jurisdiction: EU

text:
 4.8.2020
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 252/12
 KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2020/1148
 af 31. juli 2020
 om fastsættelse af metodologiske og tekniske specifikationer i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/792 for så vidt angår harmoniserede forbrugerprisindeks og det harmoniserede boligprisindeks
 (EØS-relevant tekst)
 EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
 under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
 under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/792 af 11. maj 2016 om harmoniserede forbrugerprisindeks og det harmoniserede boligprisindeks og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 (1), særlig artikel 3, stk. 6, 8, 9 og 10, artikel 4, stk. 4, artikel 7, stk. 6, og artikel 9, stk. 4, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Ved forordning (EU) 2016/792 indføres der en fælles ramme for udarbejdelse af det harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP), det harmoniserede forbrugerprisindeks til faste skattesatser (HICP-CT), ejerboligprisindekset og boligprisindekset.
 (2)
 I henhold til artikel 12, stk. 3, i forordning (EU) 2016/792 bør Kommissionen i det omfang, det er foreneligt med nævnte forordning, indarbejde de relevante bestemmelser i Kommissionens forordning (EF) nr. 1749/96 (2) og (EF) nr. 2214/96 (3), Rådets forordning (EF) nr. 1687/98 (4), Kommissionens forordning (EF) nr. 2646/98 (5) og (EF) nr. 1617/1999 (6), Rådets forordning (EF) nr. 2166/1999 (7), Kommissionens forordning (EF) nr. 2601/2000 (8), (EF) nr. 2602/2000 (9), (EF) nr. 1920/2001 (10), (EF) nr. 1921/2001 (11) og (EF) nr. 1708/2005 (12), Rådets forordning (EF) nr. 701/2006 (13), Kommissionens forordning (EF) nr. 330/2009 (14), (EU) nr. 1114/2010 (15) og (EU) nr. 93/2013 (16), som er vedtaget på grundlag af Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 (17), og Kommissionen begrænser i det omfang, det er hensigtsmæssigt, det samlede antal gennemførelsesretsakter.
 (3)
 Medlemsstaterne bør hvert år ajourføre delindeksvægtene under de harmoniserede indeks. Det er derfor nødvendigt at fastsætte regler for udledning af vægte.
 (4)
 Da det ikke er muligt at observere alle transaktionerne i måluniverset for HICP, bør der fastsættes regler for stikprøveudtagning.
 (5)
 HICP måler ændringer i forbrugerpriserne. For at sikre, at medlemsstaterne anvender begrebet »pris« på en harmoniseret måde, er det nødvendigt at fastsætte regler for behandling af priser.
 (6)
 Det bør være muligt ved hjælp af HICP at måle rene prisændringer, der ikke er påvirket af kvalitetsændringer. Det er derfor nødvendigt at fastsætte regler for erstatningsprodukter og kvalitetsjusteringer.
 (7)
 De harmoniserede indeks bør være indeks af Laspeyres-typen, der kædeindekseres på årsbasis. Det er derfor nødvendigt at definere basisaggregater og at fastlægge metoder til kombinering af de observerede priser for at oprette basisprisindeks.
 (8)
 For at sikre, at flashestimaterne af HICP er af høj kvalitet, og for at sætte Kommissionen (Eurostat) i stand til at udlede de nødvendige aggregater, bør de medlemsstater, der har euroen som valuta, indsende flashestimater med samme opdeling som HICP.
 (9)
 Harmoniserede indeks og deres delindeks, der allerede er blevet offentliggjort, kan revideres. Det er derfor nødvendigt at præcisere, på hvilke betingelser der bør foretages revisioner.
 (10)
 For at få pålidelige og sammenlignelige resultater fra alle medlemsstater bør der fastlægges fælles metodologiske rammer for udarbejdelse af HICP-CT, og disse rammer bør holdes ajour.
 (11)
 Medlemsstaterne bør indsende ejerboligprisindekset og boligprisindekset med en nærmere angivet opdeling.
 (12)
 Medlemsstaterne bør indsende data og metadata til Kommissionen (Eurostat) i overensstemmelse med nærmere angivne udvekslingsstandarder og -procedurer.
 (13)
 I det europæiske statistiske system bør der udarbejdes praktisk vejledning og anbefalinger vedrørende relevante spørgsmål om HICP-måling og -udarbejdelse, navnlig kvalitetsjustering, indeksberegning og behandling af priser.
 (14)
 Forordning (EF) nr. 1749/96, (EF) nr. 2214/96, (EF) nr. 1687/98, (EF) nr. 2646/98, (EF) nr. 1617/1999, (EF) nr. 2166/1999, (EF) nr. 2601/2000, (EF) nr. 2602/2000, (EF) nr. 1920/2001, (EF) nr. 1921/2001, (EF) nr. 1708/2005, (EF) nr. 701/2006, (EF) nr. 330/2009, (EU) nr. 1114/2010 og (EU) nr. 93/2013 bør ophæves.
 (15)
 Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for det Europæiske Statistiske System —
 VEDTAGET DENNE FORORDNING:
 KAPITEL 1
 ALMINDELIGE BESTEMMELSER
 Artikel 1
 Genstand
 Ved denne forordning fastsættes der ensartede betingelser for udarbejdelse af:
 a)
 det harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) og det harmoniserede forbrugerprisindeks til faste skattesatser (HICP-CT) og
 b)
 ejerboligprisindekset og boligprisindekset.
 Artikel 2
 Definitioner
 I denne forordning forstås ved:
 1)
 »udgiftsandel«: en procentdel af husholdningernes samlede pengeudgifter til konsum, jf. bilaget
 2)
 »delindeksvægt«: vægten for enhver af kategorierne i den europæiske klassifikation af individuelt forbrug efter formål (ECOICOP), jf. bilag I til forordning (EU) 2016/792, som indgår i HICP
 3)
 »målunivers« for HICP: alle transaktioner, der indgår i husholdningernes pengeudgifter til konsum
 4)
 »produkttilbud«: et produkt, der er specificeret ved hjælp af dets karakteristika, købstidspunkt og -sted og leveringsbetingelser, og for hvilket der observeres en pris
 5)
 »homogent produkt«: et sæt produkttilbud uden nogen væsentlige kvalitetsforskelle, for hvilke der beregnes en gennemsnitspris
 6)
 »individuelt produkt«: et produkttilbud eller et homogent produkt
 7)
 »målstikprøve«: et sæt individuelle produkter, der vedrører transaktioner fra måluniverset, og for hvilke der skal anvendes prisdata til udarbejdelse af HICP
 8)
 »kvalitetsforskel«: en forskel mellem to individuelle produkter med hensyn til karakteristika, tidspunkt, købssted eller leveringsbetingelser, hvis dette er relevant for forbrugeren
 9)
 »erstatningsprodukt«: et individuelt produkt, der erstatter et andet individuelt produkt i målstikprøven
 10)
 »kvalitetsjustering«: en procedure til at hæve eller sænke den observerede pris for et erstatningsprodukt eller det erstattede produkt med værdien af kvalitetsforskellen mellem dem
 11)
 »observeret pris«: forbrugerprisen for et individuelt produkt som anvendes af medlemsstaten i forbindelse med udarbejdelsen af HICP
 12)
 »estimeret pris«: en pris baseret på en passende estimationsmetode
 13)
 »basisaggregat«: det mindste aggregat, der anvendes i et indeks af Laspeyres-typen
 14)
 »basisprisindeks«: et indeks for et basisaggregat eller et indeks for et stratum i et basisaggregat
 15)
 »transitivitet«: det forhold, at et indeks, der sammenligner periode a) og b) indirekte gennem periode c), er identisk med et, der sammenligner periode a) og b) direkte
 16)
 »tidsmæssig reversibilitet«: det forhold, at indekset mellem periode a) og b) er lig med det omvendte af samme indeks mellem periode b) og a)
 17)
 »refusion«: en delvis eller fuldstændig betaling fra staten eller nonprofitinstitutioner rettet mod husholdninger for godkendte køb af bestemte produkter foretaget af husholdninger som defineret i punkt 4.108-4.110 i bilag A til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 549/2013 (18) (ENS 2010)
 18)
 »incitament«: en — ofte midlertidig — ændring af et individuelt produkts karakteristika ved at øge produktmængden, tilknytte et andet individuelt produkt gratis eller tilbyde forbrugeren andre fordele
 19)
 »faktiske præmier«: de beløb, der betales for en bestemt forsikringspolice for at opnå forsikringsdækning over en nærmere angivet periode
 20)
 »implicit gebyr«: forsikringsselskabers produktion som defineret i punkt 16.51 i bilag A til ENS 2010
 21)
 »skadesforsikringserstatninger«: erstatninger som defineret i punkt 4.114 i bilag A til ENS 2010
 22)
 »sæsonprodukt«: et individuelt produkt, som findes på markedet eller købes i betydelige mængder i kun en del af året i et gentaget mønster. I en given måned anses produktet for at blive udbudt til salg inden for sæsonen eller uden for sæsonen. Sæsonperioden kan variere fra år til år
 23)
 »typisk pris«: en estimeret pris for et sæsonprodukt, som ikke er en usædvanlig pris som f.eks. en salgspris i slutningen af sæsonen
 24)
 »sæsonimputationsmetode«: en behandling, hvorved priser på sæsonprodukter uden for sæsonen estimeres ved hjælp af modsæsonestimation eller fuldsæsonestimation
 25)
 »modsæsonestimation«: en procedure til at opnå en estimeret pris for et sæsonprodukt, således at:
 a)
 en typisk pris fra den foregående sæson anvendes i den første måned uden for sæsonen
 b)
 den estimerede pris i de følgende måneder uden for sæsonen svarer til den foregående måneds pris justeret med den gennemsnitlige ændring i de observerede priser for alle sæsonprodukter i sæsonperioden i samme ECOICOP-gruppe, -kategori, -undergruppe eller samme aggregat på ethvert niveau under undergruppen
 26)
 »fuldsæsonestimation«: en procedure med henblik på at opnå en estimeret pris for et sæsonprodukt, således at:
 a)
 en typisk pris fra den foregående sæson anvendes i den første måned uden for sæsonen
 b)
 den estimerede pris i de følgende måneder uden for sæsonen svarer til den foregående måneds pris justeret med den gennemsnitlige ændring i de observerede priser for alle individuelle produkter i sæsonperioden i samme ECOICOP-gruppe, -kategori, -undergruppe eller samme aggregat på ethvert niveau under undergruppen
 27)
 »metode med sæsonvægte«: behandling af sæsonprodukter, hvorved vægtene for sæsonprodukter uden for sæsonen er nul eller sættes til nul
 28)
 »tarif«: en liste over priser og betingelser for et produkt, der er differentieret i overensstemmelse med de indkøbte mængder, forbrugstidspunktet eller købernes karakteristika
 29)
 »revision«: ændring af de indeks eller vægte, der er offentliggjort af Kommissionen (Eurostat). En ændring mellem flashestimatet og HICP for den samme referencemåned betragtes ikke som en revision
 30)
 »foreløbige data«: indeks eller vægte, som en medlemsstat forventes at forelægge i endelig form i en senere måned
 31)
 »sektoren offentlig forvaltning og service«: statslig forvaltning og service, offentlig forvaltning og service på delstatsniveau, kommunal forvaltning og service og sociale kasser og fonde som defineret i punkt 2.113-2.117 i bilag A til ENS 2010
 32)
 »produktskatter«: skatter, der betales pr. enhed af en bestemt vare eller tjenesteydelse, som indgår i en transaktion, som defineret i punkt 4.16-4.20, i bilag A til ENS 2010
 33)
 »individuelle skatter omfattet af HICP-CT«: individuelle produktskatter, der vedrører husholdningernes forbrug, og som indgår i følgende kategorier, der er defineret i tabel 9 (»Skatteindtægter og indkomne bidrag til sociale ordninger efter arten af skatter og bidrag og modtagende delsektor, herunder listen over skatter og sociale bidrag i den nationale klassifikation«) i bilag B til ENS 2010:
 a)
 D.211. Meromsætningsafgifter (moms)
 b)
 D.2122e. Skatter på specifikke tjenester
 c)
 D.214a. forbrugsskatter og andre afgifter (bortset fra dem, der hører ind under importskatter og told)
 d)
 D.214d. Registreringsafgifter for biler
 e)
 D.214e. Forlystelsesskatter
 f)
 D.214g. Skatter på forsikringspræmier
 g)
 D.214h. Andre skatter på specifikke tjenester
 h)
 D.214l. Andre produktskatter i.a.n.
 KAPITEL 2
 DET HARMONISEREDE FORBRUGERPRISINDEKS OG DET HARMONISEREDE FORBRUGERPRISINDEKS TIL FASTE SKATTESATSER
 Artikel 3
 Vægte
 1. Medlemsstaterne udleder delindeks- og basisaggregatvægtene, der er anvendt i indekset for år t, som følger:
 a)
 Indtil den 31. december 2022 skal nationalregnskabsdata for år t-2 og alle tilgængelige og relevante oplysninger fra husholdningsbudgetundersøgelser og andre datakilder anvendes til at opnå udgiftsandele for undergrupper og fordele dem på basisaggregaterne i undergruppen. Fra den 1. januar 2023 skal nationalregnskabsdata for år t-2, som kan suppleres med data fra en nylig husholdningsbudgetundersøgelser og andre datakilder anvendes til at opnå udgiftsandele for undergrupper og fordele dem på basisaggregaterne i undergruppen.
 b)
 Udgiftsandelene for år t-2 revideres og ajourføres, så de bliver repræsentative for år t-1.
 c)
 Udgiftsandelene for basisaggregaterne justeres med en passende prisændring mellem år t-1 og december i år t-1.
 2. Delindeksvægte skal holdes konstant i hele kalenderåret.
 3. Vægten for et basisaggregat skal holdes konstant i hele kalenderåret, medmindre listen over basisaggregater i en undergruppe justeres for at afspejle væsentlige ændringer i måluniverset.
 4. Delindeksvægten for alle ECOICOP-hovedgrupper, -grupper eller -kategorier skal være lig med summen af delindeksvægtene i de kategorier, som indgår heri. Summen af alle delindeksvægte på ethvert ECOICOP-niveau skal være lig med 1 000.
 5. Delindeksvægtene for enhver undergruppe skal være lig med summen af basisaggregatvægtene i den pågældende undergruppe.
 6. De delindeksvægte, der vedrører skadesforsikring, beregnes ud fra husholdningernes aggregerede udgifter til implicitte gebyrer.
 7. Udgifter til forbrug finansieret af skadesforsikringserstatninger, herunder betalinger foretaget direkte af forsikringsselskaberne, indgår i delindeksvægtene for de relevante ECOICOP-kategorier.
 Artikel 4
 Stikprøveudtagning og repræsentativitet
 1. Medlemsstaterne udtager en målstikprøve, der er repræsentativ for måluniverset, ved at definere basisaggregater og udvælge individuelle produkter for disse basisaggregater.
 2. Antallet af individuelle produkter og basisaggregater afhænger af vægten for undergruppen og prisbevægelsernes varians for de tilhørende individuelle produkter.
 3. Medlemsstaterne sikrer, at stikprøven fortsat er repræsentativ for måluniverset over tid ved at foretage mindst en årlig gennemgang og ajourføring af målstikprøven og udvælge erstatningsprodukter.
 4. Produkter, for hvilke udgiftsandelen udgør mindst en tusindedel, skal være repræsenteret i målstikprøven.
 Artikel 5
 Behandling af priser
 1. Medlemsstaterne anvender observerede priser til udarbejdelsen af HICP. De anvender kun de estimerede priser til de i artikel 9, 11 og 14 fastsatte formål.
 2. Observerede priser for sundhed, uddannelse og social beskyttelse angives efter fradrag af refusioner.
 3. Ændringer i de observerede priser eller betingelser for en tarif vises som prisændringer i HICP.
 4. Hvis observerede priser indeksreguleres, skal ændringer som følge af ændringer i indekset vises som prisændringer i HICP.
 5. Hvis husstandsindkomst er en betingelse, som bestemmer prisen, skal ændringer i de observerede priser som følge af ændringer i husstandsindkomsten vises som prisændringer i HICP.
 6. Observerede priser for forsikringer er de faktiske præmier.
 7. Hvis et individuelt produkt er blevet stillet gratis til rådighed for forbrugerne, og de efterfølgende afkræves betaling herfor, skal dette vises som en prisstigning i HICP. Hvis der derimod afkræves betaling for et individuelt produkt, som efterfølgende stilles gratis til rådighed for forbrugerne, skal dette vises som et prisfald i HICP.
 Artikel 6
 Rabatter og incitamenter
 1. Medlemsstaterne tager hensyn til rabatter, der:
 a)
 kan henføres til et individuelt produkt og
 b)
 kan opnås på købstidspunktet.
 Om muligt skal der tages hensyn til rabatter, som kun er tilgængelige for en begrænset gruppe af forbrugere.
 2. Incitamenter behandles i overensstemmelse med artikel 10 og 11.
 Artikel 7
 Gebyrer, som er en forholdsmæssig andel af en transaktions pris
 1. HICP skal omfatte gebyrer, som pålægges forbrugerne direkte som modydelse for den leverede tjenesteydelse, og som kan være et fast gebyr eller en forholdsmæssig andel af transaktionsprisen. Hvis prisen for en tjenesteydelse fastsættes som en forholdsmæssig andel af transaktionsprisen, multipliceres den forholdsmæssige andel med prisen for en repræsentativ enhedstransaktion, som anvendes som en observeret pris.
 2. Ændringer i gebyret som følge af ændringer i prisen for en repræsentativ enhedstransaktion vises som prisændringer i HICP.
 3. Hvis en ændring i prisen for en repræsentativ enhedstransaktion ikke kan måles, estimeres den ved hjælp af et passende prisindeks.
 Artikel 8
 Prisobservation
 1. En observeret pris for en vare medregnes i HICP for den måned, hvori transaktioner kan finde sted til den pågældende pris.
 2. En observeret pris for en tjenesteydelse medregnes i HICP for den måned, hvori forbruget af tjenesteydelsen kan påbegyndes.
 3. Hvis prisen for en tjenesteydelse afhænger af tiden mellem købet og påbegyndelsen af tjenesteydelsen, tager medlemsstaterne hensyn til de priser, der er repræsentative for køb af tjenesteydelsen.
 4. Observerede priser skal vedrøre mindst én arbejdsuge i eller omkring midten af måneden.
 5. Hvis priserne for et individuelt produkt er kendt for at være volatile inden for en måned, skal de observerede priser vedrøre mere end én uge.
 Artikel 9
 Estimering af priser
 1. Hvis prisen for et individuelt produkt i målstikprøven ikke kan observeres, anvendes en estimeret pris i højst to måneder, hvorefter der udvælges et erstatningsprodukt. Dette stykke finder ikke anvendelse på sæsonprodukter eller andre individuelle produkter, der forventes at blive tilgængelige igen.
 2. En tidligere observeret pris må ikke anvendes som en estimeret pris, medmindre det kan godtgøres, at dette er et passende estimat.
 Artikel 10
 Erstatningsprodukter
 1. Medlemsstaterne udvælger et erstatningsprodukt, der svarer til det produkt, der forsvinder, og sikrer samtidig, at stikprøven fortsat er repræsentativ.
 2. Medlemsstaterne udvælger ikke erstatningsprodukter på grundlag af en tilsvarende pris.
 Artikel 11
 Kvalitetsjustering
 1. Hvis der ikke er nogen kvalitetsforskel mellem det produkt, der erstattes, og erstatningsproduktet, sammenligner medlemsstaterne de observerede priser direkte. I modsat fald foretager medlemsstaterne en kvalitetsjustering.
 2. Medlemsstaterne foretager en kvalitetsjustering, der svarer til den samlede prisforskel mellem det erstattede produkt i måned m-1 og erstatningsproduktet i måned m, kun hvis det kan godtgøres, at dette er et passende estimat for kvalitetsforskellen.
 Artikel 12
 Basisprisindeks
 1. Priserne for de individuelle produkter aggregeres for at opnå basisprisindeks ved hjælp af en af følgende muligheder:
 a)
 en indeksformel, der sikrer transitivitet. Prisindekset for tidligere perioder revideres ikke, når der anvendes transitive indeksformler, eller
 b)
 en indeksformel, der sikrer tidsmæssig reversibilitet og sammenligner priserne for de individuelle produkter i den aktuelle perioder med priserne for disse produkter i basisperioden. Basisperioden må ikke ændres hyppigt, hvis dette medfører betydelig overtrædelse af princippet om transitivitet.
 2. Der anvendes en indeksformel, der er i overensstemmelse med dem, der er beskrevet i stk. 1, for at opnå et prisindeks for et basisaggregat fra to eller flere basisprisindeks.
 Artikel 13
 Integrering af delindeks efter indeksreferenceperioden
 Ethvert delindeks, der integreres i HICP efter indeksreferenceperioden, skal være knyttet til december i et bestemt år og anvendes fra januar det følgende år.
 Artikel 14
 Sæsonprodukter
 Hvis stikprøver af sæsonprodukter indgår i et basisaggregat, anvender medlemsstaterne sæsonimputationsmetoden eller metoden med sæsonvægte til at udarbejde et prisindeks for dette aggregat.
 Artikel 15
 Opdeling af flashestimatet
 Medlemsstater, der har euroen som valuta, indsender flashestimater til Kommissionen (Eurostat) for alle delindeks i deres HICP.
 Artikel 16
 Fremlæggelse af foreløbige data i deres endelig form
 Hvis en medlemsstat indsender delindeks eller deres vægte som foreløbige, skal den fremlægge dem i deres endelige form i forbindelse med den følgende måneds indsendelse.
 Artikel 17
 Revisioner på grund af fejl
 1. Medlemsstaterne retter fejl og indsender de reviderede delindeks eller vægte for delindeks til Kommissionen (Eurostat) uden ubegrundet forsinkelse.
 2. Medlemsstaterne giver Kommissionen (Eurostat) oplysninger om årsagen til fejlen senest ved indsendelsen af de reviderede data.
 Artikel 18
 Andre revisioner
 1. For andre revisioner end dem, der er omhandlet i artikel 16 og 17, koordineres tidspunkter, længde og integrering i HICP med Kommissionen (Eurostat).
 2. Medlemsstaterne forelægger Kommissionen (Eurostat) estimater af de reviderede HICP-delindeks senest 3 måneder forud for den planlagte gennemførelse af den foreslåede revision.
 Artikel 19
 Offentliggørelse af revisioner
 Bortset fra revisioner i henhold til artikel 16 offentliggøres revisioner af samlede HICP sammen med en forklaring på webstedet for det nationale organ, der er ansvarligt for udarbejdelsen af HICP.
 Artikel 20
 Revision af delindeksvægte
 Delindeksvægte revideres ikke, jf. dog artikel 16 og 17.
 Artikel 21
 Harmoniserede forbrugerprisindeks til faste skattesatser
 1. Der tages hensyn til en individuel skat omfattet af HICP-CT, hvis de årlige indtægter herfra udgør 2 % eller mere af summen af alle medtagne individuelle skatter, der opkræves af sektoren offentlig forvaltning og service.
 2. De årlige indtægter fra skatter, som der tages hensyn til i HICP-CT, skal dække mindst 90 % af summen af alle omfattede individuelle skatter, der opkræves af sektoren offentlig forvaltning og service.
 3. HICP-CT udarbejdes på samme måde som HICP, bortset fra at de observerede priser er justeret, således at skattesatserne for produkterne holdes konstante i observationsperioden i forhold til prisreferenceperioden.
 4. Ændringer i skattesatserne skal afspejles i HICP-CT:
 a)
 i den måned, hvor den nye sats anvendes på det individuelle produkt og indgår i den observerede pris, eller
 b)
 i den første hele måned, hvor den nye sats finder anvendelse. De ændringer i satsen, der træder i kraft den første dag i måneden, afspejles i HICP-CT for den pågældende måned. De ændringer i satsen, der træder i kraft senere denne måned, afspejles i HICP-CT for den følgende måned.
 KAPITEL 3
 EJERBOLIGPRISINDEKSET OG BOLIGPRISINDEKSET
 Artikel 22
 Opdeling af ejerboligprisindekset
 Følgende udgiftskategorier indgår i ejerboligprisindekset:
 a)
 O.1. Boligejeres boligudgifter
 b)
 O.1.1. Erhvervelse af boliger
 c)
 O.1.1.1. Nye boliger
 d)
 O.1.1.1.1. Køb af nye boliger
 e)
 O.1.1.1.2. Selvbyggede boliger og større renoveringsarbejder
 f)
 O.1.1.2. Eksisterende boliger, som er nye i husholdningssektoren
 g)
 O.1.1.3. Andre tjenesteydelser i forbindelse med erhvervelse af boliger
 h)
 O.1.2. Boligernes ejerforhold
 i)
 O.1.2.1. Større reparationer og vedligeholdelsesarbejder
 j)
 O.1.2.2. Forsikringer i tilknytning til boliger
 k)
 O.1.2.3. Andre tjenesteydelser i forbindelse med ejerskab af boliger.
 Artikel 23
 Opdeling af boligprisindekset
 Følgende udgiftskategorier indgår i boligprisindekset:
 a)
 H.1.Køb af boliger
 b)
 H.1.1. Køb af nye boliger
 c)
 H.1.2. Køb af eksisterende boliger.
 Artikel 24
 Vægte
 Hvert år udarbejder medlemsstaterne et sæt vægte for ejerboligprisindeksene og et sæt vægte for boligprisindeksene i overensstemmelse med de opdelinger, der er fastsat i artikel 22 og 23, og sender dem til Kommissionen (Eurostat).
 Artikel 25
 Udarbejdelse af ejerboligprisindeks
 Ejerboligprisindekset baseres på nettoerhvervelsesprincippet, efter hvilke man måler ændringerne i de faktiske priser, som forbrugerne betaler for erhvervelse af boliger, som er nye i husholdningssektoren, samt ændringer i andre udgifter i forbindelse med ejerskabet af og overdragelse af ejendomsretten til boliger.
 KAPITEL 4
 STANDARDER FOR UDVEKSLING AF DATA OG METADATA SAMT FRISTER
 Artikel 26
 Standarder for udveksling af data og metadata
 1. Medlemsstaterne indsender data og metadata til Kommissionen (Eurostat) i elektronisk form via den centrale dataportal i overensstemmelse med standarderne for udveksling af data og metadata.
 2. Fortrolige data som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 223/2009 (19) markeres behørigt, når de indsendes til Kommissionen (Eurostat).
 Artikel 27
 Frister for udveksling af metadata
 1. Medlemsstaterne gennemgår og ajourfører årligt deres HICP- og HICP-CT-metadata for det indeværende år og indsender dem til Kommissionen (Eurostat) senest den 31. marts.
 2. Medlemsstaterne gennemgår og ajourfører årligt deres ejerboligprisindeks- og boligprisindeksmetadata for det indeværende år og indsender dem til Kommissionen (Eurostat) senest den 30. juni.
 KAPITEL 5
 AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
 Artikel 28
 Ophævelse
 Forordning (EF) nr. 1749/96, (EF) nr. 2214/96, (EF) nr. 1687/98, (EF) nr. 2646/98, (EF) nr. 1617/1999, (EF) nr. 2166/1999, (EF) nr. 2601/2000, (EF) nr. 2602/2000, (EF) nr. 1920/2001, (EF) nr. 1921/2001, (EF) nr. 1708/2005, (EF) nr. 701/2006, (EF) nr. 330/2009, (EU) nr. 1114/2010 og (EU) nr. 93/2013 ophæves.
 Artikel 29
 Ikrafttræden
 Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 31. juli 2020.
 På Kommissionens vegne
 Ursula VON DER LEYEN
 Formand
 (1) EUT L 135 af 24.5.2016, s. 11.
 (2) Kommissionens forordning (EF) nr. 1749/96 af 9. september 1996 vedrørende oprindelige foranstaltninger for Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 om harmoniserede forbrugerprisindekser (EFT L 229 af 10.9.1996, s. 3).
 (3) Kommissionens forordning (EF) nr. 2214/96 af 20. november 1996 om harmoniserede forbrugerprisindekser: indsendelse og formidling af delindekser under HICP (EFT L 296 af 21.11.1996, s. 8).
 (4) Rådets forordning (EF) nr. 1687/98 af 20. juli 1998 om ændring af Kommissionens forordning (EF) nr. 1749/96 om det harmoniserede forbrugerprisindeks' dækning af varer og tjenesteydelser (EFT L 214 af 31.7.1998, s. 12).
 (5) Kommissionens forordning (EF) nr. 2646/98 af 9. december 1998 om de nærmere regler til gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 vedrørende minimumsstandarder for behandling af tariffer inden for det harmoniserede forbrugerprisindeks (EFT L 335 af 10.12.1998, s. 30).
 (6) Kommissionens forordning (EF) nr. 1617/1999 af 23. juli 1999 om nærmere regler for gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 med hensyn til minimumsstandarder for behandling af forsikring i de harmoniserede forbrugerprisindekser og om ændring af forordning (EF) nr. 2214/96 (EFT L 192 af 24.7.1999, s. 9).
 (7) Rådets forordning (EF) nr. 2166/1999 af 8. oktober 1999 om nærmere regler for gennemførelse af forordning (EF) nr. 2494/95 med hensyn til minimumsstandarder for behandling af produkter inden for sektorerne sundhedsvæsen, uddannelse og social sikring i de harmoniserede forbrugerprisindekser (EFT L 266 af 14.10.1999, s. 1).
 (8) Kommissionens forordning (EF) nr. 2601/2000 af 17. november 2000 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 for så vidt angår tidspunktet for indførelse af køberpriser i de harmoniserede forbrugerprisindekser (EFT L 300 af 29.11.2000, s. 14).
 (9) Kommissionens forordning (EF) nr. 2602/2000 af 17. november 2000 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 for så vidt angår minimumsnormer for behandling af prisreduktioner i de harmoniserede forbrugerprisindekser (EFT L 300 af 29.11.2000, s. 16).
 (10) Kommissionens forordning (EF) nr. 1920/2001 af 28. september 2001 om nærmere regler for gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 for så vidt angår minimumsnormer for behandling af gebyrer, som er en forholdsmæssig andel af en transaktions værdi inden for det harmoniserede forbrugerprisindeks og om ændring af forordning (EF) nr. 2214/96 (EFT L 261 af 29.9.2001, s. 46).
 (11) Kommissionens forordning (EF) nr. 1921/2001 af 28. september 2001 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 for så vidt angår minimumsnormer for revision af de harmoniserede forbrugerprisindekser og om ændring af forordning (EF) nr. 2602/2000 (EFT L 261 af 29.9.2001, s. 49).
 (12) Kommissionens forordning (EF) nr. 1708/2005 af 19. oktober 2005 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2494/95, for så vidt angår den fælles indeksreferenceperiode for de harmoniserede forbrugerprisindeks, og om ændring af forordning (EF) nr. 2214/96 (EUT L 274 af 20.10.2005, s. 9).
 (13) Rådets forordning (EF) nr. 701/2006 af 25. april 2006 om gennemførelsesbestemmelser til forordning (EF) nr. 2494/95 for så vidt angår den tidsmæssige dækning af prisindsamlingen til det harmoniserede forbrugerprisindeks (EUT L 122 af 9.5.2006, s. 3).
 (14) Kommissionens forordning (EF) nr. 330/2009 af 22. april 2009 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 for så vidt angår minimumsnormer til behandling af sæsonprodukter i de harmoniserede forbrugerprisindekser (HICP) (EUT L 103 af 23.4.2009, s. 6).
 (15) Kommissionens forordning (EU) nr. 1114/2010 af 1. december 2010 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 for så vidt angår minimumsnormer for kvaliteten af HICP-vægtninger og om ophævelse af Kommissionens forordning (EF) nr. 2454/97 (EUT L 316 af 2.12.2010, s. 4).
 (16) Kommissionens forordning (EU) nr. 93/2013 af 1. februar 2013 om detaljerede regler for gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 om harmoniserede forbrugerprisindeks for så vidt angår indførelse af ejerboligprisindeks (EUT L 33 af 2.2.2013, s. 14).
 (17) Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 af 23. oktober 1995 om harmoniserede forbrugerprisindekser (EFT L 257 af 27.10.1995, s. 1).
 (18) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 549/2013 af 21. maj 2013 om det europæiske national- og regionalregnskabssystem i Den Europæiske Union (EUT L 174 af 26.6.2013, s. 1).
 (19) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 223/2009 af 11. marts 2009 om europæiske statistikker og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1101/2008 om indsendelse af fortrolige statistiske oplysninger til De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor, Rådets forordning (EF) nr. 322/97 om EF-statistikker og Rådets afgørelse 89/382/EØF, Euratom om nedsættelse af et udvalg for De Europæiske Fællesskabers statistiske program (EUT L 87 af 31.3.2009, s. 164).
 BILAG
 Husholdningers pengeudgifter til konsum
 1.
 Husholdningers pengeudgifter til konsum er defineret i artikel 2, nr. 20, i forordning (EU) 2016/792.
 2.
 Ved yderligere specificering af vægtene omfatter pengeudgifter til konsum følgende eksempler på husholdningers udgifter til konsum som defineret i følgende litra i punkt 3.95 i bilag A til ENS 2010:
 —
 litra c), d), h) og i)
 —
 den del af litra e), der vedrører finansielle tjenester, for hvilke der opkræves betaling straks, den del af litra f), der vedrører skadesforsikringstjenester opgjort som den implicitte værdi af tjenesterne.
 Pengeudgifter til konsum omfatter også boligydelser, som er en del af D.632, der er defineret i punkt 4.109 i bilag A til ENS 2010.
 3.
 Pengeudgifter til konsum omfatter ikke følgende eksempler på husholdningers udgifter til konsum som defineret i følgende litra i punkt 3.95 i bilag A til ENS 2010:
 —
 litra a), b) og g).
 Pengeudgifter til konsum omfatter heller ikke følgende eksempler, der ikke indgår i husholdningers udgifter til konsum:
 —
 litra a)-f) i punkt 3.96, i bilag A til ENS 2010, bortset fra boligydelsesdelen af D.632, der er defineret i punkt 4.109 i bilag A til ENS 2010
 —
 indkomstskatter som defineret i punkt 4.78 i bilag A til ENS 2010
 —
 formueindkomst som defineret i punkt 4.41 i bilag A til ENS 2010
 —
 faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger som defineret i punkt 4.92 i bilag A til ENS 2010
 —
 skadesforsikringspræmier som defineret i punkt 4.112 i bilag A til ENS 2010
 —
 løbende overførsler mellem husholdninger som defineret i punkt 4.129 i bilag A til ENS 2010
 —
 bøder og strafgebyrer, som institutionelle enheder pålægges af domstole eller domstolslignende myndigheder som defineret i punkt 4.132 i bilag A til ENS 2010.
 4.
 Monetære transaktioner er transaktioner, hvor de pågældende enheder foretager eller modtager betalinger, påtager sig gældsforpligtelser eller modtager aktiver opgjort i valutaenheder. Transaktioner, som ikke indebærer udveksling af kontantbeløb eller fordringer eller gældsforpligtelser opgjort i pengebeløb, er ikkemonetære transaktioner.


type: wikipedia

text:
The 1994 Baku Metro bombings was a series of terrorist incidents in Baku, Azerbaijan. The first attack was perpetrated at the "20 January" metro station, while the second one took place between the "28 May" and "Ganjlik" stations. As a result of the first attack, 14 people were killed and 49 wounded. The second attack resulted in 13 people killed and 42 injured.
 The responsibility was assumed by Sadval, a Lezghin separatist movement, now defunct. Eleven indirect perpetrators of the first attack were charged: two have been sentenced to life imprisonment and nine others to 15 years. The lone perpetrator of the second attack was also sentenced to life imprisonment.
 The bombings
 The first attack, a suicide bombing, occurred on 19 March at the "20 January" metro station at 13:00 local time. The time bomb planted under a seat in the head railroad car detonated when it stopped at the station, killing the immediate perpetrator Oktay Gurbanov. The lead railroad car was destroyed and the station's roof partially collapsed. Among the victims was Azeri jazzman Rafig Babayev, whose workplace was near the station. The work of Baku Metro was temporarily suspended afterwards.
 The second attack was perpetrated on 3 July. The bomb (a remote controlled gelatine explosive, according to Azeri intelligence authorities) detonated at 8:30 a.m. local time when the train, having departed from the "28 May" station, was 500 m away from the "Ganjlik" railway platform. The majority of persons injured in that attack has been promptly released after medical assistance.
 Investigation
 Following the attacks, President Heydar Aliyev signed a decree on formation of the State Investigation Commission. During the investigation, Armenian intelligence officers, accused of involvement in the series of metro bombings in Baku as well as on Azerbaijani trains operating both in Azerbaijan and Russia, were taken into custody in Moscow. The Russian citizens Kamo Fyodorovich Saakov, an ethnic Armenian, his wife Irina Alexandrovna Saakova and Anatoly Anatolyevich Ilchuk were arrested in July 1994, charged with preparations of the attacks. In August of the same year Saakov was sentenced to life imprisonment and Ilchuk to 15-year imprisonment for preparation of diversion, contraband and illegal custody of weaponry. The investigation ended in early October 1995.
 On 29 November 1997, the Russian law enforcement bodies extradited to Azerbaijan the 30-year-old Lezghin Azer Aslanov, who was charged with planting a bomb in the second attack. According to Azerbaijani Prosecutor General's Office, Aslanov was taken prisoner by Armenian military in January 1994 while serving in the Azerbaijani army and was commissioned by the Armenian
 security service to plant the bomb in Baku.
 According to the former senior investigator and counterintelligence officer of the Ministry of Security of Azerbaijan, Lieutenant Colonel Ramin Nagiyev () (), who had served in the Ryazan military prosecutor's office during the Soviet Union and who investigated high-profile crimes in Azerbaijan including the 1994 Baku bombings and sent 180 terrorism cases to court by 1999, the 1994 Baku Metro bombings, the 1999 Ryazan apartment bombings, the 1999 Moscow bombings, and other terrorist actions were very similar and allegedly the these events received support from the FSK and later the FSB. The Russian Nariman Ramazanov (), who was believed to be the mastermind of the bombing, was detained by Azerbaijani security services in June 1996, but was released back to Russia during a prisoner exchange shortly afterwards upon orders from the highest levels of the government of Azerbaijan. Nagiyev believed that high ranking Azerbaijani officials, such as Heydar Aliyev or Ilham Aliyev, had been compromised by the Kremlin. Both Alexander Litvinenko and Yuri Felshtinsky supported Nagiyev's allegations, too, and detailed their allegations in the book Blowing Up Russia which was banned in Russia.
 See also
 1990 Tbilisi-Agdam bus bombing
 1995 Baku Metro fire
 1991 Azerbaijani Mil Mi-8 shootdown
 Notes
 References
 Full text available at Yuri Felshtinsky's web site.
 Terrorist incidents in Asia in 1994
 Terrorist incidents in Europe in 1994
 Baku
 Terrorist incidents in Azerbaijan
 Suicide bombings in Azerbaijan
 Mass murder in 1994
 20th century in Baku
 Baku Metro Bombings, 1994
 Terrorist incidents on underground rapid transit systems
 Attacks on railway stations
 Baku Metro Bombings, 1994
 Building bombings in Europe
 Building bombings in Asia


type: contracts

text:
 14.12.2018
 PT
 Jornal Oficial da União Europeia
 L 317/47
 DECISÃO N.o 1/2018 DA COMISSÃO MISTA UE-CTC
 de 4 de dezembro de 2018
 no que respeita a um convite ao Reino Unido para aderir à Convenção sobre um regime de trânsito comum [2018/1987]
 A COMISSÃO MISTA,
 Tendo em conta a Convenção de 20 de maio de 1987 sobre um regime de trânsito comum (1), nomeadamente o artigo 15.o, n.o 3, alínea e),
 Considerando o seguinte:
 (1)
 Nos termos do artigo 15.o, n.o 3, alínea e), da Convenção sobre um regime de trânsito comum (a seguir designada «Convenção»), a Comissão Mista criada por essa Convenção deve adotar, mediante decisão, convites dirigidos a países terceiros para aderirem à referida Convenção, nos termos do artigo 15.o-A.
 (2)
 O Reino Unido da Grã-Bretanha e da Irlanda do Norte (a seguir designado «o Reino Unido») manifestou a sua vontade de aderir à Convenção enquanto Parte Contratante autónoma a partir da data em que a Convenção deixar de ser aplicável ao Reino Unido e no seu território.
 (3)
 A circulação de mercadorias com o Reino Unido seria facilitada por um regime de trânsito comum para as mercadorias transportadas entre o Reino Unido e a União Europeia, a República da Islândia, a antiga República jugoslava da Macedónia, o Reino da Noruega, a República da Sérvia, a Confederação Suíça e a República da Turquia.
 (4)
 A fim de assegurar tal facilitação, é adequado convidar o Reino Unido a aderir à Convenção.
 (5)
 A adesão do Reino Unido à Convenção deverá produzir efeitos apenas a partir da data em que a Convenção deixar de se aplicar ao Reino Unido enquanto Estado-Membro da União Europeia ou, se a União Europeia e o Reino Unido chegarem a acordo sobre disposições transitórias segundo as quais a Convenção seja aplicável ao Reino Unido e no seu território, a partir da data em que essas disposições transitórias deixarem de ser aplicáveis,
 ADOTOU A PRESENTE DECISÃO:
 Artigo 1.o
 O Reino Unido é convidado a aderir à Convenção, nos termos do seu artigo 15.o-A, a partir da data em que deixar de ser Estado-Membro da União Europeia ou da data em que deixarem de ser aplicáveis disposições transitórias eventualmente acordadas entre a União Europeia e o Reino Unido segundo as quais a Convenção seja aplicável ao Reino Unido e no seu território.
 Artigo 2.o
 A presente decisão entra em vigor na data da sua adoção.
 Feito em Bruxelas, em 4 de dezembro de 2018.
 Pela Comissão Mista
 O Presidente
 Philip KERMODE
 (1) JO L 226 de 13.8.1987, p. 2.


type: caselaw

text:
23.1.1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 20/29
 Archivo del asunto C-296/97 (1) Archivo del asunto C-377/97 (1)
 (1999/C 20/48) (1999/C 20/51)
 Mediante auto de 7 de octubre de 1998, el Presidente del
 Tribunal de Justicia de las Comunidades Europeas ha deci- Mediante auto de 9 de octubre de 1998, el Presidente del
 dido archivar el asunto C-296/97 (petición de decisión pre- Tribunal de Justicia de las Comunidades Europeas ha deci-
 judicial planteada por el Oberverwaltungsgericht für das dido archivar el asunto C-377/97: Comisión de las Comu-
 Land Nordrhein-Westfalen): Ulrich Gloger contra Bergamt nidades Europeas contra RepuÂblica HeleÂnica.
 Kamen, parte interviniente: Vertreter des öffentlichen Inte-
 resses beim Oberverwaltungsgericht für das Land Nor- (1) DO C 7 de 10.1.1998.
 drhein-Westfalen.
 (1) DO C 318 de 18.10.1997.
 Archivo del los asuntos acumulados C-239/96 y
 C-240/96 (1)
 (1999/C 20/52)
 Archivo del asunto C-369/97 (1)
 (1999/C 20/49)
 Mediante auto de 14 de octubre de 1998, el Presidente del
 Mediante auto de 8 de octubre de 1998, el Presidente del Tribunal de Justicia de las Comunidades Europeas ha deci-
 Tribunal de Justicia de las Comunidades Europeas ha deci- dido archivar los asuntos acumulados C-239/96 y
 dido archivar el asunto C-369/97 (petición de decisión pre- C-240/96: Reino Unido de Gran BretanÄa e Irlanda del
 judicial planteada por el Oberster Gerichtshof): Schutzver- Norte, apoyado por RepuÂblica Federal de Alemania y
 band gegen unlauteren Wettbewerb contra F. W. Wool- Reino de Dinamarca y por Consejo de la Unión Europea
 worth Co Gesellschaft mbH. contra Comisión de las Comunidades Europeas apoyada
 por Parlamento Europeo.
 (1) DO C 370 de 6.12.1997.
 (1) DO C 269 de 14.9.1996.
 Archivo del asunto C-382/97 (1)
 (1999/C 20/50) Archivo del asunto C-370/97 (1)
 (1999/C 20/53)
 Mediante auto de 8 de octubre de 1998, el Presidente del
 Tribunal de Justicia de las Comunidades Europeas ha deci-
 dido archivar el asunto C-382/97 (petición de decisión pre- Mediante auto de 20 de octubre de 1998, el Presidente del
 judicial planteada por el Verwaltungsgerichtshof): Gerhard Tribunal de Justicia de las Comunidades Europeas ha deci-
 Köbler contra Bundesminister für Wissenschaft, Forschung dido archivar el asunto C-370/97 (petición de decisión pre-
 und Kunst. judicial planteada por el Oberster Gerichtshof): Poloco SA
 contra Jürgen Denz.
 (1) DO C 7 de 10.1.1998.
 (1) DO C 387 de 20.12.1997.


text:
Simpsonovi (izvirno angleško The Simpsons) je najdlje trajajoča risana in kasneje animirana televizijska nanizanka in situacijsko-komična nanizanka v televizijski zgodovini ZDA. Trenutno z 29 sezonami in s 622 epizodami od njenega začetka 17. decembra 1989 je hkrati prva animirana serija televizijske mreže Fox Broadcasting Company (FOX). Simpsonove predvajajo v več kot 200 državah po vsem svetu, sinhronizirani pa so v okoli 50 državah. Serija je satira na vse poglede življenja povprečne ameriške družine, kulture, družbe in celo na televizijo samo.
 Izvršni producenti serije so Al Jean (trenutna funkcija showrunner-ja), John Frink, James L. Brooks, Matt Groening, Matt Selman in Sam Simon (samo naziv, serijo zapustil leta 1993). Serijo je v vseh letih režiralo kar 39 različnih režiserjev. V 29. letih je serijo ustvarjalo na tisoče ljudi, pod katere se ne šteje oddelkov marketinga in distribucije studijev ali mreže FOX. Vsako epizodo tako pol leta pripravlja kar 500 ljudi, tako je lažje, da lahko posamično epizodo prilagodijo aktualnim tematikam.
 V scenaristični pisarni (angleško writers' room) je v vseh letih (do 28. sezone) pisalo 121 scenaristov. Vsaka epizoda je, kot je v klasiki ameriške televizije, štela vse tja do 10 rednih sodelavcev-scenaristov (s funkcijami producenta), vmes pa so prihajali in odhajali gostujoči scenaristi (angleško guest writer), po navadi poznani kot pomembnejši in prepoznavnejši v industriji, na primer: Judd Apatow, Erik Kaplan, Seth Rogen, Evan Goldberg, Ricky Gervais, Robin Stein, Jace Richdale, Greg Daniels in še na desetine drugih. Scenaristi med največ individualno spisanimi epizodami so poleg stvariteljev tudi John Swartzwelder (59 scenarijev), Dan Greaney (44) in Daniel Chun (39).
 1. oktobra 2017 je FOX otvoril 29. sezono, katero bo sestavljalo 22 epizod.
 V Sloveniji so Simpsonove predvajali na Radiotelevizija Slovenija,Kanal A in TV3 Slovenija.
 Podaljšanje serije vse do 30. sezone
 Čeprav so imeli ustvarjalci serije s FOX podpisano pogodbo samo za 1 sezono, je 4. novembra 2016 mreža FOX sporočila, da bodo Simpsonove podaljšali še za vsaj 2 sezoni in sicer bo 29. sezona prikazana v programski shemi '2017-18' in 30. sezona (2018-19). Poznavalci pravijo, da je takšno novico bilo za pričakovati, ker je FOX podobno odločitev podal že pred 3 leti, ko je ''obnovil'' 27. in 28. sezono. Al Jean je že pred časom sicer izjavil, da bo 30. sezona ''najverjetneje'' zadnja. FOX ima prav tako tudi privzete vse pravice do distribucije, in sicer vse tja do leta 2028.
 Tako so novico sporočili s Fox TV Group:«To je še eden rekorden zgodovinski trenutek, ki predstavlja to neverjetno serijo. (...) Simpsonovi celotni mreži, studiju in vsem nam pri Fox - pomeni izjemno veliko, in njihov nadaljnji kulturni vpliv na celoten svet je dokaz za čisto brilijanco Matta, Jima in Ala. Čestitke vsem, ki ustvarjajo to serijo, ki podira vsa meja - tako igralski zasedbi in producentom, kot scenaristom in produkcijski ekipi - vi predstavljate najboljšo tvorbo kreativnega talenta v zgodovini televizije. In milijonom oboževalcem po svetu, hvala da ste ostajali pred malimi ekrani v vseh teh letih. Mi pa smo veseli, da vam lahko sporočimo, da v bližnji prihodnosti sledi še mnogo več.» — Dana Walden in Gary Newman, predsednika in člana uprave Fox TV Group, 4.11.2016
 Kulturni vpliv in rekordi
 Serija trenutno drži 2 Guinnessova rekorda: najdlje neprekinjeni trajajoči animirani igrani TV program in serija z najbolj številčno gostujočo igralsko zasedbo (v 28 letih skupaj). Serija ima trenutno 160 zmag in 275 nominacij iz naslova industrijskih nagrad, od tega 85 nominacij in 32 zmag nagrade Emmy (Primetime Emmy Awards) in 33 zmag nagrad Annie za odličnost v animaciji. James L. Brooks, izvršni producent serije je trenutni rekorder, ki ima največ samostojno-prejetih ''primetime emmy-jev'', kar 20. Deset jih je prejel v vlogi producenta Simpsonovih, preostalo v vlogi drugih TV del.
 Simpsonovi je bila tudi prva animirana serija, ki je prejela nagrado Peabody, leta 2000 pa so glavni liki družine Simpsonovih zaslužili svoje mesto na Pločniku slavnih (oziroma ''Hollywoodska Aleja slavnih'') v Los Angelesu. Ameriška revija Time je leta 1999 Simpsonove nagradila z nazivom najboljše serije stoletja, lik Barta Simpsona pa so vključili in označili kot enega izmed 100 najbolj vplivnih ljudi na svetu. Bart je bil edini fikcijski lik na seznamu najvplivnejših. Britanska revija Empire pa je leta 2016 serijo imenoval kot 4. najboljšo v sami zgodovini televizije. Entertainment Weekly je Homerja Simpsona leta 2010 proglasil za najboljši TV lik zadnjih 20 let. Revija TV Guide pa je serijo počastil z laskavim nazivom najboljše TV animirane serije kadarkoli in 10. najboljše vseh časov.
 Simpsonovi kot ''institucija''
 Poznavalci pa Simpsonovim ne pravijo zastonj ''institucija'', saj - čeprav jim osnovna gledanost v ZDA pada in bi jih lahko že zdavnaj prenehali producirati, pravijo, da ta kultna serija tako mreži FOX, kot producentom - največji delež profitabilnosti predstavlja ravno TV sindikacija iz več kot 200 držav po svetu in licenciranje blaga in storitev - in ne oglaševalski denar, s katerim bi si že v osnovi težko pokrili proračunske stroške.
 Prihodki blagovne znamke
 StatisticBrain.com je 20. maja 2016 po navedbah virov 20th Century Fox Television pridobil podatke, ki zajemajo vse prihodke blagovne znamke 'Simpsonovi' do konca 26. sezone.
 Oglaševalski prihodki (iz naslova originalnega enkratnega predvajanja): $5,760,000,000
 Prihodki filma ''The Simpsons Movie'': $527,000,000
 Prihodki od digitalne prodaje in DVD & Blu-Ray nosilci - film: $96,400,000
 Prihodki od digitalne prodaje in DVD & Blu-Ray nosilci - serija: $994,250,000
 Prihodki od prodaje in licenciranja blaga in storitev: $4,725,000,000
 Prihodki z licenciranja TV sindikacije: $1,150,000,000
 SKUPAJ: $13,015,000,000 (vrednost blagovne znamke do konca 26. sezone; dandanes je zagotovo še višja; neupoštevajoča inflacija)
 Jubilejna 600. epizoda
 Jubilejna 600. epizoda v okviru vsakoletnega ''Treehouse of Horror'' je bila originalno prikazana 16. oktobra 2016. Epizoda je v originalnem predvajanju v ZDA imela 7.51 milijona gledalcev, kar je predstavljajo 3.1% gledanost (rating) in 10% delež.
 To je bila hkrati tudi prva televizijska izkušnja na svetu, kjer so gledalci del epizode imeli moč ogledati v virtualni resničnosti (VR) (360-stopinjski kot), s pomočjo posebnih očal. FOX je pri tem ''poskusu'' sodeloval z internetnim gigantom Google.
 Eden izmed pomembnejših dosežkov jubilejne epizode je, da se Simpsonovi bližajo novemu rekordu. Serija je komaj 2. v zgodovini ameriške televizije, ki je dosegla 600 epizod v kategoriji igrane oddaje v najbolj gledanem večernem terminu (''primetime''). Na prvem mestu je CBS-ov Gunsmoke, ki je oddajal 20 let od leta 1955-75. Z novico, da bodo Simpsonovi oddajali še vsaj 2 leti, bodo tako presegli Gunsmoke, ki šteje 635 epizod in osvojili prvo mesto, ki je že 41 let nepremagano. Simpsonovi bodo do konca 30. sezone tako šteli 669 epizod.
 Prihodki celovečernega filma
 Ustvarjalci serije so leta 2007 realizirali tudi celovečerni film The Simpsons Movie, ki je v blagajne kinematografov prinesel kar 527 milijonov ameriških dolarjev, od tega 183 iz ZDA/Kanade in 344 iz mednarodnih teritorijev. Slovenski kinematografi so v skupno blagajno prispevali približno 225 tisoč ameriških dolarjev (neupoštevajoča inflacija). Produkcijski proračun filma je sicer znašal 75 milijonov (pred distribucijskimi in marketinškimi stroški).
 Časovni trak delovanja rednih producentov-scenaristov in showrunner-jev Simpsonovih
 Povprečna gledanost v ZDA
 Opomba: Vsi podatki gledanosti veljajo zgolj za gledalce, ki so si epizodo/epizode ogledali v živo ali so si posnetek ogledali z zamikom/posneto na disku (DVR) do najkasneje 3. ure zjutraj. Na gledanost lahko vpliva tudi dejstvo, da je le-ta vedno merjena v krogu ciljne publike v starostni skupini 18-49 let, zato lahko končni podatki varirajo in so navadno višji od prikazanih tudi za +100%. Naročniki izkazov gledanosti in deleža (TV mreže) nekaj dni kasneje prejmejo tudi podatke gledanosti z zamikom/posnetkom na disku v času treh dni od originalnega predvajanja (LIVE+3) in za čas sedmih dni (LIVE+7).
 Liki
 SIMPSONOVI
 Homer Simpson (polno ime: Homer Jay Simpson)
 Marge Simpson (polno ime: Marjorie Jacqueline Simpson Bouvier)
 Bart Simpson (polno ime Bartholomew JoJo Simpson)
 Lisa Simpson (polno ime Lisa Marie Simpson)
 Maggie Simpson (polno ime Margaret Simpson)
 Abraham (dedek) Simpson
 Mona Simpson
 Kepica (druga)
 Božičkov pomočnik
 BOUVIERJEVI
 Patty Bouvier,
 Selma Bouvier,
 Jacqueline Bouvier,
 Ling Bouvier,
 Jab Jab,
 Clancy Bouvier
 OSTALI SORODNIKI
 Herb Powell, Abbie Simpson
 Edwina
 Rita LaFleur
 Cyrus
 Stric Tyrone
 Dr. Simpson
 Chet
 OTROCI
 Milhouse Van Houten
 Nelson Muntz
 Martin Prince
 Database
 Ralph Wiggum
 Kearney Zzyzwicz
 Jimbo Jones
 Dolph Starbeam
 Shauna Chalmers
 Jeremy Freedman (Najstnik z jecavim glasom)
 Sherri
 Terri
 Greta Wolfcastle
 Uter
 Janey Powell
 Wendell
 Lewis
 Becky
 Alison Taylor
 Nina Skalka
 Richard
 Nikki McKenna
 Allison Taylor
 Laura Powers
 Gina Vendetti
 Kearney Zzyzwicz ml.
 Kearneyev drugi sin
 (Bart Simpson)
 (Lisa Simpson)
 (Mary Spuckler)
 (Jay)
 (Simon Woosterfield)
 (Quenley Woosterfield)
 (Devon Woosterfield)
 ZAPOSLENI OSNOVNE ŠOLE
 Ravnatelj Seymour Skinner
 Nadzornik Gary Chalmers
 Gdč. Edna Krabappel
 Gdč. Elizabeth Hoover
 Hišnik Willie
 Otto Mann
 Dewey Largo
 Kuharica Doris
 Brunella Pummelhurst
 Trener Krupt
 Gdč. McConell
 Myra
 Dr. Loren Pryor
 Ravnatelj Dondelinger (srednja šola)
 NUKLEARNA ELEKTRARNA
 G. Montgmoery Burns
 Waylon Smithers ml.
 Lenny Leonard
 Carl Carlson
 Frank Grimes sr.
 Ruth Powers
 Mindy Simmons
 Blinky
 Charlie
 PIJANCI
 Moe
 Barney Gumble
 Sam
 Larry
 (Homer Simpson)
 (Lenny Leonard)
 (Carl Carlson)
 LASTNIKI TRGOVIN
 Prodajalec stripov
 Luigi Rižota
 G. Costington
 Akira
 Raphael
 Trener Lugash
 (Apu)
 (Lindsay Neagle)
 (Cookie Kwan)
 JAVNI USLUŽBENCI
 Župan Joe Quimby
 Šef Clancy Wiggum
 Policist Lou
 Policist Eddie
 Miss. Springfield
 Ga. Quimby
 K2
 FLANDERSOVI
 Ned Flanders
 Rodd Flanders
 Todd Flanders
 Maude Flanders
 APUJEVA DRUŽINA
 Apu
 Manjula
 Sanjay
 Jay
 Osmerčki
 DRUŽINA VAN HOUTEN
 Kirk Van Houten
 Luann Van Houten
 (Milhouse Van Houten)
 STAREJŠI
 Agnes Skinner
 Jasper Beardley
 Hans Moleman
 Stari jud
 Rabin Hyman Krustofsky
 (Abraham (dedek) Simpson)
 (Mona Simpson)
 (Jacqueline Bouvier)
 (Clancy Bouvier)
 SLAVNI
 Klovn Krusty
 Pomočnik Mel
 G. Teeny
 Kent Brockman
 Rainer Wolfcastle
 Čmrlj-Človek
 Duffman
 Arnie Pie
 Lurleen Lumpkin
 Drederick Tatum
 Paris Texas
 Declan Desmond
 Boobarella
 Disko Stu
 Troy McClure
 Gabbo
 Arthur Crandall
 Bill
 Marty
 Opal
 Pomočnik Raheem
 (Pomočnik Bob Terwilliger)
 BOGATAŠI
 Bogati Texašan
 Hank Scorpio
 Artie Ziff
 Simon Woosterfield
 Quenley Woosterfield
 Devon Woosterfield
 (G. Montgomery Burns)
 (Paris Texas)
 (vsi slavni)
 ČUDAKI
 Kapitan
 Ja tip (Frank Nelson tip)
 Herman
 Ga. Muntz
 G. Muntz
 Nora gospa z mačkami (Eleanor Abernathy)
 Julio
 (Cletus Spuckler)
 (Brandine Spuckler)
 (Diabetty Spuckler)
 (Gil)
 MAFIJA
 Debeli Toni D' Amico-(don)
 Legs
 Louie
 Frankie
 Johnny
 Micheael D' Amico
 Fit Toni D' Amico
 Don Vittorio DiMaggio
 Jimmy
 ZLOČINCI
 Kobra
 Gloria
 Pomočnik Bob Terwilliger
 Cecil Terwilliger
 Francesca Terwilliger
 Gino Terwilliger
 Dr. Robert Terwilliger
 Dame Judith Underdunk Terwilliger
 ITCHY IN SCRATCHY ŠOV
 Itchy
 Scratchy
 Poochie
 PRAVNI DELAVCI
 Sodnik Snyder
 Odvetnik z modrimi lasmi
 Gil
 Sodnica Constance Harm
 Lionel Hutz
 ZDRAVNIKI
 Dr. Nick
 Dr. Marvin Monroe
 (Dr. Julius Hibbert)
 CERKVENI DELAVCI
 Duhovnik Lovejoy
 Helen Lovejoy
 Oče Sean
 GENIJI
 Profesor Jonathan Frink
 Stephen Hawking
 (Lisa)
 (Dr. Julius Hibbert)
 (Prodajalec stripov)
 (Ravnatelj Seymour Skinner)
 (Lindsay Naegle)
 (Martin Prince)
 (Pomočnik Mel)
 (Ned Flanders)
 (Moe Szylak)
 SPUCKLERJEVI
 Cletus Spuckler
 Brandine Spuckler
 Diabbety Spuckler
 70 otrok (Mary Spuckler...)
 HIBBERTOVA DRUŽINA
 Dr. Julius Hibbert
 Bernice Hibbert
 Chester Dupree
 SPRINGFIELDSKO VIŠAVJE
 Lindsay Naegle
 Cookie Kwan
 NEZEMLJANI
 Kang
 Kodos
 SUPERHEROJI
 Radioaktivni man
 Fallout boy
 Bartman
 Pita man
 Every man
 Harry Plopper
 IRCI
 Tom O' Flanagan
 Leprikon
 Severno Irski Leprikon
 Moderni Leprikon
 Sodnik Krompirjeva glava
 Viri
 Zunanje povezave
 Simpsonovi uradna stran na FOX.com
 Simpsonovi Wiki na Wikia.com
 Simpsonovi Archive (glej The Simpsons Archive)
 Simpsonovi na Encyclopedia of Television
 Dobitniki emmyja (serije)
 Ameriške televizijske serije
 Animirane televizijske serije
 Televizijske serije leta 1989
 Humoristične televizijske serije
 Risanke


type: other

text:
Fasadiniai pastoliai MJ UNI CONNECT » UAB "ES BALTIC"
 Pradžia / Pastoliai / Fasadiniai pastoliai / Fasadiniai pastoliai MJ UNI CONNECT
 Fasadiniai pastoliai MJ UNI CONNECT populiarūs, kokybiški, lengvi, lengvai surenkami ir demontuojami. Pasiūlysime papildomų pastolių elementų, kurių pagalba galėsite nesunkiai surinkti sudėtingas pastolių konstrukcijas – apeiti karnizų, baliustradų, stogų, balkonų išsikišimus, sumontuoti darbines aikšteles jums reikalingame aukštyje, padaryti praėjimo arkas šaligatvyje. Šių sistemų kokybines savybes iš esmės diktuoja standartų nuostatas. Sistemos atitinka visus oficialius reikalavimus, joms yra išduotas Vokietijos statybų inžinerijos instituto (DIBt), bendrasis statybos inspekcijos pažymėjimas. Taip pat išduoti Europos sertifikatai. MJ UNI CONNECT yra vienas iš pirmaujančių Vokietijos pastolių gamintojų.
 Pagrindiniai sistemos pranašumai:
 Greitas surinkimas.
 Aukštos saugos savybės:
 Specialus spaustuko užraktas saugiam sujungimui.
 Galimybė transportuojamus ir sandėliuojamus krovinius saugoti ant paklotų.
 Aukštas armavimo lygis.
 Mažas pastolių dalių kiekis, bet platus naudojimosi galimybių spektras.
 Mediniai, plieniniai ir aliumininiai paklotai.
 Atsižvelgiant į plotį paklotai dedami į U profilius dviem ar trimis sluoksniais, tai sustiprina visą sistemą ir sukuria tvirtą ryšį tarp atskirų pastolių skyrių.
 Fasadiniai pastoliai MJ UNI CONNECT taip pat gali būti naudojami kaip apsauginiai ir stogo apsaugos pastoliai. Turėdama plačius ir funkciškai suderintus priedus, sistema yra lanksti, tai leidžia pastolius naudoti sunkioms užduotims atlikti. „MJ UNI-CONNECT“ pastoliai yra tiek plieno, tiek aliuminio tipo.
 Rodoma 1–12 iš 81
 MJ UNI CONNECT ALIUMINIO Laiptai 2,57m
 Fasadiniai pastoliai, Fasadiniai pastoliai MJ UNI CONNECT, Pastoliai €163.80
 MJ UNI CONNECT ALIUMINIO Laiptai 3,07m
 Fasadiniai pastoliai, Fasadiniai pastoliai MJ UNI CONNECT, Pastoliai €187.20
 MJ UNI CONNECT ankerinė jungtis su kabliu 0,50m
 Fasadiniai pastoliai, Fasadiniai pastoliai MJ UNI CONNECT, Pastoliai €6.50
 MJ UNI CONNECT ankerinė jungtis su kabliu 0,60m
 Fasadiniai pastoliai, Fasadiniai pastoliai MJ UNI CONNECT, Pastoliai €7.80
 MJ UNI CONNECT ankerinė jungtis su kabliu 0,80m
 Fasadiniai pastoliai, Fasadiniai pastoliai MJ UNI CONNECT, Pastoliai €8.60
 MJ UNI CONNECT ankerinė jungtis su kabliu 1,00m
 Fasadiniai pastoliai, Fasadiniai pastoliai MJ UNI CONNECT, Pastoliai €9.30
 MJ UNI CONNECT ankerinė jungtis su kabliu 1,20m
 Fasadiniai pastoliai, Fasadiniai pastoliai MJ UNI CONNECT, Pastoliai €11.40
 MJ UNI CONNECT apsauginio stogelio rėmas
 Fasadiniai pastoliai, Fasadiniai pastoliai MJ UNI CONNECT, Pastoliai €24.70
 MJ UNI CONNECT baliustradinis, pakopinis rėmas-2,00×0,73m
 Fasadiniai pastoliai, Fasadiniai pastoliai MJ UNI CONNECT, Pastoliai €82.94
 MJ UNI CONNECT Bėginė jungtis 48 porankis
 Fasadiniai pastoliai, Fasadiniai pastoliai MJ UNI CONNECT, Pastoliai
 Fasadiniai pastoliai, Fasadiniai pastoliai MJ UNI CONNECT, Pastoliai €51.35
 MJ UNI CONNECT Dvigubas aliumininis paklotas 1,09m
 Fasadiniai pastoliai, Fasadiniai pastoliai MJ UNI CONNECT, Pastoliai €53.00


text:
 16.5.2019
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 128/35
 ROZHODNUTIE SPOLOČNÉHO VÝBORU EHP
 č. 139/2017
 zo 7. júla 2017,
 ktorým sa mení príloha I (Veterinárne a fytosanitárne záležitosti) a príloha II (Technické predpisy, normy, skúšky a certifikácia) k Dohode o EHP [2019/746]
 SPOLOČNÝ VÝBOR EHP,
 so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore (ďalej len „Dohoda o EHP“), a najmä na jej článok 98,
 keďže:
 (1)
 Nariadenie Komisie (EÚ) 2017/140 z 26. januára 2017, ktorým sa určuje referenčné laboratórium EÚ pre choroby spôsobené vírusmi capripox (nodulárna dermatitída a kiahne oviec a kôz), stanovuje ďalšia zodpovednosť a úlohy tohto laboratória a mení príloha VII k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 (1), sa má začleniť do Dohody o EHP.
 (2)
 Toto rozhodnutie sa týka právnych predpisov o veterinárnych záležitostiach, krmivách a potravinách. Právne predpisy o veterinárnych záležitostiach, krmivách a potravinách sa na Lichtenštajnsko neuplatňujú, pokiaľ sa naň vzťahuje Dohoda medzi Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o obchode s poľnohospodárskymi výrobkami, ako je uvedené v sektorových úpravách v prílohe I a v úvode kapitoly XII prílohy II k Dohode o EHP. Toto rozhodnutie sa preto neuplatňuje na Lichtenštajnsko.
 (3)
 Prílohy I a II k Dohode o EHP by sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,
 PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:
 Článok 1
 Príloha I k Dohode o EHP sa mení takto:
 1.
 V kapitole I časti 1.1 sa v bode 11 [nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004] dopĺňa táto zarážka:
 —
 „—
 32017 R 0140: nariadenie Komisie (EÚ) 2017/140 z 26. januára 2017 (Ú. v. EÚ L 22, 27.1.2017, s. 10).“
 2.
 V kapitole II sa v bode 31j [nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004] dopĺňa táto zarážka:
 —
 „—
 32017 R 0140: nariadenie Komisie (EÚ) 2017/140 z 26. januára 2017 (Ú. v. EÚ L 22, 27.1.2017, s. 10).“
 Článok 2
 V kapitole XII prílohy II k Dohode o EHP sa v bode 54zzzi [nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004] dopĺňa táto zarážka:
 —
 „—
 32017 R 0140: nariadenie Komisie (EÚ) 2017/140 z 26. januára 2017 (Ú. v. EÚ L 22, 27.1.2017, s. 10).“
 Článok 3
 Znenie nariadenia (EÚ) 2017/140 v islandskom a nórskom jazyku, ktoré sa uverejní v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie, je autentické.
 Článok 4
 Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 8. júla 2017 pod podmienkou, že boli doručené všetky oznámenia podľa článku 103 ods. 1 Dohody o EHP (*1).
 Článok 5
 Toto rozhodnutie sa uverejní v oddiele EHP a v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie.
 V Bruseli 7. júla 2017
 Za Spoločný výbor EHP
 predsedníčka
 Sabine MONAUNI
 (1) Ú. v. EÚ L 22, 27.1.2017, s. 10.
 (*1) Ústavné požiadavky neboli oznámené.


type: legislation

text:
 EUROPEISKA KOMMISSIONEN
 Bryssel den 12.10.2016
 COM(2016) 620 final
 2016/0300(NLE)
 Förslag till
 RÅDETS BESLUT
 om den ståndpunkt som unionen ska inta i GNSS-kommittén för Europeiska unionen och Schweiz som inrättats genom samarbetsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om de europeiska programmen för satellitnavigering
 MOTIVERING
 1.BAKGRUND TILL FÖRSLAGET
 Det bifogade förslaget är det rättsliga instrumentet för bemyndigande av den ståndpunkt som unionen ska inta i GNSS-kommittén för Europeiska unionen och Schweiz (nedan kallad gemensamma kommittén) som inrättats genom samarbetsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om de europeiska programmen för satellitnavigering (nedan kallat avtalet).
 Den 23 september 2013 antog rådet beslutet om undertecknande på Europeiska unionens vägnar och provisorisk tillämpning av vissa bestämmelser i avtalet.
 Avtalet undertecknades sedan i Bryssel den 18 december 2013 i anslutning till mötet i Europeiska unionens råd. I enlighet med artikel 27.2 i avtalet har det tillämpats provisoriskt från och med den 1 januari 2014.
 Schweiz ratificerade avtalet den 7 juli 2015, medan ratificeringen pågår i EU.
 Genom avtalet inrättades Europeiska unionens och Schweiz gemensamma kommitté för GNSS för förvaltning och tillämpning av avtalet. Gemensamma kommittén behöver anta en arbetsordning.
 2.RESULTATET AV FÖRHANDLINGARNA
 Enligt artikel 20.2 i avtalet ska gemensamma kommittén anta en arbetsordning som bland annat ska innehålla bestämmelser om sammankallande till möten, utnämning av ordförande och fastställande av dennes mandat.
 Det bifogade utkastet till arbetsordning är ett resultat av förhandlingar med Schweiz.
 3.FÖRSLAGETS RÄTTSLIGA ASPEKTER
 Den rättsliga grunden för att bemyndiga den ståndpunkt som unionen ska inta i den gemensamma kommitté som inrättades genom avtalet är artikel 172 jämförd med artikel 218.9 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.
 Mot bakgrund av de ovannämnda förhandlingarna föreslår Europeiska kommissionen att rådet antar beslutet om den ståndpunkt som unionen ska inta i gemensamma kommittén när det gäller arbetsordningen.
 2016/0300 (NLE)
 Förslag till
 RÅDETS BESLUT
 om den ståndpunkt som unionen ska inta i GNSS-kommittén för Europeiska unionen och Schweiz som inrättats genom samarbetsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om de europeiska programmen för satellitnavigering
 EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
 med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 172 första stycket jämförd med artikel 218.9,
 med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och
 av följande skäl:
 (1)Samarbetsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om de europeiska programmen för satellitnavigering (nedan kallat avtalet) tillämpas provisoriskt från och med den 1 januari 2014.
 (2)Genom artikel 20 i avtalet inrättas GNSS-kommittén för Europeiska unionen och Schweiz (nedan kallad gemensamma kommittén), och där föreskrivs att kommittén ska anta en arbetsordning.
 (3)Unionens ståndpunkt i fråga om den arbetsordning som gemensamma kommittén ska anta bör därför fastställas.
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 Artikel 1
 1.Den ståndpunkt som ska intas av unionen i den gemensamma kommitté som inrättats genom samarbetsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om de europeiska programmen för satellitnavigering med avseende på antagandet av gemensamma kommitténs arbetsordning, ska grunda sig på det utkast till beslut som åtföljer detta beslut.
 2.Unionens företrädare i gemensamma kommittén får godkänna mindre ändringar av utkastet till beslut utan att ett nytt rådsbeslut erfordras.
 Artikel 2
 Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.
 Utfärdat i Bryssel den
 På rådets vägnar
 Ordförande
 ---documentbreak---
 EUROPEISKA KOMMISSIONEN
 Bryssel den 12.10.2016
 COM(2016) 620 final
 BILAGA
 till
 förslaget till RÅDETS BESLUT
 om den ståndpunkt som unionen ska inta i GNSS-kommittén för Europeiska unionen och Schweiz som inrättats genom samarbetsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om de europeiska programmen för satellitnavigeringUtkastBESLUT 1/2016 AV GNSS-KOMMITTÉN FÖR EUROPEISKA UNIONEN OCH SCHWEIZ(GEMENSAMMA KOMMITTÉN)av den XXX 2016om antagande av dess arbetsordning
 BILAGA
 till
 förslaget till RÅDETS BESLUT
 om den ståndpunkt som unionen ska inta i GNSS-kommittén för Europeiska unionen och Schweiz som inrättats genom samarbetsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om de europeiska programmen för satellitnavigering
 Utkast
 BESLUT 1/2016 AV GNSS-KOMMITTÉN FÖR EUROPEISKA UNIONEN OCH SCHWEIZ
 (GEMENSAMMA KOMMITTÉN)
 av den XXX 2016
 om antagande av dess arbetsordning
 GEMENSAMMA KOMMITTÉN HAR BESLUTAT FÖLJANDE
 med beaktande av samarbetsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet (nedan kallat Schweiz), å andra sidan, om de europeiska programmen för satellitnavigering (nedan kallat avtalet), särskilt artikel 20, och
 av följande skäl:
 (1)Avtalet tillämpas provisoriskt mellan Schweiz och Europeiska unionen från och med den 1 januari 2014 för de delar som omfattas av Europeiska unionens behörighet.
 (2)Enligt artikel 20.2 i avtalet ska gemensamma kommittén själv anta sin arbetsordning.
 (3)Gemensamma kommittén får besluta att inrätta arbetsgrupper eller expertgrupper för att bistå med fullgörandet av kommitténs uppgifter.
 (4)Enligt artikel 27.2 i avtalet ska gemensamma kommittén under avtalets provisoriska tillämpning bestå av delegater för Schweiz och Europeiska unionen.
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 Enda artikel
 Arbetsordningen för gemensamma kommittén som bifogas detta beslut antas härmed.
 Utfärdat på engelska i Bryssel och Bern den XXXXX 2016 respektive den XXXXX 2016.
 På gemensamma kommitténs vägnar
 Ordförande
 Sekreterare för EU
 Sekreterare för Schweiz
 Arbetsordning
 för
 GNSS-KOMMITTÉN FÖR EUROPEISKA UNIONEN OCH SCHWEIZ (GEMENSAMMA KOMMITTÉN)
 Artikel 1
 Gemensamma kommitténs sammansättning
 1. Gemensamma kommittén ska bestå, för Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, av företrädare för Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) och Europeiska unionens medlemsstaters regeringar, och för Schweiz, å andra sidan, av företrädare för Schweiz federala regering. Parterna ska individuellt betecknas nedan som ”part” eller tillsammans som ”parterna”.
 2. Parternas företrädare får åtföljas av andra tjänstemän.
 3. Under avtalets provisoriska tillämpning ska gemensamma kommittén bestå av företrädare för Schweiz och Europeiska unionen, företrädd av kommissionen.
 Artikel 2
 Ordförandeskap
 1. Parterna ska turas om att inneha ordförandeskapet i gemensamma kommittén under ett kalenderår i taget.
 Under det första kalenderår då avtalet träder i kraft ska Schweiz inneha ordförandeskapet.
 2.Den part som innehar ordförandeskapet ska utse en person och hans eller hennes ställföreträdare till ordförande för gemensamma kommittén.
 3. Ordföranden ska leda gemensamma kommitténs arbete.
 4. Under avtalets provisoriska tillämpning ska bestämmelserna om ordförandeskapet gälla i tillämpliga delar.
 Artikel 3
 Observatörer och experter
 Gemensamma kommittén får genom samförstånd mellan parterna besluta att bjuda in experter eller företrädare för andra organ att närvara vid gemensamma kommitténs möten som observatörer för att lämna information om särskilda ämnen. Gemensamma kommittén ska komma överens om villkoren för dessa observatörers närvaro vid mötena.
 Artikel 4
 Sekretariat
 1.En tjänsteman vid Europeiska kommissionen och en tjänsteman från Schweiz regering ska tillsammans fungera som gemensamma kommitténs sekreterare.
 2.Sekretariatet ska ansvara för kommunikationen mellan parterna, inbegripet översändandet av handlingar.
 3. Den part som innehar ordförandeskapet ansvarar för sekretariatsfunktionerna.
 Artikel 5
 Gemensamma kommitténs möten
 1.Gemensamma kommittén ska sammanträda om och när det är nödvändigt, i princip en gång om året.
 Ordföranden ska efter samråd med parterna kalla gemensamma kommittén till möte vid en gemensamt överenskommen tidpunkt och plats. Om parterna är överens om detta får även telefon- och videokonferens användas.
 Ordföranden ska kalla till ett särskilt möte i gemensamma kommittén på begäran av antingen Europeiska unionen eller Schweiz.
 Gemensamma kommittén ska sammanträda inom 15 kalenderdagar efter en begäran enligt artikel 22.2 i avtalet.
 2.Gemensamma kommittén ska sammanträda i Bryssel eller i Schweiz, beroende på vilken part som innehar ordförandeskapet, såvida inte parterna kommer överens om något annat.
 3.Ordföranden ska senast 21 kalenderdagar före mötet skicka kallelsen tillsammans med den preliminära dagordningen och möteshandlingarna till parternas delegater. Handlingar för möten som sammankallas i enlighet med artikel 22.2 i avtalet ska skickas senast 7 kalenderdagar före mötet.
 4.Ordföranden får i samförstånd med de båda parterna förkorta tidsfristerna i punkt 3 med hänsyn till omständigheterna i enskilda ärenden.
 5. Minst 7 kalenderdagar före varje möte ska ordföranden underrättas om sammansättningen av de båda parternas delegationer.
 6.Gemensamma kommitténs möten ska inte vara offentliga, om inte parterna beslutar något annat.
 Artikel 6
 Dagordning
 1.Ordföranden ska med bistånd av sekreterarna upprätta en preliminär dagordning för varje möte.
 2.Varje part kan föreslå ytterligare punkter som ska tas upp på dagordningen senast 7 kalenderdagar före mötet. Varje begäran om ytterligare punkter på dagordningen ska vara motiverad och sändas skriftligen till ordföranden.
 3.Gemensamma kommittén ska i början av varje möte godkänna dagordningen.
 Artikel 7
 Gemensamma kommitténs arbetsgrupper
 1.Sammansättningen och uppgifterna för de arbetsgrupper och expertgrupper som inrättas enligt artikel 20.4 i avtalet ska bestämmas enligt ett uppdrag som gemensamma kommittén fastställer.
 2. Arbetsgrupperna och expertgrupperna ska tillämpa denna arbetsordning i tillämpliga delar.
 3.Arbetsgrupperna och expertgrupperna ska arbeta under ledning av gemensamma kommittén, till vilken de ska avlägga rapport efter vart och ett av sina möten. De har inte rätt att fatta beslut, men får lämna rekommendationer till gemensamma kommittén.
 4.Gemensamma kommittén får besluta att lägga ned arbetsgrupperna och expertgrupperna eller ändra deras uppdrag.
 Artikel 8
 Beslut och rekommendationer
 1.Gemensamma kommittén ska fatta beslut och utarbeta rekommendationer i samförstånd mellan parterna i enlighet med bestämmelserna i avtalet. De ska förses med rubriken ”Rekommendation” eller ”Beslut” följt av ett löpnummer, dag för antagande och en uppgift om innehållet.
 2. Gemensamma kommitténs beslut och rekommendationer ska undertecknas av ordföranden och sekreterarna och sändas till parterna.
 3.Vardera parten får besluta att offentliggöra de rekommendationer eller beslut som antas av gemensamma kommittén i sitt officiella kungörelseorgan. Parterna ska underrätta varandra om de har för avsikt att offentliggöra ett beslut eller en rekommendation.
 4.Gemensamma kommittén får fatta beslut eller utfärda rekommendationer genom skriftligt förfarande, om parterna är överens om detta. Det skriftliga förfarandet ska utgöras av en notväxling mellan sekreterarna, som ska handla i samförstånd med parterna. Förslaget ska översändas i enlighet med artikel 5 i denna arbetsordning, inom en tidsfrist på minst 21 kalenderdagar inom vilken eventuella reservationer eller ändringar ska meddelas. Ordföranden får i samråd med parterna förkorta den tidsfristen för att ta hänsyn till särskilda omständigheter. När man enats om texten ska beslutet eller rekommendationen undertecknas av ordföranden och sekreterarna.
 5. Gemensamma kommitténs beslut om ändring av bilaga I till avtalet ska antas på avtalets giltiga språk.
 Artikel 9
 Protokoll
 1.Sekretariatet ska sammanställa ett utkast till protokoll efter varje möte. Utkastet ska innehålla de beslut som fattats och de rekommendationer som utarbetats. Utkastet till protokoll ska läggas fram inför gemensamma kommittén för antagande. När protokollet har antagits av gemensamma kommittén ska det undertecknas av ordföranden och sekreterarna.
 2.Utkastet till protokoll ska upprättas inom 21 kalenderdagar efter mötet och överlämnas för gemensamma kommitténs godkännande antingen genom skriftligt förfarande eller vid gemensamma kommitténs påföljande möte.
 Artikel 10
 Konfidentialitet
 Om en part överlämnar information till gemensamma kommittén som anges vara konfidentiell, ska de andra parterna behandla informationen som sådan.
 Artikel 11
 Utgifter
 1.Varje part ska svara för de utgifter som den ådrar sig med anledning av deltagandet i gemensamma kommitténs möten, arbetsgrupper eller expertgrupper.
 2.Gemensamma kommittén ska komma överens om fördelningen av utgifter i samband med uppdrag som utförs av experter.
 3. Den part som är värd för ett möte ska stå för utgifterna för att ordna mötet och för mångfaldigandet av dokument.
 4. Den part som är värd för ett möte ska stå för utgifterna för tolkning vid mötet och översättning av handlingar till eller från engelska, franska och tyska.
 Artikel 12
 Korrespondens
 All korrespondens till eller från gemensamma kommitténs ordförande ska skickas till gemensamma kommitténs sekretariat.
 Artikel 13
 Språk
 Gemensamma kommitténs arbetsspråk ska vara engelska, franska och tyska. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 8.5 i denna arbetsordning ska gemensamma kommittén grunda sina beslut och överläggningar på dokumentation som upprättats på ett av dessa språk, om inte parterna beslutar annat.
 Artikel 14
 Ändring av arbetsordningen
 Denna arbetsordning får ändras i enlighet med artikel 8 i denna arbetsordning.


text:
Lagonda is een historisch auto en motorfietsmerk. Het bedrijf Lagonda Engineering Co. werd in 1906 opgericht door de Amerikaanse ondernemer Wilbur Gunn, in het Engelse Staines (Middlesex). Gunn bouwde eerst motorfietsen met De Dion-, MMC- en Minerva-motoren. Later de bekende Lagonda-driewielers en auto's. Met de 11.1 in 1913 bouwde Lagonda de eerste auto met een zelfdragende carrosserie. deze bouwwijze hielden ze tot 1926 aan.
 Tijdens de Eerste Wereldoorlog produceerde het bedrijf artilleriehulzen.
 In 1935 won de Lagonda 45MR de 24 uur van Le Mans. Het duo John Hindmarsh en Louis Fontes kwam als eerste over de finish en doorbrak daarmee de hegemonie van Alfa Romeo.
 Tijdens de Tweede Wereldoorlog werd de Lagonda flamethrower geproduceerd. Dit was een gepantserde wagen met een vlammenweper.
 Het bedrijf werd in 1947 verkocht aan David Brown, die het bij het eveneens door hem gekochte Aston Martin voegde. Tot 1965 werd Lagonda als aparte merknaam gebruikt. De laatste auto van dit merk was de Lagonda Rapide. Wel werd in 1976 de Aston Martin Lagonda op de markt gebracht. Dit was een vierdeurs sedan die het op dat moment noodlijdende bedrijf weer winstgevend maakte.
 In 1993 werd de conceptauto Lagonda Vignale getoond op de Autosalon van Genève.
 In 2008 maakte Aston Martin bekend dat het weer auto's zal gaan produceren van het merk Lagonda. In 2009 werd het ontwerp van een vierdeurs conceptauto getoond. In 2014 werd de Lagonda Taraf op de markt gebracht die een oplage kreeg van 200 stuks en bijna £700.000 kost. De auto in het Arabisch vertaald 'uitermate luxe' heet, is met name in het Midden-Oosten op de markt gekomen.
 Modellen
 Lagonda 20 (1906-1913)
 Lagonda 30 (1911-1913)
 Lagonda 11 (1913-1921)
 Lagonda 11.9 (1920-1923)
 Lagonda 12 (1923-1926)
 Lagonda 12/24 (1923-1926)
 Lagonda 14/60 (1925-1933)
 Lagonda 2 liter (1925-1933)
 Lagonda 16/65 (1926-1930)
 Lagonda 3 liter (1928-1934)
 Lagonda 16/80 (1926-1930)
 Lagonda Rapier (1933-1938)
 Lagonda M45(R) (1926-1930)
 Lagonda 3,5 liter (1935-1935)
 Lagonda LG45(R) (1936-1937)
 Lagonda V12 (1938-1940)
 Lagonda 2.6 liter (1948-1953)
 Lagonda 3 liter (1953-1958)
 Lagonda Rapide (1961-1964)
 Aston Martin Lagonda (1976-1989)
 Lagonda Taraf (2014-heden)
 Externe links
 Lagonda Rapier Enthusiasts website
 Referenties
 Brits historisch motorfietsmerk
 Brits automerk
 Premier Automotive Group