type: other

text:
Laki tekijänoikeuslain muuttamisesta 446/1995 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
 Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1995 › 446/1995
 muutetaan 8 päivänä heinäkuuta 1961 annetun tekijänoikeuslain (404/61) 1 §:n 1 momentti, 10 §:n 2 momentti, 2 luku, 45―47, 47 a ja 48 §, 49 §:n 2 momentti, 54 §, 56 a §:n 1 momentti, 56 b, 56 d ja 64 §,
 sellaisina kuin niistä ovat 10 §:n 2 momentti, 45―47 ja 48 §, 49 §:n 2 momentti ja 64 § 11 päivänä tammikuuta 1991 annetussa laissa (34/91), 2 luku siihen myöhemmin tehtyine muutoksineen, 47 a § 24 päivänä tammikuuta 1986 annetussa laissa (54/86), 54 § muutettuna viimeksi mainitulla lailla sekä 8 päivänä kesäkuuta 1984 ja 13 päivänä maaliskuuta 1987 annetuilla laeilla (442/84 ja 309/87), 56 a §:n 1 momentti ja 56 b § mainitussa 8 päivänä kesäkuuta 1984 annetussa laissa ja 56 d § 16 päivänä joulukuuta 1994 annetussa laissa (1254/94), sekä
 lisätään lakiin uusi 2 b luku, 40 c § ja sen edelle uusi väliotsikko sekä 46 a ja 49 a §, 52 §:ään uusi 3 momentti, lakiin uusi 52 a ja 54 b §, 63 §:ään, sellaisena kuin se on mainitussa 31 päivänä heinäkuuta 1974 annetussa laissa, uusi 3 ja 4 momentti, sekä lakiin uusi 64 a §, seuraavasti:
 Oikeudesta valokuvaan säädetään lisäksi 49 a §:ssä. Integroidun piirin piirimallin oikeussuojasta säädetään erikseen.
 Tämän luvun säännöksillä ei rajoiteta tekijälle 3 §:n mukaan kuuluvaa oikeutta laajemmin kuin 25 e §:stä johtuu.
 1) arvostelevaan tai tieteelliseen esitykseen; sekä
 2) sanomalehteen tai aikakauskirjaan selostettaessa päiväntapahtumaa, edellyttäen ettei teosta ole valmistettu sanomalehdessä tai aikakauskirjassa toisinnettavaksi.
 Taideteoksen, joka kuuluu kokoelmaan tai pannaan näytteille taikka tarjotaan myytäväksi, saa kuvata luetteloon taikka näyttelyä tai myyntiä koskevaan tiedotukseen.
 Edellä 1 tai 2 momentin nojalla käytetystä teoksesta saadaan ottaa lainauksia 22 §:n mukaisesti.
 Lähettäjäyritys saa, milloin yrityksellä lukuisia tietyn alan suomalaisia tekijöitä edustavan järjestön kanssa tekemänsä sopimuksen nojalla on oikeus lähettää teoksia, myös lähettää sellaisen tekijän saman alan teoksen, jonka tekijää järjestö ei edusta. Mitä tässä momentissa säädetään, ei kuitenkaan koske näytelmäteosta, elokuvateosta eikä muutakaan teosta, jos tekijä on kieltänyt lähettämisen.
 Jos lähettäjäyrityksellä on oikeus lähetyksissään toisintaa teos, yritys saa asetuksessa säädettävin ehdoin ottaa teoksen laitteeseen, jolla se voidaan toisintaa, käytettäväksi omissa lähetyksissään. Oikeudesta saattaa siten laitteeseen otettu teos yleisön saataviin on voimassa, mitä teoksen julkistamisesta muutoin on säädetty.
 25 h §
 Jos opetusministeriön hyväksymä lukuisia suomalaisia tekijöitä edustava järjestö on antanut luvan siihen, että radio- tai televisiolähetykseen sisältyvä teos saadaan sovituilla ehdoilla lähettää edelleen yleisön vastaanotettavaksi samanaikaisesti alkuperäisen lähetyksen kanssa lähetystä muuttamatta, luvan saaja voi luvan mukaisin ehdoin vastaavasti lähettää edelleen sellaisenkin lähetykseen sisältyvän teoksen, jonka tekijää järjestö ei edusta.
 Kaapelilähetystoiminnan harjoittaja ja muu radio- tai televisiolähetyksen edelleen lähettäjä saa lähettää edelleen johtoja pitkin yleisön vastaanotettavaksi kaapelilähetystoiminnasta annetun lain 16 §:ssä (1213/92) tarkoitettuun radio- tai televisiolähetykseen sisältyvän teoksen samanaikaisesti alkuperäisen lähetyksen kanssa lähetystä muuttamatta.
 Tekijällä on edelleen lähettämisestä oikeus korvaukseen. Korvaus voidaan maksaa ainoastaan 25 h §:ssä tarkoitetun järjestön välityksellä. Jollei korvausta vaadita todisteellisesti kolmen vuoden kuluessa sen vuoden päättymisestä, jona oikeus korvaukseen on syntynyt, oikeus korvaukseen raukeaa.
 Tietokoneohjelmia koskevia erityissäännöksiä
 25 j §
 25 k §
 1) nämä toimenpiteet suorittaa lisenssinhaltija tai muu henkilö, jolla on oikeus käyttää ohjelman kappaletta, taikka heidän lukuunsa henkilö, jolla on siihen oikeus;
 2) yhteentoimivuuden saavuttamisen kannalta tarpeellinen tieto ei aikaisemmin ole ollut helposti ja nopeasti 1 kohdassa tarkoitettujen henkilöiden saatavilla; sekä
 3) nämä toimenpiteet rajoittuvat niihin alkuperäisen ohjelman osiin, jotka ovat yhteentoimivuuden saavuttamisen kannalta tarpeen.
 1) käyttää muuhun tarkoitukseen kuin itsenäisesti luodun tietokoneohjelman yhteentoimivuuden aikaansaamiseen;
 2) antaa muille, ellei se ole tarpeen itsenäisesti luodun tietokoneohjelman yhteentoimivuuden kannalta; eikä
 3) käyttää ilmaisumuodoltaan huomattavassa määrin samanlaisen tietokoneohjelman kehittämiseen, valmistamiseen tai markkinoille saattamiseen taikka muuhun tekijänoikeutta loukkaavaan toimeen.
 Mitä 13 §:ssä, 14 §:n 1 momentissa, 25 f §:n 1 momentissa tai 25 h §:n 1 momentissa tarkoitettu järjestö on mahdollisesti määrännyt teoksen kappaleiden valmistamisesta tai sen lähettämisestä suoritettavien korvausten jakamisesta järjestön edustamille tekijöille tai käyttämisestä kyseisten tekijöiden yhteisiä tarkoitusperiä varten, on vastaavasti sovellettava tekijöihin, joita järjestö ei edusta.
 26 i §
 Kuvataiteen teosten ammattimaisesta ja julkisesta jälleenmyynnistä on tekijällä oikeus saada jälleenmyyntikorvauksena 5 prosenttia myydyn teoksen arvonlisäverottomasta myyntihinnasta.
 Oikeus korvaukseen on voimassa tekijänoikeudellisen suoja-ajan. Oikeus on henkilökohtainen ja luovuttamaton. Oikeuteen sovelletaan kuitenkin, mitä 41 §:n 1 momentissa säädetään. Jos tekijältä ei jää oikeudenomistajia, korvaukset käytetään tekijöiden yhteisiin tarkoituksiin.
 26 j §
 Jälleenmyyntikorvauksen perii tekijöitä edustava järjestö, jonka opetusministeriö on tähän tehtävään hyväksynyt määräajaksi, enintään viideksi vuodeksi. Opetusministeriön päätökseen järjestön hyväksymisestä ei saa hakea muutosta valittamalla.
 26 k §
 Oikeus korvaukseen syntyy, kun kuvataiteen teos myydään. Oikeus korvaukseen raukeaa, jollei sitä koskevaa vaatimusta ole todistettavasti esitetty järjestölle kolmen vuoden kuluessa sen kalenterivuoden päättymisestä, jona teoksen jälleenmyynti tapahtui.
 Korvauksen suorittamisesta on vastuussa se, joka harjoittaa 26 i §:ssä tarkoitettua kuvataiteen teosten myyntiä tai välittämistä. Myyjä on velvollinen antamaan vuosittain selvityksen teosten myynneistä 26 j §:ssä tarkoitetulle järjestölle. Myyjä on järjestön vaatiessa velvollinen antamaan järjestölle tilitysten oikeellisuuden tarkistamiseksi tarpeelliset tiedot enintään tilitysvuotta edeltäneeltä kolmelta kalenterivuodelta.
 26 l §
 Lääninhallitus voi järjestön hakemuksesta velvoittaa myyjän täyttämään 26 k §:n 2 momentissa tarkoitetun velvollisuutensa sakon uhalla. Uhkasakon asettamisessa ja maksettavaksi määräämisessä noudatetaan muutoin, mitä uhkasakkolaissa (1113/90) säädetään.
 Lääninhallituksella on oikeus 26 k §:n 2 momentissa tarkoitetun tiedonanto- ja selvitysvelvollisuuden noudattamisen valvomiseksi toimittaa tarkastus. Myyjän on tarkastusta varten päästettävä tarkastuksen suorittaja hallinnassaan oleviin liiketiloihin sekä vaadittaessa esitettävä kirjanpitonsa, liikekirjeenvaihtonsa, korvausvelvollisuuden alaista myyntiä koskevat asiakirjat ja muut asiakirjat, joilla voi olla merkitystä valvonnassa. Tarkastuksen suorittajalla on oikeus ottaa jäljennöksiä tarkastettavista asiakirjoista. Tarkastuksen suorittajalla on oikeus käyttää asiantuntijana perivän järjestön määräämää henkilöä. Lääninhallituksella on oikeus luovuttaa perinnässä tarpeelliset tiedot järjestölle.
 Joka 26 k §:n 2 momentin tai tämän pykälän nojalla on saanut tiedon toisen liiketoimista, ei saa oikeudettomasti käyttää sitä eikä ilmaista sitä muille.
 26 m §
 Tarkempia säännöksiä 26 i―26 l §:n soveltamisesta voidaan antaa asetuksella.
 1) tallentaa laitteelle, jonka avulla esitys voidaan toisintaa; eikä
 2) saattaa yleisön saataviin radion tai television välityksellä taikka suoraan siirtämällä.
 Edellä 1 momentissa mainitulle laitteelle tallennettua esitystä ei taiteilijan suostumuksetta saa kopioida eikä levittää yleisön keskuuteen ennen kuin 50 vuotta on kulunut siitä vuodesta, jona esitys tallennettiin.
 Tässä pykälässä tarkoitettuun esityksen tallentamiseen, kopiointiin, saattamiseen yleisön saataviin ja levittämiseen on vastaavasti sovellettava, mitä 3 §:ssä, 6―8 §:ssä, 11 §:ssä, 12 §:n 1―3 momentissa, 14 §:n 1 momentissa, 15 ja 16 §:ssä, 17 §:n 2 momentissa, 19 §:n 1 ja 2 momentissa, 21, 22, 25 b, 25 d, 25 g―25 i, 26 a―26 h §:ssä, 27 §:n 1 ja 2 momentissa sekä 28, 29, 41 ja 42 §:ssä säädetään. Kuitenkin 19 §:n 1 momenttia on sovellettava ainoastaan, jos tallennettu esitys on esittävän taiteilijan suostumuksella myyty tai muutoin pysyvästi luovutettu Euroopan talousalueella.
 Äänilevyä tai muuta laitetta, jolle on tallennettu ääntä, ei tuottajan suostumuksetta saa kopioida tai levittää yleisön keskuuteen ennen kuin 50 vuotta on kulunut siitä vuodesta, jona tallentaminen tapahtui.
 Menettelyyn, johon 1 momentin mukaan vaaditaan tuottajan suostumus, on vastaavasti sovellettava, mitä 6―8 §:ssä, 12 §:n 1―3 momentissa, 14 §:n 1 momentissa, 15 ja 16 §:ssä, 19 §:n 1 ja 2 momentissa, 22, 25 b, 25 d, 25 g, 26 a―26 h §:ssä, 27 §:n 1 ja 2 momentissa sekä 29 §:ssä säädetään. Kuitenkin 19 §:n 1 momenttia on sovellettava ainoastaan, jos 1 momentissa tarkoitettu laite on tuottajan suostumuksella myyty tai muutoin pysyvästi luovutettu Euroopan talousalueella.
 Filmiä tai muuta laitetta, jolle on tallennettu liikkuvaa kuvaa, ei tuottajan suostumuksetta saa kopioida tai levittää yleisön keskuuteen ennen kuin 50 vuotta on kulunut siitä vuodesta, jona tallentaminen tapahtui.
 Menettelyyn, johon 1 momentin mukaan vaaditaan tuottajan suostumus, on vastaavasti sovellettava, mitä 6―8 §:ssä, 12 §:n 1―3 momentissa, 14 §:n 1 momentissa, 15 ja 16 §:ssä, 19 §:n 1 ja 2 momentissa, 22, 25 b, 25 d, 25 g, 26 a―26 h §:ssä, 27 §:n 1 ja 2 momentissa sekä 29 §:ssä säädetään. Kuitenkin 19 §:n 1 momenttia on sovellettava ainoastaan, jos 1 momentissa tarkoitettu laite on tuottajan suostumuksella myyty tai muutoin pysyvästi luovutettu Euroopan talousalueella.
 Jos 46 §:ssä tarkoitettua laitetta pykälässä mainittuna aikana käytetään radio- tai televisiolähetyksessä tai muussa julkisessa esityksessä, on tuottajalle sekä esittävälle taiteilijalle, jonka esitys on tallennettu laitteelle, suoritettava korvaus. Jos eri taiteiljoita on osallistunut esitykseen, he voivat vain yhdessä toteuttaa oikeutensa. Esittävä taiteilija ja tuottaja voivat toteuttaa oikeutensa vain esittämällä vaatimuksensa samanaikaisesti. Milloin oikeus toteutetaan lukuisia suomalaisia esittäviä taiteilijoita tai tuottajia edustavan järjestön välityksellä, esittävän taiteilijan tai tuottajan oikeus korvaukseen on kuitenkin rauennut, jollei sitä koskevaa vaatimusta ole todistettavasti esitetty järjestölle kolmen vuoden kuluessa sen kalenterivuoden päättymisestä, jonka aikana käyttäminen tapahtui.
 Edellä 1 momentissa tarkoitetuissa tapauksissa on vastaavasti sovellettava 21, 22, 25 b §:n, 27 §:n 1 ja 2 momentin sekä 29 §:n samoin kuin esittävän taiteilijan oikeuden osalta myös 11 §:n 2 momentin sekä 28, 41 ja 42 §:n säännöksiä.
 Jos laitteen käyttäjä ei maksa 1 momentissa tarkoitettua korvausta, jonka suuruudesta tämä on sopinut esittävien taiteilijoiden ja tuottajien kanssa tai jonka suuruus on ratkaistu 54 §:n mukaisessa menettelyssä, voi tuomioistuin asianosaisen vaatimuksesta päättää, että käyttö saa jatkua ainoastaan esittävien taiteilijoiden ja tuottajien luvalla, kunnes korvaus on maksettu.
 Mitä tässä pykälässä säädetään, ei koske 46 a §:ssä tarkoitettua laitetta.
 Jos 46 §:ssä tarkoitettua laitetta on käytetty radio- tai televisiolähetyksessä, joka lähetetään edelleen yleisön vastaanotettavaksi samanaikaisesti ja muuttamattomana, esittävällä taiteilijalla ja laitteen tuottajalla on edelleen lähettämisestä oikeus korvaukseen. Korvaus voidaan maksaa ainoastaan 25 h §:ssä tarkoitetun järjestön välityksellä. Jollei korvausta vaadita todisteellisesti kolmen vuoden kuluessa sen vuoden päättymisestä, jona oikeus korvaukseen on syntynyt, oikeus korvaukseen raukeaa.
 Radio- tai televisiolähetystä ei lähettäjäyrityksen suostumuksetta saa lähettää edelleen tai tallentaa laitteelle, jonka avulla se voidaan toisintaa. Ilman suostumusta ei televisiolähetystä myöskään saa toisintaa tiloissa, joihin yleisöllä on pääsy maksua vastaan.
 Tallennettua lähetystä ei lähettäjäyrityksen suostumuksetta saa kopioida, lähettää uudelleen eikä levittää yleisön keskuuteen ennen kuin 50 vuotta on kulunut siitä vuodesta, jona lähettäminen tapahtui.
 Edellä 1 ja 2 momentissa tarkoitetuissa tapauksissa on vastaavasti sovellettava, mitä 6―8 §:ssä, 12 §:n 1 ja 2 momentissa, 15 §:ssä, 19 §:n 1 momentissa, 21, 22, 25 b, 25 d ja 25 g §:ssä, 27 §:n 1 ja 2 momentissa sekä 29 §:ssä säädetään. Lisäksi lähetyksen edelleen lähettämiseen kaapeleitse sovelletaan vastaavasti, mitä 25 h §:n 1 momentissa ja 25 i §:ssä säädetään, paitsi jos lähetys on peräisin muusta Euroopan talousalueeseen kuuluvasta valtiosta, jolloin näiden säännösten sijasta sovelletaan vastaavasti, mitä 25 h §:n 3 momentissa säädetään. Kuitenkin 19 §:n 1 momenttia on sovellettava ainoastaan, jos tallennettu lähetys on lähettäjäyrityksen suostumuksella myyty tai muutoin pysyvästi luovutettu Euroopan talousalueella.
 Edellä 1 momentissa tarkoitettuun työhön on vastaavasti sovellettava, mitä 9 §:ssä, 12 §:n 1 ja 2 momentissa, 13 §:ssä, 14 §:n 1 ja 3 momentissa sekä 16, 22, 25 c, 25 d ja 40 b §:ssä säädetään. Jos sellainen työ tai sen osa on tekijänoikeuden kohteena, voidaan siihen oikeuteen nojata.
 1) valmistamalla siitä kappaleita; sekä
 2) näyttämällä sitä julkisesti.
 Tässä pykälässä tarkoitettuihin valokuviin sovelletaan vastaavasti, mitä 2 §:n 2 momentissa, 3 §:n 1 ja 2 momentissa, 7―9 ja 11 §:ssä, 12 §:n 1 ja 2 momentissa, 13 §:ssä, 14 §:n 1 ja 3 momentissa, 15, 16, 18, 20, 22 ja 25 §:ssä, 25 a §:n 1 ja 2 momentissa, 25 b, 25 d, 25 f― 25 i, 26, 26 a―26 h, 27―29, 39, 40, 40 c sekä 41 ja 42 §:ssä säädetään. Jos valokuva on tekijänoikeuden kohteena, voidaan siihen oikeuteen nojata.
 Sen, joka valmistaa tai levittää yleisön keskuuteen taideteoksen jäljennöksen, on merkittävä jäljennös siten, että se ei ole sekoitettavissa alkuperäisteokseen.
 1) tekijän taiteellisen työn kannalta; tai
 2) hänen 2 §:ssä tarkoitettujen taloudellisten oikeuksiensa toteuttamiseksi.
 Edellä 1 momentin 2 kohdassa tarkoitettuun oikeuteen sovelletaan, mitä 41 §:ssä säädetään.
 1) 18 §:n 2 momentissa, 19 §:n 4 momentissa, 25 i §:ssä, 47 §:n 1 momentissa tai 47 a §:ssä tarkoitetusta korvauksesta;
 2) 13 §:ssä tarkoitetun luvan myöntämisestä ja sen ehdoista, jos asia koskee kappaleiden valmistamista opetustoiminnassa käytettäväksi;
 3) 14 §:n 1 momentissa tarkoitetun luvan myöntämisestä ja sen ehdoista, jos asia koskee opetustarkoituksessa valmistettuun ja lähetettyyn ohjelmaan sisältyvän teoksen kappaleiden valmistamista;
 4) 25 h §:n 1 momentissa tarkoitetun luvan myöntämisestä ja sen ehdoista; tai
 5) radio- tai televisiolähetyksen samanaikaista ja muuttamatonta edelleen lähettämistä kaapeleitse koskevan 25 h §:n 2 momentissa tai 48 §:n 1 momentissa tarkoitetun luvan myöntämisestä ja sen ehdoista, jos lähetys on peräisin muusta Euroopan talousalueeseen kuuluvasta valtiosta. Lupa voidaan myöntää, jos lähettäjäyritys kieltää edelleen lähettämisen kaapeleitse ilman perusteltua syytä tai asettaa sille kohtuuttomia ehtoja.
 Tämän pykälän nojalla annetulla luvalla on sama vaikutus kuin 13 §:ssä, 14 §:n 1 momentissa, 25 h §:n 1 tai 2 momentissa taikka 48 §:n 1 momentissa tarkoitetulla luvalla.
 Jos asianosainen kieltäytyy 1 momentissa tarkoitetun asian ratkaisemisesta välimiesmenettelyssä, asia voidaan asianosaisen hakemuksesta saattaa tuomioistuimen ratkaistavaksi. Toimivaltainen tuomioistuin 1 momentissa tarkoitetuissa asioissa on Helsingin käräjäoikeus. Jos tuomioistuin on myöntänyt 1 momentin 2―4 kohdassa tarkoitetussa asiassa luvan ja päätökseen haetaan muutosta, ovat lupa ja sen ehdot voimassa väliaikaisesti, kunnes asia on lopullisesti ratkaistu tai ylempi tuomioistuin muutoksenhaun johdosta toisin määrää.
 54 b §
 Jos on vaara, että 47 §:ssä tarkoitettua korvausta ei kyetä suorittamaan korvaukseen oikeutetulle, tuomioistuin voi tämän vaatimuksesta kieltää 46 §:ssä tarkoitettujen laitteiden käyttäjää käyttämästä näitä laitteita, kunnes hän asettaa hyväksyttävän vakuuden korvausten maksamisesta tai tuomioistuin asianosaisten vaatimuksesta toisin määrää. Asiassa noudatetaan soveltuvin osin oikeudenkäymiskaaren 7 luvun 4, 5, 7, 8, 11 ja 14 §:n säännöksiä.
 56 a §
 1) tahallaan tai törkeästä varomattomuudesta rikkoo tässä laissa tekijänoikeuden suojaksi annettua säännöstä taikka toimii vastoin 41 §:n 2 momentin nojalla annettua määräystä, 51 tai 52 §:n säännöstä, 53 §:n 1 momentissa tai 54 b §:ssä tarkoitettua kieltoa; taikka
 2) tuo maahan yleisön keskuuteen levitettäväksi teoksen kappaleen, jonka hän tietää tai jota hänellä on perustellusti syytä epäillä valmistetuksi maan ulkopuolella sellaisissa olosuhteissa, että valmistaminen Suomessa olisi ollut rangaistavaa tämän lain mukaan,
 on tuomittava, jollei teko ole 56 §:n mukaan rangaistava, tekijänoikeusrikkomuksesta sakkoon tai vankeuteen enintään kuudeksi kuukaudeksi.
 56 b §
 Joka tahallaan rikkoo 26 d §:n 3 momentin tai 26 l §:n 4 momentin säännöstä, on tuomittava tekijänoikeuslaissa säädetyn salassapitovelvollisuuden rikkomisesta sakkoon tai vankeuteen enintään kuudeksi kuukaudeksi, jollei teosta ole muualla laissa säädetty ankarampaa rangaistusta.
 56 d §
 Joka tahallaan tai törkeästä huolimattomuudesta rikkoo 26 d §:n 2 momentin säännöstä tai 26 k §:n 2 momentissa säädettyä selvitys- tai tiedonantovelvollisuutta, on tuomittava tekijänoikeuslaissa säädetyn selvitysvelvollisuuden rikkomisesta sakkoon, jollei teosta ole muualla laissa säädetty ankarampaa rangaistusta.
 Edellä 2 b luvussa olevia säännöksiä sovelletaan, jos teoksen tekijä on Euroopan talousalueeseen kuuluvan valtion kansalainen tai jos hänellä on vakinainen asuinpaikka tällaisessa valtiossa.
 Edellä 51―53 §:ssä olevia säännöksiä sovelletaan siitä riippumatta, kuka on luonut teoksen ja missä se on julkaistu.
 Edellä 45 §:ssä olevia säännöksiä sovelletaan, jos:
 1) esitys tapahtuu Suomessa;
 2) esitys on tallennettu 2 momentissa tarkoitetulle laitteelle; tai
 3) esitys, jota ei ole tallennettu äänitteelle, sisältyy 6 momentissa tarkoitettuun lähetykseen.
 Edellä 46 §:ssä olevia säännöksiä sovelletaan laitteeseen, jonka ääni on tallennettu laitteelle Suomessa.
 Edellä 46 a §:ssä olevia säännöksiä sovelletaan laitteeseen, jonka liikkuva kuva on tallennettu laitteelle Suomessa.
 Edellä 47 §:ssä olevia säännöksiä sovelletaan Suomessa tapahtuvaan radio- ja televisiolähetykseen ja Suomessa tapahtuvaan muuhun julkiseen esittämiseen, jos lähetyksessä tai esityksessä käytetään 2 momentissa tarkoitettua laitetta.
 Edellä 47 a §:ssä olevia säännöksiä sovelletaan kaikkiin radio- ja televisiolähetyksiin ja Suomessa tapahtuvaan edelleen lähettämiseen, jos lähetyksessä käytetään 2 momentissa tarkoitettua laitetta.
 Edellä 48 §:ssä olevia säännöksiä sovelletaan:
 1) Suomessa tapahtuvaan radio- ja televisiolähetykseen; sekä
 2) muualla tapahtuvaan radio- ja televisiolähetykseen, jos lähettäjän päätoimipaikka on Suomessa.
 Edellä 49 §:ssä olevia säännöksiä sovelletaan työhön, joka ensiksi on julkaistu Suomessa.
 Mitä 63 §:n 1 momentin 1, 2 ja 5 kohdassa säädetään teoksesta, sovelletaan vastaavasti 49 a §:ssä tarkoitettuun valokuvaan.
 Edellä 50 §:ssä olevia säännöksiä sovelletaan sanomalehtitiedotukseen, joka on vastaanotettu Suomessa.
 64 a §
 Kun tämän lain mukaan suojattua teosta kuljettavat yleisön vastaanotettavaksi tarkoitetut ohjelmasignaalit saatetaan Suomessa lähettäjäyrityksen valvonnassa ja vastuulla satelliittiin johtavaan ja maata kohti palaavaan katkeamattomaan välitysketjuun, sovelletaan tähän satelliittivälitykseen yleisölle 2 §:n säännöksiä yleisön saataviin saattamisesta ja muita tämän lain radio- ja televisiolähetyksiä koskevia säännöksiä.
 1) signaalit lähetetään kohti satelliittia Suomessa sijaitsevalta lähetysasemalta tai
 2) tapauksessa, jossa ei käytetä Suomessa sijaitsevaa lähetysasemaa, Suomeen sijoittautunut lähettäjäyritys on antanut välityksen toisten tehtäväksi,
 katsotaan satelliittivälityksen yleisölle tapahtuvan Suomessa. Siihen sovelletaan 2 §:n säännöksiä yleisön saataviin saattamisesta ja muita tämän lain radio- ja televisiolähetyksiä koskevia säännöksiä.
 Tätä lakia sovelletaan myös sellaisiin teoksiin sekä 45, 46, 48 ja 49 a §:ssä tarkoitettuihin suojan kohteisiin, jotka on luotu, tallennettu tai valmistettu ennen tämän lain voimaantuloa ja jotka ovat edelleen suojattuja. Ennen tämän lain voimaantuloa tehtyihin toimiin ja hankittuihin oikeuksiin sovelletaan kuitenkin tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.
 Tämän lain 25 f §:n ja 64 a §:n säännöksiä sovelletaan ennen lain voimaantuloa teosten ja esitysten yleisradioinnista satelliitin välityksellä tehtyihin sopimuksiin 1 päivästä tammikuuta 2000.
 HE 287/94
 SiVM 31/94
 Neuvoston direktiivi 92/100/ETY; EYVL N:o L 346, 27.11.1992, s. 61;
 neuvoston direktiivi 93/83/ETY; EYVL N:o L 248, 6.10.1993, s.15
 1 §10 §2 luku - Tekijänoikeuden rajoitukset11 §12 §13 §14 §15 §16 §17 §18 §19 §20 §21 §22 §23 §24 §25 §25 a §25 b §25 c §25 d §25 e §25 f §25 g §25 h §25 i §25 j §25 k §26 §2 b luku - Jälleenmyyntikorvaus26 i §26 j §26 k §26 l §26 m §40 c §45 §46 §46 a §47 §47 a §48 §49 §49 a §52 §52 a §54 §54 b §56 a §56 b §56 d §63 §64 §64 a §


type: wikipedia

text:
Stoletja: 6. stoletje pr. n. št. - 5. stoletje pr. n. št. - 4. stoletje pr. n. št.
 Desetletja: 460. pr. n. št. 450. pr. n. št. 440. pr. n. št. 430. pr. n. št. 420. pr. n. št. - 410. pr. n. št. - 400. pr. n. št. 390. pr. n. št. 380. pr. n. št. 370. pr. n. št. 360. pr. n. št.
 Leta: 412 pr. n. št. 411 pr. n. št. 410 pr. n. št. 409 pr. n. št. 408 pr. n. št. - 407 pr. n. št. - 406 pr. n. št. 405 pr. n. št. 404 pr. n. št. 403 pr. n. št. 402 pr. n. št.
 Dogodki
 - bitka pri Notiju.
 Rojstva
 Smrti


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 21.3.2009
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 C 69/19
 Valitus, jonka Powerserv Personalservice GmbH, aiemmin Manpower Personalservice GmbH, on tehnyt 16.12.2008 ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen (viides jaosto) asiassa T-405/05, Powerserv Personalservice GmbH v. sisämarkkinoiden harmonisointivirasto (tavaramerkit ja mallit), 15.10.2008 antamasta tuomiosta
 (Asia C-553/08 P)
 (2009/C 69/35)
 Oikeudenkäyntikieli: saksa
 Asianosaiset
 Valittaja: Powerserv Personalservice GmbH, aiemmin Manpower Personalservice GmbH (edustaja: asianajaja B. Kuchar)
 Muu osapuoli: sisämarkkinoiden harmonisointivirasto (tavaramerkit ja mallit), Manpower Inc.
 Vaatimukset
 —
 yhteisöjen tuomioistuimen on kumottava ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen asiassa T-405/05 15.10.2008 antama valituksenalainen tuomio ja julistettava yhteisön tavaramerkki 76059 kaikkien tavaroiden ja palveluiden osalta mitättömäksi
 —
 ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen asiassa T-405/05 15.10.2008 antama valituksenalainen tuomio on kumottava siltä osin kuin se koskee vaadittua yhteisön tavaramerkin 76059 erottamiskykyä, jota ei ole osoitettu, ja asia on palautettava ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen käsiteltäväksi
 —
 yhteisöjen tuomioistuimen on joka tapauksessa velvoitettava SMHV ja yhteisön tavaramerkin haltija vastaamaan omista oikeudenkäyntikuluistaan ja korvaamaan valittajan kulut siltä osin kuin on kyse SMHV:n valituslautakunnassa, ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa ja yhteisöjen tuomioistuimessa käydyistä menettelyistä.
 Oikeudelliset perusteet ja pääasialliset perustelut
 Tämä valitus koskee ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomiota, jolla hylättiin valittajan kanne, joka koski sisämarkkinoiden harmonisointiviraston (SMVH) neljännen valituslautakunnan 22.7.2005 tekemän sellaisen päätöksen kumoamista, joka koski yhteisön tavaramerkin ”MANPOWER” julistamista mitättömäksi. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin katsoi, että yhteisön tavaramerkki ”MANPOWER” kuvailee kyseessä olevia tavaroita ja palveluita vain Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Irlannissa, Saksassa ja Itävallassa ja vahvisti valituslautakunnan päätöksen, jonka mukaan kyseessä oleva tavaramerkki oli tullut niissä jäsenvaltioissa, joissa se on kuvaileva, käytön perusteella erottamiskykyiseksi.
 Valittaja vetoaa valitusperusteinaan yhteisön tavaramerkistä 20.12.1993 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 40/94 51 artiklan 1 kohdan a alakohdan ja 51 artiklan 2 kohdan, kun niitä luetaan yhdessä kyseisen asetuksen 7 artiklan 1 kohdan c alakohdan ja 7 artiklan 3 kohdan kanssa, rikkomiseen.
 Toisin kuin ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin katsoi, merkki ”MANPOWER” — kuten SMHV:n valituslautakunta oikein katsoi — on myös Hollannissa, Ruotsissa, Tanskassa ja Suomessa sekä kaikissa muissa jäsenvaltioissa, jotka kuuluivat yhteisöön ennen 1.5.2004, kuvaileva. Jos ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin olisi ottanut huomioon sen tosiasian, että Euroopan komission tilaston mukaan 47 prosenttia kyseessä olevista henkilöistä yhteisössä puhuvat englantia, olisi sen pitänyt päätellä, että sanamerkki ”MANPOWER” on Saksan ja Itävallan lisäksi myös muissa EU:n jäsenvaltioissa, etenkin Hollannissa, Ruotsissa, Suomessa ja Tanskassa, kuvaileva. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin ei ota myös muiden, yhteisöön ennen 1.5.2004 kuuluneiden valtioiden osalta huomioon, että huomattavalla osalla väestöstä on pakollisen kouluopetuksen vuoksi kaikissa näissä jäsenvaltioissa riittävä englannin kielitaito, jotta he voivat ymmärtää perussanaston, kuten ”MAN” ja ”POWER”, merkityksen ja siten myös katsoa sanan ”MANPOWER” olevan kuvaileva tavaramerkin haltijan tavaroiden ja palveluiden osalta. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin ei kuitenkaan ainoastaan jätä perustelematta sitä, miksi väestöllä Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin ulkopuolella ei katsottaisi olevan edes englannin kielen perustaitoja, vaan tämä on myös ristiriidassa sen oman tähänastisen oikeuskäytännön kanssa, jonka mukaan väestöllä Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin ulkopuolella katsotaan olevan tietty englannin kielen perustaito tavaramerkin käsittämiseksi.
 Käytön perusteella saavutettua erottamiskykyä koskevien todisteiden osalta ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin teki oikeudellisen virheen siltä osin kuin se laajensi kohdeyleisöä verrattuna valituslautakunnan päätökseen, ilman että se olisi arvioinut uudelleen todisteita, jotka esitettiin vaaditusta erottamiskyvystä. Vaikka voidaan yhtyä ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen käsitykseen siitä, että todisteita tavaramerkin tunnettuudesta vaadittiin ainoastaan Yhdistyneen kuningaskunnan, Irlannin, Saksan ja Itävallan osalta, kyseisen tuomioistuimen olisi laajennetun kohdeyleisön johdosta pitänyt kumota valituslautakunnan päätös tältä osin ja palauttaa asia valituslautakunnan käsiteltäväksi. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin vahvisti lisäksi virheellisesti valituslautakunnan käsityksen kyseessä olevan sanamerkin mahdollisen tunnettuuden ”Spillover-effektistä” Yhdistyneestä kuningaskunnasta Irlantiin, vaikka sen perusteella, että tietty tavaramerkki on tunnettu tietyssä jäsenvaltiossa, ei voida olettaa, että tavaramerkki olisi tunnettu toisessa jäsenvaltiossa, eikä tietyn tavaran tai palvelun tunnettuuden perusteella voida katsoa, että muut tavarat tai palvelut ovat tällaisia.


type: contracts

text:
 Avviż Legali Importanti
 |
 22009A0520(01)
 Protokoll mal-Ftehim bejn il-Komunità Ewropea u l-Istati Membri tagħha, min-naħa l-waħda, u l-Konfederazzjoni Żvizzera, min-naħa l-oħra, dwar il-moviment ħieles tal-persuni, rigward il-parteċipazzjoni, bħala partijiet kontraenti, tar-Repubblika tal-Bulgarija u tar-Rumanija wara l-adeżjoni tagħhom mal-Unjoni Ewropea
 Official Journal L 124 , 20/05/2009 P. 0053 - 0062
 Protokollmal-Ftehim bejn il-Komunità Ewropea u l-Istati Membri tagħha, min-naħa l-waħda, u l-Konfederazzjoni Żvizzera, min-naħa l-oħra, dwar il-moviment ħieles tal-persuni, rigward il-parteċipazzjoni, bħala partijiet kontraenti, tar-Repubblika tal-Bulgarija u tar-Rumanija wara l-adeżjoni tagħhom mal-Unjoni EwropeaIl-KOMUNITÀ EWROPEA,irrappreżentata mill-Kunsill tal-Unjoni Ewropea, uIR-RENJU TAL-BELĠJU,IR-REPUBBLIKA TAL-BULGARIJA,IR-REPUBBLIKA ĊEKA,IR-RENJU TAD-DANIMARKA,IR-REPUBBLIKA FEDERALI TAL-ĠERMANJA,IR-REPUBBLIKA TAL-ESTONJA,L-IRLANDA,IR-REPUBBLIKA ELLENIKA,IR-RENJU TA’ SPANJA,IR-REPUBBLIKA FRANĊIŻA,IR-REPUBBLIKA TALJANA,IR-REPUBBLIKA TA’ ĊIPRU,IR-REPUBBLIKA TAL-LATVJA,IR-REPUBBLIKA TAL-LITWANJA,IL-GRAN DUKAT TAL-LUSSEMBURGU,IR-REPUBBLIKA TAL-UNGERIJA,MALTA,IR-RENJU TAL-OLANDA,IR-REPUBBLIKA TAL-AWSTRIJA,IR-REPUBBLIKA TAL-POLONJA,IR-REPUBBLIKA PORTUGIŻA,IR-RUMANIJA,IR-REPUBBLIKA TAS-SLOVENJA,IR-REPUBBLIKA SLOVAKKA,IR-REPUBBLIKA TAL-FINLANDJA,IR-RENJU TAl-IŻVEZJA,IR-RENJU UNIT TAL-GRAN BRITTANJA U L-IRLANDA TA’ FUQ,minn hawn ‘il quddiem "l-Istati Membri", irrappreżentati wkoll mill-Kunsill tal-Unjoni Ewropea,min-naħa l-waħda, uL-KONFEDERAZZJONI ŻVIZZERA, minn hawn ‘il quddiem "l-Iżvizzera",min-naħa l-oħra,minn hawn il quddiem "il-Partijiet Kontraenti",WARA LI KKUNSIDRAW il-Ftehim tal- 21 ta’ Ġunju 1999 bejn il-Komunità Ewropea u l-Istati Membri tagħha, min-naħa l-waħda, u l-Konfederazzjoni Żvizzera min-naħa l-oħra, dwar il-moviment ħieles ta’ persuni (minn hawn il-quddiem "il-Ftehim"), li daħal fis-seħħ fl- 1 ta’ Ġunju 2002;WARA LI KKUNSIDRAW il-Protokoll tas- 26 ta’ Ottubru 2004 mal-Ftehim tal- 21 ta’ Ġunju 1999 bejn il-Komunità Ewropea u l-Istati Membri tagħha, min-naħa l-waħda, u l-Konfederazzjoni Żvizzera, min-naħa l-oħra, dwar il-moviment ħieles tal-persuni rigward il-parteċipazzjoni, bħala partijiet kontraenti, tar-Repubblika Ċeka, ir-Repubblika tal-Estonja, ir-Repubblika ta’ Ċipru, ir-Repubblika tal-Latvja. ir-Repubblika tal-Litwanja, ir-Repubblika tal-Ungerija, ir-Repubblika ta’ Malta, ir-Repubblika tal-Polonja, ir-Repubblika tas-Slovenja u r-Repubblika Slovakka wara l-adeżjoni tagħhom mal-Unjoni Ewropea (minn hawn ‘il quddiem "il-Protokoll tal-2004"), li daħal fis-seħħ fl- 1 ta’ April 2006;WARA LI KKUNSIDRAW l-adeżjoni tar-Repubblika tal-Bulgarija u tar-Rumanija (minn issa il quddiem "l-Istati Membri l-ġodda") mal-Unjoni Ewropea fl- 1 ta’ Jannar 2007;BILLI l-Istati Membri l-ġodda ser isiru Partijiet Kontraenti għall-Ftehim;WARA LI KKUNSIDRAW li l-Att tal-Adeżjoni jagħti lill-Kunsill tal-Unjoni Ewropea il-poter li jikkonkludi f’isem l-Istati Membri tal-Unjoni Ewropea protokoll dwar l-adeżjoni tal-Istati Membri l-ġodda għall-Ftehim;FTIEHMU KIF ĠEJ:Artikolu 11. L-Istati Membri l-ġodda b’dan isiru Partijiet Kontraenti għall-Ftehim.2. Mid-dħul fis-seħħ ta’ dan il-Protokoll, id-dispożizzjonijiet tal-Ftehim għandhom jorbtu lill-Istati Membri l-ġodda bħalma jorbtu lill-Partijiet Kontraenti għall-Ftehim taħt it-termini u l-kondizzjonijiet stipulati f’dan il-Protokoll.Artikolu 2Fit-test prinċipali tal-Ftehim u fl-Anness I tiegħu għandhom isiru l-adattamenti li ġejjin:(1) Il-lista tal-Partijiet Kontraenti għall-Ftehim għandha tinbidel b’dan li ġej:"IL-KOMUNITà EWROPEA,IR-RENJU TAL-BELĠJU,IR-REPUBBLIKA TAL-BULGARIJA,IR-REPUBBLIKA ĊEKA,IR-RENJU TAD-DANIMARKA,IR-REPUBBLIKA FEDERALI TAL-ĠERMANJA,IR-REPUBBLIKA TAL-ESTONJA,L-IRLANDA,IR-REPUBBLIKA ELLENIKA,IR-RENJU TA’ SPANJA,IR-REPUBBLIKA FRANĊIŻA,IR-REPUBBLIKA TALJANA,IR-REPUBBLIKA TA’ ĊIPRU,IR-REPUBBLIKA TAL-LATVJA,IR-REPUBBLIKA TAL-LITWANJA,IL-GRAN DUKAT TAL-LUSSEMBURGU,IR-REPUBBLIKA TAL-UNGERIJA,MALTA,IR-RENJU TAL-OLANDA,IR-REPUBBLIKA TAL-AWSTRIJA,IR-REPUBBLIKA TAL-POLONJA,IR-REPUBBLIKA PORTUGIŻA,IR-RUMANIJA,IR-REPUBBLIKA TAS-SLOVENJA,IR-REPUBBLIKA SLOVAKKA,IR-REPUBBLIKA TAL-FINLANDJA,IR-RENJU TAL-IŻVEZJA,IR-RENJU UNIT TAL-GRAN BRITTANJA U L-IRLANDA TA’ FUQ,min-naħa l-waħda,uL-KONFEDERAZZJONI ŻVIZZERA,min-naħa l-oħra,"(2) L-Artikolu 10 tal-Ftehim għandu jiġi emendat kif ġej:(a) il-paragrafi li ġejjin għandhom jiżdiedu wara l-paragrafu 1a:"1b. L-Iżvizzera tista’ żżomm, sa sentejn wara d-dħul fis-seħħ ta’ dan il-Protokoll ma’ dan il-Ftehim rigward il-parteċipazzjoni, bħala Partijiet Kontraenti, tar-Repubblika tal-Bulgarija u tar-Rumanija, limiti kwantitattivi fir-rigward ta’ aċċess minn ħaddiema impjegati fl-Iżvizzera u għal persuni li jaħdmu għal rashom li huma ċittadini tar-Repubblika tal-Bulgarija u tar-Rumanija għaż-żewġ kategoriji ta’ residenza li ġejjin: residenza għal perijodu ta’ aktar minn erba’ xhur u inqas minn sena u residenza għal perijodu ugwali għal, jew aktar minn, sena. M’għandu jkun hemm l-ebda restrizzjoni kwantitattiva fuq residenza għal inqas minn erba’ xhur.Qabel it-tmiem tal-perijodu tranżitorju imsemmi hawn fuq, il-Kumitat Konġunt għandu jirrevedi l-funzjonament tal-perijodu tranżitorju applikat lil ċittadini tal-Istati Membri l-ġodda fuq il-bażi ta’ rapport mill-Iżvizzera. Hekk kif ir-reviżjoni titlesta, u mhux aktar tard mit-tmiem tal-perijodu imsemmi hawn fuq, l-Iżvizzera għandha tinnotifika lill-Kumitat Konġunt jekk hijiex se tkompli tapplika l-limiti kwantitattivi lil ħaddiema impjegati fl-Iżvizzera. L-Iżvizzera tista’ tkompli tapplika dawn il-miżuri sa ħames snin wara d-dħul fis-seħħ tal-Protokoll imsemmi qabel. Fin-nuqqas ta’ din in-notifika, il-perijodu tranżitorju għandu jiskadi fl-aħħar tal-perijodu ta’ sentejn speċifikat fl-ewwel subparagrafu.Fl-aħħar tal-perijodu tranżitorju definit f’dan il-paragrafu, il-limiti kwantitattivi kollha applikabbli għaċ-ċittadini tar-Repubblika tal-Bulgarija u tar-Rumanija għandhom jiġu aboliti. Dawn l-Istati Membri għandhom id-dritt li jintroduċu l-istess limitazzjonijiet kwantitattivi għal ċittadini Żvizzeri għall-istess perijodi."(b) il-paragrafu li ġej għandu jiżdied wara l-paragrafu 2a:"2b. L-Iżvizzera u r-Repubblika tal-Bulgarija u r-Rumanija jistgħu jżommu, sa sentejn wara d-dħul fis-seħħ tal-Protokoll ma’ dan il-Ftehim rigward il-parteċipazzjoni, bħala Partijiet Kontraenti, tar-Repubblika tal-Bulgarija u tar-Rumanija, għal ħaddiema ta’ waħda minn dawn il-Partijiet Kontraenti impjegati fit-territorju tagħhom il-kontrolli fuq il-prijorità ta’ ħaddiema integrati fis-suq tax-xogħol regolari u s-salarju u l-kondizzjonijiet tax-xogħol applikabbli għal ċittadini tal-Parti Kontraenti l-oħra ikkonċernata. L-istess kontrolli jistgħu jinżammu għal persuni li jipprovdu servizzi, kif imsemmi fl-Artikolu 5(1) ta’ dan il-Ftehim, fl-erba’ setturi li ġejjin: Attivitajiet ta’ servizzi ortikulturali; Kostruzzjoni, inklużi fergħat relatati; Attivitajiet ta’ sigurtà; Tindif industrijali (Kodiċi NACE [*] 01.41; 45.1 sa 4; 74.60; 74.70 rispettivament). L-Iżvizzera għandha, matul il-perijodi tranżitorju imsemmija f’paragrafi 1b, 2b, 3b u 4c, tagħti preferenza lil ħaddiema li huma ċittadini tal-Istati Membri l-ġodda fuq ħaddiema ta’ pajjiżi li mhumiex fl-UE u pajjiżi li mhumiex fl-EFTA rigward aċċess għas-suq tax-xogħol tagħha. Il-kontrolli fuq il-prijorità ta’ ħaddiema integrati fis-suq tax-xogħol regolari m’għandhomx japplikaw għall-provvedituri tas-servizzi liberalizzati minn ftehim speċifiku bejn il-Partijiet Kontraenti dwar il-provvista ta’ servizzi (inkluż il-Ftehim dwar ċerti aspetti ta’ akkwist tal-gvern safejn ikopri l-provvista ta’ servizzi). Għall-istess perijodu, ir-rekwiżiti tal-kwalifiki jistgħu jinżammu għal permessi tar-residenza ta’ inqas minn erba’ xhur [**] u għal persuni li jipprovdu servizzi, kif imsemmi fl-Artikolu 5(1) ta’ dan il-Ftehim, fl-erba’ setturi imsemmija hawn fuq.Fi żmien sentejn mid-dħul fis-seħħ tal-Protokoll ma’ dan il-Ftehim rigward il-parteċipazzjoni, bħala Partijiet Kontraenti, tar-Repubblika tal-Bulgarija u tar-Rumanija, il-Kumitat Konġunt għandu jirrevedi l-funzjonament tal-miżuri tranżitorji li jinsabu f’dan il-paragrafu fuq il-bażi ta’ rapport imħejji minn kull waħda mill-Partijiet Kontraenti li qed timplimentahom. Hekk kif ir-reviżjoni titlesta, u mhux aktar tard minn sentejn wara d-dħul fis-seħħ tal-Protokoll imsemmi qabel, il-Parti Kontraenti li tkun implimentat il-miżuri tranżitorji li jinsabu f’dan il-paragrafu, u li tkun innotifikat lill-Kumitat Konġunt bl-intenzjoni tagħha li tkompli tapplika dawn il-miżuri tranżitorji, tista’ tkompli tagħmel dan sa ħames snin wara d-dħul fis-seħħ tal-Protokoll imsemmi qabel. Fin-nuqqas ta’ din in-notifika, il-perijodu tranżitorju se jiskadi fl-aħħar tal-perijodu ta’ sentejn speċifikat fl-ewwel subparagrafu.Fl-aħħar tal-perijodu tranżitorju definit f’dan il-paragrafu, ir-restrizzjonijiet kollha imsemmija hawn fuq f’dan il-paragrafu għandhom jiġu aboliti.(ċ) il-paragrafu li ġej għandu jiżdied wara l-paragrafu 3a:"3b. Mad-dħul fis-seħħ tal-Protokoll ma’ dan il-Ftehim rigward il-parteċipazzjoni, bħala Partijiet Kontraenti, tar-Repubblika tal-Bulgarija u tar-Rumanija u sa tmiem il-perijodu deskritt fil-paragrafu 1b, l-Iżvizzera għandha tirriserva fuq bażi annwali (pro rata temporis), fil-kwota ġenerali tagħha għall-pajjiżi terzi, għal ħaddiema impjegati fl-Iżvizzera u għal persuni li jaħdmu għal rashom li huma ċittadini ta’ dawn l-Istati Membri l-ġodda numru minimu ta’ permessi tar-residenzi ġodda [***] skont l-iskeda li ġejja:Perijodu ta’ żmien | Numru ta’ permessi għal perijodu ugwali għal jew aktar minn sena | Numru ta’ permessi għal perijodu ta’ aktar minn erba’ xhur u inqas minn sena |Sal-aħħar tal-ewwel sena | 362 | 3620 |Sal-aħħar tat-tieni sena | 523 | 4987 |Sal-aħħar tat-tielet sena | 684 | 6355 |Sal-aħħar tar-raba’ sena | 885 | 7722 |Sal-aħħar tal-ħames sena | 1046 | 9090 |(d) il-paragrafu li ġej għandu jiżdied wara l-paragrafu 4b:"4c. Fl-aħħar tal-perijodu deskritt fil-paragrafu 1b u f’dan il-paragrafu u sa għaxar snin wara d-dħul fis-seħħ tal-Protokoll ma’ dan il-Ftehim rigward il-parteċipazzjoni, bħala Partijiet Kontraenti, tar-Repubblika tal-Bulgarija u tar-Rumanija, id-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 10(4) ta’ dan il-Ftehim għandhom japplikaw għal ċittadini ta’ dawn l-Istati Membri l-ġodda.F’każ ta’ disturbi serji tas-suq tax-xogħol tagħha jew ta’ theddida tagħhom, l-Iżvizzera u kull wieħed mill-Istati Membri l-ġodda li jkun implimenta l-miżuri tranżitorji għandhom jinnotifikaw dawn iċ-ċirkostanzi lill-Kumitat Konġunt qabel it-tmiem tal-perijodu tranżitorju ta’ ħames snin speċifikat fil-paragrafu 2b(2). F’dan il-każ, il-pajjiż li qed jinnotifika jista’ jkompli japplika għall-ħaddiema impjegati fit-territorju tiegħu stess il-miżuri deskritti fil-paragrafi 1b, 2b u 3b sa seba’ snin wara d-dħul fis-seħħ tal-Protokoll imsemmi qabel. F’dan il-każ, in-numru annwali ta’ permessi tar-residenza imsemmija fil-paragrafu 1b għandu jkun:Perijodu ta’ żmien | Numru ta’ permessi għal perijodu ugwali għal jew aktar minn sena | Numru ta’ permessi għal perijodu ta’ aktar minn erba’ xhur u inqas minn sena |Sal-aħħar tas-sitt sena | 1126 | 10457 |Sal-aħħar tas-seba’ sena | 1207 | 11664" |(e) il-paragrafu li ġej għandu jiżdied wara l-paragrafu 5a:"5b. Id-dispożizzjonijiet tranżitorji tal-paragrafi 1b, 2b, 3b u 4c, u b’mod partikolari dawk tal-paragrafu 2b dwar il-prijorità ta’ ħaddiema integrati fis-suq tax-xogħol regolari u l-kontrolli fuq is-salarju u l-kondizzjonijiet tax-xogħol, m’għandhomx japplikaw għal persuni impjegati u persuni li jaħdmu għal rashom li, fil-mument tad-dħul fis-seħħ tal-Protokoll ma’ dan il-Ftehim rigward il-parteċipazzjoni, bħala Partijiet Kontraenti, tar-Repubblika tal-Bulgarija u tar-Rumanija, huma awtorizzati li jsegwu attività ekonomika fit-territorju tal-Partijiet Kontraenti. Dawn il-persuni, b’mod partikolari, għandhom igawdu mobilità okkupazzjonali u ġeografika.Id-detenturi ta’ permessi tar-residenza validi għal inqas minn sena għandu jkollhom id-dritt li jġeddu l-permessi tagħhom; l-eżawriment ta’ limiti kwantitattivi ma jistax ikun invokat kontrihom. Id-detenturi ta’ permessi tar-residenza validi għal perijodu ugwali għal, jew iktar minn, sena għandu awtomatikament ikollhom id-dritt li l-permessi tagħhom jiġu estiżi. Dawn il-persuni impjegati u li jaħdmu għal rashom għandhom għalhekk igawdu d-drittijiet għal moviment ħieles mogħtija lil persuni stabbiliti fid-dispożizzjonijiet bażiċi ta’ dan il-Ftehim, u b’mod partikolari l-Artikolu 7 tiegħu, mid-dħul fis-seħħ tal-Protokoll imsemmi qabel."(3) Fl-Artikolu 27(2) tal-Anness I għall-Ftehim, ir-referenza għall-"Artikolu 10(2, 2a, 4a u 4b)" għandha tinbidel bir-referenza għall-"Artikolu 10(2, 2a, 2b, 4a, 4b u 4c)".Artikolu 3B’deroga mill-Artikolu 25 tal-Anness I għall-Ftehim, il-perijodi tranżitorji fl-Anness I ma’ dan il-Protokoll għandhom japplikaw.Artikolu 41. L-Anness II għall-Ftehim għandu jiġi emendat konformement mal-Anness 2 ma’ dan il-Protokoll.2. L-Anness III għall-Ftehim għandu jiġi adattat mid-deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt stabbilita mill-Artikolu 14 tal-Ftehim.Artikolu 51. L-Annessi 1 u 2 għal dan il-Protokoll għandhom jiffurmaw parti integrali tiegħu.2. Dan il-Protokoll, flimkien mal-Protokoll tal-2004, għandu jifforma parti integrali tal-Ftehim.Artikolu 61. Dan il-Protokoll għandu jkun ratifikat jew approvat mill-Kunsill tal-Unjoni Ewropea, f’isem l-Istati Membri u l-Komunità Ewropea, u mill-Iżvizzera skont il-proċeduri tagħhom.2. Il-Kunsill tal-Unjoni Ewropea u l-Iżvizzera għandhom jinnotifikaw lil xulxin dwar it-twettiq ta’ dawn il-proċeduri.Artikolu 7Dan il-Protokoll għandu jidħol fis-seħħ fl-ewwel jum tal-ewwel xahar wara d-data tal-aħħar notifika ta’ ratifika jew approvazzjoni.Artikolu 8Dan il-Protokoll għandu jibqa’ fis-seħħ għall-istess tul ta’ żmien u konfermement mal-istess arranġamenti bħall-Ftehim.Artikolu 91. Dan il-Protokoll, kif ukoll id-Dikjarrazzjonijiet mehmuża miegħu, għandu jiġi mfassal f’żewġ kopji bil-lingwa Bulgara, Ċeka, Daniża, Estona, Finlandiża, Franċiża, Ġermaniża, Griega, Ingliża, Latvjana, Litwana, Maltija, Olandiża, Pollakka, Portugiża, Rumena, Slovakka, Slovena, Spanjola, Taljana, Ungeriża u Żvediża, u kull wieħed minn dawn it-testi jkun ugwalment awtentiku.2. Il-verżjonijiet lingwistiċi bil-Bulgaru u bir-Rumen tal-Ftehim, inkluż l-Annessi u l-Protokolli kollha tiegħu u l-Att Finali għandhom ikunu ugwalment awtentiċi. Il-Kumitat Konġunt stabbilit mill-Artikolu 14 tal-Ftehim għandu japprova t-testi awtentiċi tal-Ftehim fil-lingwi l-ġodda.Съставено в Брюксел, на двадесет и седми май две хиляди и осма година.Hecho en Bruselas, el veintisiete de mayo de dos mil ocho.V Bruselu dne dvacátého sedmého května dva tisíce osm.Udfærdiget i Bruxelles den syvogtyvende maj to tusind og otte.Geschehen zu Brüssel am siebenundzwanzigsten Mai zweitausendacht.Kahe tuhande kaheksanda aasta maikuu kahekümne seitsmendal päeval Brüsselis.Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι εφτά Μαΐου δύο χιλιάδες οκτώ.Done at Brussels on the twenty-seventh day of May in the year two thousand and eight.Fait à Bruxelles, le vingt-sept mai deux mille huit.Fatto a Bruxelles, addì ventisette maggio duemilaotto.Briselē, divtūkstoš astotā gada divdesmit septītajā maijā.Priimta du tūkstančiai aštuntų metų gegužės dvidešimt septintą dieną Briuselyje.Kelt Brüsszelben, a kétezer-nyolcadik év május havának huszonhetedik napján.Magħmul fi Brussell, fis- sebgħa u għoxrin jum ta' Mejju tas-sena elfejn u tmienja.Gedaan te Brussel, de zevenentwintigste mei tweeduizend acht.Sporządzono w Brukseli, dnia dwudziestego siódmego maja roku dwa tysiące ósmego.Feito em Bruxelas, em vinte e sete de Maio de dois mil e oito.Întocmit la Bruxelles, douăzeci și șapte mai două mii opt.V Bruseli dňa dvadsiateho siedmeho mája dvetisícosem.V Bruslju, dne sedemindvajsetega maja leta dva tisoč osem.Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäseitsemäntenä päivänä toukokuuta vuonna kaksituhattakahdeksan.Som skedde i Bryssel den tjugosjunde maj tjugohundraåtta.За държавите-членкиPor los Estados miembrosZa členské státyFor medlemsstaterneFür die MitgliedstaatenLiikmesriikide nimelΓια τα κράτη μέληFor the Member StatesPour les États membresPer gli Stati membriDalībvalstu vārdāValstybių narių varduA tagállamok részérőlGħall-Istati MembriVoor de lidstatenW imieniu państw członkowskichPelos Estados-MembrosPentru statele membreZa členské štátyZa države članiceJäsenvaltioiden puolestaPå medlemsstaternas vägnar+++++ TIFF +++++За Европейската общностPor la Comunidad EuropeaZa Evropské společenstvíFor Det Europæiske FællesskabFür die Europäische GemeinschaftEuroopa Ühenduse nimelΓια την Ευρωπαϊκή ΚοινότηταFor the European CommunityPour la Communauté européennePer la Comunità europeaEiropas Kopienas vārdāEuropos bendrijos varduAz Európai Közösség részérőlGħall-Komunità EwropeaVoor de Europese GemeenschapW imieniu Wspólnoty EuropejskiejPela Comunidade EuropeiaPentru Comunitatea EuropeanăZa Európske spoločenstvoZa Evropsko skupnostEuroopan yhteisön puolestaFör Europeiska gemenskapen+++++ TIFF +++++Für die Schweizerische EidgenossenschaftPour la Confédération suissePer la Confederazione svizzera+++++ TIFF +++++[*] NACE: Ir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 3037/90 tad- 9 ta’ Ottubru 1990 dwar il-klassifikazzjoni statistika tal-attivitajiet ekonomiċi fil-Komunità Ewropea (ĠU L 293, 24.10.1990, p. 1), Regolament kif emendat l-aħħar bir-Regolament (KE) Nru 1882/2003 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tad- 29 ta’ Settembru 2003 (ĠU L 284, 31.10.2003, p. 1).[**] Ħaddiema jistgħu japplikaw għal permessi tar-residenza fit-terminu qasir skont il-kwoti msemmija fis-subparagrafu 3b anke għal perijodu ta’ inqas minn erba’ xhur."[***] Dawn il-permessi se jingħataw flimkien mal-kwoti imsemmija fl-Artikolu 10 ta’ dan il-Ftehim li huma riservati għal persuni impjegati u li jaħdmu għal rashom li huma ċittadini tal-Istati Membri fil-mument tal-iffirmar ta’ dan il-Ftehim ( 21 ta’ Ġunju 1999) u tal-Istati Membri li saru Partijiet Kontraenti għal dan il-Ftehim permezz tal-Protokoll tal-2004. Dawn il-permessi huma addizzjonali ma’ permessi mogħtija permezz ta’ ftehimiet bilaterali għall-iskambju ta’ apprentisti bejn l-Iżvizzera u l-Istati Membri l-ġodda."--------------------------------------------------ANNESS 1Miżuri tranżitorji dwar ix-xiri ta’ art u residenzi sekondarji1. Ir-Repubblika tal-BulgarijaIr-Repubblika tal-Bulgarija tista’ żżomm fis-seħħ għal ħames snin mid-data tad-dħul fis-seħħ ta’ dan il-Protokoll ir-restrizzjonijiet stabbiliti fil-liġi attwali tagħha, eżistenti fil-mument tal-iffirmar ta’ dan il-Protokoll, dwar l-akkwist ta’ art għal residenzi sekondarji minn ċittadini Żvizzeri li mhumiex residenti fil-Bulgarija u minn persuni ġuridiċi kostitwiti skont il-liġijiet tal-Iżvizzera.Ċittadini Żvizzeri li huma legalment residenti fil-Bulgarija m’għandhomx ikunu soġġetti għad-dispożizzjonijiet tas-subparagrafu preċedenti jew għal kwalunkwe regola u proċedura barra minn dawk li għalihom huma soġġetti ċ-ċittadini tal-Bulgarija.Ir-Repubblika tal-Bulgarija tista’ żżomm fis-seħħ għal seba’ snin mid-data tad-dħul fis-seħħ ta’ dan il-Protokoll ir-restrizzjonijiet stabbiliti fil-liġi attwali tagħha, eżistenti fil-mument tal-iffirmar ta’ dan il-Protokoll, dwar l-akkwist ta’ art agrikola, foresti jew art imsaġġra minn ċittadini Żvizzeri u minn persuni ġuridiċi kostitwiti skont il-liġijiet tal-Iżvizzera. Fl-ebda każ ma jista’ ċittadin Żvizzeru jiġi trattat b’mod inqas favorevoli fir-rigward tal-akkwist ta’ art agrikola, foresti u art imsaġġra milli fid-data tal-iffirmar ta’ dan il-Protokoll jew jiġi trattat b’mod iżjed restrittiv minn kif jiġi trattat ċittadin ta’ pajjiż terz.Il-bdiewa li jaħdmu għal rashom li huma ċittadini Żvizzeri u li jixtiequ li jistabbilixxu ruħhom u jirrisjedu legalment fir-Repubblika tal-Bulgarija m’għandhomx ikunu soġġetti għad-dispożizzjonijiet tas-subparagrafu preċedenti jew għal kwalunkwe proċeduri li mhumiex soġġetti għalihom ċittadini tar-Repubblika tal-Bulgarija.Għandha ssir reviżjoni ġenerali ta’ dawn il-miżuri tranżitorji fit-tielet sena wara d-dħul fis-seħħ ta’ dan il-Protokoll. Il-Kumitat Konġunt jista’ jiddeċiedi li jqassar jew itemm il-perijodu tranżitorju indikat fl-ewwel subparagrafu.2. Ir-RumanijaIr-Rumanija tista’ żżomm fis-seħħ għal ħames snin mid-data tad-dħul fis-seħħ ta’ dan il-Protokoll ir-restrizzjonijiet stabbiliti fil-liġi attwali tagħha, eżistenti fil-mument tal-iffirmar ta’ dan il-Protokoll, dwar l-akkwist ta’ art għal residenzi sekondarji minn ċittadini Żviżżeri li mhumiex residenti fir-Rumanija u minn kumpaniji kostitwiti skont il-liġijiet tal-Iżvizzera u li la huma stabbiliti u lanqas għandhom fergħa jew aġenzija rappreżentattiva fit-territorju tar-Rumanija.Ċittadini Żvizzeri li huma legalment residenti fir-Rumanija m’għandhomx ikunu soġġetti għad-dispożizzjonijiet tas-subparagrafu preċedenti jew għal kwalunkwe regola u proċedura barra minn dawk li għalihom huma soġġetti ċ-ċittadini tar-Rumanija.Ir-Rumanija tista’ żżomm fis-seħħ għal seba’ snin mid-data tad-dħul fis-seħħ ta’ dan il-Protokoll ir-restrizzjonijiet stabbiliti fil-liġi attwali tagħha, eżistenti fil-mument tal-iffirmar ta’ dan il-Protokoll, dwar l-akkwist ta’ art agrikola, foresti jew art imsaġġra minn ċittadini Żvizzeri u minn kumpaniji kostitwiti skont il-liġijiet tal-Iżvizzera li la huma stabbiliti u lanqas huma reġistrati fir-Rumanija. Fl-ebda każ ma jista’ ċittadin Żvizzeru jiġi trattat b’mod inqas favorevoli fir-rigward tal-akkwist ta’ art agrikola, foresti u art imsaġġra milli fid-data tal-iffirmar ta’ dan il-Protokoll jew jiġi trattat b’mod iżjed restrittiv minn kif jiġi trattat ċittadin ta’ pajjiż terz.Il-bdiewa li jaħdmu għal rashom li huma ċittadini Żvizzeri u li jixtiequ li jistabbilixxu ruħhom u jirrisjedu legalment fir-Rumanija m’għandhomx ikunu soġġetti għad-dispożizzjonijiet tas-subparagrafu preċedenti jew għal kwalunkwe proċeduri li mhumiex soġġetti għalihom ċittadini tar-Rumanija.Għandha ssir reviżjoni ġenerali ta’ dawn il-miżuri tranżitorji fit-tielet sena wara d-dħul fis-seħħ ta’ dan il-Protokoll. Il-Kumitat Konġunt jista’ jiddeċiedi li jqassar jew itemm il-perijodu tranżitorju indikat fl-ewwel subparagrafu.--------------------------------------------------ANNESS 2L-Anness II għall-Ftehim bejn il-Komunità Ewropea u l-Istati Membri tagħha, min-naħa l-waħda, u l-Konfederazzjoni Żvizzera, min-naħa l-oħra, dwar il-moviment ħieles ta’ persuni huwa b’dan emendat kif ġej:1. Taħt l-intestatura "Għall-finijiet ta’ dan il-Ftehim, ir-Regolament għandu jiġi adattat kif ġej:", punt 1 ta’ Taqsima A tal-Anness II għall-Ftehim għandu jiġi emendat kif ġej:(a) taħt (i), dwar l-Anness III, Parti A, għandu jiżdied dan li ġej wara l-aħħar frażi "Is-Slovakkja — l-Iżvizzera":"Il-Bulgarija — l-IżvizzeraXejn.Ir-Rumanija — l-IżvizzeraL-ebda konvenzjoni."(b) taħt (j), dwar l-Anness III, Parti B, għandu jiżdied dan li ġej wara l-aħħar frażi "Is-Slovakkja — l-Iżvizzera":"Il-Bulgarija — l-IżvizzeraXejn.Ir-Rumanija — l-IżvizzeraL-ebda konvenzjoni."2. Dan li ġej għandu jiddaħħal taħt it-Titolu "Taqsima A: Atti li għalihom hemm referenza" taħt punt 1. "Ir-Regolament (KEE) Nru 1408/71" wara "304 R 631: Ir-Regolament (KE) Nru 631/2004 ...":"Taqsima 2 (Moviment Ħieles ta’ Persuni— Sigurtà Soċjali) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1791/2006 tal- 20 ta’ Novembru 2006 li jadatta ċerti Regolamenti u Deċiżjonijiet adottati fil-qasam tal-moviment ħieles tal-oġġetti, il-moviment ħieles tal-persuni, il-liġi dwar il-kumpaniji, il-politika tal-kompetizzjoni, l-agrikoltura (inkluż il-leġiżlazzjoni veterinarja u fitosanitarja), il-politika tat-trasport, it-tassazzjoni, l-istatistika, l-enerġija, l-ambjent, il-koperazzjoni fil-qasam tal-ġustizzja u l-affarijiet interni, l-unjoni doganali, ir-relazzjonijiet esterni, il-politika esterna u ta’ sigurtà komuni u l-istituzzjonijiet, minħabba l-adeżjoni tal-Bulgarija u tar-Rumanija, safejn id-dispożizzjonijiet tiegħu jikkonċernaw atti Komunitarji imsemmija fl-Anness II għal dan il-Ftehim."3. Dan li ġej għandu jiddaħħal taħt it-Titolu "Taqsima A: Atti li għalihom hemm referenza" taħt punt 2. "Ir-Regolament (KEE) Nru 574/72" wara "304 R 631: Ir-Regolament (KE) Nru 631/2004 ...":"Taqsima 2 (Moviment Ħieles ta’ Persuni — Sigurtà Soċjali) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1791/2006 tal- 20 ta’ Novembru 2006 li jadatta ċerti Regolamenti u Deċiżjonijiet adottati fil-qasam tal-moviment ħieles tal-oġġetti, il-moviment ħieles tal-persuni, il-liġi dwar il-kumpaniji, il-politika tal-kompetizzjoni, l-agrikoltura (inkluż il-leġiżlazzjoni veterinarja u fitosanitarja), il-politika tat-trasport, it-tassazzjoni, l-istatistika, l-enerġija, l-ambjent, il-koperazzjoni fil-qasam tal-ġustizzja u l-affarijiet interni, l-unjoni doganali, ir-relazzjonijiet esterni, il-politika esterna u ta’ sigurtà komuni u l-istituzzjonijiet, minħabba l-adeżjoni tal-Bulgarija u tar-Rumanija, safejn id-dispożizzjonijiet tiegħu jikkonċernaw atti Komunitarji imsemmija fl-Anness II għal dan il-Ftehim."4. Dan li ġej għandu jiddaħħal taħt it-Titolu "Taqsima B: Atti li l-Partijiet Kontraenti għandhom jagħtu każ tajjeb tagħhom" taħt il-punti "4.18. 383 D 0117: Id-Deċiżjoni Nru 117 ...", "4.27. 388 D 64: Id-Deċiżjoni Nru 136 ...", "4.37. 393 D 825: Id-Deċiżjoni Nru 150 ...", wara "12003 TN 02/02 A: L-Att li jirrigwarda l-kundizzjonijiet tal-adeżjoni tar-Repubblika Ċeka, tar-Repubblika tal-Estonja, ...", u taħt il-punt "4.77: Id-Deċiżjoni Nru 192 ...":"Taqsima 2 (Moviment Ħieles ta’ Persuni — Sigurtà Soċjali) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1791/2006 tal- 20 ta’ Novembru 2006 li jadatta ċerti Regolamenti u Deċiżjonijiet adottati fil-qasam tal-moviment ħieles tal-oġġetti, il-moviment ħieles tal-persuni, il-liġi dwar il-kumpaniji, il-politika tal-kompetizzjoni, l-agrikoltura (inkluż il-leġiżlazzjoni veterinarja u fitosanitarja), il-politika tat-trasport, it-tassazzjoni, l-istatistika, l-enerġija, l-ambjent, il-koperazzjoni fil-qasam tal-ġustizzja u l-affarijiet interni, l-unjoni doganali, ir-relazzjonijiet esterni, il-politika esterna u ta’ sigurtà komuni u l-istituzzjonijiet, minħabba l-adeżjoni tal-Bulgarija u tar-Rumanija, safejn id-dispożizzjonijiet tiegħu jikkonċernaw atti Komunitarji imsemmija fl-Anness II għal dan il-Ftehim."5. Għal ħaddiema li huma ċittadini tar-Repubblika tal-Bulgarija u tar-Rumanija, l-arranġamenti li jinsabu fil-paragrafu 1 tat-taqsima Assigurazzjoni għall-Qgħad tal-Protokoll għall-Anness II għandhom japplikaw sal-aħħar tas-seba’ sena wara d-dħul fis-seħħ ta’ dan il-Protokoll.--------------------------------------------------