text:
Vi kæmper for dig og arbejder hårdt for at gøre din sag så stærk som mulig.
 Jura er vores passion. Engagement i din sag er vores brændstof.
 Vi vil gøre en forskel for dig og levere resultater, du kan bruge til noget.
 Når du får brug for en advokat, så har du et problem. Du har brug for hjælp. Det er lige præcis det, du får hos os. Du er i centrum. Du kan altid komme til at tale med os – og vi arbejder altid for det bedste resultat. Engagement og retfærdighedsfølelse
 er vores brændstof. Vi kæmper for dig.
 Vi beskæftiger os ikke med hvad som helst inden for juraen. Til gengæld er vi de bedste til det, vi gør. Vi er specialister og har mange års erfaring med det, vi laver. Gennem årene har vi hjulpet tusindvis af mennesker med deres sager – og
 vi har ført en lang række principielle retssager, som vi har vundet.
 Hos os får du en advokat, som er fulgt med tiden. Vi underviser på Københavns Universitet og Advokatuddannelsen og kender derfor nyeste love og domme.
 Jura er vores passion, og vi kender alle de mulige måder, som den kan fortolkes på – til netop din fordel.
 Selvom vi har stor erfaring, er vi ikke af den gamle skole. Vi har hverken mahogniborde, messingskilte eller en dyr adresse. Derfor kan vi også tilbyde dig landets bedste advokatrådgivning til en fornuftig pris. Du behøver ikke være bekymret
 for, at regningen løber løbsk, for vi har altid en klar aftale om betalingen.
 Hvis du ikke kan komme til os, kommer vi til dig. Vi hjælper dig uanset, hvor du bor i landet. Vi glæder os til at kæmpe for dig og din sag.
 "Man kan jo bruge sine evner som advokat på mange måder.
 For mig handler det om at hjælpe mennesker mod uretfærdigheder. Det giver mening for mig.
 Og det håber jeg også, det gør for de klienter, jeg har kæmpet for i årenes løb."
 - Advokat Mads Krøger Pramming
 Stort set alle, der kommer til skade på deres arbejde, har krav på erstatning. + Læs mere
 Vi er de advokater i landet, som har størst erfaring med at hjælpe veteraner.
 Er du kommet til skade ved en ulykke, har du ofte mulighed for at få erstatning.
 Er du skadet i trafikken, har du næsten altid krav på erstatning.
 Som offer for en forbrydelse har du ret til en bistandsadvokat – helt gratis.
 Er du blevet opsagt, bortvist eller forskelsbehandlet, hjælper vi dig.
 Skal du bruge en dygtig og engageret forsvarsadvokat, er vi klar til at hjælpe.
 Vi er landets bedste inden for socialret og fører de mest principielle sager.
 Vi kan også hjælpe med fx patientskader og sager mod forsikringsselskaber.
 Hvert år er der mere end 40.000 mennesker, der kommer alvorligt til skade på deres arbejde. Er det sket for dig, så kontakt os. Du får ikke bedre hjælp noget andet sted, da der er meget få advokater, der er så specialiserede i fysiske og psykiske
 arbejdsskader, som vi er. Vi har de seneste år ført mange sager for flere hundrede enkeltpersoner og for fagforeninger som blandt andet 3F og FOA.
 Stort set alle, der kommer til skade på arbejdet, har krav på erstatning. De er nemlig dækket af en forsikring, som deres arbejdsgiver SKAL have tegnet.
 Din arbejdsgivers ansvar for ulykken
 Mange tror, at man får fuld erstatning fra arbejdsskadeforsikringen. Det gør man desværre ikke. Forsikringen dækker for eksempel ikke tabt arbejdsfortjeneste eller svie og smerte – og tit dækker den heller ikke det fulde erhvervsevnetab.
 Det er din arbejdsgivers pligt at sørge for, at du ikke kommer til skade, når du er på arbejde. Hvis din arbejdsgiver på nogen måde kunne have forhindret ulykken, er der mulighed for erstatning. Hvis ulykken skyldes fejl hos din kollega, er
 det automatisk din arbejdsgivers ansvar.
 Din egen ulykkesforsikring
 Din egen ulykkesforsikring kan også dække skader, hvis du får et varigt mén eller har brug for behandling. Det bør derfor også undersøges.
 + Luk
 Vi er det advokatkontor i landet, som har størst erfaring med at hjælpe veteraner.
 Mads er advokat for Soldaterlegatet og har over de sidste år hjulpet mere end 250 soldater med deres arbejdsskadesager – omkring 2/3 er endt med en stor erstatning.
 Mads er desuden den første advokat, der har taget disse sager til domstolene. Det er principielle sager mod myndighederne, og Mads har sikret fri proces i alle sager. Det betyder, at soldaterne ikke kommer til at betale en krone for at føre
 sagerne – uanset hvordan de ender.
 De fleste sager handler om psykiske skader (PTSD). Problemerne opstår, fordi myndighederne har opfundet forskellige måder at afvise sagerne på. Enten siger de, at soldaterne ikke har været i livsfare. Eller også siger de, at det ikke er bevist,
 at der var symptomer straks efter hjemkomsten.
 Det at være udsendt i krig i sig selv er livsfarligt (hvorfor ellers hjelm og fragmentationsvest?), og det er ikke soldatens opgave at bevise, at hans liv har været i fare. Det må man gå ud fra, at det har været.
 Hvis du er veteran, pårørende eller på anden måde hjælper veteraner, der er kommet i klemme i den helt urimelige måde, sagerne behandles på, så kontakt os med det samme.
 Vi er klar til at hjælpe, og det koster ikke noget at tale med os eller få os til at læse din sag igennem.
 Er du kommet til skade og kan nogen bebrejdes for ulykken, så har du mulighed for erstatning.
 Vi kan vurdere, om nogen kan gøres ansvarlig for din skade og kan rejse dit erstatningskrav det rette sted.
 Vi kan beregne dit erstatningskrav, så du kan være sikker på at få den erstatning, som du har krav på.
 Vi kan også føre din sag ved domstolene – ofte mod et forsikringsselskab.
 Mange mennesker kommer hver dag alvorligt til skade i en ulykke, og kun fantasien sætter grænser for hvordan.
 De ulykker, vi har hjulpet med, er eksempelvis:
 glideskader på glat fortov
 sammenstød på cykel
 fald i ledninger
 fald på trapper
 skader på grund af heste eller hunde
 fald på færger
 ulykker under teambuilding og lignende
 skader på grund af børns adfærd
 fald på grund af manglende oprydning eller afskærmning
 Nogle gange er ulykker hændelige uheld, og så er der selvfølgelig ikke mulighed for erstatning fra en ansvarlig, men hvis du har en ulykkesforsikring, vil der være mulighed for at søge erstatning her.
 Er du kommet til skade i en trafikulykke, så har du næsten altid krav på erstatning. Selv hvis ulykken er din egen skyld!
 Vi garanterer i alle sager om trafikuheld: Ingen Erstatning – Ingen Regning
 Mange af de retssager, som vi har ført, har vedrørt selve beregningen af erstatningen, men enkelte sager vedrører også spørgsmålet om såkaldt egen skyld, hvor forsikringsselskaberne næsten altid forsøger at komme uden om at betale ved at sige,
 at den, der er kommet til skade, har haft en væsentlig skyld i, at skaden skete. Det får de sjældent medhold i.
 I færdselsloven gælder et såkaldt objektivt ansvar, hvilket betyder, at du er berettiget til erstatning, selv hvis det er dig selv, der har forårsaget ulykken.
 Selv i uheld med flugtbilister, hvor man ikke kan finde ud af, hvem ”modparten” er, har du mulighed for erstatning. Der findes en særlig puljeordning, der dækker i disse tilfælde.
 Vi har stor erfaring med at føre færdselssager mod ansvarsforsikringsselskaberne, dels ved forhandlinger, dels med retssager.
 Vi kan også hjælpe dig med dit eventuelle krav for ødelagte ting, herunder skade på bilen, briller, ure, smykker, tøj mm.
 Hvis du er offer for en forbrydelse, har du ret til en bistandsadvokat.
 Vi har hjulpet i mange sager, hvor personer har været udsat for et overfald, en voldtægt, stalking eller lignende.
 Bistandsadvokatens rolle er at hjælpe dig sikkert igennem sagen.
 Vi ”holder dig i hånden” når du skal vidne i retten, og vil gøre alt hvad der er muligt for at sikre, at der bliver taget de nødvendige hensyn til dig under straffesagen.
 Derudover sørger vi for, at du får den erstatning, som du har krav på.
 Hos os får du en advokat, der - ud over strafferet - også er eksperter i erstatningsret. Vi har derfor de bedste forudsætninger for at hjælpe dig.
 Du modtager ingen regning fra os, da vores arbejde med din bistandssag dækkes af statskassen eller din retshjælpsforsikring. Hvis du er kommet alvorligt til skade, vil det mange gange ikke være muligt at opgøre dit fulde erstatningskrav på tidspunktet
 for selve behandlingen af straffesagen. Det kan eksempelvis være i tilfælde af, at du har fået varige skader, eller hvis din arbejdsevne er påvirket. I de situationer kan vi – udover at bistå dig i straffesagen – hjælpe dig med at rejse og
 færdigbehandle dit erstatningskrav over for Erstatningsnævnet, som dækker dine skader efter offererstatningsloven.
 Vi hjælper dig før, under og efter en retssag!
 Er du blevet opsagt uden saglig grund, blevet uberettiget bortvist, forskelsbehandlet, eller har din arbejdsgiver fx ikke givet dig et ansættelsesbevis kan du være berettiget til en godtgørelse eller erstatning.
 Vi hjælper dig med enhver form for ansættelsesretslige problemstillinger. Det gælder uanset, om du er privat eller offentligt ansat.
 Der findes en lang række sager, hvor du kan have brug for professionel rådgivning:
 Opsigelse under eller i forlængelse af graviditet eller barsel
 Manglende udbetaling af løn eller feriepenge
 Forskelsbehandling på grund af alder, køn, race eller handicap
 Ændringer i din ansættelseskontrakt
 Manglende udbetaling af bonus
 Hvis du er ved at skifte arbejde, kan vi også hurtigt hjælpe dig med at gennemgå og forhandle din nye ansættelseskontrakt.
 Vi kan også vurdere, om eventuelle kunde- og konkurrenceklausuler er gyldige.
 Samtidig kan vi altid gennemgå din ansættelseskontrakt med henblik på en vurdering af vilkår om ferie, barsel, sygdom, barns sygedag(e) mm. – og ikke mindst om din arbejdsgiver lever op til gældende regler.
 I Danmark kan du frit vælge, hvem der skal være din forsvarsadvokat. Du behøver derfor ikke at bruge den advokat, som du har fået via politiet. Alle forsvarsadvokater koster det samme, og det koster ikke noget at skifte advokat.
 Vi sætter en ære i at give dig det bedst mulige forsvar, hvis du er blevet sigtet i en straffesag.
 En straffesag kan have et langt forløb, hvor vi kan hjælpe dig i alle sagens faser, lige fra den umiddelbare sigtelse, under selve straffesagen, eller ved en eventuel ankesag.
 Nedenfor kan du læse, hvordan vi kan hjælpe dig med din straffesag.
 Gennemgå sagens materiale med dig
 Bistå dig til afhøringer hos politiet
 Planlægge strategien for dit forsvar sammen med dig
 Foretage yderligere undersøgelser, der støtter dit forsvar
 Give dig det bedste forsvar under selve retssagen
 Forsvare dig i både byret, landsret og Højesteret
 Sikre dig at du kan få kontakt til og besøg af din familie, hvis du varetægtsfængsles
 Hjælpe dig med at klage og søge erstatning
 Rådgive dig om anke af en dom
 Det er kontorets standpunkt, at der ikke er huller mellem de forskellige sociale ydelser og at man har ret til hjælp, hvis man er syg og ikke kan arbejde. Juraen er nemlig meget klar. Kommunerne skal hjælpe den syge borger: Enten i form af hjælp
 til at komme tilbage på arbejdsmarkedet, og hvis det ikke er muligt, så skal forsørgelsen komme i form af hjælp fra det offentlige.
 Men på trods af dette er socialretten formentlig det område, hvor der træffes flest forkerte, ulovlige og uretfærdige afgørelser.
 Vi har ført og fører løbende en række principielle sager ved domstolene inden for det socialretlige område – både på vegne af borgere og organisationer. Vi har vundet en række principielle sager på området – senest i Højesteret, hvor vi i 2015
 vandt en principiel sag om myndighedernes mulighed for at træffe afgørelser med tilbagevirkende kraft.
 Vi har på kontoret flere gange været med til at skrive socialretlig og forvaltningsretlig historie, og det er vi rigtig stolte af.
 Patientskader Har du været udsat for en patientskade, kan vi hjælpe dig med at føre klagesagen ved Patienterstatningen eller Ankenævnet for Patienterstatningen.
 Har du fået et afslag fra Ankenævnet for Patienterstatningen hjælper vi dig med at vurdere dine muligheder for at føre en retssag, og vi afsøger dine muligheder for at få dækket omkostninger til retssagen af dit forsikringsselskab eller af staten.
 Vi fører selvfølgelig også retssagen ved domstolene - i alle instanser.
 Sager mod forsikrings- og pensionsselskaber
 Er du utilfreds med dit forsikringsselskab, eller har du fået afslag på forsikringsdækning?
 I dag kan der tegnes forsikringer for stort set alle tænkelige situationer. Rejseforsikringer, ulykkesforsikringer, kaskoforsikring på en bil, forsikring for din arbejdsevne, ved kritisk sygdom og forsikring til dine efterladte, og hvis du dør.
 En særlig sagstype er forsikring for erhvervsevnetab (invalidepension). Typisk aktiveres forsikringen, når arbejdsevnen er nedsat til 1/2 eller 1/3. Desværre sker det ofte, at forsikringsselskaberne ikke udbetaler forsikringen, når der er brug
 Vi er eksperter i forsikringsret og har arbejdet med området i mange år.
 Vi sørger for, at dit forsikringsselskab ikke snyder dig, men udbetaler det rigtige beløb.
 Malou Ehmer
 Jeg brænder for at gøre en forskel for andre mennesker og for at arbejde med jura, som er vedkommende. Langt de fleste af de mennesker, jeg har hjulpet, har enten været udsat for en arbejds- eller trafikulykke, en forbrydelse eller er kommet
 i klemme i et ansættelsesforhold.
 For mig er et meningsfyldt job som advokat et job, som er med til at gøre en positiv forskel for mine klienter. Jeg taler i øjenhøjde og gør ikke tingene unødigt komplicerede. Det er helt centralt for mig, at hver enkelt klient kan stole på,
 at en sag hos os bliver behandlet på bedst mulig vis.
 Telefon 4024 8881
 malou@ehmerpramming.dk
 Mads Pramming
 Det vigtigste for mig er at hjælpe de mennesker, der har mest brug for det. Derfor har jeg specialiseret mig inden for erstatningsret, strafferet og socialret. De mennesker, som jeg helst hjælper, er de privatpersoner, som er kommet i problemer.
 Ved siden af mit advokatarbejde er jeg engageret i samfundet og deltager i det politiske arbejde med at sørge for bedre vilkår for dem, jeg hjælper - blandt andet krigsveteraner, whistleblowere og alle andre, der er kommet i klemme i systemet.
 Telefon 2727 6165
 mads@ehmerpramming.dk
 Malou Ehmer CV
 Ehmer Pramming
 Udstationeret hos 3F
 Københavns Universitet (cand.jur.)
 Uddannet konfliktmægler, Københavns Retshjælp
 Underviser på Københavns Universitet
 Fag i 2003-2006 og 2011-2013: "Erstatning og Kontrakt"
 ”Rigets Børn – hjælp de allermindste" – Initiativtager, stifter og ansvarlig
 Medlem af NIDCAP-udvalget på Rigshospitalet
 Københavns Retshjælp (2002-2011)
 Bestyrelsesarbejde og tillidshverv
 Udpeget af Advokatsamfundet som censor ved retssagsprøven (2015 - )
 Advokatfuldmægtigforeningen (AffK) (2007 – 2012)
 Københavns Retshjælp (2007 – 2011)
 NewAir Besætningsforening (2000 – 2003)
 Udvalgte medlemsskaber
 Danske Procedureadvokater
 Advokaternes Forening for Erstatnings- og Forsikringsret (FEF)
 Publikationer og priser
 Erstatning ved konkurrenceretsovertrædelser,
 Justitia – Årg.30, nr. 4
 Fik tildelt førsteprisen ved Konkurrencestyrelsens prisoverrækkelse i 2006 for bedste universitetsopgave.
 Jeg brænder for erstatningsret og ansættelsesret. Jeg har siden 2006 arbejdet på højt specialiserede advokatkontorer inden for disse områder og ført talrige retssager ved byretter i hele landet, landsretterne og Højesteret.
 Jeg har ført mange retssager imod arbejdsgivere, forsikringsselskaber og offentlige myndigheder, fx Ankestyrelsen. En række af sagerne har været principielle og har haft betydning for en lang række borgere i Danmark.
 Inden for erstatningsretten har jeg især hjulpet mennesker, som er kommet til skade på arbejde, i trafikken, eller i forbindelse med en patientskade. En stor gruppe af de mennesker har fået fysiske skader, men jeg har ligeledes hjulpet en lang
 række mennesker, der har fået psykiske skader, som fx PTSD, efter udsendelse i krig.
 Derudover har jeg været beskikket bistandsadvokat for personer, der har været udsat for en forbrydelse i både volds-, voldtægts- og stalkingsager.
 Indenfor ansættelsesretten har jeg især beskæftiget mig med mennesker, der er blevet opsagt eller bortvist, herunder mennesker, som er blevet opsagt på grund af sygdom eller forskelsbehandlet på grund af handicap eller graviditet.
 Jeg har ført en række retssager om krav efter funktionærloven, forskelsbehandlingsloven og ligebehandlingsloven.
 Mads Krøger Pramming CV
 Mediatoradvokat (konfliktmægling)
 Københavns Universitet (cand. jur.)
 UNSW, Sydney, Australien (udveksling)
 Ekstern lektor på Københavns Universitet (ansat siden 2006)
 Fag i 2015: “Erstatning og Kontrakt”
 Advokatvagten på Nørrebro (stifter og ansvarlig)
 Københavns Retshjælp (2003-2006)
 Veron – whistleblowerforening (formand)
 Advokatrådets arbejdsgruppe om retshjælp (siden 2014)
 Retten på Frederiksberg (udvekslingsprogram i september 2011)
 Advokatfuldmægtigforeningen (bestyrelsesmedlem) (2005-2009)
 Danske Advokaters Udvalg for Yngre Advokater (2010-2011)
 Jeg brænder for erstatningsret, strafferet og for at føre retssager mod myndigheder.
 Jeg har arbejdet på advokatkontor/er, siden jeg blev færdig på universitetet. I første omgang på et stort erhvervskontor i København og senere på et specialistkontor inden for erstatningsret, hvor jeg fandt ud af, at det var det, der skulle
 være mit speciale.
 Et af mine specialer er psykiske skader, først og fremmest PTSD. Jeg har hjulpet mennesker med mange forskellige psykiske skader, men jeg er ekspert i krigsskader og har hjulpet over 200 hjemvendte soldater med deres PTSD-sager. Jeg har også
 anlagt de første principielle retssager mod staten på dette område og fører løbende sager ved domstolene på vegne af krigsveteraner.
 Derudover fører jeg sager for whistleblowere og var blandt andet advokat for den efterretningsofficer, der i 2011 trådte frem med beviser på overgreb mod civile i Irak. Jeg er også involveret i arbejdet med at hjælpe whistleblowere som formand
 for bestyrelsen i Veron, ligesom jeg laver frivilligt arbejde for en række andre organisationer.
 Jeg har stor erfaring med at gå i retten og fører løbende principielle sager ved domstolene, både for privatpersoner og organisationer (fx 3F og FOA).
 Jeg har undervist på Københavns Universitet de sidste 10 år inden for mine specialer og er ofte brugt af medierne som ekspert på mine fagområder.
 Emilie Katrine Friis
 Telefon 2721 1278
 emilie@ehmerpramming.dk
 Jeg mener, at alle skal have adgang til ordentlig juridisk bistand. Udsigten til lange diskussioner og måske endda en retssag kan være uoverskuelig, når man er havnet i en sårbar situation. Jeg ser det som min vigtigste opgave at hjælpe mennesker
 videre derfra ved at at give brugbar rådgivning af høj juridisk kvalitet. Jeg beskæftiger mig med alle typer af sager, dog primært erstatningsret. Jeg har blandt andet stor erfaring med sager om fejlagtig rådgivning.
 Mette Ridder
 Telefon 2670 0856
 mette@ehmerpramming.dk
 Jeg er uddannet socialrådgiver og jurist. I mit arbejde som socialrådgiver har jeg mødt mange mennesker i vanskelige livssituationer, og jeg har herigennem opnået et indgående kendskab til de problemer, man som modtager af offentlige ydelser
 ofte støder på. Jeg er derfor glad for, at jeg i mit arbejde har muligheden for at kombinere mine socialfaglige og juridiske kompetencer og på den måde hjælpe de mennesker, som har allermest brug for det.
 Telefon 4075 2038
 nanna@ehmerpramming.dk
 For mig handler jura om mere end paragraffer - det handler først og fremmest om løsninger og retfærdighed. Jeg har erstatningsret og arbejdsret som mine specialer. I de sager er der ofte mennesker, som kommer i klemme og som er efterladt med en kamp mod et tungt og uoverskueligt system. Dét, der driver mig, er at gøre en forskel for de mennesker. Jeg lægger stor vægt på at levere en rådgivning på et klart og forståeligt sprog, så dem, jeg hjælper, føler sig trygge igennem hele forløbet.
 Telefon 7199 0088
 charlotte@ehmerpramming.dk
 Jeg har altid godt kunne lide at hjælpe andre mennesker. Det var en af grundene til, at jeg valgte at læse jura. Jeg vil rigtig gerne arbejde med noget, som gør en positiv forskel for andre. Hos Ehmer Pramming hjælper vi mennesker, der på en
 eller anden måde er kommet i klemme i systemet, og det er jeg rigtig glad for at være en del af. Og så er jeg glad for at være på en arbejdsplads, hvor der er ”højt til loftet”, og vi har det sjovt.
 Niels Schou-Andreasen
 niels@ehmerpramming.dk
 For mig giver det at hjælpe andre mennesker mening. Enhver kan blive ramt af en skade eller på anden måde komme ud for en ulykke. Gennem mit tidligere arbejde som frivillig i en retshjælp har jeg mødt mange vidt forskellige mennesker og gjort en forskel for dem. Jeg brænder for mit arbejde og vil altid gøre mit bedste for at hjælpe dem, der har brug for det. Hos Ehmer Pramming har jeg muligheden for netop dette.
 Christian Otken
 christian@ehmerpramming.dk
 Jeg har altid været interesseret i at hjælpe andre og har et veludviklet socialt gen. Som talsmand i Gardehusarregimentet mødte jeg mange forskellige mennesker, som jeg forsøgte at gøre en forskel for. På jurastudiet har jeg især interesseret
 mig for erstatningsret og har også været så heldig at kunne studere menneskerettigheder på universitetet i Lissabon. Med mit arbejde hos Ehmer Pramming håber jeg på at kunne gøre en forskel for hver enkelt.
 Karina Sandager Mikkelsen
 karina@ehmerpramming.dk
 Jeg er uddannet advokat, men pt er min advokatbestalling sat i bero, da jeg ikke arbejder fuld tid grundet en arbejdsskade. I stedet arbejder jeg som jurist. Efter selv at have oplevet følgerne af en arbejdsskade, ved jeg hvor vigtig den rette juridiske rådgivning er, når man står i en udsat position. Jeg brænder for at hjælpe andre mennesker, der er havnet i situationer, de ikke kan overskue de juridiske konsekvenser af.
 Pernille Ellermann
 pernille@ehmerpramming.dk
 Som kommunikatør, tror jeg på at oplysning er en af nøglerne til at skabe et mere retfærdigt samfund. Jeg brænder for at fortælle vigtige historier til borgere, og her hos Ehmer Pramming Advokater skal jeg ikke lede længe efter nyheder med et vigtigt indhold. At arbejde blandt så engagerede og dygtige mennesker er super spændende. Hver dag er der nye historier om borgere, der er kommet i klemme i systemet, som i mine øjne bør fortælles.
 "For mig er det at være advokat ikke bare et arbejde. Jeg bliver oprevet,
 når jeg ser mennesker komme i klemme i systemet. Det er derfor, jeg står op om morgenen,
 går på arbejde og udholder lange retsmøder. Jeg vil gøre en forskel."
 - Advokat Malou Ehmer
 Skrevet den 24.08.2016
 Højesteret: Ingen ekstra pension til Balkanveteraner udsendt før august 1996
 Den 14. august 1996 blev det vedtaget, at krigsveteraner har ret til en ekstra godtgørelse, hvis de var kommet til skade (fysisk eller psykisk) under udsendelsen.
 Den 14. august 1996 blev det vedtaget, at krigsveteraner har ret til en ekstra godtgørelse, hvis de var kommet til skade (fysisk eller psykisk) under udsendelsen. Det var dog ikke tydeliggjort i lovgivningen, om dette kun skulle gælde for soldater der kom til skade efter den 14. august 1996.
 Det spørgsmål blev derfor – med støtte fra Soldaterlegatet – prøvet i Højesteret, hvor Mads Pramming førte sagen. Den 24. august 2016 afsagde Højesteret dom om, at ordningen ikke dækker krigsveteraner, som er kommet til skade under udsendelse før den 14. august 1996. Derfor må kampen nu fortsætte politisk, da det er helt urimeligt, at vi har lovgivning, hvor balkanveteranerne forskelsbehandles.
 Skrevet den 18.06.2016
 Institut for Menneskerettigher går ind i Slagelsesagen
 Den omdiskuterede Slagelse-sag, hvor fire søskende blev anbragt (efter at deres far havde slået deres mor ihjel) hos en plejefamilie, hvor vold og misbrug var dagligdag, har nu fået Institut for Menneskerettigheders opbakning.
 Den omdiskuterede Slagelse-sag, hvor fire søskende blev anbragt (efter at deres far havde slået deres mor ihjel) hos en plejefamilie, hvor vold og misbrug var dagligdag, har nu fået Institut for Menneskerettigheders opbakning. Institut for Menneskerettigheder mener, at styrkeforholdet mellem Slagelse Kommune med et stort advokatfirma og Kommunernes Landsforening i ryggen og pigerne med Ehmer Pramming Advokater, er noget uligevægtig. Derfor går Institut for Menneskerettigheder nu ind i sagen med en klar støtte til pigerne og dermed også til Ehmer Pramming. Det er et stort skridt for sagen og for pigerne at få denne støtte og opbakning.
 Der er planlagt retssag i december 2016. Læs mere om instituttets indtræden i sagen her.
 Skrevet den 25.04.2016
 Principielt spørgsmål om forældelse vindes i Højesteret
 Vi har nu i dag én gang for alle fået Højesterets ord for, at der for alle krav efter arbejdsskadesikringsloven gælder en 5-årig forældelsesfrist.Dette blev slået fast, da vi førte en sag for en klient, der i 1986 kom til skade under sin udstationering som FN-soldat.
 Ankestyrelsen påstod, at der for soldaten var en 3-årig forældelsesfrist, da den 5-årige forældelsesfrist først havde virkning for skader indtrådt efter 1. januar 2004. Vores synspunkt var, at der var tale om en ”lapsus” fra lovgivers side, og at en sådan tolkning ville være stik imod lovgivers intentioner og forarbejderne til loven. Vi påstod, at der for alle arbejdsskader – uanset ulykkestidspunkt – gælder en 5-årig forældelsesfrist.
 Højesteret gav os i dag medhold i den påstand, hvilket vi naturligvis er rigtig glade for. Dommen vil kunne få stor betydning for alle personer, der er kommet til skade på arbejde før 1. januar 2004. Sagen blev i både Østre Landsret og i Højesteret ført af Malou Ehmer. Du kan læse dommen her.
 Skrevet den 10.09.2015
 Malou Ehmer vinder principiel sag i Højesteret
 På vegne af 3F har vi ført en sag om en borgers ret til sygedagpenge. Sagen vedrørte et yderst principielt spørgsmål og dommen betyder, at myndighederne nu skal genbehandle tusindvis af borgeres sager.
 På vegne af 3F har vi ført en sag om en borgers ret til sygedagpenge. Sagen vedrørte et yderst principielt spørgsmål om virkningen af en myndighedsafgørelses ugyldighed og spørgsmålet om, hvorvidt myndigheder kan træffe bebyrdende afgørelser
 med tilbagevirkende kraft. Læs artikel om sagen på DR Nyheder
 Vi er stolte over i dag at være med til at skrive forvaltningsretlig historie. Vi er selvfølgelig ekstra stolte, fordi Højesteret gav os fuldt medhold – ikke mindst fordi dommen forventes at få stor betydning for en lang række borgere i Danmark.
 Vi afventer nu myndighedernes reaktion. Det er vores forventning, at dommen betyder, at tusindvis af borgere skal have genoptaget deres sager.
 Sagen blev i Østre Landsret ført af Mads Pramming og i Højesteret af Malou Ehmer. Du kan læse dommen her.
 Skrevet den 04.05.2015
 Interview på DR2 og P1 om whistleblowere
 Advokat Mads Krøger Pramming blev i dag interviewet til DR2 Morgen og P1 Morgen i forbindelse med en sag, hvor en fængselsbetjent har afsløret vold mod indsatte i danske fængsler. Hør Interviewet i P1, eller se indslaget på DR2
 Skrevet den 30.01.2015
 Interview med Mads Krøger Pramming i Advokaten
 I artiklen “Hokus Pokus, du er rask” sættes der fokus på et af Advokatsamfundets mærkesager: retssikkerhed i borgerens møde med forvaltningen. Advokat Mads Krøger Pramming, der er specialiseret i at føre sager mod myndigheder, er interviewet
 Læs artiklen her – eller hele bladet ved at klikke på billedet:
 Skrevet den 27.05.2013
 Interview i Deadline på DR2 Mads Krøger Pramming, der blandt andet er specialiseret i at hjælpe whistleblowere, blev interviewet i “Deadline” om den efterretningsofficer, der stod frem med videooptagelser af overgreb på irakere, som Mads forsvarede ved domstolene. + Læs mere
 Interview i Deadline på DR2 Mads Krøger Pramming, der blandt andet er specialiseret i at hjælpe whistleblowere, blev interviewet i “Deadline” om den efterretningsofficer, der stod frem med videooptagelser af overgreb på irakere, som Mads forsvarede ved domstolene. + Luk
 kontakt@ehmerpramming.dk
 CVR nr. 37101494
 Hos os er det altid gratis at ringe og få en uforpligtende snak om din sag. Vi gennemgår papirerne og vurderer, hvad dine muligheder er – uden beregning. Inden vi går videre med sagen, laver vi altid en fast aftale om pris.
 I mange sager kan vi tilbyde dig en ”no cure no pay aftale”, hvilket betyder, at vi kun tager betaling for vores arbejde, hvis vi får erstatning.
 Vi undersøger altid dine muligheder for at få dækning fra dit forsikringsselskab - og om du har mulighed for at få fri proces til en retssag. Har du brug for os som advokat i en bistandssag, betaler staten altid vores salær.
 Vi følger alle advokatetiske regler og reglerne i hvidvaskloven og har etableret interne retningslinjer, så vi undgår interessekonflikter. Alle medarbejdere hos Ehmer Pramming er selvfølgelig underlagt tavshedspligt.
 Advokaterne hos Ehmer Pramming er beskikket af Justitsministeriet og medlemmer af Advokatsamfundet. Læs mere om klientoplysninger her.


type: wikipedia

text:
A Igreja de São Francisco é uma igreja gótica da cidade do Porto, situada na freguesia de São Nicolau em pleno Centro histórico do Porto. A construção iniciou-se no século XIV como parte de um convento Franciscano. É notável pelo seu conjunto de talha dourada barroca do século XVIII. Anexa à sua entrada frontal, situa-se a Igreja da Venerável Ordem Terceira de São Francisco.
 História
 Os frades Franciscanos estabeleceram-se no Porto no início do século XIII, tendo-lhes sido atribuído em 1233 um terreno para a construção da sua Igreja. Querelas com o bispo do Porto a respeito dos limites do couto e resistência das autoridades religiosas instaladas fizeram com que durante o século XIV as obras fossem sendo sucessivamente adiadas. A divergência obrigou à intervenção em 1244 do Papa Inocêncio V, que através da Bulla Doelentis accepimus confirma a posse do terreno à ordem Franciscana. Iniciou-se então a edificação das fundações do convento anexo e de uma igreja primitiva, mais modesta e de nave única.
 Em 1383 iniciam-se as obras da igreja actual, impulsionadas por decreto de D. Fernando, especial protector dos Franciscanos. A construção foi concluída em 1410. A nova igreja representou uma ampliação significativa do espaço anterior, agora com três naves em cinco tramos, transepto saliente e cabeceira tripartida cintada por contrafortes.
 O modelo planimétrico adoptado é similar ao já ensaiado em inúmeros templos portugueses a partir do Gótico mendicante do século XII. Uma característica regional importante é a presença de motivos lacrimais decorados com esferas na parte superior da capela-mor, de influência galega. A estrutura da igreja não sofreu alterações significativas, sendo o melhor exemplo de arquitectura gótica no Porto.
 Durante o reinado de D. João I foi realizada uma pintura mural referente à Senhora da Rosa, atribuída a António Florentim, uma das mais antigas pinturas murais intactas no país.
 Durante os séculos XV e XVI várias famílias proeminentes do Porto tornam-se patronos dos Franciscanos, financiando várias das capelas laterais. Um dos exemplos notáveis é a capela de São João Baptista, construída na década de 1530 para a família Carneiro, e desenhada por João de Castilho com motivos manuelinos.
 A principal campanha artística foi levada a cabo na primeira metade do século XVIII, quando a maior parte das superfícies interiores, incluindo paredes, colunas, capelas laterais e telhado, foram revestidas com talha dourada barroca.
 Em 1833, as instalações conventuais anexas à igreja são destruídas por um incêndio. O fogo teve origem num tiroteio das tropas Miguelistas no final do cerco do Porto. Após o incêndio, o claustro em ruínas foi arrasado para a construção da Bolsa Comercial do Porto, um exemplo notável da arquitectura neoclássica do século XIX. Com a extinção das ordens religiosas em 1834, a Igreja serviu de armazém da Alfândega até 1839.
 Em 1910 é classificada como Monumento Nacional.
 Arquitectura e Arte
 Exterior
 A fachada principal da igreja contém uma rosácea gótica, ricamente elaborada e decorada. É a única decoração original sobrevivente, sendo o portal um trabalho barroco organizado em dois níveis, onde uma estátua de São Francisco de Assis é suportada por colunas salomónicas.
 O portal Sul, orientado para o rio, é uma peça gótica. É proeminente em relação à fachada e possui uma gablete decorada com um pentagrama. A abertura é composta por uma série de arquivoltas decoradas com altos-relevos de influência mudéjar.
 A igreja possui três naves com cinco tramos, sendo a nave principal maior em relação às laterais. O lado nascente possui um transepto e uma ábside com três capelas. O cruzeiro é iluminado através das janelas monumentais dos braços do transepto e da capela-mor, assim como por uma rosácea de pequena dimensão sobre a capela-mor com traceria em forma de pentagrama.
 Interior
 Retábulos
 Ao longo do século XVII são construídos vários retábulos. Em 1595 é executado o retábulo de São Brás, por Manuel da Ponte. Entre 1612 e 1615 é executado o retábulo da capela de Nossa Senhora dos Anjos por Francisco Moreira, pintado e dourado pelo pintor Inácio Ferraz de Figueiredo. Em 1680 é executado o douramento do retábulo da confraria de São Brás e São José por Manuel Ferreira.
 No início do século XVIII, todo o interior sofre uma remodelação profunda através da construção dos principais retábulos de talha dourada, que caracterizam o interior que pode ser hoje observado. A maioria destas intervenções substituiu retábulos dos séculos anteriores.
 O retábulo na Capela de Nossa Senhora da Conceição, foi inteiramente reformulado entre 1718 e 1721 sobre uma preexistência. Trata-se de uma obra da autoria de Filipe da Silva e António Gomes e dedicado à Árvore de Jesse. Constitui o mais exuberante exemplo desta temática em Portugal, possuindo também intervenções do escultor Manuel Carneiro Adão.
 Em 1724 é realizado o retábulo da Capela de Santo António pelo entalhador Luís Pereira da Costa. Entre 1740 e 1744 são realizados os retábulos de Nossa Senhora do Socorro e Nossa Senhora da Rosa, entalhados por Manuel da Costa Andrade segundo desenho de Francisco do Couto e Azevedo. Entre 1750 e 1751 são realizados os retábulos da Anunciação da Nossa Senhora, de Nossa Senhora da Encarnação e dos Santos Mártires de Marrocos por Manuel Pereira da Costa Noronha. Entre 1764 e 1765 é realizado o retábulo de Nossa Senhora da Soledade pelo entalhador Francisco Pereira Campanhã.
 Ligações externas
 São Nicolau (Porto)
 Sao Francisco Porto
 Sao Francisco Porto
 Monumentos nacionais no Porto
 Edifícios monásticos franciscanos de Portugal
 Igrejas franciscanas
 Igrejas góticas em Portugal
 Igrejas barrocas em Portugal
 S
 Arquitetura de 1410


type: other

text:
Fortolkningsbidrag fra Højesteret om sygdom og handicap – Mette Klingsten Advokatfirma
 Fortolkningsbidrag fra Højesteret om sygdom og handicap
 15/12/17 Mette Klingsten
 Begrebet »handicap« skal fortol-kes således, at det omfatter en tilstand, der er forårsaget af en lægeligt diagnosticeret helbredelig eller uhelbredelig sygdom, når denne sygdom medfører en begrænsning som følge af bl.a. fysiske, mentale eller psykiske skader, som i samspil med forskellige barrierer kan hindre den berørte person i fuldt og effektivt at deltage i arbejdslivet på lige fod med andre arbejdstagere, og denne begrænsning er af lang varighed. Karakteren af de foranstaltninger, som arbejdsgiveren skal træffe, er ikke afgørende for, om en persons helbredstilstand skal anses for omfattet af dette begreb.
 Højesteret har for nylig afsagt to domme, hvor spørgsmålet var, om der forelå handicap i forskelsbehandlingslovens forstand. Arbejdsgivere må ikke opsige medarbejdere, hverken direkte eller indirekte på baggrund af race, hudfarve, religion, politiske overbevisning, seksuelle orientering, alder, handicap, eller national, social eller etnisk oprindelse. Det er især spørgsmål om handicap og alder, der har givet anledning til fortolkningsproblemer.
 Arbejdsgivere må ikke opsige medarbejdere på baggrund af blandt andet handicap. Dette er en del af forbuddet mod diskrimination i forskelsbehandlingsloven.
 Forskelsbehandlingsloven indeholder ikke en definition på, hvad der er et handicap. Der er en række lidelser, som kan være et handicap i forskelsbehandlingslovens forstand, selv om medarbejderen ikke direkte har fortalt arbejdsgiveren, at der er tale om et handicap eller arbejdsgiveren ikke har opfattet lidelsen som et handicap.
 Et handicap er en langvarig og diagnosticeret fysisk, psykisk eller intellektuel funktionsnedsættelse, som betyder, at den pågældende ikke kan arbejde på lige fod med andre medarbejdere.
 Det vil være i strid med forskelsbehandlingsloven at opsige en medarbejder på grund af handicap, hvis medarbejderen er i stand til at varetage stillingen med forskellige tilpasninger.
 Selv om sygdom ikke er det samme som et handicap, kan langvarigt sygefravær udvikle sig til et handicap. Det kan eksempelvis være tilfældet, hvis sygdommen bliver kronisk. I tilfælde af opsigelse i medfør af 120-dagesreglen skal man være opmærksom på, om der kan være tale om et handicap. I forrige nyhedsbrev omtalte vi en Højesteretsafgørelse fra 22. november 2017, hvor Højesteret tog stilling til beregningen af 120 sygedage ved deltidssygemelding. I den pågældende sag var det ikke gjort gældende, at der var tale om et handicap.
 I to afgørelser fra 22. november 2017 har Højesteret taget stilling to sager om handicap.
 Den første sag omhandlede en medarbejder, der i 2009 var udsat for en ulykke, som resulterede i et sprunget korsbånd i det ene knæ. Efter en kikkertundersøgelse oplevede hun en svær svimmelhed, der besværliggjorde udførslen af hendes arbejdsopgaver. Arbejdsgiveren forsøgte at imødekomme medarbejderens særlige behov med henblik på sikre hendes muligheder for at vende tilbage til arbejdspladsen, herunder færre arbejdsdage, hjemmearbejdsdage og hensyn til medarbejderens behandlingsforløb. Arbejdsgiveren afskedigede senere medarbejderen på grund af en upassende adfærd udvist under et møde, hvor medarbejderens tilbagevenden til arbejdspladsen blev drøftet.
 Den anden sag omhandlede en medarbejder, der efter en hjerneoperation udviklede træthed, der invaliderede hende. Medarbejderen forsøgte trods den invaliderende træthed at opretholde en arbejdstid mellem 12 og 18 timer om ugen. Sygdommens karakter blev vurderet som i bedste fald som stationær og i værste fald som progressiv. Medarbejderen kunne derfor ikke genoptage sit fuldtidsarbejde. Arbejdsgiveren afskedigede efterfølgende medarbejderen som følge af det omfattende sygefravær. Efter afskedigelsen blev medarbejderen ved en speciallægeerklæring diagnosticeret med invaliderende træthed efter hjerneoperationen.
 Det afgørende spørgsmål var i begge sager, hvorvidt der i overensstemmelse med hidtidig dansk retspraksis omkring fortolkningen af handicapbegrebet skulle foreligge en lægeligt diagnosticeret sygdom på opsigelsestidspunktet. Højesteret udtalte i begge sager, at det efter EU-Domstolens praksis ikke er en betingelse for, at der foreligger et handicap i direktivets forstand, at funktionsbegrænsningen skyldes en sygdom, der er lægeligt diagnosticeret. Højesteret fastsatte i forlængelse heraf, at det må bero på en vurdering af samtlige af sagens omstændigheder, herunder navnlig oplysninger fra læger og andre sundhedspersoner, om medarbejderen på tidspunktet for den påståede forskelsbehandling må anses for handicappet i direktivets og dermed forskelsbehandlingslovens forstand.
 Højesteret udtalte endvidere i den første sag, at det var bevist, at medarbejderen ikke kunne vende tilbage på arbejdspladsen. Derudover havde virksomheden imødekommet medarbejderens særlige behov ved at tilbyde passende hjælpeforanstaltninger i overensstemmelse med kravet i forskelsbehandlingslovens § 2a, der tilstrækkelig lettede mulighederne for at vende tilbage til arbejdspladsen. Højesteret lagde derfor til grund, at afskedigelsen af medarbejderen ikke var begrundet i hendes sygdom eller sygefravær, men i hendes upassende adfærd overfor arbejdsgiveren. Der var derfor ikke tale om en opsigelse i strid med forskelsbehandlingsloven.
 Højesteret lagde i den anden sag til grund, at medarbejderens træthed var omfattet af handicapbegrebet, og arbejdsgiveren burde have vidst, at medarbejderen var handicappet. Herudover, så havde arbejdsgiveren ikke overholdt sin pligt efter forskelsbehandlingslovens § 2a til at træffe hensigtsmæssige foranstaltninger, der kunne lette medarbejderens tilbagevenden til arbejdspladsen. Medarbejderen forsøgte at informere arbejdsgiveren yderligere om symptomerne ovenpå hjerneoperationen og forsøgte også at etablere kontakt mellem hjerneskadecentret og arbejdsgiveren. Højesteret fandt, at opsigelsen derfor var i strid med forbuddet om forskelsbehandling på grund af handicap, blandt andet fordi arbejdsgiveren (en bank) ikke havde opfyldt sin pligt til at træffe hensigtsmæssige foranstaltninger.
 Det kan efter Højesterets afgørelse i de to sager især konkluderes, at det fortsat ikke er diagnosen på opsigelsestidspunktet, der er afgørende, men om den pågældende funktionsnedsættelse af fysisk, mental eller psykisk karakter som i samspil med forskellige barrierer, kan hindre medarbejderen i at deltage i arbejdslivet på lige fod med andre medarbejdere, og funktionsnedsættelsen er af lang varighed. Højesteret udtalte, at der ikke i tidligere sager havde været anledning til at tage stilling til, om der kunne være tale om handicap, hvis funktionsbegrænsningen ikke skyldes en sygdom, der er lægeligt diagnosticeret.
 Godtgørelserne for opsigelser i strid med forskelsbehandlingsloven udmåles efter samme principper som godtgørelser efter ligebehandlingsloven (graviditet, barsel, forældre- eller fædreorlov), og det vil sige, at godtgørelserne udmåles til 6, 9 eller 12 måneders løn, typisk baseret på medarbejderens anciennitet.
 I praksis opleves det ofte, at det er spørgsmålet, om der er tale om et handicap, der kan give anledning til udfordringer samt spørgsmålet om tilpasningsforanstaltninger. Arbejdsgiveren har pligt til at tilpasse arbejdspladsen til den handicappede medarbejder, så medarbejderen kan fungere i stillingen på lige fod med andre ikke-handicappede medarbejdere, men tilpasningerne må ikke udgøre en uforholdsmæssigt stor byrde for arbejdsgiveren.
 Det kan derfor ofte være fornuftigt at gennemføre en høring, herunder inddrage kommunen, ikke mindst, hvis der er tale om en medarbejder i et fleksjob, før man gennemfører en opsigelse af en medarbejder, der måske lider af et handicap. Skulle det komme til at en sag, kan det blive afgørende om arbejdsgiveren har foretaget tilpasninger (eller har undersøgt muligheden for at foretage tilpasninger) når det skal afgøres, om det var i orden at opsige medarbejderen.


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Svarīgs juridisks paziņojums
 |
 21995D0302(01)
 Oficiālais Vēstnesis L 047 , 02/03/1995 Lpp. 0019 - 0021
 EEZ Apvienotās komitejas LēmumsNr. 1/95(1995. gada 27. janvāris),ar kuru groza EEZ līguma 47. protokolu par tehnisko šķēršļu likvidēšanu tirdzniecībā ar vīnuEEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kas grozīts ar protokolu, kurš pielāgo Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, turpmāk tekstā — "līgums", un jo īpaši tā 98. pantu,tā kā grozījumus līguma 47. protokolā izdarīti ar Apvienotās komitejas 1994. gada 21. marta Lēmumu Nr. 7/94, ar kuru grozīts EEZ līguma 47. protokols un daži pielikumi [1];tā kā līgumā ir jāiekļauj Komisijas 1994. gada 31. maija Regula (EK) Nr. 1252/94, ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 586/93, kurā paredzēts izņēmums attiecībā uz dažu vīnu gaistošo skābju saturu [2], un 1994. gada 15. jūnija Regula (EK) Nr. 1362/94, ar kuru groza Komisijas Regulu (EEK) Nr. 3201/90, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz vīnu un vīnogu misu raksturojumu un noformējumu [3], un Padomes 1994. gada 27. jūlija Regulu (EK) Nr. 1891/94, ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 822/87 par vīna tirgus kopīgo organizāciju [4], un 1994. gada 27. jūlija Regulu (EK) Nr. 1893/94, ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 2332/92 par dzirkstošajiem vīniem, kas ražoti Kopienā, un Regulu (EEK) Nr. 4252/88 par Kopienā ražotu deserta vīnu ražošanu un tirdzniecību [5],IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsLīguma 47. protokola 1. papildinājumu groza, kā precizēts šā lēmuma pielikumā.2. pantsRegulas (EK) Nr. 1252/94, Regulas (EK) Nr. 1362/94, Regulas (EK) Nr. 1891/94 un Regulas (EK) Nr. 1893/94 teksti islandiešu un norvēģu valodā, kas pievienoti šā lēmuma redakcijām attiecīgajās valodās, ir autentiski.3. pantsLēmums stājas spēkā 1995. gada 1. martā ar noteikumu, ka EEZ Apvienotajai komitejai ir sniegti visi paziņojumi saskaņā ar līguma 103. panta 1. punktu.4. pantsŠo lēmumu publicē Eiropas Kopienu Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un EEZ pielikumā.Briselē, 1995. gada 27. janvārīEEZ Apvienotās komitejas vārdā —priekšsēdētājsG. J. L. Avery[1] OV L 160, 28.6.1994., 1. lpp.[2] OV L 137, 1.6.1994., 45. lpp.[3] OV L 150, 16.6.1994., 7. lpp.[4] OV L 197, 30.7.1994., 42. lpp.[5] OV L 197, 30.7.1994., 45. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMSEEZ Apvienotās komitejas Lēmumam Nr. 1/95EEZ līguma 47. protokola par tehnisko šķēršļu likvidēšanu tirdzniecībā ar vīnu 1. papildinājumu groza, kā precizēts tālāk tekstā.1. 15. punktā (Padomes Regula (EEK) Nr. 822/87):a) pēdējo ievilkumu pirms pielāgojumiem (393 R 3111: Komisijas 1993. gada 10. novembra Regula (EK) Nr. 3111/93, OV L 278, 11.11.1993., 48. lpp.) svītro,b) pievieno šādu ievilkumu pirms pielāgojumiem:"— 394 R 1891: Padomes 1994. gada 27. jūlija Regula (EK) Nr. 1891/94 (OV L 197, 30.7.1994., 42. lpp.)."2. 19. punktā (Padomes Regula (EEK) Nr. 4252/88):a) pēdējo ievilkumu (393 R 3111: Komisijas 1993. gada 10. novembra Regula (EK) Nr. 3111/93, OV L 278, 11.11.1993., 48. lpp.) svītro,b) pievieno šādu ievilkumu:"— 394 R 1893: Padomes 1994. gada 27. jūlija Regula (EK) Nr. 1893/94 (OV L 197, 30.7.1994., 45. lpp.)."3. 22. punktā (Padomes Regula (EEK) Nr. 2392/89) pievieno šādu pielāgojumu:"d) 25. panta 1. punkta c) apakšpunktā:- otrajā ievilkumā tekstu "... ievedēja nosaukums vai firma ..." aizstāj ar tekstu "... pudeļu pildītāja nosaukums vai firma ...";- trešo ievilkumu izsaka šādi:- "— iesaiņo citos traukos: nosūtītāja nosaukums vai firma un vietējās administratīvās teritorijas vai tās daļas nosaukums, kur atrodas tā galvenais birojs,"e) 26. panta 1. punkta c) apakšpunktā:- otrajā ievilkumā tekstu "... ievedēja nosaukums vai firma ..." aizstāj ar tekstu "... pudeļu pildītāja nosaukums vai firma ...";- trešo ievilkumu izsaka šādi:- "— iesaiņo citos traukos: nosūtītāja nosaukums vai firma un vietējās administratīvās teritorijas vai tās daļas nosaukums, kur atrodas tā galvenais birojs,"f) 27. panta 1. punkta d) apakšpunktu izsaka šādi:"d) nosūtītāja nosaukums vai firma un vietējās administratīvās teritorijas vai tās daļas nosaukums, kur atrodas tā galvenais birojs,"4. Šādu ievilkumu pievieno 26. punktā (Komisijas Regula (EEK) Nr. 3201/90) pirms pielāgojumiem:"— 394 R 1362: Komisijas 1994. gada 15. jūnija Regula (EK) Nr. 1362/94 (OV L 150, 16.6.1994., 7. lpp.)."5. 38. punktā (Padomes Regula (EEK) Nr. 2332/92) pievieno šādu ievilkumu:"— 394 R 1893: Padomes 1994. gada 27. jūlija Regula (EK) Nr. 1893/94 (OV L 197, 30.7.1994., 45. lpp.)."6. 39. punktā (Padomes Regula (EEK) Nr. 2333/92) pievieno šādu pielāgojumu:"d) Regulas 3. panta 3. punktu izsaka šādi:"3. Attiecībā uz produktiem, kas minēti 1. panta 1. punkta c) un d) apakšpunktā, aprakstā uz etiķetes papildus informācijai, kas precizēta 1. punktā, iekļauj šādu informāciju:a) EEZ reģistrēta ražotāja vai pārdevēja nosaukums vai firma,unb) vietējās administratīvās teritorijas vai tās daļas un EEZ valsts, kur atrodas iepriekš minēto personu galvenais birojs, nosaukumi,saskaņā ar 5. panta 4. un 5. punktu.""7. 41. punktā (Komisijas Regula (EEK) Nr. 586/93:a) pievieno šādu tekstu pirms pielāgojuma:"kura grozīta ar— 394 R 1252: Komisijas 1994. gada 31. maija Regulu (EK) Nr. 1252/94 (OV L 137, 1.6.1994., 45. lpp.)."b) pievieno šādu pielāgojumu:"Šajā līgumā regulas noteikumus izsaka ar šādu pielāgojumu.1. panta d) apakšpunktu nepiemēro."8. 42. punktu (Komisijas Regula (EEK) Nr. 2238/93) aizstāj ar šādu:"42. 393 R 2238: Komisijas 1993. gada 26. jūlija Regula (EEK) Nr. 2238/93 par vīna produktu pārvadājumu pavaddokumentiem un attiecīgi veicamo uzskaiti (OV L 200, 10.8.1993., 10. lpp.), kas koriģēta ar OV L 301, 8.12.1993., 29. lpp..Šajā līgumā regulas noteikumus izsaka ar šādiem pielāgojumiem:a) nepiemēro 1. panta 1. punkta b) apakšpunkta 1. ievilkumu un 1. panta 2. punktu,b) nepiemēro 5. panta 2. punktu,c) nepiemēro 6. panta 1. punkta otro daļu,d) nepiemēro 7. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļu un 7. panta 6. punktu,e) 7. panta 1. punkta c) apakšpunkta pirmajā ievilkumā vārdus "— uz 1. un 2. kopijas ..." aizstāj ar vārdiem "— uz 1., 2. un 4. kopijas ...";f) 8. panta 1. punkta c) apakšpunkta i) daļu aizstāj ar šādiem ievilkumiem:"— dokumenta, kas minēts Regulā (EEK) Nr. 2719/92, gadījumā: saņēmējs vai tā pārstāvis iesniedz kopiju Nr. 4 vai tās apliecinātu kopiju kompetentajai iestādei galamērķa valstī,— dokumenta, kas minēts Regulā (EEK) Nr. 3649/92, gadījumā: saņēmējs vai tā pārstāvis iesniedz kopijas Nr. 2 apliecinātu kopiju kompetentajai iestādei galamērķa valstī,"g) nepiemēro 8. panta 2., 3. un 5. punktu,h) nepiemēro II sadaļu,i) nepiemēro 19. panta 2. punktu."9. Aiz 42. punkta (Komisijas Regula (EEK) Nr. 2238/93) pievieno šādu jaunu punktu:"42a. 393 R 3111: Komisijas 1993. gada 10. novembra Regula (EK) Nr. 3111/93, ar ko izveido to noteiktos reģionos ražotu kvalitatīvo deserta vīnu sarakstus, kuri minēti Regulas (EEK) Nr. 4252/88 3. un 12. pantā (OV L 278, 11.11.1993., 48. lpp.)."10. Aiz 46. punkta (Austrijas vīnu saraksts) pievieno šādu jaunu punktu:"47. Valsts struktūru, kuras oficiāli atzītas, lai piešķirtu godalgas par galda vīniem, kvalitatīvajiem vīniem un ievestiem vīniem ar ģeogrāfisku norādi, saraksts (OV C 289, 17.11.1990., 3. lpp.), kas grozīts ar sarakstiem, kuri publicēti OV C 339, 22.12.1992., 3. lpp. un OV C 37, 5.2.1994., 3. lpp.."--------------------------------------------------


text:
 21.5.2010
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 125/1
 Az áruk TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozására vonatkozó 1975. november 14-i (1) vámegyezmény (TIR-egyezmény) módosítása
 Az ENSZ C.N.387.2009.TREATIES-3 letéteményesi értesítés alapján a következő módosítás 2009. október 1-jén minden szerződő fél tekintetében hatályba lépett
 A VI. melléklet szövege új értelmező rendelkezéssel egészül ki:
 „0.3.
 3. cikk
 03. a) iii.
 A 3. cikk a) pontja iii. alpontjának rendelkezései nem vonatkoznak az önjáró személygépjárművekre (HR-kód: 8703). Azonban a 3. cikk a) pontjának i. és ii. alpontjában említett egyéb járművek rakományaként személygépjárművek is szállíthatók TIR-igazolvánnyal.”
 (1) A 2009/477/EK tanácsi határozattal közzétett egységes szöveg (HL L 165., 2009.6.26., 1. o.).


text:
ORDONANTA nr. 128 din 29 august 1998pentru reglementarea modului şi condiţiilor de valorificare a bunurilor legal confiscate sau intrate, potrivit legii, în proprietatea privată a statului(actualizată până la data de 20 mai 2002*)
 -------------*) Textul iniţial a fost publicat în Monitorul Oficial al României, Partea I, nr. 328 din 29 august 1998. Aceasta este forma actualizată de S.C. "Centrul Teritorial de Calcul Electronic" S.A. până la data de 20 mai 2002, cu modificările şi completările aduse de: ORDONANŢA DE URGENŢĂ nr. 38 din 17 noiembrie 1998; LEGEA nr. 94 din 25 mai 1999; LEGEA nr. 98 din 26 mai 1999; ORDONANTA nr. 37 din 30 ianuarie 2000; ORDONANTA nr. 113 din 31 august 2000; ORDONANŢA DE URGENŢĂ nr. 190 din 9 noiembrie 2000; ORDONANŢA DE URGENŢĂ nr. 295 din 30 decembrie 2000; ORDONANŢA DE URGENŢĂ nr. 194 din 27 decembrie 2001; LEGEA nr. 261 din 19 aprilie 2002.În temeiul prevederilor art. 107 alin. (1) şi (3) din Constituţia României, precum şi ale art. 1 pct. 15 lit. d) din Legea nr. 148/1998 privind abilitarea Guvernului de a emite ordonanţe,Guvernul României emite următoarea ordonanţa: + Capitolul 1 Dispoziţii generale + Articolul 1 (1) Bunurile legal confiscate sau intrate, potrivit legii, în proprietatea privată a statului şi care se valorifica în condiţiile prezentei ordonanţe sunt: ... a) bunurile mobile confiscate, devenite proprietate privată a statului în temeiul legii, al hotărârilor judecătoreşti sau al deciziilor organelor împuternicite să efectueze confiscarea; ... b) bunurile mobile şi imobile care provin din succesiuni fără moştenitori legali sau testamentari; ... c) bunurile mobile părăsite ai căror proprietari sunt neidentificati, predate pe bază de proces-verbal organelor de poliţie, sau bunurile mobile descoperite de organele poliţiei de frontieră în zonele de competenţa, care nu au fost reclamate de proprietari timp de un an de la data predării şi a căror valorificare nu este reglementată prin alte acte normative specifice. În aceeaşi categorie intra şi bunurile ai căror proprietari sunt cunoscuţi, însă exista indicii temeinice, determinate de natura bunurilor sau a împrejurărilor în care au fost găsite, din care rezultă intenţia neechivoca a proprietarului de a renunţa la exercitarea dreptului de proprietate asupra acestora. ... (1^1) Organele care au dispus consemnarea sumelor prevăzute la art. 1 alin. (1) lit. d) sunt obligate să le declare la direcţiile generale ale finanţelor publice judeţene sau a municipiului Bucureşti în termen de 30 de zile de la împlinirea termenului legal de prescripţie. (2) Dacă bunurile prevăzute la lit. c) sunt reclamate înainte de expirarea termenului de un an de la data predării, ele se restituie proprietarilor sau moştenitorilor acestora de către organul de poliţie competent. În celelalte situaţii bunurile sau contravaloarea acestora se restituie în temeiul unei hotărâri judecătoreşti definitive şi irevocabile. ... (3) Bunurile prevăzute la alin. (1) lit. c), ai căror proprietari au fost identificati şi care au renunţat printr-o declaraţie autentică la exercitarea dreptului de proprietate asupra acestora, se pot valorifica înainte de expirarea termenului de un an, conform prevederilor prezentei ordonanţe. ... (4) Pot fi valorificate înainte de expirarea termenului de un an şi bunurile prevăzute la alin. (1) lit. c) care îndeplinesc condiţiile prevăzute la art. 6 alin. (3). ... (5) Sunt exceptate de la prevederile alin. (1) bunurile care nu îndeplinesc condiţiile legale de comercializare. ... (6) Bunurile prevăzute la alin. (5) vor fi distruse de către deţinător, pe cheltuiala acestuia, a persoanelor fizice sau juridice de la care au fost confiscate. ... -------------Art. 1 a fost modificat de ORDONANTA nr. 37 din 30 ianuarie 2000, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 44 din 31 ianuarie 2000; modificat de ORDONANTA nr. 113 din 31 august 2000, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 425 din 1 septembrie 2000; modificat de ORDONANŢA DE URGENŢĂ nr. 194 din 27 decembrie 2001 publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 849 din 29 decembrie 2001.Alin. (1^1), (5) şi (6) au fost introduse prin ORDONANŢA DE URGENŢĂ nr. 194 din 27 decembrie 2001 publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 849 din 29 decembrie 2001. + Articolul 2 (1) Bunurile confiscate care constituie corp delict sau mijloace de proba în procedura judiciară trec în proprietatea privată a statului în temeiul unei ordonanţe emise de procuror sau al unei hotărâri judecătoreşti rămase definitive, prin care se dispune valorificarea acestora. ... (2) În cazul bunurilor ridicate cu ocazia constatării şi sanctionarii contravenţiilor pe bază de proces-verbal, titlul de proprietate îl constituie însuşi procesul-verbal de contravenţie, în cazul în care acesta nu a fost contestat în termenul legal sau dacă a fost contestat, contestaţia a fost respinsă printr-o hotărâre judecătorească rămasă definitivă. ... -------------Art. 2 a fost modificat de ORDONANTA nr. 37 din 30 ianuarie 2000, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 44 din 31 ianuarie 2000; modificat de ORDONANTA nr. 113 din 31 august 2000, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 425 din 1 septembrie 2000; modificat de ORDONANŢA DE URGENŢĂ nr. 194 din 27 decembrie 2001 publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 849 din 29 decembrie 2001. + Capitolul 2 Declararea şi preluarea bunurilor trecute în proprietatea privată a statului + Articolul 3 (1) Declararea bunurilor trecute în proprietatea privată a statului, precum şi predarea acestora se fac la direcţiile generale ale finanţelor publice şi controlului financiar de stat judeţene sau a municipiului Bucureşti, în termen de 10 zile de la data primirii de către deţinător a documentului care constituie titlu de proprietate a statului asupra acestora. ... (2) Bunurile confiscate, devenite proprietatea privată a statului, se declara şi se predau organelor de valorificare, în termen de 10 zile de la data rămânerii definitive a actului de confiscare. ... (3) În situaţia în care actul de confiscare este atacat în termenul prevăzut de lege, bunurile confiscate trec în proprietatea privată a statului începând cu data la care hotărârea judecătorească rămâne definitivă. ... -------------Alin. (1) al art. 3 a fost modificat de LEGEA nr. 98 din 26 mai 1999, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 248 din 1 iunie 1999. + Articolul 4 (1) Deţinătorii bunurilor care au trecut în proprietatea privată a statului, persoane fizice sau juridice, după caz, au obligaţia sa inventarieze bunurile respective, luând în acelaşi timp şi măsurile de păstrare şi de conservare corespunzătoare, până la predarea lor efectivă spre valorificare direcţiilor generale ale finanţelor publice şi controlului financiar de stat judeţene sau a municipiului Bucureşti. ... (2) Sunt exceptate de la prevederile alin. (1) următoarele categorii de bunuri: ... a) medicamentele şi aparatura medicală, substantele toxice, materialele radioactive, bunurile culturale din patrimoniu, obiectele, veşmintele şi cărţile de cult, timbrele filatelice, hârtiile de valoare, materialele lemnoase, metalele şi pietrele preţioase sau semipretioase, precum şi bijuteriile din aceste materiale, documentele istorice, materialele de arhiva, care se pun de îndată la dispoziţie organelor de specialitate ale statului care au competenţa de a gestiona astfel de bunuri, conform prevederilor legale; ... b) abrogată; ... c) armele de foc, munitiile, materiile explozive şi diferitele bunuri cu specific militar, care se predau imediat, cu titlu gratuit, inspectoratelor de poliţie sau Direcţiei Generale de Poliţie a Municipiului Bucureşti ori, după caz, Ministerului Apărării Naţionale. ... (3) Bunurile menţionate la alin. (2) se vor evalua, utiliza, valorifica, distruge sau se vor casa de către organele specializate care le-au preluat, dispunând de acestea conform atribuţiilor legale ce le revin. ... (4) Sumele obţinute ca urmare a valorificării bunurilor prevăzute la alin. (2) vor fi virate la bugetul de stat după deducerea cheltuielilor efectuate conform prevederilor legale în vigoare. ... (5) Prin deţinător de bunuri se înţelege persoana fizica sau juridică care are în posesie temporară bunuri de natura celor prevăzute la art. 1. ... ------------Alin. 2 al art. 4 a fost completat de Ordonanţa nr. 37 din 30 ianuarie 2000, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 44 din 31 ianuarie 2000;Lit b) a alin. 2 al art. 4 a fost abrogată de ORDONANŢA DE URGENŢĂ nr. 190 din 9 noiembrie 2000 publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 572 din 16 noiembrie 2000 care a fost suspendată de ORDONANŢA DE URGENŢĂ nr. 295 din 30 decembrie 2000 publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 707 din 30 decembrie 2000, aprobată de Legea nr. 261 din 19 aprilie 2002 publicată în Monitorul Oficial nr. 313 din 13 mai 2002.Alin. 2 şi 4 ale art. 4 au fost modificate de Ordonanţa de urgenta nr. 194 din 27 decembrie 2001 publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 849 din 29 decembrie 2001. + Capitolul 3 Evaluarea şi valorificarea bunurilor intrate în proprietatea privată a statului + Articolul 5*) (1) Bunurile prevăzute la art. 1, care au trecut în proprietatea privată a statului, se valorifica de către Ministerul Finanţelor Publice prin organele sale teritoriale - direcţiile generale ale finanţelor publice judeţene sau a municipiului Bucureşti -, denumite în continuare organe de valorificare. ... (2) Valorificarea bunurilor prevăzute la alin. (1) se poate face şi de către administraţiile finanţelor publice de sector din cadrul Direcţiei generale a finanţelor publice a municipiului Bucureşti, denumite în continuare organe de valorificare. ... (3) Sunt considerate organe de valorificare şi structurile de specialitate care au atribuţii în acest sens, din cadrul Ministerului Afacerilor Externe, pentru bunurile intrate în proprietatea privată a statului, care nu se găsesc pe teritoriul României. Valorificarea acestor bunuri se va face conform metodologiei aprobate prin ordin comun al ministrului finanţelor publice şi al ministrului afacerilor externe. ... -------------Art. 5 a fost modificat de LEGEA nr. 98 din 26 mai 1999, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 248 din 1 iunie 1999; modificat de ORDONANŢA DE URGENŢĂ nr. 194 din 27 decembrie 2001 publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 849 din 29 decembrie 2001.*) A se vedea HOTĂRÂREA nr. 1.067 din 29 decembrie 1999 publicat în MONITORUL OFICIAL nr. 1 din 1 ianuarie 2000. + Articolul 6 (1) Bunurile menţionate la art. 1 vor fi predate de către deţinători organelor de valorificare, care sunt obligate să le preia pe bază de proces-verbal de predarepreluare în termen de 10 zile de la data primirii de către deţinător a documentului care constituie titlul de proprietate al statului asupra acestora. ... (2) După preluarea bunurilor intrate în proprietatea privată a statului o comisie de evaluare va proceda la evaluarea acestora în maximum 21 de zile de la preluare. ... (3) Sunt exceptate de la prevederile alin. (1) bunurile de consum alimentar cu grad ridicat de perisabilitate sau care, prin trecerea timpului, pierd din greutate ori din valoare, inclusiv animalele şi păsările vii, care se predau imediat persoanelor juridice specializate sau persoanelor fizice autorizate pentru comercializarea acestor bunuri către populaţie. Valorificarea acestor bunuri se face numai după obţinerea avizului de calitate, potrivit legii, în situaţia în care pe ambalaj nu este inscripţionat termenul de valabilitate, la preţuri cu ridicată practicate în zona, fără efectuarea procedurilor de evaluare. În acest caz procesele-verbale de predare-primire se predau în termen de 48 de ore organelor de valorificare. ... (4) Prin exceptare de la prevederile art. 3 alin. (2), la solicitarea deţinătorului, acelaşi termen şi aceeaşi procedura de valorificare prevăzute la alin. (3) se aplică şi bunurilor al căror termen de garanţie expira înainte de data rămânerii definitive a hotărârii ce se va pronunţa în litigiu, al cărui obiect îl constituie legalitatea procesului-verbal de confiscare. ... (5) În cazul în care prin hotărâre judecătorească rămasă definitivă se dispune restituirea bunurilor prevăzute la alin. (3) şi (4), sumele obţinute din valorificarea acestora se achită persoanei de la care au fost preluate bunurile respective, la nivelul actualizat al preţurilor, de la bugetul de stat sau de la bugetul local, după caz. ... (6) Instituţiile abilitate prin lege sa ateste calitatea bunurilor confiscate în vederea comercializării sunt obligate sa emita certificatul constatator în termen de maximum 15 zile de la data solicitării acestuia de către organul de valorificare. ... (7) Pentru bunurile prevăzute la alin. (3) avizul constatator se va emite de îndată, astfel încât în momentul vânzării acestea sa îndeplinească condiţiile de comercializare. ... -------------Alin. (1) al art. 6 a fost modificat de ORDONANTA nr. 37 din 30 ianuarie 2000, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 44 din 31 ianuarie 2000Alin. (2) al art. 6 a fost modificat de LEGEA nr. 98 din 26 mai 1999, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 248 din 1 iunie 1999, modificat de ORDONANTA nr. 113 din 31 august 2000, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 425 din 1 septembrie 2000.Alin. (3) al art. 6 a fost modificat de ORDONANŢA DE URGENŢĂ nr. 194 din 27 decembrie 2001 publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 849 din 29 decembrie 2001.Alin. (5) al art. 6 a fost modificat de ORDONANŢA DE URGENŢĂ nr. 194 din 27 decembrie 2001 publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 849 din 29 decembrie 2001. Alin. (6) al art. 6 a fost modificat de ORDONANTA nr. 113 din 31 august 2000, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 425 din 1 septembrie 2000. + Articolul 7 (1) În situaţia în care bunurile intrate în proprietatea privată a statului nu îndeplinesc condiţiile legale de comercializare, vor fi distruse sub supravegherea unei comisii de distrugere. ... (2) Comisia de distrugere se constituie în baza deciziei directorului general al direcţiei generale a finanţelor publice şi controlului financiar de stat judeţene sau a municipiului Bucureşti şi este formată din reprezentanţi ai următoarelor instituţii: ... a) direcţia generală a finanţelor publice şi controlului financiar de stat judeteana sau a municipiului Bucureşti, 2 membri; ... b) inspectoratul judeţean de poliţie sau Direcţia Generală de Poliţie a Municipiului Bucureşti, 2 membri; ... c) agenţia pentru protecţia mediului, un membru şi un reprezentant al deţinătorului bunurilor ce urmează a fi distruse. ... (2^1) abrogat. (3) Comisia de distrugere stabileşte locul unde urmează a fi distruse bunurile, putându-se apela şi la serviciile unor unităţi specializate în acest gen de activitate. ... -------------Alin. (2) al art. 7 a fost modificat de LEGEA nr. 98 din 26 mai 1999, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 248 din 1 iunie 1999.Alin. (2^1) al art. 7 a fost introdus prin LEGEA nr. 98 din 26 mai 1999, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 248 din 1 iunie 1999; abrogat de ORDONANŢA DE URGENŢĂ nr. 194 din 27 decembrie 2001 publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 849 din 29 decembrie 2001. + Articolul 8Cheltuielile de deplasare şi de cazare vor fi plătite membrilor comisiei de distrugere de către instituţia publică care i-a desemnat. -------------Art. 8 a fost modificat de LEGEA nr. 98 din 26 mai 1999, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 248 din 1 iunie 1999. + Articolul 9 (1) Valorificarea bunurilor trecute în proprietatea privată a statului se face de organele de valorificare, prin bursele de mărfuri, direct de la locul de depozitare sau la locul la care acestea se afla, prin magazine proprii, licitaţie publică sau în regim de consignaţie, după caz. Vânzarea directa de la locul de depozitare sau de la locul de deţinere se poate face pentru bunurile care necesita condiţii deosebite de păstrare şi paza sau care necesita un spaţiu mare de depozitare, ce nu pot fi asigurate în momentul intrării în proprietatea privată a statului. În acest caz vânzarea se face în sistem angro, cu plata integrală sau în rate. ... (2) Produsele de natura celor supuse marcarii potrivit legii, nemarcate sau cu marcaje false, devenite proprietatea privată a statului prin confiscare, vor purta marcaje speciale, conform reglementărilor legale în materie. ... -------------Alin. (1) al art. 9 a fost modificat de LEGEA nr. 98 din 26 mai 1999, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 248 din 1 iunie 1999; modificat de ORDONANTA nr. 113 din 31 august 2000, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 425 din 1 septembrie 2000. + Articolul 10 (1) În vederea creşterii eficientei activităţii de valorificare a bunurilor intrate în proprietatea privată a statului, autorităţile administraţiei publice locale vor asigura cu prioritate, în limitele disponibilităţilor existente sau create ulterior, la solicitarea scrisă a direcţiilor generale ale finanţelor publice şi controlului financiar de stat judeţene sau a municipiului Bucureşti, spaţiile necesare depozitarii şi valorificării. ... (2) În cadrul direcţiilor generale ale finanţelor publice şi controlului financiar de stat judeţene sau a municipiului Bucureşti vor funcţiona servicii sau birouri specializate pentru desfăşurarea activităţii de valorificare. ... (3) Pentru asigurarea activităţii de valorificare, personalul Ministerului Finanţelor va fi suplimentat, după caz, cu numărul necesar care va fi aprobat prin hotărâre a Guvernului. ... -------------Alin. (2) al art. 10 a fost modificat de ORDONANTA nr. 37 din 30 ianuarie 2000, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 44 din 31 ianuarie 2000. + Articolul 11 (1) În vederea valorificării bunurilor intrate în proprietatea privată a statului se va face evaluarea acestora de către o comisie de evaluare, stabilită prin decizie a directorului general al direcţiei generale a finanţelor publice judeţene sau a municipiului Bucureşti, care va avea următoarea componenta: ... a) directorul general adjunct al direcţiei generale a finanţelor publice judeţene sau a municipiului Bucureşti - şeful comisiei; ... b) şeful serviciului (biroului) pentru valorificarea bunurilor devenite proprietate de stat; ... c) şeful serviciului control investigari, valorificare acţiuni ori o persoană desemnată de acesta din cadrul inspectoratului de concurenta judeţean sau al municipiului Bucureşti; ... d) un reprezentant din partea oficiului pentru protecţia consumatorilor judeţean sau al municipiului Bucureşti; ... e) reprezentantul instituţiei publice care deţine bunurile respective. ... (2) Membrii comisiei de evaluare, precum şi membrii comisiei de distrugere vor primi o indemnizaţie fixa lunară, stabilită prin ordin al ministrului finanţelor publice, care se acoperă din veniturile încasate din valorificarea bunurilor legal confiscate sau intrate, potrivit legii, în proprietatea privată a statului. ... (2^1 ) abrogat. (3) În cazul bunurilor intrate în proprietatea privată a statului, care se valorifica de către administraţiile financiare de sector, comisia de evaluare şi comisia de distrugere se constituie în baza deciziei directorului general al Direcţiei generale a finanţelor publice a municipiului Bucureşti. ... -------------Alin. (1) al art. 11 a fost modificat de ORDONANTA nr. 113 din 31 august 2000, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 425 din 1 septembrie 2000.Alin. (2) al art. 11 a fost abrogat de LEGEA nr. 98 din 26 mai 1999, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 248 din 1 iunie 1999.Art. 11 a fost modificat de ORDONANŢA DE URGENŢĂ nr. 194 din 27 decembrie 2001 publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 849 din 29 decembrie 2001.Alin. (2^1) al art. 11 a fost introdus prin LEGEA nr. 98 din 26 mai 1999, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 248 din 1 iunie 1999; abrogat de ORDONANŢA DE URGENŢĂ nr. 194 din 27 decembrie 2001 publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 849 din 29 decembrie 2001. + Articolul 12 (1) În cazul bunurilor care nu s-au putut valorifica în decurs de 30 de zile de la data punerii în vânzare comisia de evaluare poate proceda la reevaluarea bunurilor. În intervalul de 150 de zile de la data primei reevaluari se pot face mai multe reevaluari succesive, în sensul majorării sau micsorarii preţului bunurilor, în funcţie de decizia comisiei de evaluare. Dacă bunurile respective nu sunt vândute în termen de 150 de zile de la data primei reevaluari se poate proceda la atribuirea gratuita, valorificarea prin unităţile de colectare şi valorificare a deşeurilor, dezmembrarea bunurilor şi valorificarea sau distrugerea componentelor rezultate sau la distrugerea bunurilor, după caz. În acelaşi interval de timp comisia de evaluare va putea decide schimbarea metodei de valorificare în urma unei analize de eficienta. ... (2) Conducătorul organului de valorificare poate decide ca valorificarea bunurilor intrate în proprietatea privată a statului să se facă şi prin intermediul altor organe de valorificare, numai cu acordul prealabil al acestora. ... (3) Bunurile al căror termen de valabilitate expira în cele 180 de zile fără a fi valorificate vor fi distruse sub supravegherea comisiei de distrugere. ... -------------Art. 12 a fost modificat de ORDONANTA nr. 113 din 31 august 2000, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 425 din 1 septembrie 2000. + Capitolul 4 Atribuirea, cu titlu gratuit, a unor categorii de bunuri intrate în proprietatea privată a statului + Articolul 13 (1) Ministerul Finanţelor poate transmite cu titlu gratuit unele bunuri intrate în proprietatea privată a statului unor persoane fizice sau juridice, astfel: ... a) Secretariatul General al Guvernului - autovehicule, ambulante sanitare cu dotări aferente, ambarcatiuni şi motoare atasabile acestora, care vor fi repartizate în administrarea ministerelor, autorităţilor publice centrale şi locale, în limita normativelor de dotare a acestora, cu respectarea procedurilor de declarare şi de evaluare, precum şi unităţilor de cult; ... b) creselor, gradinitelor, căminelor de copii, de bătrâni, cantinelor pentru saraci, azilurilor, spitalelor, şcolilor, instituţiilor de cult, persoanelor cu handicap, Societăţii Naţionale de Cruce Roşie din România, precum şi persoanelor fizice care au avut de suferit de pe urma calamităţilor naturale, la propunerea direcţiilor generale ale finanţelor publice judeţene sau a municipiului Bucureşti, după consultarea autorităţilor administraţiei publice locale ori a serviciilor publice descentralizate ale ministerelor de la nivelul unităţilor administrativ-teritoriale, după caz; ... c) persoanelor fizice sau juridice care pot face dovada ca au calitatea de destinatar al materialelor cu caracter documentar, informaţional, educativ, ştiinţific şi altele asemenea, la solicitarea acestora. ... d) ministerelor, autorităţilor publice centrale şi locale - echipamente de comunicaţie, tehnica de calcul şi birotica, rechizite, bunuri de folosinţă îndelungată, inventar gospodăresc, materiale de întreţinere şi reparaţii, cu respectarea procedurilor de declarare şi evaluare; ... e) persoanelor juridice care nu îndeplinesc condiţia de utilizatori unici, dar au calitatea de destinatari iniţiali, pentru bunurile intrate în proprietatea privată a statului şi care nu pot fi valorificate în condiţiile art. 9 şi 12. ... f) Ministerului Afacerilor Externe, bunuri mobile şi imobile aflate în străinătate, prin hotărâre a Guvernului. ... (2) Repartizarea bunurilor prevăzute la lit. a) se face de către o comisie interministeriala care va funcţiona pe lângă Secretariatul General al Guvernului, constituită prin decizie a primului-ministru, formată din reprezentanţi ai Secretariatului General al Guvernului, Ministerului Finanţelor, Ministerului Industriei şi Comerţului, Ministerului de Interne, Ministerului Apărării Naţionale, Ministerului Justiţiei, Ministerului Transporturilor, Direcţiei Generale a Vamilor şi ai Departamentului pentru Administraţie Publică Locală. ... (3) Ministerul Finanţelor Publice poate atribui, cu titlu gratuit, persoanelor juridice bunuri intrate în proprietatea privată a statului, care au fost achiziţionate din import, în baza unui contract de credit garantat de stat, prin hotărâre a Guvernului. ... -------------Litera a) a alin. (1) a fost modificată de ORDONANTA nr. 37 din 30 ianuarie 2000, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 44 din 31 ianuarie 2000.Litera b) a art. 13 a fost modificată de ORDONANŢA DE URGENŢĂ nr. 38 din 17 noiembrie 1998, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 440 din 19 noiembrie 1998, modificată de ORDONANTA nr. 113 din 31 august 2000, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 425 din 1 septembrie 2000, modificată de ORDONANŢA DE URGENŢĂ nr. 194 din 27 decembrie 2001 publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 849 din 29 decembrie 2001.Litera c) a art. 13 a fost modificată de LEGEA nr. 98 din 26 mai 1999, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 248 din 1 iunie 1999.Literele d) şi e) ale alin. (1) al art. 13 au fost introduse prin ORDONANTA nr. 37 din 30 ianuarie 2000, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 44 din 31 ianuarie 2000.Litera d) a alin. (1) al art. 13 a fost modificată de ORDONANŢA DE URGENŢĂ nr. 194 din 27 decembrie 2001 publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 849 din 29 decembrie 2001.Litera e) a alin. (1) al art. 13 a fost modificată de ORDONANTA nr. 113 din 31 august 2000, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 425 din 1 septembrie 2000.Litera f) a alin. (1) al art. 13 a fost introdusă de ORDONANŢA DE URGENŢĂ nr. 194 din 27 decembrie 2001 publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 849 din 29 decembrie 2001.Alin. (3) al art. 13 a fost introdus prin ORDONANŢA DE URGENŢĂ nr. 194 din 27 decembrie 2001 publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 849 din 29 decembrie 2001. + Articolul 13^1Prin hotărâre a Guvernului, la propunerea Ministerului Finanţelor, bunuri intrate în proprietatea privată a statului, care nu pot fi valorificate în condiţiile prezentei ordonanţe, pot fi atribuite, cu titlu gratuit, persoanelor fizice şi juridice care au calitatea de destinatar.-------------Art. 13^1 a fost introdus prin ORDONANŢA DE URGENŢĂ nr. 38 din 17 noiembrie 1998, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 440 din 19 noiembrie 1998; modificat de Legea nr. 94 din 25 mai 1999 publicată în Monitorul Oficial nr. 248 din 1 iunie 1999. + Capitolul 5 Dispoziţii finale şi tranzitorii + Articolul 14 (1) Veniturile încasate din valorificarea bunurilor prevăzute la art. 1, după deducerea cheltuielilor efectuate în vederea valorificării acestora, se vărsa la bugetul de stat. ... (2) Bunurile confiscate de către organele autorităţii administraţiei publice locale se predau direcţiilor generale ale finanţelor publice judeţene sau a municipiului Bucureşti, iar sumele încasate din valorificarea acestora se fac venit la bugetul local, după deducerea cheltuielilor cu valorificarea efectuate conform legislaţiei în vigoare şi a unui comision de 10% din veniturile încasate. ... (3) În situaţia în care nivelul veniturilor încasate din valorificarea bunurilor intrate în proprietatea privată a statului nu asigura acoperirea cheltuielilor necesare în vederea valorificării acestora, diferenţa va fi acoperită de la bugetul de stat sau din veniturile datorate bugetului local. ... (4) În categoria cheltuielilor efectuate în vederea valorificării bunurilor intrate în proprietatea privată a statului, în condiţiile prezentei ordonanţe, se cuprind cheltuielile efectuate de la preluarea acestora şi până la valorificare, atribuirea cu titlu gratuit sau distrugere. ... -------------Art. 14 a fost modificat de ORDONANTA nr. 37 din 30 ianuarie 2000, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 44 din 31 ianuarie 2000; modificat de ORDONANŢA DE URGENŢĂ nr. 194 din 27 decembrie 2001 publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 849 din 29 decembrie 2001. + Articolul 15*) (1) Nerespectarea obligaţiilor prevăzute de prezenta ordonanţă atrage după sine răspunderea disciplinară, contravenţională, materială sau, după caz, penală, potrivit legii. ... (2) Contravenţiile şi sancţiunile aplicabile se stabilesc prin hotărâre a Guvernului în termen de 60 de zile de la intrarea în vigoare a prezentei ordonanţe. ... -----------*) A se vedea HOTĂRÂREA nr. 219 din 25 martie 1999 publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 143 din 7 aprilie 1999. + Articolul 16*)În termen de 60 de zile de la intrarea în vigoare a prezentei ordonanţe, Ministerul de Interne, Ministerul Finanţelor şi Banca Naţionala a României vor elabora norme de aplicare a acesteia, care vor fi aprobate prin hotărâre a Guvernului.----------A se vedea HOTĂRÂREA nr. 514 din 24 iunie 1999 publicat în MONITORUL OFICIAL nr. 327 din 9 iulie 1999. + Articolul 17Pe data intrării în vigoare a prezentei ordonanţe se abroga:- Decretul nr. 111/1951 privind reglementarea situaţiei bunurilor de orice fel supuse confiscării, confiscate, fără moştenitori sau fără stăpân, precum şi a unor bunuri care nu mai folosesc instituţiilor bugetare, publicat în Buletinul Oficial nr. 81 din 27 iulie 1951;- Hotărârea Guvernului nr. 662/1991 privind modul de valorificare a bunurilor care au devenit proprietate de stat potrivit legii, republicată în Monitorul Oficial al României, Partea I, nr. 362 din 17 decembrie 1997, precum şi orice alte dispoziţii contrare.PRIM-MINISTRURADU VASILEContrasemnează:---------------Ministru de interne,Gavril DejeuMinistrul finanţelor,Daniel DaianuMinistru de stat,ministrul justiţiei,Valeriu StoicaSecretar de stat,şeful Departamentului pentruAdministraţie Publică Locală,Vlad Rosca----------