõrgetasemelist energiateemalist dialoogi ja jätkavad kahe- ja mitmepoolsete vahendite kaudu koostöö tegemist, et toetada avatud ja konkurentsivõimelisi turge, jagada parimaid tavasid, edendada teaduspõhist, läbipaistvat reguleerimist ja arutada energiaküsimustes koostöö tegemise valdkondade üle.
 7. Lepinguosalised peavad väga oluliseks keskkonna kaitsmist ja säilitamist ning tunnistavad, et selleks, et keskkond säiliks tulevaste põlvkondade jaoks, on vaja rangeid keskkonnakaitsenõudeid.
 8. Lepinguosalised tunnistavad üleilmset kliimamuutuste ohtu ja vajadust võtta heitkoguste vähendamiseks viivitamatult uusi meetmeid, et stabiliseerida atmosfääris kasvuhoonegaaside kontsentratsioon tasemel, mis hoiaks ära inimtegevusest tulenevad ohtlikud kliimasüsteemi häired. Eelkõige on neil ühine eesmärk leida kliimamuutuste mõju leevendamiseks ja nendega kohanemiseks innovatiivseid lahendusi. Lepinguosalised tunnistavad, et kõnealune väljakutse on ülemaailmset laadi, ja toetavad jätkuvalt rahvusvahelisi jõupingutusi, et liikuda ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raames õiglase, tõhusa, tervikliku ja reguleeritud režiimi suunas, mida kohaldatakse konventsiooni kõigi osaliste suhtes, muu hulgas tehakse koostööd Pariisi kokkuleppega edasiliikumiseks.
 9. Lepinguosalised peavad keskkonda ja kliimamuutusi käsitlevaid kõrgetasemelisi dialooge, et jagada parimaid tavasid ja edendada kliimamuutuste valdkonnas ja muudes keskkonnakaitsega seotud küsimustes tulemuslikku ja kaasavat koostööd.
 10. Lepinguosalised tunnistavad, et eelkõige üleilmastumise ja demograafiliste muutuste kontekstis on tööhõive, sotsiaalküsimuste ja inimväärse töö valdkonnas väga tähtsad kahe- või mitmepoolsel tasandil toimuv dialoog ja koostöö. Lepinguosalised teevad jõupingutusi, et edendada tööhõive- ja sotsiaalküsimustes tehtavat koostööd ning teabe ja kogemuste vahetamist. Lisaks kinnitavad lepinguosalised, et austavad, edendavad ja rakendavad rahvusvaheliselt tunnustatud tööõiguse norme, mida nad on kohustunud järgima, näiteks Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 1998. aasta deklaratsiooni aluspõhimõtete ja -õiguste kohta tööl ning selle järelmeetmeid.
 Artikkel 13
 Dialoog muudes vastastikust huvi pakkuvates valdkondades
 Tunnistades oma ühist kohustust süvendada ja laiendada oma pikaajalist tegevust ja pidades silmas tehtavat koostööd, teevad lepinguosalised jõupingutusi, et edendada asjaomastel kahe- ja mitmepoolsetel foorumitel ekspertidevahelist dialoogi ja parimate tavade jagamist vastastikust huvi pakkuvates poliitikavaldkondades. Valdkonnad on muu hulgas järgmised: põllumajandus, kalandus, rahvusvaheline ookeani- ja merenduspoliitika, maaelu areng, rahvusvaheline transport, tööhõive ja polaarpiirkondade küsimused, sealhulgas teadus ja tehnoloogia. Asjakohasel juhul võib see hõlmata seadusandlikke, reguleerimis- ja haldustavasid ning otsustusprotsessi puudutavat suhtlust.
 Artikkel 14
 Kodanike heaolu
 1. Tunnistades, kui oluline on dialoogi ja koostöö laiendamine ja süvendamine paljudes küsimustes, mis mõjutavad nende kodanike ja laiema ülemaailmse üldsuse heaolu, julgustavad ja soodustavad lepinguosalised dialoogi pidamist, konsulteerimist ja võimaluse korral koostöö tegemist olemasolevates ja tekkivates vastastikust huvi pakkuvates küsimustes, mis mõjutavad kodanike heaolu.
 2. Lepinguosalised tunnistavad tarbijakaitse olulisust ja julgustavad selles valdkonnas teabe ja parimate tavade jagamist.
 3. Lepinguosalised kutsuvad üles tegema vastastikku koostööd ja vahetama teavet üleilmsete tervishoiuküsimuste ning rahvatervisealasteks hädaolukordadeks valmisoleku ja nendele reageerimise kohta.
 Artikkel 15
 Koostöö teadmiste, teadusuuringute, innovatsiooni ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas
 1. Pidades silmas, kui olulised on üleilmsete probleemidega tegelemisel uued teadmised, toetavad lepinguosalised ka edaspidi koostööd teaduse, tehnoloogia, teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas.
 2. Tunnistades, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia on tänapäeval elu ja sotsiaal-majandusliku arengu oluline osa, teevad lepinguosalised jõupingutusi, et teha asjakohasel juhul selle valdkonna riikliku, piirkondliku ja rahvusvahelise poliitika alast koostööd ja vahetada sellekohaseid arvamusi.
 3. Tunnistades, et interneti turvalisus ja stabiilsus ning samas põhiõiguste ja -vabaduste täielik austamine on üleilme väljakutse, teevad lepinguosalised jõupingutusi, et teha kahe- ja mitmepoolsel tasandil dialoogi ja eksperditeadmiste jagamise kaudu koostööd.
 4. Lepinguosalised tunnistavad, et sotsiaal-majanduslike, keskkonna- ja rahvusvahelise poliitika eesmärkide saavutamiseks on üha olulisem kosmoseside süsteemide kasutamine. Lepinguosalised tihendavad jätkuvalt koostööd kosmosevarade arendamisel ja kasutamisel, et toetada kodanikke, ettevõtjaid ja valitsusorganisatsioone.
 5. Lepinguosalised teevad jõupingutusi, et jätkata koostööd statistika valdkonnas, keskendudes eelkõige parimate tavade ja tegevuspõhimõtete jagamise aktiivsele edendamisele.
 Artikkel 16
 Kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse, hariduse ja noorte ning inimestevaheliste kontaktide toetamine
 1. Lepinguosalised on uhked pikaajaliste kultuuri-, keele- ja traditsioonidega seotud sidemete üle, mis on neil aidanud üksteist mõista. Atlandi-ülesed sidemed on olemas valitsemissektori ja ühiskonna kõigil tasanditel ning kõnealustel suhetel on Kanada ja Euroopa ühiskonnas märkimisväärne mõju. Lepinguosalised teevad jõupingutusi, et edendada neid sidemeid ja leida uusi võimalusi suhete soodustamiseks inimestevaheliste kontaktide kaudu. Lepinguosalised teevad jõupingutusi kasutamaks mõttevahetust, mis toimub noori ning muid majandus- ja sotsiaalpartnereid ühendavate valitsusväliste organisatsioonide ja eksperdirühmade kaudu, et laiendada ja süvendada neid suhteid ning saada ühiste probleemide lahendamiseks uusi ideid.
 2. Tunnistades, et aastate jooksul on nende vahel kujunenud ulatuslikud akadeemilised, haridus-, spordi-, kultuuri- ja turismialased ning noorte liikuvusega seotud suhted, toetavad ja julgustavad lepinguosalised jätkuvat koostööd nende sidemete laiendamiseks, kui see on asjakohane.
 3. Lepinguosalised teevad jõupingutusi kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse edendamiseks, muu hulgas asjakohasel juhul UNESCO 2005. aasta kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni põhimõtete ja eesmärkide edendamise kaudu.
 4. Lepinguosalised teevad jõupingutusi, et julgustada ja hõlbustada vastavalt vajadusele mõttevahetust, koostööd ja dialoogi oma kultuuriasutuste ja kõnealuse sektori spetsialistide vahel.
 Artikkel 17
 Katastroofidele vastupanu võime ja hädaolukordade ohjamine
 Selleks et minimeerida loodus- ja inimtegevusest tingitud õnnetuste mõju ja suurendada ühiskonna ja taristu vastupanuvõimet, kinnitavad lepinguosalised, et nad on mõlemad pühendunud ennetus-, valmisoleku-, reageerimis- ja taastamismeetmete edendamisele, muu hulgas asjakohasel juhul kahe- ja mitmepoolsel tasandil tehtava koostöö kaudu.
 V JAOTIS
 ÕIGUS, VABADUS JA TURVALISUS
 Artikkel 18
 Õigusalane koostöö
 1. Kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas püüavad lepinguosalised tõhustada vastastikuse õigusabi ja väljaandmise valdkonnas rahvusvaheliste lepingute alusel juba tehtavat koostööd. Lisaks püüavad lepinguosalised oma volituste ja pädevuse piires tugevdada olemaolevaid mehhanisme ja kaaluvad asjakohasel juhul uute mehhanismide väljatöötamist, et soodustada selles valdkonnas rahvusvahelist koostööd. See hõlmab asjakohasel juhul asjaomaste rahvusvaheliste õigusaktidega ühinemist ja nende rakendamist ning tihedamat koostööd Eurojustiga.
 2. Lepinguosalised arendavad asjakohasel juhul ja oma pädevuse piires tsiviil- ja kaubandusasjades tehtavat õigusalast koostööd, eelkõige seoses tsiviilasjades tehtavat õigusalast koostööd käsitlevate mitmepoolsete konventsioonide, sealhulgas rahvusvahelise õigusalase koostöö ja kohtuvaidluste ning lastekaitse valdkonna Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverentsi konventsioonide üle läbirääkimiste pidamise, nende ratifitseerimise ja rakendamisega.
 Artikkel 19
 Koostöö võitluses ebaseaduslike uimastitega
 1. Lepinguosalised teevad oma volituste ja pädevuse piires koostööd, et tagada uimastiküsimusi käsitlev tasakaalustatud ja integreeritud lähenemisviis. Lepinguosalised teevad jõupingutusi, et
 —
 tugevdada ebaseaduslike uimastite vastu võitlemise struktuure;
 —
 vähendada ebaseaduslike uimastite pakkumist, salakaubavedu ja nõudlust;
 —
 tegeleda ebaseaduslike uimastite kuritarvitamise tagajärgedega tervisele ja ühiskonnale ning
 —
 suurendada niipalju kui võimalik nende struktuuride tõhusust, mille eesmärk on ära hoida keemiliste lähteainete ümbersuunamine narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseaduslikule valmistamisele.
 2. Lepinguosalised teevad nende eesmärkide saavutamiseks koostööd, muu hulgas koordineerides võimaluse korral oma tehnilise abi programme ja kutsudes riike, kes ei ole seda veel teinud, üles ratifitseerima ja rakendama olemasolevaid rahvusvahelisi uimastikontrolli konventsioone, mille osalised liit või liikmesriigid ja Kanada on. Lepinguosalised toetuvad oma tegevuses üldtunnustatud põhimõtetele kooskõlas asjaomaste rahvusvaheliste uimastikontrolli konventsioonidega ja järgivad üldeesmärke, mis on ette nähtud ÜRO 2009. aasta poliitilises deklaratsioonis ja tegevuskavas rahvusvahelise koostöö kohta, mis on suunatud integreeritud ja tasakaalustatud strateegia väljatöötamisele ülemaailmse uimastiprobleemiga võitlemiseks.
 Artikkel 20
 Õiguskaitsekoostöö ning võitlus organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooniga
 1. Lepinguosalised on pühendunud organiseeritud, majandus- ja finantskuritegevuse, korruptsiooni, võltsimise, ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja ebaseaduslike tehingute vastases võitluses koostöö tegemisele, täites vastastikuseid rahvusvahelisi kohustustusi selles valdkonnas, sealhulgas kohustust teha tulemuslikku koostööd korruptsiooni teel saadud vara ja vahendite tagasinõudmiseks.
 2. Lepinguosalised kinnitavad, et on pühendunud õiguskaitsekoostöö arendamisele, muu hulgas jätkuva koostöö kaudu Europoliga.
 3. Lisaks teevad lepinguosalised jõupingutusi, et teha rahvusvahelistel foorumitel koostööd, edendamaks asjakohasel juhul ÜRO riikidevahelise organiseeritud kuritegevuse vastase konventsiooni ja seda täiendavate protokollidega (mille osalised mõlemad lepinguosalised on) ühinemist ja nende rakendamist.
 4. Lepinguosalised teevad jõupingutusi ka selleks, et edendada asjakohasel juhul ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni rakendamist, muu hulgas kasutades tõhusat läbivaatamismehhanismi, võttes arvesse läbipaistvuse põhimõtteid ja kodanikuühiskonna osalust.
 Artikkel 21
 Rahapesu ja terrorismi rahastamine
 1. Lepinguosalised tunnistavad vajadust teha koostööd, et vältida oma finantssüsteemide kasutamist kuritegelikul viisil, sealhulgas uimastikaubanduse ja korruptsiooni teel saadud tulu pesemiseks, ning võidelda terrorismi rahastamise vastu. See koostöö hõlmab ka kuritegelikul viisil saadud vara või vahendite konfiskeerimist nende asjakohaste õigusraamistike ja seaduste piires.
 2. Lepinguosalised vahetavad oma õigusraamistiku ja seaduste piires vastavalt vajadusele asjakohast teavet ning rakendavad rahapesu ja terrorismi rahastamise vastu võitlemiseks asjakohaseid meetmeid, lähtudes rahapesuvastase töökonna soovitustest ja selles valdkonnas tegutsevate muude asjaomaste rahvusvaheliste asutuste vastuvõetud nõuetest.
 Artikkel 22
 Küberkuritegevus
 1. Lepinguosalised tunnistavad, et küberkuritegevus on üleilmne probleem, millele tuleb reageerida maailma tasandil. Seetõttu tugevdavad lepinguosalised koostööd, et tõkestada küberkuritegevust ja võidelda selle vastu kooskõlas oma õigusraamistiku ja seadustega, vahetades teavet ja praktilisi teadmisi. Lepinguosalised teevad jõupingutusi, et töötada asjakohasel juhul üheskoos, et pakkuda muudele riikidele abi ja toetust selliste tõhusate seaduste, poliitika ja tavade väljatöötamisel, mis on mõeldud küberkuritegevuse tõkestamiseks ja selle vastu võitlemiseks.
 2. Lepinguosalised vahetavad oma õigusraamistiku ja seaduste piires asjakohasel juhul teavet sellistes valdkondades nagu küberkuritegude uurijate haridus ja koolitus, küberkuritegude uurimise korraldamine ja digitaalkriminalistika.
 Artikkel 23
 Ränne, varjupaik ja piirihaldus
 1. Lepinguosalised kinnitavad veel kord, et on pühendunud oma õigus- ja haldusnormide raamistikus koostöö tegemisele ja arvamuste vahetamisele rände (sh seaduslik ränne, ebaseaduslik ränne, inimkaubandus, ränne ja areng), varjupaiga, integratsiooni, viisade ja piirihalduse valdkonnas.
 2. Lepinguosalistel on ühine eesmärk: viisavaba reisimine liidu ja Kanada vahel kõigi nende kodanike jaoks. Lepinguosalised töötavad koos ja teevad kõikvõimalikke jõupingutusi selle nimel, et võimalikult kiiresti saavutada olukord, kus kõik nende kehtiva passiga kodanikud saaksid nende territooriumide vahel viisavabalt reisida.
 3. Lepinguosalised lepivad kokku, et teevad koostööd ebaseadusliku rände vältimiseks ja kontrollimiseks. Sel eesmärgil
 a)
 võtab Kanada liikmesriigi taotluse korral täiendavate formaalsusteta tagasi iga oma kodaniku, kes viibib selle liikmesriigi territooriumil ebaseaduslikult, kui erilepinguga ei ole ette nähtud teisiti;
 b)
 võtab iga liikmesriik Kanada taotluse korral täiendavate formaalsusteta tagasi iga oma kodaniku, kes viibib Kanada territooriumil ebaseaduslikult, kui erilepinguga ei ole ette nähtud teisiti;
 c)
 väljastavad liikmesriigid ja Kanada oma kodanikele selleks eesmärgiks sobivad reisidokumendid;
 d)
 teevad lepinguosalised jõupingutusi, et alustada läbirääkimisi erilepingu üle, et sätestada tagasivõtmise kohustused, sealhulgas kohustused seoses kolmandate riikide ja kodakondsuseta isikute tagasivõtmisega.
 Artikkel 24
 Konsulaarkaitse
 1. Kanada võimaldab liidu kodanikele, kes on sellise liikmesriigi kodanikud, millel ei ole Kanadas kättesaadavat alalist esindust, mis tahes liikmesriigi diplomaatiliste ja konsulaarasutuste kaitset.
 2. Liikmesriigid võimaldavad Kanada kodanikele iga sellise liikmesriigi territooriumil, kus Kanadal ei ole kättesaadavat alalist esindust, mis tahes muu Kanada määratud riigi diplomaatiliste ja konsulaarasutuste kaitset.
 3. Lõigete 1 ja 2 eesmärk on loobuda teavitamise ja nõusoleku saamise nõuetest, mida võidaks muidu kohaldada, et liidu või Kanada kodanikke saaks esindada muu riik kui riik, mille kodanikud nad on.
 4. Lepinguosalised vaatavad kord aastas läbi lõigete 1 ja 2 haldusliku toimimise.
 Artikkel 25
 Isikuandmete kaitse
 1. Lepinguosalised tunnistavad isikuandmete kaitsmise vajadust ja teevad jõupingutusi, et teha koostööd rangete rahvusvaheliste nõuete edendamiseks.
 2. Lepinguosalised tunnistavad, et tähtis on kaitsta põhiõigusi ja -vabadusi, sealhulgas õigust eraelu puutumatusele seoses isikuandmete kaitsega. Seepärast kohustuvad lepinguosalised oma õigus- ja haldusnormide raamistiku piires austama kohustusi, mille nad on seoses kõnealuste õigustega võtnud, sealhulgas terrorismi ja muude raskete rahvusvaheliste kuritegude, sealhulgas organiseeritud kuritegevuse tõkestamisel ja nende vastu võitlemisel.
 3. Lepinguosalised teevad oma õigus- ja haldusnormide raamistiku piires kahe- ja mitmepoolsel tasandil jätkuvalt isikuandmete kaitse valdkonnas koostööd, vastavalt vajadusele dialoogi ja eksperditeadmiste jagamise kaudu.
 VI JAOTIS
 POLIITILINE DIALOOG JA KONSULTEERIMISMEHHANISMID
 Artikkel 26
 Poliitiline dialoog
 Lepinguosalised teevad jõupingutusi, et tugevdada dialoogi ja konsultatsioone tulemuslikul ja pragmaatilisel viisil eemärgiga toetada oma muutuvaid suhteid, arendada neid edasi ning edendada ühiseid huve ja väärtusi mitmepoolse tegevuse kaudu.
 Artikkel 27
 Konsulteerimismehhanismid
 1. Lepinguosalised peavad dialoogi olemasolevate kontaktide, mõttevahetuse ja konsultatsioonide kaudu, mis hõlmavad muu hulgas järgmist:
 a)
 vaheldumisi liidus ja Kanadas kord aastas või vastavalt vastastikusele kokkuleppele toimuvad juhtide tasandi tippkohtumised;
 b)
 kohtumised välisministrite tasandil;
 c)
 vastastikust huvi pakkuvaid poliitikaküsimusi käsitlevad konsultatsioonid ministrite tasandil;
 d)
 vastastikust huvi pakkuvaid küsimusi käsitlevad konsultatsioonid kõrgema tasandi ja töötasandi ametnikega või teabekoosolekud ja koostöö seoses olulise riikliku või rahvusvahelise arenguga;
 e)
 Euroopa Parlamendi ja Kanada parlamendi delegatsioonide vahetuste edendamine.
 2. Ühine ministrite komitee
 a)
 Luuakse ühine ministrite komitee.
 b)
 Ühine ministrite komitee
 i)
 vahetab välja Atlandi-ülese dialoogi;
 ii)
 on juhitud Kanada välisministri ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja poolt;
 iii)
 kohtub kord aastas või vastavalt vastastikusele kokkuleppele, kui olukord seda nõuab;
 iv)
 võtab vastu oma tegevuskava, eeskirjad ja menetlused;
 v)
 võtab mõlema lepinguosalise heakskiidul vastu otsuseid;
 vi)
 saab ühiselt koostöökomiteelt aastaaruande, kus käsitletakse suhete seisu, ja esitab seonduvaid soovitusi ühise koostöökomitee töö kohta, sealhulgas seoses edaspidise koostöö uute valdkondadega ja käesoleva lepingu rakendamisest tulenevate vaidluste lahendamisega;
 vii)
 koosneb lepinguosaliste esindajatest.
 3. Ühine koostöökomitee
 a)
 Lepinguosalised loovad ühise koostöökomitee.
 b)
 Lepinguosalised tagavad, et ühine koostöökomitee
 i)
 teeb ettepanekuid lepinguosaliste koostöö prioriteetide kohta;
 ii)
 jälgib lepinguosaliste strateegiliste suhete arengut;
 iii)
 vahetab arvamusi ja teeb ettepanekuid ühistes huvides olevates küsimustes;
 iv)
 teeb ettepanekuid lepinguosalistevahelise tegevuse tõhususe, tulemuslikkuse ja sünergia suurendamiseks;
 v)
 tagab käesoleva lepingu nõuetekohase toimimise;
 vi)
 nagu märgitud käesoleva artikli lõike 2 punkti b alapunktis vi, esitab ühisele ministrite komiteele suhete seisu kohta aastaaruande, mille lepinguosalised avaldavad;
 vii)
 tegeleb asjakohaselt iga küsimusega, mille lepinguosalised talle käesoleva lepingu alusel esitavad;
 viii)
 asutab allkomiteesid, kes abistavad teda tema ülesannete täitmisel. Allkomiteed ei tohiks aga dubleerida lepinguosaliste vahel sõlmitud muude lepingute alusel asutatud üksusi;
 ix)
 hindab selliseid olukordi, mille puhul üks lepinguosaline leiab, et erilepinguga reguleerimata valdkonnas toimuv otsustusprotsess on tema huve kahjustatud või võib neid kahjustada.
 c)
 Lepinguosalised tagavad, et ühine koostöökomitee kohtub kord aastas vaheldumisi liidus ja Kanadas; et ühise koostöökomitee erikoosolekuid peetakse ühe lepinguosalise taotlusel; et ühist koostöökomiteed juhivad üheskoos üks kõrgem ametnik Kanadast ja üks kõrgem ametnik liidust ning et ühine koostöökomitee otsustab oma pädevuse, samuti vaatlejate osalemise üle.
 d)
 Ühine koostöökomitee moodustatakse lepinguosaliste esindajatest, pöörates osalemise tasandite kindlaksmääramisel piisavalt tähelepanu tõhususele ja kokkuhoidlikkusele.
 e)
 Lepinguosalised lepivad kokku, et ühine koostöökomitee võib taotleda, et lepinguosalistevaheliste kehtivate kahepoolsete lepingute alusel asutatud komiteed ja sarnased üksused annaksid ühisele koostöökomiteele lepinguosaliste suhete käimasoleva põhjaliku ülevaate andmise raames korrapäraselt värsket teavet oma tegevuse kohta.
 Artikkel 28
 Kohustuste täitmine
 1. Käesoleva lepingu kohase vastastikuse lugupidamise ja koostöö vaimus võtavad lepinguosalised lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks vajalikke üld- või erimeetmeid.
 2. Kui käesoleva lepingu rakendamisel või tõlgendamisel peaks tekkima küsimusi või erimeelsusi, teevad lepinguosalised suuremaid jõupingutusi, et konsulteerida ja teha koostööd eemärgiga lahendada need probleemid õigel ajal ja sõbralikult. Ühe lepinguosalise taotlusel antakse küsimuste või erimeelsuste lahendamine üle ühisele koostöökomiteele edasiseks arutamiseks ja uurimiseks. Lepinguosalised võivad üheskoos otsustada, et annavad need küsimused üle spetsiaalsetele allkomiteedele, kes annavad aru ühisele koostöökomiteele. Lepinguosalised tagavad, et ühine koostöökomitee või nimetatud allkomitee kohtub mõistliku ajavahemiku jooksul ja püüab lahendada käesoleva lepingu rakendamisel või tõlgendamisel tekkida võivaid erimeelsusi varase teabevahetuse, faktide, sealhulgas asjakohasel juhul spetsialistide nõuannete ja teaduslike tõendite põhjaliku uurimise ja tulemusliku dialoogi kaudu.
 3. Kinnitades veel kord oma ühist pühendumust inimõigustele ja massihävitusrelvade leviku tõkestamisele, leiavad lepinguosalised, et artikli 2 lõikes 1 ja artikli 3 lõikes 2 kirjeldatud kohustuste eriti rasket ja olulist täitmata jätmist võidakse käsitada eriti kiireloomulise juhtumina. Lepinguosalised leiavad, et selleks, et olukorda käsitataks artikli 2 lõike 1 eriti raske ja olulise rikkumisena, peaks tegemist olema olukorraga, mille tõsidus ja laad on erakordsed, näiteks riigipöördega või raskete kuritegudega, mis ohustavad rahu ja rahvusvahelise üldsuse julgeolekut ja heaolu.
 4. Kui kolmandas riigis esinevat olukorda võib tõsiduse ja laadi poolest käsitada võrdväärsena eriti kiireloomulise juhtumiga, teevad lepinguosalised jõupingutusi, et korraldada ühe lepinguosalise taotluse korral kiiresti konsultatsioonid eesmärgiga vahetada olukorra kohta arvamusi ja kaaluda võimalikke lahendusi.
 5. Sellises ebatõenäolises ja ootamatus olukorras, kus ühe lepinguosalise territooriumil tekib eriti kiireloomuline juhtum, võib kumbki lepinguosaline pöörduda selle küsimusega ühise ministrite komitee poole. Ühine ministrite komitee võib nõuda, et ühine koostöökomitee korraldaks 15 päeva jooksul kiireloomulised konsultatsioonid. Lepinguosalised esitavad asjakohase teabe ja tõendid, mida on vaja olukorra põhjalikuks uurimiseks ning õigeaegseks ja tulemuslikuks lahendamiseks. Kui ühine koostöökomitee ei suuda olukorda lahendada, võib ta anda selle küsimuse üle ühisele ministrite komiteele kiireks läbivaatamiseks.
 6.
 a)
 Kui ühine ministrite komitee ei suuda eriti kiireloomulise juhtumi puhul olukorda lahendada, võib kumbki lepinguosaline otsustada käesoleva lepingu sätete kohaldamise peatada. Liidus eeldaks peatamine ühehäälset otsust. Kanadas teeks peatamise otsuse Kanada valitsus kooskõlas riigi õigus- ja haldusnormidega. Üks lepinguosaline teatab otsusest teisele lepinguosalisele viivitamata kirjalikult ja kohaldab otsust lühima ajavahemiku jooksul, mida on vaja, et lahendada probleem mõlemale lepinguosalisele vastuvõetaval viisil.
 b)
 Lepinguosalised jälgivad pidevalt selle olukorra arengut, mis viis otsuseni ja mis võib õigustada muude asjakohaste meetmete võtmist käesoleva lepingu raamistikust väljaspool. Lepinguosaline, kes peatamist või muid meetmeid taotles, loobub nendest kohe, kui olukord seda võimaldab.
 7. Lisaks tunnistavad lepinguosalised, et inimõiguste ja massihävitusrelvade leviku tõkestamise põhimõtte eriti raske ja oluline rikkumine lõike 3 tähenduses võib olla ka ELi ja Kanada laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu lõpetamise põhjuseks vastavalt nimetatud lepingu artiklile 30.9.
 8. Käesolev leping ei mõjuta ega piira lepinguosaliste vahel sõlmitud muude lepingute tõlgendamist või kohaldamist. Käesoleva lepingu vaidluste lahendamist käsitlevad sätted ei asenda ega mõjuta mingil viisil lepinguosaliste vahel sõlmitud muude lepingute vaidluste lahendamist käsitlevaid sätteid.
 VII JAOTIS
 LÕPPSÄTTED
 Artikkel 29
 Julgeolek ja teabe avalikustamine
 1. Käesolevat lepingut ei tõlgendata nii, et see võiks kahjustada liidu, liikmesriikide või Kanada õigus- ja haldusnorme, mis käsitlevad üldsuse juurdepääsu ametlikele dokumentidele.
 2. Käesolevat lepingut ei tõlgendata nii, et see kohustaks lepinguosalist jagama teavet, kui ta leiab, et sellise teabe avalikustamine on vastuolus tema peamiste julgeolekuhuvidega.
 Artikkel 30
 Jõustumine ja lõpetamine
 1. Lepinguosalised teavitavad teineteist, kui nad on viinud lõpule käesoleva lepingu jõustumiseks vajalikud sisemenetlused. Käesolev leping jõustub viimase teatamise kuupäevale järgneva kuu esimesel päeval.
 2. Olenemata lõikest 1 ja kooskõlas oma sisemenetluste ja õigusaktidega kohaldavad liit ja Kanada käesoleva lepingu teatavaid osi kuni lepingu jõustumiseni ajutiselt kooskõlas käesoleva lõikega.
 Ajutist kohaldamist alustatakse sellele kuupäevale järgneva teise kuu esimesel päeval, mil liit ja Kanada on edastanud teineteisele teate järgmise kohta:
 a)
 liit – vajalike sisemenetluste lõpuleviimine ja lepingu ajutiselt kohaldatavate osade loetelu ning
 b)
 Kanada – vajalike sisemenetluste lõpuleviimine ja lepingu ajutiselt kohaldatavate osadega nõustumise kinnitus.
 3. Kumbki lepinguosaline võib teisele lepinguosalisele kirjalikult teatada oma kavatsusest käesolev leping denonsseerida. Denonsseerimine jõustub kuue kuu möödumisel teatamisest.
 Artikkel 31
 Muutmine
 Lepinguosalised võivad käesolevat lepingut muuta kirjaliku lepinguga. Muudatus jõustub selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kuupäevale, mil lepinguosalised on üksteisele teatanud kõigi muudatuste jõustumiseks vajalike sisemenetluste lõpuleviimisest.
 Artikkel 32
 Teated
 Lepinguosalised esitavad kõik artiklite 30 ja 31 kohased teated Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadile ning Kanada välis-, kaubandus- ja arenguministeeriumile või nende õigusjärglastele.
 Artikkel 33
 Territoriaalne kohaldamine
 Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Liidu aluslepinguid aluslepingutes sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Kanada suhtes.
 Artikkel 34
 Lepinguosaliste määratlus
 Käesolevas lepingus tähistab mõiste „lepinguosalised“ ühelt poolt Euroopa Liitu või selle liikmesriike või Euroopa Liitu ja selle liikmesriike vastavalt nende pädevusele ning teiselt poolt Kanadat.
 Käesolev leping sõlmitakse kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.
 SELLE KINNITUSEKS on nimetatud täievolilised esindajad käesolevale lepingule alla kirjutanud.
 Съставено в Брюксел на тридесети октомври през две хиляди и шестнадесета година.
 Hecho en Bruselas, el treinta de octubre de dos mil dieciséis.
 V Bruselu dne třicátého října dva tisíce šestnáct.
 Udfærdiget i Bruxelles den tredivte oktober to tusind og seksten.
 Geschehen zu Brüssel am dreißigsten Oktober zweitausendsechzehn.
 Kahe tuhande kuueteistkümnenda aasta oktoobrikuu kolmekümnendal päeval Brüsselis.
 Έγινε στις Βρυξέλλες, στις τριάντα Οκτωβρίου δύο χιλιάδες δεκαέξι.
 Done at Brussels on the thirtieth day of October in the year two thousand and sixteen.
 Fait à Bruxelles, le trente octobre deux mille seize.
 Sastavljeno u Bruxellesu tridesetog listopada godine dvije tisuće šesnaeste.
 Fatto a Bruxelles, addì trenta ottobre duemilasedici.
 Briselē, divi tūkstoši sešpadsmitā gada trīsdesmitajā oktobrī.
 Priimta du tūkstančiai šešioliktų metų spalio trisdešimtą dieną Briuselyje.
 Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenhatodik év október havának harmincadik napján.
 Magħmul fi Brussell, fit-tletin jum ta' Ottubru fis-sena elfejn u sittax.
 Gedaan te Brussel, dertig oktober tweeduizend zestien.
 Sporządzono w Brukseli dnia trzydziestego października roku dwa tysiące szesnastego.
 Feito em Bruxelas, em trinta de outubro de dois mil e dezasseis.
 Întocmit la Bruxelles la treizeci octombrie două mii șaisprezece.
 V Bruseli tridsiateho októbra dvetisícšestnásť.
 V Bruslju, dne tridesetega oktobra leta dva tisoč šestnajst.
 Tehty Brysselissä kolmantenakymmenentenä päivänä lokakuuta vuonna kaksituhattakuusitoista.
 Som skedde i Bryssel den trettionde oktober år tjugohundrasexton.
 Voor het Koninkrijk België
 Pour le Royaume de Belgique
 Für das Königreich Belgien
 Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.
 Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.
 Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.
 За Република България
 Za Českou republiku
 For Kongeriget Danmark
 Für die Bundesrepublik Deutschland
 Eesti Vabariigi nimel
 Thar cheann Na hÉireann
 For Ireland
 Για την Ελληνική Δημοκρατία
 Por el Reino de España
 Pour la République française
 Za Republiku Hrvatsku
 Per la Repubblica italiana
 Για την Κυπριακή Δημοκρατία
 Latvijas Republikas vārdā –
 Lietuvos Respublikos vardu
 Pour le Grand-Duché de Luxembourg
 Magyarország részéről
 Għar-Repubblika ta' Malta
 Voor het Koninkrijk der Nederlanden
 Für die Republik Österreich
 W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej
 Pela República Portuguesa
 Pentru România
 Za Republiko Slovenijo
 Za Slovenskú republiku
 Suomen tasavallan puolesta
 För Republiken Finland
 För Konungariket Sverige
 For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland
 За Европейския съюз
 Por la Unión Europea
 Za Evropskou unii
 For Den Europæiske Union
 Für die Europäische Union
 Euroopa Liidu nimel
 Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
 For the European Union
 Pour l'Union européenne
 Za Europsku uniju
 Per l'Unione europea
 Eiropas Savienības vārdā –
 Europos Sąjungos vardu
 Az Európai Unió részéről
 Għall-Unjoni Ewropea
 Voor de Europese Unie
 W imieniu Unii Europejskiej
 Pela União Europeia
 Pentru Uniunea Europeană
 Za Európsku úniu
 Za Evropsko unijo
 Euroopan unionin puolesta
 För Europeiska unionen
 For Canada
 Pour le Canada


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 Avis juridique important
 |
 31997D0424(01)
 Beschluß des Rates vom 14. April 1997 zur Ernennung eines Mitglieds und eines stellvertretenden Mitglieds des Beratenden Ausschusses für die Ausbildung in der Krankenpflege
 Amtsblatt Nr. C 127 vom 24/04/1997 S. 0001 - 0001
 BESCHLUSS DES RATES vom 14. April 1997 zur Ernennung eines Mitglieds und eines stellvertretenden Mitglieds des Beratenden Ausschusses für die Ausbildung in der Krankenpflege (97/C 127/01)DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION -gestützt auf den Beschluß 77/454/EWG des Rates vom 27. Juni 1977 zur Einsetzung eines Beratenden Ausschusses für die Ausbildung in der Krankenpflege (1), insbesondere auf die Artikel 3 und 4,in der Erwägung, daß der Rat mit Beschluß vom 25. Juli 1994 (2) Frau Paloma GÓMEZ DÍAZ bzw. Frau Misericordia GARCÍA HERNÁNDEZ für die Zeit bis zum 24. Juli 1997 zum Mitglied bzw. stellvertretenden Mitglied dieses Ausschusses ernannt hat,in der Erwägung, daß die spanische Regierung als Nachfolger von Frau Paloma GÓMEZ DÍAZ bzw. Frau Misericordia GARCÍA HERNÁNDEZ Herrn Honorio Carlos BANDO CASADO zum Mitglied und Herrn Enrique FERNÁNDEZ DEL PINO zum stellvertretenden Mitglied benannt hat -BESCHLIESST:Einziger Artikel Herr Honorio Carlos BANDO CASADO bzw. Herr Enrique FERNÁNDEZ DEL PINO werden als Nachfolger von Frau Paloma GÓMEZ DÍAZ bzw. Frau Misericordia GARCÍA HERNÁNDEZ für deren verbleibende Amtszeit, d. h. bis zum 24. Juli 1997, zum Mitglied bzw. stellvertretenden Mitglied des Beratenden Ausschusses für die Ausbildung in der Krankenpflege ernannt.Geschehen zu Luxemburg am 14. April 1997.Im Namen des RatesDer PräsidentJ. VAN AARTSEN(1) ABl. Nr. L 176 vom 15. 7. 1977, S. 11.(2) ABl. Nr. C 221 vom 9. 8. 1994, S. 3.


type: other

text:
februar | 2017 | Peter Golob, univ. dipl. prav.
 Monthly Archives: februar 2017 Odgovor vlade na poslansko vprašanje dr. Trčka: na MZZ ni nepravilnosti, žvižgači so dobro zaščiteni 17
 ZnačkeDeSUS, diplomacija, diplomat, goran klemenčič, ILO, informacijski pooblaščenec, Karl Erjavec, klientelizem, korupcija, KPK, miro cerar, MZZ, Peter Golob, politika, pravna država, prijavitelj, sindikalni zaupnik, sindikat, Sindikat slovenskih diplomatov, SSD, transparentnost, vlada, Vlasta Vivod, whistleblower, zunanje ministrstvo, Štefanec, žvižgač Vlada je pisno odgovorila na poslansko vprašanje dr. Franca Trčka (ZL) v zvezi z nepravilnostmi na MZZ, zlasti šikaniranjem člana vodstva Sindikata slovenskih diplomatov in s tem kršenjem ratificirane Konvencije ILO št. 87, neustreznim odzivanjem na prijavljene nepravilnosti in neustrezno zakonsko zaščito prijaviteljev nepravilnosti/ žvižgačev. Odgovor vlade objavljam tukaj: odg-vlade-na-posl-vpr-dr-trcek-o-sikaniranju-goloba
 Vlada smelo pojasnjuje, da naj bi bil eden od ciljev vlade iz Strategije razvoja JU 2015-2020 “odprto in transparentno delovanje“. Če navedeno drži, zakaj potem MZZ toži Informacijsko pooblaščenko pred upravnim sodiščem, ker je odredila razkritje plačilnih list nekaterih zaposlenih na MZZ?! Zakaj Karl Erjavec že dobro leto nezakonito skriva te plačilne liste, vlada pa to dopušča, čeprav je to v direktnem nasprotju s cilji vlade oz. citirano strategijo? Po oceni vlade in pravosodnega ministra mag. Klemenčiča “sistemski posegi v ureditev določb o zaščiti prijaviteljev niso predvideni”, ker naj bi bil “normativni okvir v tem delu po oceni pristojnega ministrstva dobro zasnovan”. Slednje naj bi po mnenju vlade izhajalo tudi iz poročila Sveta Evrope, čeprav le-to na str. 78 izrecno opozori: “Commission has not adequately protected a number of whistleblowers, and many cases await processing due to lengthy procedures.” (Vir: https://issuu.com/transparencyinternational/docs/2013_whistleblowingineurope_en ) Glede na citirano ugotovitev Sveta Evrope zveni precej demagoško mnenje Ministrstva za pravosodje, da bi bilo potrebno posvetiti večjo pozornost “implementaciji zakonskih določb v praksi”, “s čimer se bo razvijala pozitivna kultura odnosa do prijaviteljev, posledično pa zmanjševal strah pred razkrivanjem koruptivnih ravnanj.” Vlada očitno govori eno (da ustrezno ščiti prijavitelje), v praksi pa počne ravno nasprotno (prijavitelje sama šikanira). Sprenevedanje je očitno postalo nova “etika” te vlade.
 Ocena: Od MZZ smo zahtevali le plačilne liste nekaterih vodilnih uslužbencev in funkcionarjev MZZ 10
 – elektronsko vabilo generalne sekretarke MOP Mateje Omejec na sestanek MOP in MZZ dne 13.4.2015 ter zapisnik s tega sestanka. Predmetna zahteva naj se obravnava kot pisna zahteva po ZDIJZ. Pisne odgovore in skenirane kopije dokumentov mi prosim pošljite po elektronski pošti na naslova: peter.golob@gov.si in stanislav.sikosek@gov.si.
 Ocena: Poziv poslan OSCE/ ODIHR in njihov odgovor 09
 ZnačkeDeSUS, diplomacija, diplomat, dr. Miro Cerar, ILO, Karl Erjavec, korupcija, miro cerar, MJU, MOP, MZZ, ODIHR, Peter Golob, politika, pravna država, prijavitelj, sindikalna svoboda, sindikalni zaupnik, Sindikat slovenskih diplomatov, SSD, vlada, whistleblower, zunanje ministrstvo, žvižgač Na Organizacijo za varnost in sodelovanje v Evropi – Urad za demokratične institucije in človekove pravice (OSCE/ ODIHR) smo naslovili spodnji poziv:
 Unconstitutional Government Interference in the Leadership of the Union of Slovene Diplomats – Request for an Intervention Letter to Prime Minister Mr Miro Cerar Peter Golob
 Dear H. E. Mr Michael Georg Link, Director of the OSCE Office for Democratic Institutions and Human Rights, I am writing to you as an elected member of the Executive Committee of the Union of Slovene Diplomats (Sindikat slovenskih diplomatov – SSD) and as an appointed union’s representative at the Ministry of Foreign Affairs of the Republic of Slovenia (MFA). At OSCE conference in Warsaw on September 19th, 2016 you reminded the participants that “OSCE participating States declared that the human dimension commitments are matters of direct and legitimate concern to all” and emphasised “the importance of reviewing real-life implementation of human rights commitments” and “the implementation gaps in relation to those commitments” (http://www.osce.org/cio/265156).
 Ocena: Boris Koprivnikar: ne morem posegati v kadrovske odločitve ministrov DeSUS 06
 ZnačkeBoris Koprivnikar, DeSUS, diplomacija, diplomat, dr. Nejc Brezovar, Karl Erjavec, Koprivnikar, korupcija, miro cerar, MJU, MOP, MZZ, Peter Golob, politika, sindikalna svoboda, sindikalni zaupnik, Sindikat slovenskih diplomatov, SMC, SSD, Stranka modernega centra, vlada, whistleblower, zunanje ministrstvo Podpredsednik vlade in minister za javno upravo Boris Koprivnikar (SMC) mi odgovarja, da osebno ne more posegati v kadrovske odločitve drugih ministrstev (konkretno ministrov stranke DeSUS Karla Erjavca in Irene Majcen), temveč lahko on in njegovi uslužbenci na MJU nudijo le “strokovno pomoč”.
 ODGOVOR podpredsedniku vlade in ministru za javno upravo g. Borisu Koprivnikarju v zvezi z dolžnostjo izdaje razveljavitvenega sklepa iz 4. odst. 74. člena ZJU in s tem odprave protiustavnega posega v vodstvo reprezentativnega Sindikata slovenskih diplomatov (SSD) Peter Golob za: Boris Koprivnikar 31.01.2017 12:24
 Spoštovani podpredsednik vlade in minister za javno upravo gospod Boris Koprivnikar, iz vašega spodnjega odgovora, za katerega se vam seveda zahvaljujem, je žal razvidno, da bodisi niste razumeli našega poziva, ali pa ga iz političnih razlogov ne želite razumeti. Sklepam, da ste ta vaš odgovor pripravili sami, brez ustrezne konzultacije z vašimi pravnimi strokovnjaki na MJU. Predlagam, da vam pravni vidik te zadeve in vašo vlogo v njej temeljito pojasni vaš državni sekretar asist. dr. Nejc Brezovar, saj je navsezadnje doktor pravnih znanosti in celo asistent na katedri za upravno-pravno področje. Verjamem, da mu ni vseeno za njegov strokovni ugled in da vam bo zato korektno predstavil pravni vidik te zadeve in posledično odgovornost MJU, ki ga skupaj vodita.
 Upravno sodišče RS je pravnomočno odpravilo odločbo MOP o mojem imenovanju v naziv sekretar, zato ne izpolnjujem več zakonitega pogoja za zasedbo uradniškega delovnega mesta na MOP. Komisija za pritožbe iz delovnega razmerja (v nadaljevanju: komisija) je zato - skladno s 1. odst. 76. člena ZJU - dolžna izdati razveljavitveni sklep iz 4. odst. 74. člena ZJU in tako razveljaviti mojo prisilno premestitev z MZZ na MOP. Po dobrem mesecu čakanja še vedno nisem prejel odločitve oz. kakršnega koli odziva te vaše komisije. Slednje nakazuje, da komisija zaradi političnih pritiskov ponovno zavlačuje postopek in tako namerno vzdržuje sedanje nezakonito stanje. Sklepam, da komisija preračunljivo čaka na sodbo drugostopenjskega delovnega sodišča glede nezakonitosti moje premestitve, da bi se s tem eventualno izognila svoji zakonski dolžnosti izdaje razveljavitvenega sklepa iz 4. odst. 74. člena ZJU. S tem v zvezi bi vas opozoril, da gre za dva ločena in neodvisna postopka ter različni pravni podlagi razveljavitve sklepa o premestitvi, zato komisija ni upravičena namerno odlašati s svojo meritorno odločitvijo, temveč bi morala nemudoma vzpostaviti zakonito stanje.
 Spoštovani g. Koprivnikar, vaše ministrstvo je pristojno za strokovno podporo tej komisiji (4. odst. 38. člena ZJU) in preko IJS (179. in nasl. členi ZJU) za inšpekcijski nadzor nad zakonitostjo kadrovskega poslovanja MOP in MZZ. Odgovornost za ukrepanje torej ni več le na strani ministrov DeSUS Karla Erjavca in Irene Majcen, ki sta povzročila nezakonito stanje, temveč tudi na strani MJU, ki ga vodite oz. IJS in komisije. Zato ste vi in vaša stranka SMC objektivno in subjektivno odgovorni za (ne)ukrepanje. Pričakujem, da boste IJS in vašo komisijo pozvali, naj v okviru svojih zakonskih pooblastil nemudoma sprejmeta meritorni odločitvi v tej zadevi in vzpostavita zakonito stanje. Prav tako pričakujem, da vas bo vaš državni sekretar asist. dr. Nejc Brezovar podučil o vsebini ratificirane Konvencije Mednarodne organizacije dela št. 87, ki prepoveduje oblastne posege v pravico delavskih organizacij, da si same izbirajo svoje predstavnike. Konvencija ureja varstvo človekovih pravic in se skladno z 8. členom Ustave RS uporablja neposredno. Vaša vlada jo z nasilnim posegom v vodstvo našega sindikata že 20 mesecev (!) eklatantno krši in s tem posega v človekove pravice.
 član IO SSD in sindikalni zaupnik MZZ Od: Boris Koprivnikar
 G. Golob, z vašim primerom sem seznanjen, prav tako so moji kolegi, ki strokovno pokrivajo to področje, na voljo pristojnim ministrstvom za pomoč. Ker se pa vaš primer nanaša na druga ministrstva, osebno ne morem posegati v odločitve, zato tudi ne vidim dodane vrednosti v najinem sestajanju, saj ste me z vašimi stališči že izčrpno seznanili tako, kot tudi različne druge organe doma in v tujini. Upam, da boste našli rešitev sprejemljivo za vse strani, pri tem pa so kolegi na direktoratu za javni sektor na voljo za strokovno pomoč. S pozdravi, Boris Koprivnikar, minister
 spoštovani državni sekretar gospod dr. Nejc Brezovar, ponovno vaju prosim za kratek sestanek na temo odprave nezakonitega stanja na MOP in MZZ ter izdaje razveljavitvenega sklepa v skladu s 4. odst. 74. člena ZJU. Hvala in lep pozdrav, Peter Golob, univ. dipl. prav.
 član IO SSD in sindikalni zaupnik MZZ ----- Posredoval Peter Golob/MOP/GOV dne 30.01.2017 16:03 ----- Od: Peter Golob/MOP/GOV
 Zadeva: ponovni POZIV delodajalcu k izdaji razveljavitvenega sklepa iz 4. odst. 74. člena ZJU in takojšnjemu prenehanju šikaniranja reprezentativnega Sindikata slovenskih diplomatov (SSD) Spoštovani državni sekretar gospod dr. Nejc Brezovar, od mojega spodnjega poziva vašemu ministru gospodu Borisu Koprivnikarju sta minila že dva tedna, pa nisem prejel še nobenega odziva, niti ni bilo nezakonito stanje na MOP in MZZ kakor koli sanirano. Za primerjavo, z njegovim predhodnikom in vašim akademskim kolegom izr. prof. dr. Gregorjem Virantom tovrstnih komunikacijskih težav nisem imel in me je kot minister korektno sprejel na pogovor ter opravil z menoj tudi več telefonskih pogovorov. Kot se je kasneje izkazalo, so bila moja tedanja opozorila glede nezakonitega ravnanja MZZ pravilna, državni proračun pa je moral poravnati visoke denarne odškodnine. Zgodba z nezakonitim kadrovskim poslovanjem MZZ se očitno ponavlja, pristojni resorni minister pa tokrat molči. Dopuščam možnost, da kot "diplomirani organizator dela in informatike" ni povsem razumel pravnega problema, ki sem mu ga predočil, verjamem pa, da ga boste z lahkoto razumeli vi, kot "univerzitetni diplomirani pravnik in doktor pravnih znanosti", ki "je na Pravni fakulteti v Ljubljani zaključil magistrski študij s področja upravnega prava, leta 2015 pa doktoriral z odliko s področja ustavnega prava" ter je od leta 2008 celo "asistent in raziskovalec (habilitiran za področje Ustavna ureditev) na Fakulteti za upravo Univerze v Ljubljani". Ob tako prepričljivi pravni in akademski usposobljenosti ne dvomim, da boste vašim sodelavcem na MJU brez težav pojasnili, da je potrebno ob pravnomočno odpravljeni odločbi MOP o uradniškem nazivu in posledično odpravljenem pogoju za zasedbo uradniškega delovnega mesta na MOP nemudoma uporabiti kogentno normo 4. odst. 74. člena ZJU in z izdajo ustreznega sklepa razveljaviti mojo prisilno premestitev z MZZ na MOP. Protizakonito je namreč, da kot javni uslužbenec z diplomatskim nazivom "pooblaščeni minister" še naprej opravljam uradniške naloge na uradniškem delovnem mestu na MOP, kjer se kot pogoj zahteva uradniški naziv podsekretar ali sekretar. MJU z opuščanjem dolžnega ravnanja naklepno vzdržuje protizakonito stanje. Glede na vašo izjemno strokovno podkovanost na področju ustavne ureditve bi vas tudi prosil, da vašega ministra in predsednika vlade gospoda dr. Mira Cerarja opozorite, da vlada s prisilnim premeščanjem člana izvršilnega odbora reprezentativnega Sindikata slovenskih diplomatov (SSD) in sindikalnega zaupnika MZZ eklatantno krši ratificirane mednarodne pogodbe, ki zavezujejo Republiko Slovenijo (Konvencijo ILO št. 87, 11. člen Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic, 9. člen Civilnopravne konvencije o korupciji, idr.), ter 76. člen Ustave RS. Opozorite ju lahko tudi na priporočilo odbora ministrov Sveta Evrope z dne 30. aprila 2014, št. CM/Rec (2014)7, ki v tč. 21 poudarja: "Whistleblowers should be protected against retaliation of any form, whether directly or indirectly, by their employer and by persons working for or acting on behalf of the employer. Forms of such retaliation might include dismissal, suspension, demotion, loss of promotion opportunities, punitive transfers and reductions in or deductions of wages, harassment or other punitive or discriminatory treatment." (Vir: https://www.coe.int/t/dghl/standardsetting/cdcj/CDCJ%20Recommendations/CMRec(2014)7E.pdf). Delovno sodišče v Celju je namreč na prvi stopnji že potrdilo, da je bila moja premestitev nezakonita in izvedena iz subjektivnih razlogov na strani ministra Karla Erjavca, ker sem kot sindikalni zaupnik razkrival nepravilnosti na MZZ. Spoštovani, prosim vas za ažuren odziv in za kratek sestanek na to temo, v kolikor seveda utegnete. V naprej hvala in lep pozdrav! Peter Golob, univ. dipl. prav.
 član IO SSD in sindikalni zaupnik MZZ ----- Posredoval Peter Golob/MOP/GOV dne 25.01.2017 11:16 ----- Od: Peter Golob/MOP/GOV
 Zadeva: POZIV delodajalcu k izdaji razveljavitvenega sklepa iz 4. odst. 74. člena ZJU in takojšnjemu prenehanju šikaniranja reprezentativnega Sindikata slovenskih diplomatov (SSD)/ Request to Deputy Prime Minister Mr. Boris Koprivnikar to stop the Unconstitutional Govt. Interference in the Leadership of the Union of Slovene Diplomats Spoštovani podpredsednik vlade in minister za javno upravo gospod Boris Koprivnikar, na moj spodnji poziv sem prejel presenetljiv odgovor vaše glavne inšpektorice Inšpektorata za javni sektor gospe Lidije Apohal Vučković (v priponki), ki deluje v okviru vašega resorja. Vaša glavna inšpektorica podaja v tem svojem odgovoru popolnoma arbitrarno in nezakonito pravno razlago določb ZJU, in sicer, da naj bi po pravnomočno odpravljeni odločbi MOP o mojem imenovanju v uradniški naziv ne bilo potrebno uporabiti kogentne zakonske norme 4. odst. 74. člena ZJU, ki v primeru neizpolnjevanja pogojev za delovno mesto nalaga izdajo sklepa, s katerim se razveljavi sklep o premestitvi. Vaši glavni inšpektorici se tudi ne zdi prav nič sporno, da uradniške naloge na MOP opravljam brez ustreznega uradniškega naziva (še vedno imam namreč diplomatski naziv "pooblaščeni minister") in da je njena inšpektorica mag. Marija Tancek mojo tozadevno prijavo odstopila v obravnavo kar MOP oz. kršitelju, namesto, da bi v skladu s 1. odst. 76. člena ZJU ex offo podala ustrezen predlog na vašo Komisijo za pritožbe iz delovnega razmerja (KPDR). Več o tem sem podrobno pojasnil v svojem predlogu, ki sem ga dne 28.12.2016 naslovil na vašo KPDR (v priponki), v katerem sem le-to tudi izrecno prosil za urgentno obravnavo predmetne zadeve, vendar po dveh tednih nisem prejel še nobenega odziva. Spoštovani podpredsednik vlade, vaša glavna inšpektorica si je z zgoraj opisano samovoljno razlago 4. odst. 74. člena ZJU očitno privoščila to, kar vaš nekdanji strankarski kolega prof. dr. Bojan Dobovšek zelo nazorno opiše kot "kreativno razlago pravnih norm v korist vladajočih elit", ki je značilna za t.i. fluidni model pravne države, kot ga imamo v Republiki Sloveniji in ki ga vaša vlada očitno tolerira ali nemara celo podpira? Upam, da boste dokazali nasprotno, zato vas ponovno pozivam, da kot pristojni resorni minister odgovoren za javno upravo nemudoma zagotovite spoštovanje kogentne zakonske norme 4. odst. 74. člena ZJU in posledično razveljavitev sklepa o moji premestitvi z MZZ na MOP. Ponovno vas tudi opozarjam, da mi vaša vlada že 20 mesecev onemogoča izvrševanje voljene funkcije člana vodstva reprezentativnega Sindikata slovenskih diplomatov, ki mi jo je na neposrednih in tajnih volitvah podelilo članstvo tega sindikata, kot tudi funkcijo sindikalnega zaupnika MZZ, ki mi jo je podelil ta sindikat. S tem vaša vlada eklatantno krši 76. člen Ustave RS in ratificirano Konvencijo ILO št. 87, ki se po 8. členu Ustave RS uporablja neposredno. Glede na zgoraj citirana samovoljna pravna stališča vaše glavne inšpektorice in njene podrejene inšpektorice, bi veljalo tudi razmisliti o ustrezni kadrovski prevetritvi vašega inšpektorata ter s tem dvigu strokovne ravni in depolitizacije njegovega delovanja. V pričakovanju vašega hitrega in odločnega ukrepanja za vzpostavitev zakonitosti na MOP in MZZ vas lepo pozdravljam! Peter Golob, univ. dipl. prav.
 član IO SSD in sindikalni zaupnik MZZ odgovor - 0611-212/2016/6
 Odgovorite osebi gp.ijs Od: Peter Golob/MOP/GOV
 Zadeva: PONOVNI POZIV k uvedbi inšpekcijskega nadzora nad MZZ in MOP zaradi opustitve uradne dolžnosti izdaje sklepa iz 4. odst. 74. člena ZJU Spoštovana glavna inšpektorica Inšpektorata za javni sektor gospa Lidija Apohal Vučković,
 spoštovani minister za javno upravo gospod Boris Koprivnikar, z obžalovanjem ugotavljamo, da ste tudi tokratni inšpekcijski pregled nad kršitvami ministrov DeSUS Karla Erjavca (na MZZ) in Irene Majcen (na MOP) zaupali v obravnavo taisti inšpektorici mag. Mariji Tancek, ki se je v dosedanjih inšpekcijskih pregledih IJS na MZZ že izkazala kot pristranska in izrazito benevolentna do kršitev ministra Karla Erjavca. Z dopisom št. 0611-212/2016/3 z dne 12.12.2016 (v priponki) je inšpektorica moj poziv k uvedbi inšpekcijskega nadzora preprosto odstopila "v pristojno reševanje" na MOP, torej kar samemu kršitelju, namesto, da bi opravila inšpekcijski nadzor in sporočila svoje ugotovitve glede kršitve dolžnostnega ravnanja izdaje razveljavitvenega sklepa iz 4. odst. 74. člena ZJU. Inšpektorica se pri tem sklicuje na 4. odst. 65. člena ZUP, ki ureja postopek ravnanja z vlogami, ki niso v pristojnosti organa, ki jih je prejel. Navedeno nakazuje, da inšpektorica ocenjuje, da sploh ni pristojna za reševanje tovrstne prijave, temveč naj bi o prijavljeni kršitvi presojal kar kršitelj sam. To nakazuje bodisi na nepoznavanje vloge in pristojnosti IJS, ali na nepripravljenost IJS kot inšpekcijskega organa v sestavi MJU, da preverja tovrstne kršitve oz. na de facto centraliziranost izvršilne veje oblasti do tolikšne mere, da ji je že popolnoma vseeno ali kršitev preiskuje IJS ali kar kršitelj sam. Ob takšni nadzorni praksi postane IJS povsem odvečen in ga lahko ukinemo. V dopisu inšpektorice citirana norma 4. odst. 65. člena ZUP tudi predvideva, da uradna oseba nepristojnega organa na to opozori vložnika in ga napoti k pristojnemu organu; inšpektorica mi tovrstnega opozorila ni izdala. V vmesnem času mi je ministrica DeSUS Irena Majcen vročila novo odločbo o imenovanju v naziv št. 100-33/2015-MOK/25 z dne 18.11.2016 (v priponki), v katere izreku eksplicitno navaja, da me imenuje v uradniški naziv "z dnem dokončnosti". To nesporno pomeni, da bom moral vse do dokončnosti te odločbe še naprej nezakonito (!) opravljati uradniške naloge na sedanjem uradniškem delovnem mestu na MOP, saj se za to uradniško delovno mesto zahteva uradniški naziv, ki pa ga še nekaj časa (vsaj do dokončnosti te odločbe!) nesporno ne bom imel. Tovrstno zavestno kršenje veljavne zakonodaje ima tudi elemente kaznivega dejanja zlorabe uradnega položaja ali uradnih pravic iz 257. člena KZ-1 ter kaznivega dejanja kršitev pravic do sodelovanja pri upravljanju in kršitev sindikalnih pravic iz 200. člena KZ-1, saj ministrica s tovrstnim ravnanjem meni in našemu sindikatu še naprej naklepno ovira uresničevanje sindikalnih pravic do svobodne izbire sindikalnih predstavnikov. Če se torej IJS in resornemu MJU do sedaj ni zdelo potrebno ukrepati, bi morala ukrepati sedaj, ko je ministrica DeSUS izdala zgoraj navedeno odločbo in s tem očitno:
 - zavrača zakonsko dolžnost izdaje razveljavitvenega sklepa iz 4. odst. 74. člena ZJU, ki edini lahko nemudoma sanira sedanjo nezakonito situacijo. Spoštovani minister gospod Koprivnikar, objektivno in subjektivno ste odgovorni za zakonitost delovanja IJS in za njegovo eventualno neukrepanje oz. dopuščanje nadaljevanja nezakonitega stanja na MOP, vključno s poseganjem vaše vlade v svobodo našega sindikata, da si sam izbira svoje predstavnike. V pričakovanju hitre sanacije nezakonitega stanja na MOP vas vse lepo pozdravljam, Peter Golob, univ. dipl. prav.
 član IO SSD in sindikalni zaupnik MZZ Od: Peter Golob/MOP/GOV
 Zadeva: POZIV k uvedbi inšpekcijskega nadzora nad MZZ in MOP zaradi neupoštevanja pravnomočne sodbe opr. št. I U 1390/2015 z dne 11.10.2016 in opustitve uradne dolžnosti izdaje sklepa iz 4. odst. 74. člena ZJU Spoštovana glavna inšpektorica IJS gospa Lidija Apohal Vučković, kot sem pojasnil v spodnjem pozivu predsedniku vlade dr. Miru Cerarju, je bila s pravnomočno sodbo Upravnega sodišča RS opr. št. I U 1390/2015 z dne 11.10.2016 odpravljena odločba MOP o mojem imenovanju v uradniški naziv, kar ima po 281. členu ZUP za posledico odpravo vseh pravnih posledic, ki so iz nje nastale. V 1. odst. 79. člena ZJU je določeno, da se "za uradniška delovna mesta (se) kot pogoj za opravljanje dela poleg splošnih pogojev, ki jih urejajo predpisi s področja delovnega prava, določi naziv, smer izobrazbe, funkcionalna in specialna znanja ter posebne sposobnosti, lahko pa tudi drugi pogoji, če tako določa zakon" , v 1. odst. 84. člena ZJU pa je določeno, da "uradnik izvršuje javne naloge v nazivu." Ker je torej odpravljen moj uradniški naziv, ki je "pogoj za opravljanje dela" na uradniškem delovnem mestu na MOP, bi morala predstojnika MZZ in MOP nemudoma izdati sklep iz 4. odst. 74. člena ZJU in z njim razveljaviti njun sklep z dne 7.5.2015 o moji premestitvi na MOP. Tega vse do danes nista naredila in - kot izhaja iz spodaj pripetega odgovora GS MZZ mag. Vidoviča - tudi ne nameravata narediti, zato je potrebno vaše takojšnje ukrepanje. Prosim, da me o vaših ugotovitvah in izvedenih ukrepih sproti obveščate. Lep pozdrav, Peter Golob, univ. dipl. prav.
 sindikalni zaupnik MZZ ----- Posredoval Peter Golob/MOP/GOV dne 30.11.2016 12:28 ----- Od: Peter Golob/MOP/GOV
 Zadeva: POZIV k izvršitvi pravnomočne sodbe opr. št. I U 1390/2015 z dne 11.10.2016 in izdaji sklepa iz 4. odst. 74. člena ZJU Spoštovani predsednik vlade gospod prof. dr. Miro Cerar, ignorantia iuris nocet. Spodaj pripeti odgovor ustanovnega člana vaše stranke SMC mag. Stanislava Vidoviča, ki ga je vaša vlada imenovala za generalnega sekretarja MZZ, bi vam moral biti v resno opozorilo pri bodočem kadrovanju na najodgovornejša delovna mesta v državni upravi. Ne glede na to, ali je njegovo spodnje pisanje zgolj posledica njegovega pomanjkljivega pravnega znanja, ali priučenih negativnih praks iz časa službovanja v SOVA, ga to ne odvezuje njegove osebne odgovornosti za zakonitost poslovanja MZZ, kot mu jo izrecno nalaga 7. člen ZZZ-1. Njegovo in eventualno vztrajanje pravnika ministra Karla Erjavca pri sedanjem protizakonitem ravnanju MZZ oz. nespoštovanju pravnih posledic pravnomočne sodbe opr. št. I U 1390/2015 z dne 11.10.2016, bi imelo tudi znake kaznivih dejanj zlorabe uradnega položaja ali uradnih pravic iz 257. člena KZ-1 in kršitve sindikalnih pravic iz 200. člena KZ-1. Upravno sodišče RS je odločbo MOP o mojem imenovanju v uradniški naziv pravnomočno odpravilo (ne pa razveljavilo), kar pomeni, da so odpravljeni vsi njeni pravni učinki za nazaj (ex tunc). S tem v zvezi ponovno opozarjam na 281. člen ZUP, ki tudi za pravnega laika dovolj razumljivo določa, da "če se odločba odpravi ali izreče za nično, se odpravijo tudi pravne posledice, ki so iz nje nastale". Dodatno opozarjam še na 4. odst. 74. člena ZJU, ki zelo jasno določa: "Aneks k pogodbi o zaposlitvi oziroma sklep o premestitvi se razveljavi, če oseba ne izpolnjuje pogojev za delovno mesto, na katero je bila premeščena, oziroma za položaj. Aneks oziroma sklep se razveljavi s sklepom." Čeprav MZZ ni bilo "stranka tega postopka" in čeprav upravno sodišče ni (direktno) odločalo o "pravici do moje vrnitve na delo v MZZ", se pravne posledice odprave navedene odločbe MOP raztezajo tudi na sklep MZZ in MOP z dne 7.5.2015 (v priponki) o moji premestitvi na MOP, ker je temeljil prav na tej odpravljeni odločbi MOP. Odprava odločbe MOP namreč pomeni, da nisem pridobil uradniškega naziva, ki pa je zakoniti pogoj za zasedbo delovnega mesta na MOP. V 1. odst. 79. člena ZJU je namreč določeno: "Za uradniška delovna mesta se kot pogoj za opravljanje dela poleg splošnih pogojev, ki jih urejajo predpisi s področja delovnega prava, določi naziv, smer izobrazbe, funkcionalna in specialna znanja ter posebne sposobnosti, lahko pa tudi drugi pogoji, če tako določa zakon." V 1. odst. 84. člena ZJU pa je določeno: "Uradnik izvršuje javne naloge v nazivu." Kljub prisilni premestitvi na MOP sem torej ohranil svoj diplomatski naziv pooblaščeni minister, ki ga imam še danes. Čeprav bo MOP znova odločalo o mojem nazivu, ne bo moglo sanirati pravnih posledic odpravljene odločbe in na njej temelječe nezakonite premestitvene odločbe MZZ in MOP. GS MZZ mag. Vidovič se tudi popolnoma neutemeljeno sklicuje na Višje delovno in socialno sodišče, ki da še ni odločilo "o zakonitosti sklepa o trajni premestitvi v MOP". Slednje namreč v ničemer ne vpliva na zakonsko dolžnost MZZ in MOP, kot izhaja iz 4. odst. 74. člena ZJU. Z odpravo odločbe MOP o mojem imenovanju v naziv so ipso facto nastopili zakonski pogoji iz 4. odst. 74. člena ZJU, zato bi morala ministra Karl Erjavec in Irena Majcen nemudoma izdati sklep o razveljavitvi sklepa z dne 7.5.2015 o moji premestitvi v MOP, ker ne izpolnjujem pogoja za delovno mesto, na katero sem premeščen (nimam uradniškega naziva). Glede na zgoraj navedeno je ocena GS MZZ mag. Vidoviča o neutemeljenosti mojega zahtevka po takojšnji vzpostavitvi zakonitega stanja oz. moji vrnitvi na delo na MZZ popolnoma napačna in protizakonita ter mi povzroča nenadomestljivo škodo. Naj vas še enkrat opozorim, da mi že več kot 18 mesecev onemogočate izvrševanje mandata člana izvršilnega odbora reprezentativnega Sindikata slovenskih diplomatov in funkcijo sindikalnega zaupnika MZZ. Samovoljna odločitev GS MZZ mag. Vidoviča, da ne bo upošteval moje "kandidature za zasedbo prostega delovnega mesta v tujini", pa me postavlja v neenakopraven položaj z ostalimi kandidati, saj iz časopisnega članka https://www.dnevnik.si/1042755165/slovenija/do-veleposlaniskega-mesta-z-zlatim-klicem jasno izhaja, da omogočate zasedbo navedenih prostih delovnih mest celo t.i. političnim oz. nekariernim diplomatom, ki sploh niso diplomati zaposleni na MZZ (kot rečeno, sam sem ohranil diplomatski naziv). Tovrstno protizakonito diskriminiranje bo imelo za posledico tudi naklepno kršitev tretjega odstavka 49. člena Ustave RS ter odškodninsko odgovornost MZZ in osebno odgovornost GS MZZ in predstojnika MZZ za kršitev pravic in povzročeno škodo. Ob tem bi vas opozoril tudi na priporočilo odbora ministrov Sveta Evrope z dne 30. aprila 2014, št. CM/Rec (2014)7, ki v tč. 21 poudarja: "Whistleblowers should be protected against retaliation of any form, whether directly or indirectly, by their employer and by persons working for or acting on behalf of the employer. Forms of such retaliation might include dismissal, suspension, demotion, loss of promotion opportunities, punitive transfers and reductions in or deductions of wages, harassment or other punitive or discriminatory treatment." (Vir: https://www.coe.int/t/dghl/standardsetting/cdcj/CDCJ%20Recommendations/CMRec(2014)7E.pdf). Spoštovani predsednik vlade, v kolikor vam zgoraj navedene pravne posledice odprave odločbe o imenovanju v uradniški naziv ter iz tega izhajajoča zakonska dolžnost predstojnikov MZZ in MOP, da na podlagi 4. odst. 74. člena ZJU razveljavita sklep o moji prisilni premestitvi na MOP, še vedno niso povsem razumljive, predlagam, da se po nasvet obrnete na ustrezno podkovane pravne strokovnjake (pristojni pravniki na MZZ očitno zelo slabo vodijo postopke) in nato v skladu s 14. členom ZVRS naložite obema ministroma DeSUS, naj sprejmeta zakonito odločitev o moji takojšnji reintegraciji na delo v MZZ. Z vidika specialne in generalne prevencije bi ravnali popolnoma neodgovorno, če bi zgolj zavoljo miru v vladni koaliciji popustili ministroma DeSUS in tako nadaljevali nezakonito prakso MZZ, vašega člana mag. Vidoviča pa celo nagradili z veleposlaniškim mestom v tujini, kot ste storili v primeru prejšnjega GS MZZ in malteškega viteza Tomaža Kunstlja, ki je sedaj akreditiran kar pri svojem Suverenem malteškem viteškem redu. S tem bi dodatno spodkopali že tako načete temelje pravne države. Lep pozdrav, Peter Golob, univ. dipl. prav.
 sindikalni zaupnik MZZ Od: Stanislav Vidovič/MZZ/GOV
 Zadeva: Re: vrnitev na delo na MZZ - pravnomočna sodba opr. št. I U 1390/2015 z dne 11.10.2016 Spoštovani gospod Peter Golob, poslali ste sodbo Upravnega sodišča glede vašega imenovanja v uradniški naziv sekretar. Upravno sodišče je odločbo o imenovanju odpravilo in naložilo MOP, da mora o tem odločiti znova. MZZ ni stranka tega postopka. Iz odločitve Upravnega sodišča ne izhaja pravica vaše vrnitve na delo v MZZ, saj to ni bil predmet postopka pred Upravnim sodiščem. O zakonitosti sklepa o trajni premestitvi v MOP trenutno odloča Višje delovno in socialno sodišče, pri čemer sodni postopek še ni pravnomočno zaključen. Glede na navedeno ocenjujem, da vaš zahtevek, da se zglasite na MZZ zaradi ureditve nastopa dela, ni utemeljen. Iz istih razlogov ne morem upoštevati vaše kandidature za zasedbo prostega delovnega mesta v tujini (mail, ki ste ga poslali 23.11.2016) . Lep pozdrav,
 MINISTRY OF FOREIGN AFFAIRS Sekretariat Secretariat Prešernova cesta 25, 1000 Ljubljana
 http://www.mzz.gov.si From: Peter Golob/MOP/GOV
 Subject: vrnitev na delo na MZZ - pravnomočna sodba opr. št. I U 1390/2015 z dne 11.10.2016 Spoštovani generalni sekretar gospod mag. Stanislav Vidovič, Upravno sodišče RS je dne 11.10.2016 izdalo sodbo opr. št. I U 1390/2015 (prilagam jo v priponki) zoper katero ni pritožbe, zato je pravnomočna in učinkuje takoj.
 S to sodbo je bila odpravljena odločba MOP z dne 15.4.2015 o mojem imenovanju v uradniški naziv. ZUP v 281. členu določa, da "če se odločba odpravi ali izreče za nično, se odpravijo tudi pravne posledice, ki so iz nje nastale". Posledično je nična oz. brez pravnih učinkov tudi premestitvena odločba MOP in MZZ št. 100-33/2015/4 z dne 7.5.2015, saj temelji na tej odpravljeni odločbi, ki je bila osnova za premestitev na uradniško delovno mesto šifra 1657. Generalni sekretar MZZ je po 7. členu ZZZ-1 osebno odgovoren, da skrbi za "zakonito delovanje ministrstva za zunanje zadeve". Posledično prosim za informacijo, kdaj in pri kom naj se zglasim, da nemudoma vzpostavimo zakonito stanje in uredimo moj nastop dela na MZZ. Sindikalni pozdrav, Peter Golob, univ. dipl. prav.
 sindikalni zaupnik MZZ [attachment "sodba I U 1390-2015.pdf" deleted by Stanislav Vidovič/MZZ/GOV] Ocena: Nova afera v sodstvu: ljubljansko delovno sodišče sindikalnim predstavnikom množično krši ustavno pravico do naravnega sodnika 02
 Značkedelovno sodišče, goran klemenčič, gordana skočič, korupcija, krivosodje, naravni sodnik, neodvisnost sodstva, Peter Golob, pravna država, prijavitelj, sindikalni zaupnik, sindikat, sodstvo, transparentnost RTV Slovenija je včeraj poročala o novem primeru očitnega kršenja pravice do naravnega sodnika na Delovnem in socialnem sodišču v Ljubljani, tokrat v delovnem sporu o kršitvi pravic predstavnikov sindikata voznikov ter sveta delavcev, ki je organiziran v okviru Javnega podjetja Ljubljanski potniški promet (LPP):
 Ocena: Nov primer klientelizma stranke DeSUS na Ministrstvu za okolje in prostor? 01
 ZnačkeDeSUS, Irena Majcen, Karl Erjavec, klientelizem, korupcija, miro cerar, MOP, politika, Sindikat slovenskih diplomatov, Tanja Klemenc Sekuti, Vesna Dragan, whistleblower, žvižgač Na Ministrstvu za okolje in prostor (MOP) očitno poteka intenzivno politično kadrovanje stranke DeSUS. Poleg nedavne zaposlitve predsednice PO DeSUS Koroška Tanje Klemenc Sekuti dne 1.11.2016 za nedoločen čas (o njej smo poročali tukaj: https://petergolob.wordpress.com/2016/11/07/klientelizem-desus-tanja-klemenc-sekuti-od-erjavca-k-ministrici-ireni-majcen/ ), se je sreča sedaj nasmehnila še simpatizerki stranke DeSUS Vesni Dragan. Ta je bila še lani zaposlena kot sekretarka v kabinetu ministrice Irene Majcen (vir: http://www.ds-rs.si/sites/default/files/dokumenti/1.tocka_ds-39zapisnik.pdf ), dne 1.12.2016 pa jo je ministrica zaposlila za nedoločen čas. Danes, dne 1.2.2017, pa je že vodja Sektorja za stanovanja na MOP! Kako nas lahko ministrica Majcnova prepriča, da je na javnem natečaju iskala in izbrala “najbolj strokovno kandidatko” za delovno mesto podsekretarke v Direktoratu za vode in investicije, če pa je že čez 2 meseca ne potrebuje več na tem delovnem mestu oz. v tem direktoratu ter jo premešča v Sektor za stanovanja v Direktoratu za prostor, graditev in stanovanja?! Očitno se tako dela uradniško kariero pod “etično” vlado dr. Mira Cerarja! Ostali državljanke in državljani pa se lahko pridno prijavljate na javne natečaje in molite, da se vam morda kdaj nasmehne sreča. https://mobile.twitter.com/dvesna


type: contracts

text:
 Pomembno pravno obvestilo
 |
 22001D0042
 Uradni list L 158 , 14/06/2001 str. 0051 - 0054
 Sklep Skupnega odbora EGPšt. 42/2001z dne 30. marca 2001o spremembi Priloge I (Veterinarske in fitosanitarne zadeve) k Sporazumu EGPSKUPNI ODBOR EGP JE -ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor ga spreminja Protokol o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, v nadaljnjem besedilu "Sporazum", in zlasti člena 98 Sporazuma,ob upoštevanju naslednjega:(1) Priloga I k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 189/1999 z dne 17. decembra 1999 [1].(2) V Sporazum je treba vključiti 5 aktov v zvezi z nadzornimi ukrepi in 13 aktov v zvezi z zdravstvenim varstvom živali - izmenjava in dajanje na trg živih živali.(3) Ta sklep se ne uporablja za Lihtenštajn -SKLENIL:Člen 1Poglavje I Priloge I k Sporazumu se spremeni, kakor je določeno v Prilogi k temu sklepu.Člen 2Besedila odločb Komisije 1999/489/ES [2], 1999/496/ES [3], 1999/512/ES [4], 1999/513/ES [5], 1999/521/ES [6], 1999/550/ES [7], 1999/556/ES [8], 1999/577/ES [9], 1999/700/ES [10], 1999/716/ES [11], 2000/126/ES [12], 2000/171/ES [13], 2000/172/ES [14], 2000/173/ES [15], 2000/174/ES [16], 2000/187/ES [17], 2000/188/ES [18] in 2000/287/ES [19] v islandskem in norveškem jeziku, ki se objavijo v Dopolnilu EGP Uradnega lista Evropskih skupnosti, so verodostojna.Člen 3Ta sklep začne veljati 31. marca 2001 pod pogojem, da so bila Skupnemu odboru EGP [20] predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma.Člen 4Ta sklep se objavi v sklopu EGP in v Dopolnilu EGP Uradnega lista Evropskih skupnosti.V Bruslju, 30. marca 2001Za Skupni odbor EGPPredsednikP. Westerlund[1] UL L 74, 15.3.2001, str. 24.[2] UL L 190, 23.7.1999, str. 41.[3] UL L 192, 24.7.1999, str. 57.[4] UL L 195, 28.7.1999, str. 37.[5] UL L 195, 28.7.1999, str. 39.[6] UL L 199, 30.7.1999, str. 73.[7] UL L 209, 7.8.1999, str. 39.[8] UL L 211, 11.8.1999, str. 50.[9] UL L 219, 19.8.1999, str. 38.[10] UL L 276, 27.10.1999, str. 14.[11] UL L 289, 11.11.1999, str. 1.[12] UL L 36, 11.2.2000, str. 30.[13] UL L 55, 29.2.2000, str. 70.[14] UL L 55, 29.2.2000, str. 71.[15] UL L 55, 29.2.2000, str. 74.[16] UL L 55, 29.2.2000, str. 77.[17] UL L 59, 4.3.2000, str. 14.[18] UL L 59, 4.3.2000, str. 17.[19] UL L 98, 19.4.2000, str. 12.[20] Ni sporočila o ustavnih zahtevah.--------------------------------------------------PRILOGAk Sklepu Skupnega odbora EGP št. 42/2001Poglavje I Priloge I k Sporazumu se spremeni:1. V točki 12 (Odločba Komisije 92/486/EGS) v delu 1.2 se doda naslednja alinea:399 D 0716 : Odločba Komisije 1999/716/ES z dne 19. oktobra 1999 (UL L 289, 11.11.1999, str. 1)."2. V točki 39 (Odločba Komisije 97/778/ES) v delu 1.2 se dodajo naslednje alinee:399 D 0577 : Odločba Komisije 1999/577/ES z dne 20. julija 1999 (UL L 219, 19.8.1999, str. 38),399 D 0700 : Odločba Komisije 1999/700/ES z dne 14. oktober 1999 (UL L 276, 27.10.1999, str. 14),32000 D 0126 : Odločba Komisije 2000/126/ES z dne 31. maja 2000 (UL L 36, 11.2.2000, str. 30)."3. Besedilo prvega odstavka točke 46 (Odločba Komisije 96/295/ES) v delu 1.2 se nadomesti z naslednjim:"32000 D 0287 : Odločba Komisije 2000/287/ES z dne 27. marca 2000 o prepoznavanju in uvrščanju enot v računalniškem omrežju Animo na seznam ter o razveljavitvi Odločbe 1999/717/ES (UL L 98, 19.4.2000, str. 12)."4. Besedilo točke 7 (Odločba Komisije 92/538/EGS) v delu 4.2 se nadomesti z naslednjim:"32000 D 0188 : Odločba Komisije 2000/188/ES z dne 17. februarja 2000 o statusu Velike Britanije in Severne Irske glede nalezljive hematopoetske nekroze in virusne hemoragične septikemije in o razveljavitvi odločb 92/538/EGS in 97/185/ES (UL L 59, 4.3.2000, str. 17).Ta akt se uporablja tudi za Islandijo."5. V točki 17 (Odločba Komisije 93/74/EGS) v delu 4.2 se doda naslednja alinea:399 D 0489 : Odločba Komisije 1999/489/ES z dne 5. julija 1999 (UL L 190, 23.7.1999, str. 41)."6. V točki 29 (Odločba Komisije 95/124/ES) v delu 4.2 se dodata naslednji alinei:399 D 0521 : Odločba Komisije 1999/521/ES z dne 9. julija 1999 (UL L 199, 30.7.1999, str. 73),32000 D 0173 : Odločba Komisije 2000/173/ES z dne 16. februarja 2000 (UL L 55, 29.2.2000, str. 74)."7. V točki 30 (Odločba Komisije 95/125/ES) v delu 4.2 se doda naslednja alinea:399 D 0550 : Odločba Komisije 1999/550/ES z dne 20. julija 1999 (UL L 209, 7.8.1999, str. 39)."8. V točki 39 (Odločba Komisije 95/473/ES) v delu 4.2 se dodata naslednji alinei:399 D 0556 : Odločba Komisije 1999/556/ES z dne 20. julija 1999 (UL L 211, 11.8.1999, str. 50),32000 D 0172 : Odločba Komisije 2000/172/ES z dne 16. februarja 2000 (UL L 55, 29.2.2000, str. 71)."9. V točki 44 (Odločba Komisije 96/233/ES) v delu 4.2 se doda naslednja alinea:399 D 0512 : Odločba Komisije 1999/512/ES z dne 8. julija 1999 (UL L 195, 28.7.1999, str. 37)."10. V točki 49 (Odločba Komisije 98/361/ES) v delu 4.2 se dodata naslednji alinei:399 D 0513 : Odločba Komisije 1999/513/ES z dne 9. julija 1999 (UL L 195, 28.7.1999, str. 39),32000 D 0187 : Odločba Komisije 2000/187/ES z dne 17. februarja 2000 (UL L 59, 4.3.2000, str. 14)."11. Za točko 51 (Odločba Komisije 1999/567/ES) v delu 4.2 se dodata naslednji točki:399 D 0496 : Odločba Komisije 1999/496/ES z dne 6. julija 1999 o uvedbi seznama odobrenih con v zvezi z nalezljivo hematopoetsko nekrozo in virusno hemoragično septikemijo v Nemčiji (UL L 192, 24.7.1999, str. 57).Ta akt se uporablja tudi za Islandijo.32000 D 0171 : Odločba Komisije 2000/171/ES z dne 16. februarja 2000 o določitvi seznama odobrenih ribogojnic v Avstriji (UL L 55, 29.2.2000, str. 70).Ta akt se uporablja tudi za Islandijo."12. Besedilo točke 41 (Odločba Komisije 97/185/ES) v delu 4.2 pod naslovom "AKTI, KI JIH DRŽAVE EFTE IN NADZORNI ORGAN EFTA USTREZNO UPOŠTEVAJO" se črta.13. Za točko 46 (Odločba Komisije 1999/465/ES) v delu 4.2 pod naslovom"AKTI, KI JIH DRŽAVE EFTE IN NADZORNI ORGAN EFTA USTREZNO UPOŠTEVAJO"se doda naslednja točka:32000 D 0174 : Odločba Komisije 2000/174/ES z dne 16. februarja 2000 o odobritvi programa v zvezi z nalezljivo hematopoetsko nekrozo in virusno hemoragično septikemijo, ki ga je predložila Francija za ribogojnico Sources de la Fabrique (UL L 55, 29.2.2000, str. 77).Ta akt se uporablja tudi za Islandijo."--------------------------------------------------


text:
0387236715, Affinity Medical Technologies - a Molex company 0387236715 yra sandėlyje. Pirkite 0387236715 su geriausia kaina Components-Mart.com
 Namai > Produktai > Jungtys, jungtys > Terminalo blokai - priedai > 0387236715
 0387236715
 Pirkite 0387236715 su pasitikėjimu iš Components-Mart.com, 1 metų garantijos
 COVER W-A-R 15 KITTH
 In Stock 101119 pcs
 101119 pcs
 3872367xx Drawing
 Beau 38723
 038723-6715
 387236715
 Components-Mart.com yra patikimas atsarginių dalių elektroninių komponentų platintojas. Mes specializuojamės visose Affinity Medical Technologies - a Molex company serijos elektroninėse dalyse. Mes turime 101119 Affinity Medical Technologies - a Molex company 0387236715 gabalus, kuriuos dabar galima įsigyti. Prašykite kompanijos "Components-Mart.com" elektronikos komponentų platintojo pasiūlymą, mūsų pardavimo komanda susisieks su jumis per 24 valandas.
 Dalis Nr.:0387200318
 Sandelyje:26535
 Dalis Nr.:0387215620
 apibūdinimas:CONN BARRIER STRP 20CIRC 0.375"
 Sandelyje:14921
 Dalis Nr.:0387205307
 Sandelyje:43957
 Dalis Nr.:0387200220
 Sandelyje:17214
 Dalis Nr.:0387215304
 Sandelyje:64114
 Dalis Nr.:0387217002
 Sandelyje:91833
 Dalis Nr.:0387206120
 Sandelyje:26365
 Dalis Nr.:0387206217
 Sandelyje:28579
 Dalis Nr.:0387206315
 Sandelyje:21729
 Dalis Nr.:0387207518
 Dalis Nr.:0387205315
 Sandelyje:23320
 Dalis Nr.:0387245214
 Sandelyje:32449
 Dalis Nr.:0387213302
 Sandelyje:89392
 Dalis Nr.:0387203814
 Sandelyje:20433
 Dalis Nr.:0387207818
 Dalis Nr.:0387203920
 Sandelyje:22885
 Susijusios naujienos už 0387236715
 Susiję raktiniai žodžiai 0387236715
 Affinity Medical Technologies - a Molex company 03872367150387236715 platintojas0387236715 tiekėjas0387236715 kaina0387236715 atsisiųsti duomenų lentelę0387236715 duomenų lapas0387236715 atsargospirkti 0387236715Affinity Medical Technologies - a Molex company 0387236715Molex Connector Corporation 0387236715Molex, LLC 0387236715Molex - Temp Flex 0387236715Oplink Communications, LLC 0387236715Brad Harrison - a Molex company 0387236715Beau Interconnect - a Molex company 0387236715Bittware - a Molex company 0387236715FCT Electronics - a Molex company 0387236715Flamar - a Molex company 0387236715GWConnect - a Molex company 0387236715Interconnect Systems - a Molex company 0387236715Molex FCT Electronics 0387236715Molex GWConnect 0387236715Molex Brad Harrison 0387236715Molex Woodhead 0387236715Molex Flamar 0387236715Molex Phillips-Medisize 0387236715Molex Interconnect Systems 0387236715Molex Affinity Medical Technologies 0387236715Molex Beau Interconnect 0387236715Molex PolyMicro Technologies 0387236715Molex NuCurrent 0387236715Molex SensorCon 0387236715Molex Triton Manufacturing 0387236715Molex Bittware 0387236715Molex Nallatech 0387236715Molex Nistica 0387236715Molex 0387236715NuCurrent - a Molex company 0387236715Nallatech - a Molex company 0387236715Nistica - a Molex company 0387236715Phillips-Medisize - a Molex company 0387236715PolyMicro Technologies - a Molex company 0387236715SensorCon - a Molex company 0387236715Temp-Flex - a Molex company 0387236715Triton Manufacturing - a Molex company 0387236715Woodhead - a Molex company 0387236715


type: caselaw

text:
 15.9.2014
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 C 315/26
 Euroopa Kohtu (üheksas koda) 19. juuni 2014. aasta määrus – Kreeka Vabariik versus Euroopa Komisjon
 (Kohtuasi C-552/12) (1)
 ((Apellatsioonkaebus - EAGGF, EAGF ja EAFRD - Euroopa Liidu rahastamisest välja jäetud kulutused - Kreeka Vabariigi tehtud kulutused))
 2014/C 315/40
 Kohtumenetluse keel: kreeka
 Pooled
 Apellant: Kreeka Vabariik (esindajad: I. Chalkias ja E. Leftheriotou
 Teine menetlusosaline: Euroopa Komisjon (esindajad: H. Tserepa-Lacombe ja A. Markoulli)
 Resolutsioon
 1.
 Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata.
 2.
 Mõista kohtukulud välja Kreeka Vabariigilt.
 (1) ELT C 32, 2.2.2013.


type: wikipedia

text:
El USS The Sullivans (DDG-68), llamado así en honor a los hermanos Sullivan, es el 18.o destructor de la clase Arleigh Burke. Sirve en la Armada de los Estados Unidos desde 1997.
 Construcción
 Fue ordenado el 8 de agosto de 1992 al Bath Iron Works (Maine). Inició con la colocación de la quilla el 27 de julio de 1994. El casco fue botado el 8 de diciembre de 1995 y el buque completado entró en servicio el 19 de julio de 1997.
 Historia de servicio
 Está asignado en la Flota del Atlántico y su apostadero es la base naval de Mayport (Jacksonville, Miami).
 Nombre
 Su nombre USS The Sullivans honra a los hermanos Sullivan, caídos en el hundimiento del crucero USS Juneau de 1942. Este destructor es la segunda nave en llevar este nombre, siendo el primero el destructor de la clase Fletcher USS The Sullivans (DD-537).
 Véase también
 Anexo:Destructores de la Armada de los Estados Unidos
 Referencias
 Destructores de la clase Arleigh Burke de la Armada de Estados Unidos
 Barcos de 1996
 Barcos construidos en Bath (Maine)