text:
PEDAGÓGUSOK LAPJA 2. - PDF
 PEDAGÓGUSOK LAPJA 2.
 Download "PEDAGÓGUSOK LAPJA 2."
 1 PEDAGÓGUSOK LAPJA 2. LXIV. ÉVFOLYAM A PEDAGÓGUSOK SZAKSZERVEZETE HÍRLAPJA ÉS HÍRLEVELE FEBRUÁR 11. ALAPÍTVA: 1945-BEN SZEGŐDÖTT BÉR, OSZTOTT KONC Mit ér a szakszervezetek és a kormány megállapodásában rögzített évi közalkalmazotti béremelés? Sokan vagyunk elégedetlenek vele, hiszen az átlagosan 5%-os emelkedéstől senki nem fog jobban élni. Talán a reálkereseteink szinten maradnak. Tudni kell azonban azt is, hogy a PSZ népi kezdeményezése nélkül nem lett volna semmilyen béremelés, hiszen a konvergenciaprogramban a közszféra kétéves bérbefagyasztása szerepel. A kormány eredeti javaslata ugyan csak 3,5%-os emelésre vonatkozott, ám sikerült feltornázni ötre. A szükséges központi költségvetési forrás azonban változatlanul 40 milliárd maradt, amely csak részben fedezi a szerény emelést, a többit az önkormányzatnak kell hozzátennie. Ráadásul a szabályozás úgy szól, hogy ha a dolgozó bérbeállása 100%-os, akkor az emelés teljes összegét a központi költségvetés állja. Amennyiben a bérbeállás átlagosan 103%-os vagy afeletti, akkor a régi és az új garantált illetmény különbözetének csak 60%-át adja a költségvetés. Az ebből kikövetkeztethető önkormányzati lépés: a bérbeállást mindenütt a minimumon (100%-on) kell tartani. Az esetlegesen magasabb alapbért, amelyet néhány kollégánk nyilvánvalóan teljesítménye után kapott, a évi emeléssel le kell nyeletni. Azaz az ilyen, igyekvő pedagógus keresete ne növekedjék. A fentiek markánsan rávilágítanak jelenlegi finanszírozási és bérrendszerünk tarthatatlanságára. Félreértés ne essék, a PSZ ezzel nem azt akarja mondani, hogy a közalkalmazottiságra, a közalkalmazotti bértáblára nincs szükség, mint ahogy ezt bizonyos liberális körökben még ma is sokan kijelentik. Jól emlékezhetünk még Andor Mihály szociológus egyik országos napilapban megjelent írására, amelyben szakszervezetünket is elmarasztalta. Ha a szakszervezetek valóban felelősséget éreznének az oktatás színvonaláért, akkor a kilencvenes évek elején tiltakoztak volna a pedagógusok közalkalmazotti státusa ellen. Ehelyett épp ők harcolták ki, és ezzel a lépésükkel a munka minősége szerinti differenciálás addig is szűk lehetőségét még szűkebbre szabták. Nyilván a jelenlegi helyzetben is azt mondja, hogy: lám, lám, igazam volt. Pedig nem a közalkalmazottisággal és a bérrendszerrel van a baj. A legnagyobb közszolgálati réteg közalkalmazotti voltát felelőtlenség vitatni. Ha megszűnne, tovább süllyedne a pedagógus pálya presztízse. Inkább a garantált finanszírozás feltételeit kell megteremteni és a bérrendszer egyes elemeit kell olyanná tenni, hogy az ne csak jelképesen ismerje el a többletteljesítményt, a minőségi munkát. Elvileg persze a mai illetményrendszer is lehetőséget nyújthatna erre, mert csak a kötelező minimumokat tartalmazza. A felső határ a csillagos ég. Ám a felvázolt idei jelenségek jól demonstrálják, hogy a valóság ettől milyen messze van. A PSZ éppen a fentiekre és a bérhelyzetre tekintettel dolgozta ki koncepcióját, amely természetesen nem a Kjt. illetménytáblájának eltörlését, hanem továbbfejlesztését jelenti. Az alapilletmények folyamatos emelésére, karbantartására természetesen továbbra is szükség van, mint ahogy a jelenlegi fizetési osztályokra és fokozatokra is. A nyugdíjkorhatár emelkedése miatt a 3 évenkénti fokozatokat kellene még kettővel megtoldani. Jelentősen tovább kell fejleszteni viszont a bérrendszer többi elemét: a plusztevékenységet és a minőségi munkát elismerő részeket, beleértve a hátrányok kompenzálását, a különleges munkakörülmények között dolgozó, a hátrányos helyzetű tanulókkal foglalkozó pedagógusok egyéb elismerési lehetőségeit is. Például a vezetői, az osztályfőnöki, a munkaközösség-vezetői pótléknak a többszörösére kellene emelkednie. Ezáltal nem jelképes néhány ezer, hanem valós több tízezer forintos elismerés járna ezekért a felelősségteljes munkákért. További részleteket majd az egyeztetések későbbi szakaszában teszünk közzé. Hiszen erről a PSZ-javaslatról a tárgyalások csak most kezdődtek. Véleményünk szerint január 1-jétől vagy szeptember 1-jétől kellene bevezetni ezt a modellt. Nagy kérdés azonban, hogy mennyi forrás áll majd rendelkezésre. Javaslatunk teljesítése ugyanis sok milliárd Ft többletet igényel, amelyet garantáltan, központi forrásokból kell előteremteni. E lépésekre sürgetően szükség van azért, hogy elkezdődhessen a pedagógus pálya presztízsének helyreállítása. Ennek nem egyetlen, de legfőbb tényezője a bérhelyzet javítása. Az elmúlt években már a pályára jelentkezők körében is egyre inkább tetten érhető a negatív szelekció: a főiskolák, egyetemek pedagógusszakjaira az érettségizett diákok gyengébbik fele jelentkezik. Az utóbbi években például már közepes matematika érettségivel vettek fel matematikatanár szakra jelentkezőket. A lényegesen jobb kereseti viszonyok, az álláshelyek nagyobb biztonsága megállíthatná, visszafordíthatná ezt a folyamatot, amihez természetesen nem elég csupán a kezdőbérek emelése (mint ahogy ezt néhány közgazdász javasolja). A kezdőbéreknek valóban olyan magasnak kell lenniük, hogy a pedagóguspálya vonzó legyen. A PSZ elvárása szerint legalább a minimálbér kétszerese legyen (ma csupán 1,76- szorosa lásd: lapunk hátsó borítója). Ha mindez bekövetkezik, akkor lesz remény arra, hogy megszűnjön a kontraszelekció, és elkötelezett tanárok, magas szintű tudással, módszertani kultúrával, megélhetési gondok nélkül álljanak a katedrán. Árok Antal A TARTALOMBÓL: A SZAKSZERVEZETI ÉLET ESEMÉNYEI VÁLASZOK A PARLAMENTBŐL EURÓPAI UNIÓ EURÓPAI ÉRDEKVÉDELEM A VII. NEVELÉSÜGYI KONGRESSZUSRÓL HAZAI MOZAIK EÖTVÖS JÓZSEF-EMLÉK- PLAKETT KITÜNTETÉSEK AZ ÜDÜLÉSI CSEKKRŐL SZÖKŐÉV SZÖKŐ BÉREK PL-ÚTMUTATÓ: Szakszervezeti taglétszám, szakszervezeti reprezentativitás; A Kjt. újabb módosításáról; Mi mennyi 2008-ban? Munkajogi kérdések; A munkaügyi perek költségeiről; MKB Nyugdíjpénztár, Egészségpénztár
 2 Egy kupica Alveo egészségünkre! Az Alveo a vitális energia egyedülálló forrása. Összetetten hat. Kanadában gyártják. Alkalmas a mindennapi használatra. A legjobb: étkezés előtt. Megfelel a Magyar Köztársaság közegészségügyi rendeletének. Huszonhat gyógynövény hatóanyagát tartalmazza: ceyloni fahéj (segíti az emésztést, a puffadás ellen hat), közönséges cickafark (csökkenti a magas vérnyomást, segíti az emésztést), réti here (daganatos megbetegedések, veseés májproblémák ellen), eleuterokokkusz (fáradtság és kimerültség ellen), aloe vera (segíti az emésztőrendszer működését, antibiotikus hatású), téli zsurló (allergia, prosztata, fekély ellen), igazi édesgyökér (enyhíti a gyomorfekély-fájdalmakat, gyomorgörcsöket), kerti kakukkfű (szénanátha, penész, élősködők ellen), cserjés paprika (serkenti a vérkeringést, artritida, reuma ellen), közönséges levendula (erősíti az idegrendszert), kései meggy (vesekő ellen, erősíti a kiválasztó szervet), gyepürózsa (fertőzés, felfázás ellen), malabári kardamom (segíti az emésztést, a felszívódást), hólyagmoszat (pajzsmirigy, túlsúly, gyulladás ellen), húsos ginszenggyökér (szervezet- és szíverősítő), chondrus krispus (segíti a tüdő, a belek, a vese működését), édeskömény (segíti az emésztést), sárga tárnics (segíti az emésztést, a felszívódást, a máj, az epehólyag működését), paulinia cupana (segíti az ideg- és izomrendszer ellazítását), benedekfű (a stressz, a depresszió ellen, segíti a szív működését), ázsiai centella (elősegíti a vérnyomás egyensúlyát, a szellemi frissességet), golgotavirág (ingerültség, szorongás, stressz ellen), fürtös salamonpecsét (segíti a vese, a máj működését), sédkender (felfázás, nátha, bőrbetegségek ellen), takarmánylucerna (artritida, asztma, szénanátha ellen), ginkófa (asztma, allergia, impotencia ellen). Nagyobb ellenállóképesség a terhelésekkel és a betegségekkel szemben: elősegíti az egész szervezet tisztítását; az immunrendszer funkciójának optimalizálását, segít a szervezetnek az antiallergén, gyulladásos, antibakteriális és antivírusos működésében. Erős szív és egészséges érrendszer: az összes kardiovaszkuláris betegség megelőzését szolgálja; segíti a szív működését, a vérnyomás javulását, a hajszálerek jobb vérellátását, a koleszterinszint csökkentését. Könnyebb emésztés és kiválasztás: javítja az emésztőrendszer funkcióját, erősíti a cukorszint értékének stabilitását, a bélrendszer mikroflóráját, a máj és az epe működését; serkenti a vese működését. Rugalmasabb izmok és izületek: antireumatikus hatásai vannak; hatékony az artrózis elleni prevenciókban; elősegíti a test gyorsabb anyagcseréjét; csökkenti a ballisztikus és a toxikus anyagok mennyiségét a sejtekben; enyhe anabolikus hatással rendelkezik. Jobb kondíció és kevesebb fáradtság: elősegíti a szövetek jobb vérellátását; befolyásolja a potencia erősödését; elősegíti a tejsav gyorsabb távozását az izmokból. A rák megelőzése: elegendő antioxidánssal rendelkezik, mellyel csökkenti a veszélyes burjánzásokat a testben. Tiszta fej és erős idegrendszer: elősegíti az agysejtek oxigénnel való ellátását; fokozza a koncentrációképességet és nyugodtságot; a stressz elleni védekezőképességet. Hosszan tartó fiatalság: hatással van a test biokémiai egyensúlyára; elősegíti a sejtek szaporodását; hatékonyan segíti a gyorsabb felépülést; elősegíti a szövetek regenerálását; lassítja az öregedést. Adagolás: Az ajánlott bevitel fél órával étkezés előtt: napi 1-2 adagoló, naponta ml. Web: Tel.: 20/ Világunk művészeti kincsei Az UNESCO által a világörökségek listájára felvett helyek közül igen nagy jelentőségűek a művészeti emlékek. A könyv a legérdekesebb helyszínek közül mutat be hetvenet, kontinensről kontinensre haladva. Ami Európát illeti, a valcamonicai sziklarajzoktól az assisi Szent Ferenc-bazilikáig csupa olyan műemlékről esik szó, amely más-más módon ugyan, de meghatározta földrészünk művészetfogalmának alakulását. Képzeletbeli utazásunkon páratlan emberi és művészi értéket képviselő kincseket fedezhetünk fel. (Kossuth Kiadó, 350 oldal, Ft.) A pedagógusok és szülők figyelmére egyaránt számít a Mentor című oktatási, egészség- és életmódmagazin, mely hű tükröt nyújt az iskola, a kultúra, a mindennapi élet időszerű eseményeiről. Hasznos kiegészítője az újság tankönyvkritikai melléklete, a Támpont, valamint a szülőknek szóló, negyedévenként megjelenő Támasz. A szerkesztőség új címe: 1054 Budapest, Tüköry u. 3. Tel./fax: OLVASD ÉS ADD TOVÁBB! A Pedagógusok Lapja internetes honlapunkkal (www.pedagogusok.hu) együtt szakszervezetünk tisztségviselőinek, tagjainak egyik legfontosabb információforrása. Minden PSZ-alapszervezethez (intézményhez) egy-egy példányban ingyen juttatjuk el, településenként egy címre postázva. Amenynyiben több intézmény van egy településen, a helyi PSZ-szervezet terjeszti tovább a példányokat. Föltétlenül szükséges, hogy lapunkat minden intézményben késlekedés nélkül megkapja a PSZ-alapszervezet titkára. Az ő felelőssége pedig abban rejlik, hogy egyrészt maga gondosan olvassa el és számonként gyűjtse a lapot, másrészt igyekezzék minél több kollégával megismertetni. Egyre több intézmény nevelőtestületi szobájában, könyvtári olvasótermében is hozzáférhető már lapunk. Jól bevált gyakorlat, ha egy-egy érdeklődést keltő, aktuális írás fénymásolata vagy a lapban olykor megjelenő miniplakát a hirdetőtáblára is kikerül. Jogszabályokat ismertető anyagainkat amelyek a zöld PL-útmutatóban kapnak helyet pedig tanácsos a PSZtisztségviselőnek és az intézményvezetőnek együttesen áttekinteni, megbeszélni. Így sokkal kevesebb félreértés, esetleges konfliktus adódik. Előfizetőinknek közvetlenül a megadott címre küldjük lapunkat. Az évi előfizetés díja 5% áfával forint, amelyet egy összegben kérünk. Az intézmények banki átutalással (számlaszám: ) fizethetnek elő, az egyéni érdeklődőknek pedig megrendelő levelük alapján csekket postázunk. Csak a befizetés megérkeztét követően, utólag tudunk számlát küldeni. Továbbra is szívesen fogadjuk a hirdetéseket a következő, változatlan fizetési feltételekkel: egész oldalas hirdetés (A/4-es formában, fekete-fehérben) forint, féloldalas , negyedoldalas forint. Az apróhirdetés közlési ára: szavanként 40 forint. Minden egyes díjtételt 20 százalékos áfa terhel. A hirdetések beküldésének határideje: a megjelenési hónap 3. napja. Vendégház Mándokon Vendégházunk Szabolcs-Szatmár-Bereg megye keleti részén található, az ún. Tiszakönyök területén. A 2007-től már város Mándok szélén álló, eredetileg lepusztult állapotú épület felújításával hoztuk létre; 10 főnek tudunk benne kényelmes szállást biztosítani. Az istállót is átalakítottuk, ahol baráti összejövetelek, családi ünnepek tarthatók. Szeretnénk, ha vendégházunk nem csupán szálláshelyként üzemelne, hiszen igyekeztük megmenteni a régi építészeti és népi emlékeket. Az ország peremén élve tudjuk, mekkora kincs egy-egy hagyományos étel, kézimunka, mit érnek a régi berendezések, használati tárgyak. Nemrég készült el a búbos kemence, amelyben egyszerre több mint 10 kenyeret lehet sütni. Tavasztól lovaglási lehetőség is lesz. Bővebb információ: Várunk mindenkit, aki szeretne kikapcsolódni a hétköznapok rohanásából: fiatalokat, családokat, baráti társaságokat, nyugdíjasokat. Tel.: Oláh Istvánné, 20/ Győrtől 15 km-re, Győrújbaráton gyermektáborunk faházas és sátras elhelyezéssel, kiszolgáló épületekkel, sportpályákkal várja az osztálykirándulást, erdei iskolát, táborozást lebonyolító csoportokat. Előés utószezonos áraink: 8 személyes gyermekfaházban Ft/fő/éjszaka; 4 személyes sátorban 732 Ft/fő/éjszaka; pedagógusok elhelyezése 4 vagy 2 ágyas szobákban Ft/fő/éjszaka. 20 fő gyermek után 1 fő pedagógus ingyenes. Étkezés: saját főzőkonyhánkon történik, menüválasztással vagy egyeztetés alapján, igény szerint. Érdeklődésére részletes információval szolgálunk. T.: 06-30/ (x) PEDAGÓGUSOK LAPJA A Pedagógusok Szakszervezetének hírlapja és hírlevele Főszerkesztő: Árok Antal Örökös szerkesztő: dr. Fényi András Olvasószerkesztő: dr. Dalos Gábor Technikai szerkesztő: Márfiné Béczi Erika Szerkesztőség: 1068 Budapest, Városligeti fasor 10., Telefon/fax: Levélcím: 1417 Budapest, Postafiók 11. Kiadja: a Pedagógusok Szakszervezete Országos Irodája 1068 Budapest, Városligeti fasor 10. Központi telefon: től 56-ig Internet: Terjeszti: a Pedagógusok Szakszervezete. Évi előfizetési díj: 3 850,- Ft Index: ISSN
 3 A SZAKSZERVEZETI ÉLET ESEMÉNYEI A PSZ bérkoncepciójáról, amelyet vezető testületeink januári ülésükön vitattak meg, megkezdődtek az egyeztetések. Szakszervezetünk képviseletében Árok Antal elnök és dr. Horváth Péter igazgató-titkár kormányzati szakértőkkel és az MSZP-frakció oktatási munkacsoportjával folytatott eredményes tárgyalásokat. A PSZ bérkoncepcióját lapunk következő számában, a kormányzati bejelentéseket követően adjuk közre. (A jelenlegi bérrendszerrel, finanszírozással kapcsolatos problémákat lásd lapunk címoldalán: Szegődött bér, osztott konc.) A PSZ és a szlovák pedagógus-szakszervezet (OZPŠV) vezetői február 1-jén és 2-án Budapesten tanácskoztak. A tárgyaló delegációkat a két szakszervezet elnöke: Árok Antal és Ján Gašperan vezette. A megbeszéléseken az együttműködés kiszélesítéséről és a visegrádi országok szakszervezeteinek összefogásáról született megállapodás. Az erre vonatkozó dokumentumok kidolgozása megkezdődött. A találkozón a pedagóguspálya presztízséről, elismerési rendszerének továbbfejlesztéséről cseréltek véleményt. A Közoktatás-politikai Tanács (KÖPT) február 5-én tartotta soros ülését, amelyen a PSZ képviseletében Szlankó Erzsébet alelnök vett részt. Napirend előtt a kormányoldal bejelentette, hogy december 11-i rendezvényén a szakmai oldal mintegy 119 regisztrált szervezet nevében megújította KÖPT-tagjainak mandátumát. Ez egyes személyeknél megerősítést jelentett, mások esetében új tagok delegálását eredményezte. A kormányoldal javaslatára a közoktatási intézmények elhelyezésének és kialakításának építészeti-műszaki követelményeiről szóló rendeletet elnapolta a testület. A nemzetiségi nevelési, oktatási feladatokhoz nyújtott kiegészítő támogatás igénylésének, döntési rendszerének, folyósításának és elszámolásának rendjéről szóló jogszabályt kiemelt érdeklődés övezte. Valamennyi hozzászóló az esélyegyenlőség elvét kiemelve hangoztatta a tárcával szemben azt az elvárást, hogy azonos feltételek mellett jussanak az oktatáshoz a hazánkban élő nemzetiségiek gyermekei. Ez legyen érvényes akár a tankönyvtámogatásra, akár a munkafüzetek megvásárlásának körülményeire. Az előterjesztő az összefoglalójában elmondta, hogy ha nem is bőséges támogatással, de minden településen, ahol van nemzetiségi oktatás, az intézmény stabilan fenntartható. A kétszintű érettségiről adott helyzetjelentés is bár csupán tájékoztatás céljából került a testület elé sok vélemény megfogalmazására adott lehetőséget. Minden jelenlévő megnyugtatására szolgált az írásos jelentés következő mondata: Az érettségi reform bevezetésével a vizsgafejlesztés folyamata nem fejeződött be, de azt is tudomásul kell venni, hogy a rendszer nagyobb horderejű megváltoztatása, tartalmi átalakítása még nem kerülhet szóba, mert minden szereplő, érintett számára a rendszer megtanulása és rögzülése volt a legfontosabb. A vitában elhangzott vélemények közül az alábbiakat emelem ki: - a kétszintű érettségi funkcióját egyértelműsíteni szükséges; - a kötelező tantárgyak száma nem optimális; - a pluszpontok nem tudnak abszolút objektívek lenni; - az egész rendszer az indokoltnál bonyolultabb; - az igazgatók tételért való utazgatása, a tételek szállítása, tárolása nem éppen 21. századi megoldás; - az érettségi botrányokért nem lett felelősségre vonva igazán senki sem; - az érettségi lebonyolításában részt vevő tanárok díjazása nincs arányban az elvégzett munkával. A PSZ véleményét az intézményvezetői tagozat elnökének, dr. Pataki Mihálynak az összeállítása alapján alakítottuk ki. KÖZLEMÉNY A Pedagógusok Szakszervezete (PSZ) felháborítónak és elfogadhatatlannak tartja az Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium jogszabálymódosítását [56/2007. (XII. 22.) IRM rendelet], amely szerint február 6-tól drágábban pereskedhetnek a munkavállalók. Erre a módosításra mindenfajta előzetes hatásvizsgálat és érdekegyeztetés nélkül került sor. A szakszervezetek is a sajtóból értesültek a változásról, miszerint a munkaügyi perben az ügyfelet csak tárgyi költségfeljegyzési jog illeti meg. Ez azt jelenti, hogy a munkavállaló a per megindításakor ugyan nem köteles a költségeket megelőlegezni, pervesztessége esetén azonban kénytelen a költségeket állni. A korábbi rendelet a munkaügyi perekre az ügyfelek jövedelmi és vagyoni viszonyaira tekintet nélkül teljes (úgynevezett tárgyi) költségmentességet biztosított, vagyis a bírósághoz forduló munkavállalónak nem kellett tartania attól, hogy pervesztessége esetén ki kell fizetnie a per költségeit. Az elmúlt időszakban amúgy is nehezebbé váltak a munkavállalók megélhetési körülményei, szaporodtak a munkaügyi viták, a munkáltatók jogsértései. Ez a módosítás álszent módon, a jogi segítségnyújtásról szóló törvény végrehajtásáról rendelkező jogszabály záró rendelkezései között elrejtve, az érdekegyeztetés teljes megkerülésével született. A Pedagógusok Szakszervezete tiltakozik ez ellen és felszólítja az Igazságügyi és Rendészeti Minisztériumot, a kormányt, hogy vonja vissza a módosítást. Kezdeményezzük a hazai szakszervezeti mozgalom együttes fellépését ez ügyben. Budapest, február 4. Pedagógusok Szakszervezete Országos Iroda A közleményhez kapcsolódó szakmai anyagot lásd a PL-útmutató VII. oldalán. A szakszervezeti reprezentativitás A Kjt. hatálya alá tartozó munkáltatóknál a 48/2005. (III. 23.) Korm. rendelet, valamint a Közalkalmazottak Országos Munkaügyi Tanácsának (KOMT) döntése alapján a szakszervezeti tagok létszámát a január 31-i állapot szerint kell összesíteni, és a kiadott jelentésnyomtatványokon eljuttatni a Szociális és Munkaügyi Minisztériumnak, a PSZ Országos Irodájának (1068 Budapest, Városligeti fasor 10.) és az intézmény fenntartójának, legkésőbb április 15-ig. Ezeknek az adatoknak összesítése alapján fogják megállapítani a szakszervezetek részvételi lehetőségét a helyi, önkormányzati és ágazati érdekegyeztetésben, valamint a kollektív szerződések megkötésében. A részletes tudnivalókat lásd lapunk PL-útmutatójában. Kérjük a PSZ tisztségviselőit, hogy a jelentések elkészítéséről és határidőre történő megküldéséről ne feledkezzenek meg!
 4 TAGOZATRÓL TAGOZATRA A PSZ Országos Óvodai Tagozata nagy érdeklődéssel kísért, sikeres tanácskozást tartott január 30-án. A napirend az óvodák gazdasági, anyagi helyzetét, a tartalmi munkát, valamint a szakterület jogszabályi változásait egyaránt érintette, de áttekintést adott a PSZ érdekvédelmi tevékenységének legutóbbi eseményéről is. Ez utóbbiról Szlankó Erzsébet, a szakszervezet alelnöke tartott tájékoztatót, felvázolva a költségvetési törvény előkészítése és az egészségügyi biztosítás rendszerének átalakítási elképzelése kapcsán tanúsított PSZ-SZEF magatartást, és a tiltakozó megmozdulásokat. A Társadalmi Párbeszédközpont létrehozásának gondolatát a már említett tiltakozó megmozdulások, valamint a SZEF tehát közvetve a PSZ és a kormány közötti tárgyalások eredményeként említette. Hangsúlyozta a Pedagógusok Szakszervezetének munkavállalói érdekvédelmi tevékenységén túli, szakmai érdekvédelmi feladatát, melyhez elengedhetetlen a tagozatok segítő háttérmunkája. Dr. Horváth Péter igazgató-titkár részletesen ismertette az óvodák és az ott dolgozók létét is alapvetően meghatározó költségvetési törvény oktatásra vonatkozó fejezeteit. Összehasonlításra is alkalmat adó, vetített képes, tanulságos előadása nagy érdeklődést keltett (a teljes anyag megtalálható a honlapon a tovább feliratra kattintva a KÖLTSÉGVETÉS 2008 címen), és számos kérdést eredményezett. A téma részeként szólt a bértárgyalásokon megszületett 5%-os táblaemelésről, valamint a 13. havi illetmény ez évi kifizetésének módjáról. Külön felhívta a figyelmet a törvény 3. számú mellékletének 10/b pontjára, amely az önkormányzatokkal folytatandó egyeztetésekhez ad segítséget. Az Oktatási és Kulturális Minisztérium főtanácsosa, Kovács Erika Kompetencia-alapú nevelés az óvodákban címmel tartotta előadását. A kompetencia-alapú nevelés fogalmát három összetevő együttes jelenléteként határozta meg, úgymint: ismeret, képesség, motiváció. Az elméleti eszmefuttatást a szakember gyakorlati tapasztalatival példázta. Hangsúlyozta a befogadó (inkluzív) óvodapedagógusi szemlélet fontosságát. Az óvodai nevelés országos programcsomagjához kapcsolódó, helyi programcsomag megvalósítási lehetőségeként jelölte a kompetencia-alapú nevelést. Céljaként pedig: a jó hagyományok megőrzésével törekedni az új feladatok megvalósítására. A kompetencia-alapú programcsomag a különböző fejlettségi szinten lévő gyermekek együttes nevelésére ad lehetőséget. Kifejtette, hogy híve az integrációnak, az SNI-s gyermekek együttes nevelésének, de ennek személyi, tárgyi feltételei vannak. Ezzel együtt elismerte, hogy van létjogosultsága a szegregált nevelésnek is. Fontos elemként határozta meg a szemléletváltást. Hangsúlyozta, hogy az óvoda feladata az iskolai tanulásra alkalmassá tevő pszichikai fejlesztés, az erkölcsi, érzelmi nevelés, játékos formában, az ismeretközlés, de az óvodai nevelés nem mehet el a kognitív fejlesztés irányába. Végezetül elmondta, hogy a kompetencia-alapú programcsomagot eddig tesztelő óvodák gyermeklétszáma meghaladja a et. A jelenlévők közül többen jelezték, hogy nem ismeretlen előttük a programcsomag, s szívesen csatlakoznának a tesztelők köréhez. A tanácskozást dr. Dudás Lilian jogtanácsos tájékoztatója zárta munkajogi, társadalombiztosítási jogszabályváltozásokról. Az azt követő kérdésekből számos, helytelenül értelmezett vagy tudatosan jogszabályellenesen végrehajtott spórolási gyakorlatra derült fény. Az esetek megszüntetésére felhívjuk a figyelmet, s ha kell, a szakszervezeti tagok számára jogi segítséget adunk. Juhász Olga Jubileumi ünnepségek Ki vitatná a kulturált pihenés, szórakozás, kikapcsolódás szükségességét? Az sem lehet vita tárgya, hogy napjainkban az ilyesmi egyre drágább; sokak számára így csupán elérhetetlen vágy, vagy esetleg egy-egy különös alkalom. Ezért is külön öröm, hogy az elmúlt év végén két olyan eseményre kerülhetett sor, ahol a több évtizedes, kulturális és sport tevékenység lehetőségének megőrzéséért, a pedagógus kollégák testi-lelki megújhodása érdekében végzett munkáért fejezhette ki köszönetét a Pedagógusok Szakszervezete. Sopronban, a Pedagógus Művelődési Ház létrejöttének 55 évfordulóját ünnepelve kitüntetéseket adott át Galló Istvánné, a szakszervezet alelnöke. A szerény lehetőségekkel, de annál több ötlettel, kitartással és kellő nyitottsággal a város kulturális életének szerves részeként működő intézmény munkáját videón mutatta be a vezető. A színvonalas műsor, a megjelentek sokasága és a hangulat igazi ünneppé tette az évfordulót. A PSZ a ház igazgatóját, dr. Tillné Schmidt Editet az Eötvös József-emlékérem arany fokozatával tüntette ki, két munkatársa Roskó Mára, a gyapjúszövők alkotóköre, és Hettinger Ernőné, a népi díszítő művészkör elnökei az emlékérem ezüst fokozatát kapták. Betegsége miatt egy későbbi alkalommal vette át az Eötvös-aranyat Almási Jánosné, a ház társadalmi vezetőségének elnöke, a nemzetközi kapcsolatok éltetője. Hasonló módon éltes kort tudhat maga mögött a Szegedi Pedagógus Fáklya Természetbarát Egyesület. Az ötvenedik évfordulón jelen voltak az alapító tagok közül jó néhányan, s több tucatnyi egykori tanítvány, ma egyesületi tag. Az egyesület munkáját a társaság létrejöttét egykor megálmodó Feketű József elnök értékelte. Felidézte a túrák, városok, emlékét, az együtt töltött napokat, az igazi közösség erejét. Hazánk csodálatos szépségiről, a birtokba vett hegyek-erdők, városok sokaságáról a fotókiállítás több száz fényképe tanúskodott. A megjelenteket emlékezetesen szép műsor köszöntötte, mellyel a Fodor József Élelmiszeripari Szakközépiskola tanulói örvendeztették a csaknem kétszáz jelenlévőt. A Pedagógusok Szakszervezete amely kezdettől támogatja a társaságot Eötvös József-emlékérmek átadásával jutalmazta a közösségért s a jövő generációjáért legtöbbet tevő kollégákat. Az érmeket Szlankó Erzsébet, a szakszervezet alelnöke adta át: Tóth Imre alelnöknek, Tóth Imréné elnökségi tagnak arany, dr. Solymossy Margit gazdasági vezetőnek pedig ezüst fokozatot. Feketű József már korábban átvehette a PSZ által alapított emlékérem életművet elismerő kitüntetését, az Eötvös Józsefemlékérem vas fokozatát, amelyet csak néhány kollégánk mondhat magáénak. Fáradtságot nem ismerő, gondoskodó, szívvel teli munkájának jelképes elismeréséül időtálló ajándékot nyújtott át az alelnöknő. Az ünnepi aktust kísérő mondatait a következő jókívánságokkal zárta: Kívánom, hogy járjatok be együtt sok hegyet-völgyet, lankát, árteret, homokhátat Várjon benneteket még sok fű, fa, virág. Kérem, hogy mélyítsétek el további tevékenységekkel ember és környezete harmóniáját, gyógyítsátok Gaia, a föld istennője sebeit, építsétek tovább ezt az életközösséget, ismerjétek meg a Szerelmes földrajz minden részletét! Jó érzés tudni, hogy a szép elveket, melyeket magáénak vall, az egyesület továbbadja, hiszen itt átadók, emberformálók a szó igaz értelmében vett pedagógusok ülnek. PSZ AZ INTERNETEN Korszerű, gyors tájékozódási lehetőség. PSZ MAKASZ-SZOLGÁLTATÁSOK AZ INTERNETEN A PSZ-tagkártyával kedvezményesen vehetők igénybe.
 5 VÁLASZLEVELEK A PARLAMENTBŐL A Pedagógusok Szakszervezete (PSZ) és a Felsőoktatási Dolgozók Szakszervezete (FDSZ) a januári együttes elnökségi ülésén az egészségbiztosítási reform ügyében az országgyűlési képviselőknek levelet fogalmazott meg (megjelent lapunk előző számában), amelyet megküldtünk az országgyűlés elnökének és a frakcióvezetőknek azzal a kéréssel, hogy minden képviselőhöz juttassák el. Az erre érkezett válaszokat az alábbiakban tesszük közzé. A Fidesz és az SZDSZ frakciójától nem kaptunk véleményt. (Ezt nem is várhatjuk?!) A válaszok, illetve nem-reagálások értékelését az olvasóra bízzuk. A parlamenti reagálások mellett néhány részletet bemutatunk az egészségügyi és szociális miniszter több oldalas leveléből is, amelyet viszont felfoghatunk az SZDSZ-frakció válaszaként is. Tisztelt Elnök Úr! Levelüket természetesen eljuttatjuk a képviselőkhöz, de néhány lényeges kérdésben máris szeretném megnyugtatni a két szakszervezet elnökségét. 1. Természetesen komolyan foglalkozunk a köztársasági elnök véleményével. Már eddig is a szolidaritást és a közvagyont védő garanciákra törekedtünk (pl. szó sincs arról, hogy bárki korlátok nélkül átengedné a járulékot a pénztártagnak - a járulék nem képezi a pénztárak tőkéjének, vagyonának részét, éppúgy, mint ahogy a bankbetétünk sem a bank tulajdonosainak tulajdona, ellenkezőleg, a pénztáraknak kell biztonsági tartalékot képezni stb.) Most a módosító indítványok újabb garanciákat építenek be a törvénybe pl. a járulékbefizetők (munkavállalók, munkaadók) valamilyen felügyeleti, rálátási formájának megteremtéséről. 2. A tárca honlapján már korábban olvasható volt egy kb. 200 oldalas, a hatásokat és példákat elemző tanulmány, most ez is kiküldésre kerül. 3. Természetesen mi is elengedhetetlennek tartjuk az OÉT-tel való újabb egyeztetést, és a frakció részéről már előtte is örömmel vennénk esetleges módosító javaslataikat. Abban ugyanis feltétlenül egyetértünk, hogy egy igen vagy nem választásra szorítkozó népszavazás alkalmatlan a valódi megoldásra. Budapest, január 28. Üdvözlettel: Lendvai Ildikó Tisztelt Elnök Úr! Köszönettel vettem dr. Kis Papp László elnök úrral közösen az egészségbiztosítás átalakításával kapcsolatos hozzám írott levelét. Kérésüknek megfelelően a dokumentumot eljuttattam a frakció tagjainak. A Magyar Demokrata Fórum az egészségbiztosítás tervezett átalakításával kapcsolatos, levelükben megfogalmazott aggodalmakat teljes mértékben osztja. A törvény előkészítő szakaszban közel száz írásbeli kérdéssel, személyes konzultációval, illetve a javaslat parlamenti vitája során felsorolt érvekkel próbáltuk bizonyítani, hogy a koncepció hibás. Véleményünk szerint súlyosan sérülnek a betegjogok, tovább szűkül az ellátáshoz való hozzáférés, fokozódik az intézmények működésének bizonytalansága, és számos igen fontos részlet (pl. a fejkvóta, a betegutak, az ellátás engedélyezése stb.) ma még nem ismert. Arról nem is beszélve, hogy az új rendszer működési költségei jóval magasabbak a jelenleginél, és így több tízmilliárd forinttal csökkenti a gyógyításra szánt, amúgy is szűkös keretet. Egy törvény hatályosulásának egyik feltétele, hogy az érintettek jelen esetben az állampolgárok, egészségügyi szolgáltatók elfogadják vagy tudomásul vegyék. A témában eddig nyilvánosságot látott megnyilatkozások alapján nem túlzás azt állítani, hogy ez a feltétel nem teljesül. A jogalkotási törvényben előírt egyeztetési kötelezettségét már számtalan alkalommal figyelmen kívül hagyta a kormány. Legutóbb ezt az egészségügyben működő kamarákkal kapcsolatos határozatában az Alkotmánybíróság is megállapította. Végül, de nem utolsósorban, az Országos Érdekegyeztető Tanács működésére a parlamentnek nincs hatása, az a mindenkori kormány felelőssége. Mindezek ellenére természetesen támogatjuk, hogy az OÉT tárgyaljon az egészségbiztosítási törvényről. Budapest, január 29. Üdvözlettel: Herényi Károly Tisztelt Elnök Úr! Január 21-én kelt levelét, amelyben az egészségbiztisítási törvénnyel kapcsolatos érdekegyeztetésre tesz javaslatot, köszönettel megkaptam. A Pedagógusok Szakszervezete álláspontja támogatásunkat élvezi. Az egyeztetések elmaradásáért a koalíciós pártokat terheli a felelősség. Budapest, február 6. Szívélyes üdvözlettel: Dr. Semjén Zsolt, Dr. Hoffmann Rózsa Tisztelt Elnök Úr! Megértéssel és rokonszenvvel olvastam január 21-én kelt levelét, amelynek főbb állításaival magam is egyetértek. Én is úgy gondolom, hogy a kiegyensúlyozott társadalmi fejlődéshez párbeszédre van szükség mind a politika, mind a társadalmi közélet különböző szereplői között. Sajnálatosnak tartom, hogy az elmúlt másfél év során, az egészségügyi reform kapcsán, minden kezdeményezésünk ellenére, egyszer sem sikerült érdemi politikai vitát folytatnunk a felvetett kérdésekről. Önnek igaza van abban, hogy a biztosítási rendszer átalakítása az egész országra tartozó közügy. Felhívom azonban a figyelmét arra, hogy az egészségügy finanszírozásának kérdése nem ma, még csak nem is ebben a ciklusban került a politika napirendjére, hanem 18 évvel ezelőtt, a rendszerváltás időszakában, s azóta is megoldásra vár. Többféle elképzelést kipróbáltunk már, a társadalombiztosítási alapok 1993-as önkormányzati működésétől az állami irányításig, azonban egyik modell sem hozott elfogadható eredményt. A verseny kialakítása, és a magántőke bevonása sem új javaslat: az SZDSZ 1989 óta konzekvensen képviseli azt az álláspontot, hogy a hatékonyság növeléséhez tehát a gazdaságosabb működtetés, és az egyre jobb minőségű szolgáltatás egyidejű megvalósításához verseny, a versenyhez pedig több szereplő és a magántulajdon megjelenése szükséges. A kialakítandó rendszerről gyakorlatilag a 2006-os kormányalakítás óta folyamatosan folyt, folyik a társadalmi közgondolkodás. A kérdésben civil szervezetek sora és szinte az összes parlamenti párt is szervezett konferenciát, s a média is komoly teret szánt a témának. A modellválasztás tehát komoly társadalmi érdeklődés és párbeszéd közepette zajlott le. Valóban igaz, hogy a konkrét formák kialakítása a koalíciós pártok hoszszú és sok vitával terhelt egyeztetésein történt. E folyamatba azonban szakértői szinten a szakma képviselőit is bevontuk. Az is igaz, hogy a törvénytervezet elkészülése és parlamenti vitája között nagyon rövid idő telt el. Ugyanakkor nagy hangsúlyt helyeztünk arra, hogy minden érintett szervezettel így a szakmai kamarákkal, a szakmai szervezetekkel, az érintett civil szervezetekkel, sőt, még a szakmai kollégiumokkal is legalább két körben, egy elvi, koncepcionális kérdéseket érintő, és egy, a konkrét törvénytervezetet érintő alkalommal egyeztessünk. Örömmel olvastam, hogy Önök szerint is be lehet vonni a magántőkét az egészségügyi rendszerbe. Ugyanakkor szeretném megnyugtatni, hogy az Egészségbiztosítási Alap forrásait nem szándékozunk kontroll nélkül átadni a magántulajdonú befektetőknek. Ezt a lehetőséget már az a tény is kizárja, hogy a források egy részével rendelkező pénztárak többségi tulajdonosa továbbra is a Magyar Állam marad. Szintén komoly korlát, hogy a források leolvasztásáról továbbra is az állami tulajdonban maradó, az OEP szerepét átvevő Nemzeti Egészségbiztosítási Központ fog dönteni, s a felhasználás területei között csak egy lesz a pénztáraknak juttatott fejkvóta. Szintén jelentős kontrollnak tartom, hogy mind a fejkvóta kiszámításának módját, mind az ellátási csomagok tartalmát és az egyes tételek díjazását, mind a működésre fordítható költségek mértékét, mind a profit maximumát az állam határozza meg. Úgy gondolom tehát, hogy a nemzeti kockázatközösség keretében összeadott pénzt a pénztárak csak nagyon szigorú és kellően ellenőrzött keretek között használhatják majd fel. Szintén egyetértek Önnel abban, hogy az egyeztetést tovább kell folytatni. Ezért tájékoztatom, hogy a törvénytervezet változásait, az elkészült módosító indítványokat, illetve a végrehajtási rendeletek koncepcióit az Országos Érdekegyeztető Tanács elé vittük, ahol személyesen képviseltem az Egészségügyi Minisztériumot, és természetesen az Egészségügyi Érdekegyeztető Tanács napirendjére is felvettük, még a parlamenti tárgyalása előtt. Tervezzük azt is, hogy még a benyújtás előtt egyeztetést kezdeményezzünk a Köztársasági Elnök Úrral, mert szeretnénk, ha a törvényt nem csak azért írná végül alá, mert formailag nincs más lehetősége, hanem azért, mert maga is egyetértet a kezdeményezett változásokkal. Remélem, levelem minden felvetett kérdésére kielégítő választ adott! Budapest, január 31. Tisztelettel: Dr. Horváth Ágnes miniszter
 6 EURÓPAI UNIÓ EURÓPAI ÉRDEKVÉDELEM Beszámoló az EB Szakképzési Szakértői Bizottságának (ACVT) december i brüsszeli üléséről A Szakképzési Szakértői Bizottságban, amely az Európai Bizottság (az Unió kormánya) mellett működik, 2004 óta képviselem a magyar munkavállalókat. Az ülés anyagait előzetesen eljuttattam a szakszervezeti konföderációkhoz és a hazai kormány képviselőivel is egyeztettem. A program szerint mint mindig első nap délelőtt a három oldal képviselői (minden országból) külön-külön alakították ki álláspontjukat az egyes előterjesztésekről, amelyeket a plenáris ülésen az oldal szóvivői képviseltek. Délután és másnap plenáris ülésre került sor. Az ACVT általában az Európai Bizottság (továbbiakban: EB) javaslata alapján készülő előterjesztésekkel foglalkozik, melyek később a miniszterek tanácsa elé kerülnek. Ezek később az Európa Parlament elé jutnak a kodifikációs eljárás folyamán, illetve találkozunk még az EB számára, megrendelésére készített dokumentumokkal. A bizottság, konzultatív jellegéből adódóan, a vita után állást foglal (pl. támogatja, vagy elveti az előterjesztést). Az ülések levezető elnökségében most is helyet kaptak a CEDEFOP (Európai Szakképzés Fejlesztési Központ) képviselői. Az EB képviselői nyitottak a vitára, az élesebben kritizált előterjesztéseket hajlandóak módosítani, javaslatainkat befogadni. Feltűnő volt, hogy erre az ülésre mindössze egy előterjesztéshez érkezett írásos anyag. A többi téma szóbeli előterjesztésként került a bizottság elé, ezt több képviselő kifogásolta. A bizottság első napirendi pontként elfogadta az előző, júniusi ülés jegyzőkönyvét. A második napirend az Európai Szakképzési Kreditrendszerrel (ECVET) foglalkozó előterjesztés vitája volt. Mint ismeretes a rendszer vitái már 2004 óta folynak, bevezetésének időpontja pedig az EB korábbi szándéka szerint 2010 lesz. Az ülésen és az előterjesztés alapján megtudtuk, hogy jelenleg már 2011 a bevezetés céldátuma. Az ACUT korábbi észrevételeire, kritikáira is megpróbáltak válaszolni az előterjesztők. Most az ECVET tesztfázisa folyik bizonyos szakmákban (pl. autóipari szakmák), ennek tapasztalatai és a felmerülő igények alapján, valamint a konzultációk eredményeit figyelembe véve finomítják tovább majd az előterjesztést. Az EB ajánlásban terjeszti majd a tagállamok elé a végeredményt. Az ajánlás tartalmazni fogja a technikai részleteket is. Bizottságunktól az előterjesztés támogatását kérték. Az EB un. ECVET-felhasználói csoportot hoz majd létre, amely 5 év múlva jelentést tesz a bevezetés tapasztalatairól. Mint az már korábban eldőlt, a rendszerhez való csatlakozás önkéntes lesz, és bilaterális egyezmények megkötését feltételezi. Azt hiszem, ez a rendszer legproblémásabb pontja, mert az egyes országok még mindig védik saját szakképzési rendszerüket. Az előterjesztésben és a hozzászólásokban is hangsúlyozták és üdvözölték, hogy sikerült megteremteni az ECVET és az Európai Képzési Keretrendszer koherenciáját. Mind munkavállalói, mind munkaadói oldalon az ECVET-et az európai munkaerő mobilitásának fontos eszközének tekintik. Emellett azonban elsősorban a német és osztrák hozzászólók felszólították az EB képviselőit, hogy pontosítsák a bevezetés technikai részleteit; még akár a felhasználók számára készült segédanyagok kidolgozását is elképzelhetőnek tartották. Mindezen felvetésekre az EB jelenlevő képviselői ígéretet is tettek. A munkavállalói oldal aggályosnak tartotta a 2011-es bevezetést. Jó lenne ugyan, ha sikerülne, de kérdéses, hogy fel tudnak-e készülni az országok kb. 3 év alatt erre. A bevezetés tapasztalatainak összegzésével kapcsolatban túl soknak tartották az 5 évet, szerintük előbb is kezelni lehetne majd a felmerülő problémákat. Hangsúlyozták, hogy semmiképpen ne legyen túl bürokratikus a rendszer működése. A munkaadói oldal is túl szorosnak tartotta a bevezetés határidejét, kisebbségi véleményként azonban az oldalon belül éppen a bevezetés felgyorsítását szorgalmaznák, valamint azt, hogy minden országnak feltétlenül részt kellene vennie az ECVET-ben, a folyamatot pedig koordinálja az EB. A kormányoldal szerint még sok mindent át kell gondolni, sok munka előzi még meg a bevezetést. Szerintük sem szerencsés, hogy csak 5 év múlva kerülhet sor a rendszer kontrolljára, inkább folyamatos korrekció szükséges. Az osztrák képviselő szerint majd csak akkor tárgyalja meg az előterjesztést az EB, ha a vitás részleteket már tisztázták. Ugyanakkor volt olyan hozzászóló, aki szerint már most is készen állna néhány ország a bevezetésre, többen pedig azt kritizálták, hogy miért csak néhány szakmát érint a tesztfázis. Egyes vélemények szerint lehetséges és szükséges volna az ECVET és a felsőoktatási Európai Kredittranszfer Rendszer összeolvasztása. A következő napirendek szóbeli előadások voltak. Ezek közül az első az Oktatás és képzés, 2010 munkaprogram 2008 évi köztes jelentésének előkészületeiről szólt. Elhangzott, hogy elsősorban a nemzeti tapasztalatokra kívánnak támaszkodni. A munkaprogram céljai ma is érvényesek és fontosak mindenki számára. A jelentés két témával foglalkozik kiemelten: az alacsony képzettségűek gondjaival, valamint a finanszírozási kérdésekkel. A francia kormányzati szakember a migránsok problémájának kezelésére hívta fel a jelentés készítőinek figyelmét. A munkavállalói oldal és a spanyol munkaadók képviselője pedig azt hangoztatták, hogy sem az egyes országjelentésekben, sem a közös jelentésben nem szerepel majd a szociális partnerek véleménye, hiányolták az országos szinten való egyeztetést. Az EB képviselői a belső átszervezésekkel magyarázták a hiányosságokat. Rövid előadás foglalkozott a szakképzésben dolgozó tanárok és szakoktatók képzésével. Úgy tűnik fel számomra, hogy következő lépésként az Unió ezen a téren valamiféle egységesítést fog kezdeményezni. A következőkben egy tanulmány előadását halhattuk, amely azzal foglalkozott, hogy az ECVET milyen jelentőséggel bír az első szakképesítésben. Általában nagyon hasznosnak találták a rendszert. Sokak számára nem tiszta azonban az ECVET viszonya a nemzeti szakképzési rendszerekhez. Nem tartanák szerencsésnek, ha az országokban a nemzeti szakképzéssel párhuzamosan jönne létre az ECVET rendszere. Sokan nem értik még azt sem, hogy mi a különbség az ECVET egységei és a tananyag-modulok között. A különböző véleményeket figyelembe veszik az előterjesztés elkészítése közben. Többet a címen tudhatunk meg. Az utolsó lényesebb napirend az EUROPASS bevezetésének tapasztalataival foglalkozott. A jelentés készítői bemutatták, hogy a bevezetés óta mennyien éltek az EUROPASS lehetőségével, és mennyire elégedettek a bizonyítvánnyal. Érdekes és elgondolkodtató számomra, hogy teljes európai viszonylatban is azok közül, akik kiváltották, mindössze 17%-uk hallott az EUROPASS-ról saját képzési helyén (iskola, szakképzés, felsőoktatás stb.) Kiderült, hogy elsősorban az uniós mobilitási projektekben (pl. Leonardo) részt vevők vették igénybe a bizonyítványt. Általában hasznosnak, ezért az EB képviselői sikeresnek tartják a bevezetést. A tanulmány alapján a az EB ban jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek. A hozzászólások között két fontos megjegyzés hangzott el bizottságunk ülésén: az elsőben a spanyol munkaadók képviselője azt vetette fel, hogy jó lenne az EUROPASS rendszerét kiszélesíteni az unión kívülről érkező munkavállalókra, ilyen módon a munkáltatók jobban átlátnák az adott munkaerő értékét. Az EB képviselőit meglepte a felvetés, és elgondolkodtak rajta. A másik megjegyzés az ülés legkritikusabb hozzászólása volt, elsősorban a német és francia kormányzati szakemberektől: a résztvevők kis számát és a ráfordított pénzek nagyságát tekintve rosszul hasznosuló beruházásnak nevezték az EUROPASS bevezetését. Békési Tamás, a PSZ Elnökségének tagja
 7 VII. NEVELÉSÜGYI KONGRESSZUS augusztus A kongresszust összehívó szervezetek: a Magyar Pedagógiai Társaság, a Magyar Tudományos Akadémia Pedagógiai Bizottsága, az Alapítványi és Magániskolák Egyesülete, a Katolikus Pedagógiai Szervezési és Továbbképzési Intézet, a Magyar Diáksport Szövetség, a Magyar Szakképzési Társaság, a Magyar Úttörők Szövetsége, a Magyarországi Evangélikus Egyház, a Magyarországi Gyermekbarátok Mozgalma, a Megyei Jogú Városok Szövetsége, az Országos Köznevelési Tanács, a Pedagógusok Szakszervezete, a Szülők Egyesülete a Gyermekekért, a Települési Önkormányzatok Országos Szövetsége és a Történelemtanárok Egylete. A csatlakozási szándékot a VII. Nevelésügyi Kongresszus Szervező Bizottságánál ( ; telefon: ) lehet bejelenteni. Az alábbiakban a készülő kongresszusi tézisekből adunk közre néhány jellegzetes részletet, egyúttal tájékoztatjuk olvasóinkat a jelentkezéssel és a regisztrációval kapcsolatos tudnivalókról. A nevelésügyi kongresszusok szerepe és funkciója Magyarországon 2008 augusztusában a magyarországi társadalom és magyarországi tanügy történetében óta hetedszer kerül sor egyetemes nevelésügyi kongresszusra. Valamennyi kongresszus kiemelkedő eseménye volt korának: előkészített és/vagy lezárt egy-egy jelentős neveléstörténeti időszakot. E tanácskozások magukon viselték koruk bélyegét, különböző mértékig vállalván a szakmai-társadalmi párbeszédet, hirdetvén a folytonosságot: vállalva vagy elvetve, saját céljaikhoz igazítva az előző kongresszusok örökségét. A VII. Nevelésügyi Kongresszust másfél évtized után rendezzük meg. Ez alatt az idő alatt a magyar közoktatásban és a közoktatás tágabb környezetében olyan horderejű változások zajlottak le, amelyek történelmi léptékkel is rendkívülinek mondhatók. A VII. Nevelésügyi Kongresszus akkor lesz képes a társadalom és a nevelésügyi szakma számára érvényes, a magyar közoktatás fejlődését befolyásolni képes üzeneteket megfogalmazni, ha megtörténik e változásoknak a nevelésügy szempontjából átgondolt értékelése. Fontos hagyomány és feladat a társadalom és az oktatás közötti párbeszéd erősítése. A VII. Nevelésügyi Kongresszus szervezői nem csupán a pedagógus szakma, az óvodák, iskolák, kollégiumok szakembereinek találkozóját kívánják megszervezni, hanem olyan programot kínálnak, amelyhez a magyarországi társadalom mind több csoportja kapcsolódik érdeklődéssel, hozzászólási szándékkal. Nemcsak arra akarnak lehetőséget adni, hogy a nevelésügy megmutassa magát a társadalomnak, hanem arra is, hogy a társadalom megfogalmazza: mit vár a nevelés-oktatás intézményeitől, és annak érdekében, hogy ezt megkapja milyen támogatást nyújt nekik. Ugyan a kongresszus fő témája a gyermekek és a fiatalok nevelése, de szó esik majd a tanulás minden formájáról, így az egész életen át tartó tanulásról és a munkavégzés vagy a szakmai képzés közben zajló tanulásról is. A kongresszusi kommunikáció leggyakrabban említett fogalma az iskola. A modern társadalmakban az iskolának nevezett intézmény s a benne zajló tevékenységek jelentősége meghatározó. Nem győzzük hangsúlyozni, hogy az oktatás s az iskola fogalmában, mint részben az egészt látjuk és láttatjuk a nevelésügyet. Mindig azt a teljességet vesszük szemügyre, amelyet a nevelésre-oktatásra, gyermekvédelemre rendelt intézményrendszer egésze jelent, különösképp az óvoda és a kollégium, a fiatal korosztályokat megszólító kulturális, sport, szabadidős és egészségnevelési intézményrendszer, nemkülönben a kultúra- és értékközvetítésben szerepet vállaló média, a felnövekvő korosztályokat szolgáló számos civil kezdeményezés és piaci szolgáltatás. Ezek egymásra hatását is ideértjük. Az oktatásügyről, a nevelésről lehetetlen szólni annak áttekintése nélkül, hogy mi történik a családokban. S végül lehetetlen nem bevonni a tárgyalásba azokat,, akikről szó van, a gyerekeket, kamaszokat, ifjakat, a különböző csoportokat, közösségeket. Mindezért fogalmaztunk felhívásunkban így a rövid mottóval: Az oktatás közügy! A kongresszuson és a kongresszus jegyében megvalósuló rendezvényeken, nyilvános vitákon e közös érdekeltség és közös felelősségvállalás tudatosodására, aktivizálódására, a párbeszéd és az önvizsgálat élénkülésére számítunk. A nevelési-oktatási intézmények s a közoktatás helyzetének, egyszersmind a közoktatás előtt álló perspektíváknak és kihívásoknak elemzéséhez érdemes áttekinteni a közoktatásban, valamint a társadalmi, gazdasági és politikai szférában zajló folyamatokat. A nevelésügy előtt álló kihívások, problémák, megoldási keretek A kongresszus szekcióinak vitaindítóiban, előterjesztéseiben és remélt vitái számára kiemeljük az alábbiakat: gyermekek, kamaszok, fiatalok, a felnövekvő korosztályok és a szocializáció, és ezen belül az intézményi szocializáció; a pedagógusok, a felnövekvő korosztályok támogatására hivatott értékközvetítő és kompetenciafejlesztő szakemberek; a tanulás fogalmának és folyamatának átalakulása, a tanítás módszerei és a tanulás környezete, az új információs és kommunikációs technológia jelenléte az iskolákban, új típusú tudások és források iránti társadalmi igény, az intézmények belső világa és a nevelés tágabb környezete; eredményességi és minőségproblémák; a méltányosság és az igazságosság kérdései, az esélyegyenlőséghez való jog kihívásai; a közoktatás és társadalmigazdasági környezet közötti kapcsolatok változása, a közoktatási rendszer kormányzása, a közoktatás finanszírozása; iskolaszerkezeti problémák, a nevelési alrendszerek kapcsolódása, tartalmi szabályozás és fejlesztés a közoktatásban; a közoktatás fejlesztése és a fejlesztés eszközei, a közoktatás fejlesztésének tudásháttere, a fejlesztés nyilvánossága, társadalmi közfigyelme. A gyermek és az iskola gyermekek, serdülők, fiatalok a nevelés intézményrendszerének hálójában Azt az elmúlt másfél évtizedet, amelyben történetének egyik legnagyobb horderejű átalakulásán ment keresztül a magyar társadalom, gyakran jellemezzük az átmenet fogalmával. E fogalom arra az állapotra utal, amikor a korábbi helyzet normái már nem képesek szabályozni az egyének és a közösség életét, de az új helyzet még nem stabilizálódott annyira, hogy a szerepüket az új helyzetnek megfelelő normák tudnák átvenni. Átmeneti időszakokban szükségképpen zavarok keletkeznek a szocializációs folyamatban. A személyiség alakulását meghatározó közösségi erők nem képesek megfelelő orientációs hatást gyakorolni, ráadásul több, sajátos értéknormát valló közösség él egymás mellett, növekszik az egyének közötti, illetve az egyének és a közösség közötti súrlódások és konfliktusok valószínűsége. Ezt az átmeneti időszakot jelentős társadalmi csoportok objektív élethelyzetének a rendkívüli mértékű átalakulása is kísérte. Mindez az iskolai nevelésben szükségképpen közvetlenül és rendkívül nagymértékben visszatükröződött. Az iskoláknak és a nevelőknek feloldhatatlan ellentmondások sokaságával kellett szembenézniük, amire a választ esetenként a korábbi időszakokból ismert és megőrzött normák felé fordulással, esetenként új normák aktív megteremtésére való törekvéssel adták meg. Gyakran tehetetlenül lemondással vagy sikertelen erőfeszítéseket téve szemlélték a kialakult helyzetet. Kérdések sokasága merül fel ezen a területen, puszta számbavételük is jelentős erőfeszítést igényel. Vajon segíti-e a jelenlegi nevelési dilemmák megértését az átmenet fogalma? Egyesek szerint vannak prognózisok, még inkább megfogalmazódó igények arra vonatkozóan, hogy a jövőben számíthatunk a normák és az értékek nagyobb stabilitására. Mások szerint éppenséggel azzal kell szembenézünk, hogy mindezek folyamatosan fejlődnek, változnak. Az iskolai nevelésnek megannyi partnerével karöltve - azt kell elősegítenie, hogy a személyiség megőrizesse integritását egy állandóan változó környezetben. Elterjedt az a vélekedés: eszközeink szegényesek arra, hogy az individualizálódás várható további erősödése mellett biztosítsuk a közösség és az autonóm egyén közötti viszonyok dinamikus harmóniáját. Hogyan védhetjük meg az egyént azoktól a kockázatoktól, amelyek az autonómiával szükségképpen együtt járó nagyobb
 8 magárahagyatottságból fakadnak, és hogyan készítsük fel az autonómiával járó nagyobb felelősségre? Új tipusú nevelői személyiséget igényel a sikeres nevelés egy olyan társadalmi környezetben, amelyre az értékek és normák állandó vitája, az egymással súrlódó normák egymásmellettisége jellemző. Új nevelési technikák szükségesek, amelyek ilyen feltételek mellett eredményesek lehetnek. Igen nehezen biztosítható eredményes politikai szocializáció, azaz a felelős, elkötelezett és együttműködésre képes aktív és autonóm polgár nevelése a mai társadalmi-politikai környezetben, ahol többféle korántsem mindig harmonikus rendszert alkotó - közösség tagjaiként kell élnünk. Különböző kisebbségek és többségek viszonya drámai konfliktusokban jelenik meg a felnövekvő generáció számára is. Hogyan változott az iskolák belső világa? Az iskolák jelentős hányada nem nyújt nem képes erre, más vélemények szerint nem is vállal - olyan, a gyermekek és a fiatalok számára vonzó, érzelmi biztonságot ígérő, szellemileg serkentő környezetet, amelyben a diákok szívesen tartózkodnak, és amely a fejlődésüket maximálisan támogatni tudja. Az iskolák jelentős hányadának belső pedagógiai és szervezeti viszonyai (szegényes partnerkapcsolatai szegényes és funkcióválsággal küzdő partnerekkel) nem alkalmasak arra, hogy a gyermekekben, serdülőkben és a fiatalokban kibontakoztassák, fejlesszék az aktív közösségi léthez és a demokratikus együttéléshez szükséges motiváltságot, képességeket. Az intézmények korábban nem látott mértékű önállóságot kaptak saját működésük meghatározásában. Közöttük ennek köszönhetően is igen nagy eltérések alakultak ki. Látunk egyfelől a tanulás intelligens megszervezésére és önfejlesztésre képes, kooperáción, érdekegyeztetésen alapuló sikeres technológiai és szervezeti újítások sokaságát alkalmazó, kooperációt, érdekegyeztetési kultúrát fejlesztő intézményeket, iskolákat. Másfelől és ez alkotja a többséget olyanokat, amelyekben a tanulás megszervezésének a módszerei alig változtak, amelyeket gyakran szervezeti és vezetési apátia jellemez, és amelyek saját erőből, belülről nem képesek a fejlődésre. A nemzetközileg is jól fogadott magyar óvodai alapprogram szelleme megerősítette a magyar óvoda hagyományosan progresszív törekvéseit. Látnunk kell: a társadalmi átalakulások sodrában olyan elvárások is nyilvánossághoz, sőt érvényesülési erőhöz jutottak, melyek a fejlődés támogatása helyett a direkt fejlesztést hangsúlyozták, tanítást szorgalmaztak a szabad játék kárára, az óvoda felkészítő szerepét valóságos iskola-előkészítésként, előtanításként értelmezték. Más társadalmi környezetben gyermekmegőrző szerepre redukálódtak a funkciók. Megváltozott a gyermeki motivációk rendszere. Értelmezni szükséges éppen a változó intézményi funkciók nézőpontjából: mit is jelent a motivációk szempontjából: érdekeltté tenni, élményhez juttatni, pozitív érzelmeket kelteni. Az iskola alapkérdése sok esetben még mindig a mit tudsz?, vagy a mit nem tudsz?. Az utóbbi beállítódás vezet el a kompetencia-érzés súlyosbodó zavarához. Az iskolai élet egésze olykor nem szakszerűen, nem életkorhoz szabottan alkalmazza az állampolgárságra nevelés eszközeit, olykor éppenséggel saját különbékéje fenntartása érdekében csak az alattvalóvá formálásban érdekelt. Él egy mágikus kultusz főként az iskola világában - a lehetőleg minél egységesebb társadalmi normákról, a sztenderdről (ezzel szoros összefüggésben az ettől való eltérés szigorú szankcionálásáról). Erről a diszfunkcióról tanúskodnak az iskolán belüli kommunikáció formái, gyerektanár, szülő-tanár, tanár-tanár viszonylatban. Az osztályzás vagy értékelés? átpolitizálódott vitái éretlenségről, értetlenségről is árulkodtak. A különböző dimenziók mentén megfigyelhető társadalmi hátrányok (szociális, területi, illetve az etnikai hovatartozásból vagy a korlátozott személyes képességekből fakadó hátrányok) szinte sorsszerűen iskolai kudarccá alakulnak át már az iskolarendszerű oktatás kezdő szakaszában. Az iskolai kudarcok pedig társadalmi hátránnyá rendeződnek, és ezzel a kör bezárul. A Nemzeti alaptanterv kiindulópontja lehetett volna a fenti kérdésekre válaszolni képes belső reformoknak. Az oktatáspolitika szabályozási taktikáinak gyors változásai azonban nem segítették a NAT-ba foglalt korszerű elemek érvényesülését. Miközben le kell szögeznünk a Nemzeti alaptanterv gazdagodó változatai nemzetközi mércével is korszerű választ adnak a kihívásokra. Intézményeinkben megjelent az integráció és inklúzió elvárása és gyakorlata. S megjelent az ezzel ellentétes elvárások nyilvánossága is. A szakszerű integrálás, már a kezdő szakaszban is, a családdal és a helyi közösséggel való együttműködés legfontosabb kiindulópontja. Ehhez kapcsolódik a szakszerű differenciálás kultúrájának szakmai igénye. Ebben a felfogásban az átmenetek puhák, mind az óvoda és iskola, mind a magasabb iskolai szakaszok közt. A pedagógusi kultúrában erősödnie kell a tudásnak a testi és lelki fejlődés illetve fejlettség tényeiről, és figyelembe vételükről, a személyes kötődésükről, érzelmi biztonságukról. Méltányolja az iskola az intelligenciák különbözőségét, megfelelve ezzel a gyerekek, a családok és a társadalmi elvárások különbözőségének! Fontos kimondanunk: az óvoda, iskola, az iskolai osztály, az iskola megannyi más belső szerveződése, szervezeti formája, a kollégium a korosztály társulásigényének is színtere, változó iskolaképek esetén is. Ma csaknem mindenki egyetért abban, hogy az iskoláknak nyitniuk kell a külvilág felé. Nyitottnak kell lenniük a helyi közösség, a tanulni vágyó felnőttek, a társadalmi problémák megoldásán dolgozó partnerek igényei igényei előtt. Ehhez új szervezeti formákra, új vezetési megközelítésre, a nyitottságot pozitív módon kezelő pedagógiai megközelítésekre van szükség. Megállapítható, hogy új törvény, új szabályok szerint a gyermek- és ifjúságvédelem a teljes korosztályra vonatkozik, mégis differenciál. Több körülrajzolt célcsoportja van. Az új alapelvekre épülő gyermekvédelem egyik alapgondolata, hogy minden gyermek védelemre szorul a maga módján, de különböző mértékben és módon. Mindez fokozottan épül a jogállamiság elvére. A jog mint különlegesen fontos, a döntéshozótól függetleníthető eszközként jelenik meg a gyermeki érdekvédelemben, s így a gyermek- és ifjúságvédelemben is felértékelődtek a gyermeki jogok. A rendszer a tulajdonlás tekintetében pluralista. A társadalmasított gyermekvédelem szektorsemlegességet hirdet. Az ifjúságot, s így ezen belül a gyermek- és ifjúságvédelem problémakörét alapvetően szociális problémaként jeleníti meg, visszaállította a család szerepének jelentőségét. Az állami szerepvállalás csökkenésének arányában növekednie kellett volna a nem-állami szféra szerepének, felértékelődnie a civil önszerveződésnek, önsegítésnek. Ez a változás csak részben következett be. A fiatalkorú népesség körében tapasztalható új keletű riasztó jelenségek - szegénység, iskolázatlanság és a szakképzés hiánya, munkanélküliség, bűnözés, prostitúció, illegális gyermekmunka, szexuális kizsákmányolás, bántalmazás, kolduló maffiák stb. - szakszerű gyermekvédelmi koncepciót, kezelésmódot igényelnek. Újraértelmezendőnek tartjuk a fiatalok neveléséért viselt felelősség "munkamegosztását" az iskolák (óvodák, kollégium) és a tágabb társadalmi környezet között. Erősödjék a dialógus a tanítást és nevelést professzionális módon végző és az e területen meghatározó szerepet játszó egyéb szereplők között. A gyermekek és az ifjúság nevelése nemcsak az iskolákon belül, az intézményes ellátórendszerben zajlik. Az iskolákon kívüli viszonyok - így például a civil társadalom szerveződései, a gyermekeket és a fiatalokat befogadó társadalmi szervezetek, szórakozási és sportolási lehetőségek, az ifjúsági és gyermekkultúra által közvetített tartalmak, szervezett kulturális öntevékenységek vagy a tömegkommunikáció igen eltérő mértékben és igen eltérő módon fejtik ki hatásukat a fiatalok különböző csoportjainak, rétegeinek szocializációjára nézve. A gyermekkultúrában korábban érzékelt értékelvűség és a hozzájuthatás érzékelhető esélyegyenlősége - magas szintű vívmányaival együtt - a piac és a szabadság kettős súlya alatt lényegében összeomlott. Nem elég magyarázatként az állami közvetítő és támogató infrastruktúra és kulturális politika látványos kivonulása, itt mélyebb folyamatok is érvényesülnek. A piac - sőt a világpiac - felismerte, hogy valóságos, sőt a legmakacsabb kereslet alakítható ki a gyerekek számára kínált kulturális, vagy kulturális jellegű fogyasztások körül. Az igények különbözőségének tiszteletben tartása mellett az értékelvű jelenségek támogatásának és promóciójának újjászervezése, s a kritikus tájékoztatás új rendszerének kialakítása szükséges. Hiszen a tömegkultúra igazán most veszi birtokba a gyerekkultúrát. Erről a magyarországi gyerekek hajmeresztő mennyiségű és minőségű tévé-fogyasztási szokásai tanúskodnak. Ide sorolható a könyvpiac elárasztása ellenőrizetlen, több szempontból selejtes licenc-művekkel A média gyermekszogáltatásaiban az értékszempontúság kimutathatatlan. A médiafogyasztással összefüggő, élesen eltérő szakmai megítélések közt kezdetleges a dialógus, szakmai szekértáborok állnak egymással szemben: megengedni illetve korlátozni vágyók - a társadalmi közbeszédben a gyermek és média viszonya sem képezi közbeszéd tárgyát. A gyermek- és serdülőszervezetek önigazoló utóvédharcokat folytatnak létükért a köréjük tömörült kis számú közösség érdekei védelmében, rájuk hivatkozva. Állami prioritások nincsenek, melyek e szerveződéseket az új társadalom szocializációs szereplőiként méltányolnák; a civil világ forráshiányos e téren, a családok és szülők vagy vásárlóerővel, vagy érdekérvényesítő képességgel nem rendelkeznek, hogy e közösségeket jelentőségteljesebben fenntartsák.
 9 A tanulásról, a tanulás változó értelmezéséről és eszközrendszeréről Az elmúlt évtizedekben egyre erőteljesebben fogalmazódott meg az az igény, hogy az iskolai tanulás oldja meg eredményesebben a sikeres élethez szükséges és a munka átalakuló világában is egyre inkább igényelt képességek fejlesztését. Az a pedagógiai megközelítés és azok a módszerek, amelyek az iskolai tanulási környezetet Magyarországon jellemzik, az elmúlt másfél évtizedben azonban keveset változtak. Ugyanakkor a pedagógiai kultúra és a tanulásszervezési módszerek megújításának a célja mára a hivatalos oktatáspolitikai stratégiák egyik központi elemévé vált, és döntő részben az uniós források felhasználásával több konkrét fejlesztési program folyik. A kompetenciafejlesztés az egyik legfontosabb oktatáspolitikai cél lett. A kompetenciaközpontú fejlesztési törekvésekkel kapcsolatban azonban ma még nagyon sok nyitott, megválaszolatlan kérdés van. Pl.: melyek azok a legfontosabb kompetenciák vagy képességek, amelyek fejlesztését előtérbe kell helyeznünk, amennyiben fejlesztésük személyre szabott módszereket igényel? Milyen feltételei vannak annak, hogy e módszereket a tömegoktatás feltételei között is alkalmazni tudjuk? A gyors társadalmi és gazdasági változások szükségessé tették a tanulás fogalmának kitágítását és az iskolai tanulás funkcióinak újraértelmezését is. A tanulás expanziója felgyorsult, és két irányban is túlterjed a formális iskolai oktatáson. Egyrészt a tanulás nem zárul le az iskolával: ismét megjelent az egész életen át tartó tanulás eszméje (Life-Long-Learning LLL), s napjainkra már a hétköznapok realitásává vált. Másrészt az ezredforduló körül az előző kifejezés analógiájaként egy másik szókapcsolat is megjelent: az élet minden területére kiterjedő tanulás (Life-Wide- Learning LWL). Ez utóbbi arra utal, hogy nem csupán a formális tanulási kontextusban, hanem a gyorsan változó környezethez alkalmazkodva mind több élethelyzetben, folyamatosan új tudást sajátítunk el. E folyamatokhoz a szervezett keretek között zajló tanulásnak, az élet korai szakászaira koncentráló fejlesztésnek, a formális oktatásnak is alkalmazkodnia kell. A modern társadalmak iskolájának egyrészt meg kell találnia az ésszerű együttműködés, munkamegosztás, más esetekben a versenykihívás elfogadásának alapelveit az iskolán kívüli tanulási lehetőségekkel, másrészt szerveznie, integrálnia kell az iskolán kívüli tanulási tapasztalatokat. A pszichológia kognitív forradalma felgyorsította az iskolai tanulás és a tanári munka tudományos alapjainak fejlődését is. Új ismeretekhez jutottunk arról, milyen változásokon keresztül, miképp alakulnak a tanulók fogalmai, miképp szerveződik tudásuk rendszerbe, mi a különbség az értelmes, jelentés-teli tanulás és a tananyag puszta reprodukálása között, mi a megértés lényege, és miképpen lehet elérni, hogy az iskolában tanultak szélesebb körben is alkalmazhatóvá váljanak. A mind több funkciót integráló komplex módszerek a tanulás jól szervezett tartalmait használják fel a készségek, képességek fejlesztésére. A projekt-módszerek, a problémaalapú tanulás, a kooperatív módszerek sikert értek el a szervezett tanulás és az iskolán kívüli alkalmazás javításában. Az is világossá vált, hogy az iskolai tanulás eredményességét meghatározó folyamatokat nem lehet megérteni, ha figyelmünket csak a kognitív tényezőkre fordítjuk, és nem vesszük tekintetbe azt a társas közeget, érzelmi hatásrendszert, amelyben a tanulás zajlik. A motiváció, az én-kép, a tanuláshoz fűződő viszony, a tantárgyakkal és a tananyaggal kapcsolatos attitűdök szerepének mélyebb megértése lehetőséget teremtett az oktatás gyakorlatának megváltoztatására, a pedagógiai kultúra fejlődésére is. Kutatások erősítették meg a kisgyerekkori tanulás jelentőségét, az alapvető készségek fejlesztésének fontosságát; megmutatták a család Jelentkezés A VII. Nevelésügyi Kongresszus a teljes magyar pedagógustársadalmat szólítja meg. A Szervező Bizottság a kongresszus mottójával: Az oktatás közügy! azt is szeretné érzékeltetni, hogy várja és hívja mindazokat, akiket érdekel, mi történik ma Magyarországon a közoktatás intézményeiben, a pedagógia mindennapjaiban. Kongresszusi honlapunkon a tanácskozás előkészítésének tartalmát érintő lépéseiről és a szervezés folyamatáról tájékozódhat. Honlapunkon lehetőség van az előkészítő munkálatokról beszámoló rendszeresen megjelenő Hírlevél megrendelésére is. (www.nk7.hu) Néhány hónapja a kongresszusi felhívás és az első tájékoztatónk megjelenése óta sok ezer megkeresést kaptunk, honlapunknak már több mint 10 ezer látogatója volt. meghatározó szerepét, és azt is, hogy az oktatási rendszer egy-egy eleme, egy-egy vállalkozó, innovatív pedagógiai műhely hosszabb-rövidebb ideig - eséllyel veszi fel a küzdelmet a társadalmi meghatározottság bénító erőivel. A modern oktatási módszerek sikereinek egyik kulcsa lehet, hogy mind gyakoribb és kifinomultabb visszacsatoló és korrekciós mechanizmusok támogatják a differenciált utakon megvalósuló tanulást. Az utóbbi időszakban megtörtént a magyar iskolák felszerelése az új információs és kommunikációs eszközökkel, és megtörtént bekapcsolásuk a világhálóba. Az új technológia a tanulás és tanítás megszervezése számára sokféle új lehetőséget tár fel. Kihasználásuk csak akkor lehetséges, ha az iskolák és a pedagógusok megfelelő módon fel tudnak erre készülni. Az interneten szerezhető információk közvetlen bekapcsolása a tanulási folyamatba, a tanulást segítő eszközök és tartalmak, illetve az ezeket előállítók körének a bővülése, a tanuló és oktatója közötti személyes kapcsolatokat bizonyos vonatkozásokban helyettesíteni képes távoktatás, a virtuális tanulási környezeteket létrehozó és működtető iskolák megjelenése, a tanulás egyénre szabott megszervezését lehetővé tevő oktatási programok terjedése eredményesebbé és hatékonyabbá teheti a tanulást, de káros hatással is lehet rá. Mindez kérdések sokaságát is felveti. Vajon a drága új technológiák beszerzésének és működtetésének költségei kit terheljenek? Hogyan tudjuk biztosítani az új digitális ismerethordozók pedagógiai minőségét? Hogyan kezeljük azt a helyzetet, amelyre az interneten keresztül elérhető tartalmak végtelen sokasága és ellenőrizhetetlensége jellemző? Nem látható még pontosan, hogy a tanulásnak az új technológia által átalakított formái hogyan hozhatók összhangba a személyiség minden oldalú fejlesztésének általános céljaival. Ehhez az iskolai élet megszervezésének olyan új modelljeire van szükség, amelyek harmonikus viszonyt képesek teremteni a technológiai és emberi szükségletek között. A műveltségről való gondolkodásban mind nagyobb szerepet játszik egy másik tendencia, az emberi tanulásról, a tudás természetéről, szerveződéséről, alkalmazásáról alkotott tudományos ismeretek látványos gyarapodása. A műveltség komponensei között mind nagyobb szerepet kapnak bizonyos alapvető és általános készségek, mint például az olvasás, bonyolult szövegek megértésének, értelmezésének készségei, komplex problémák megoldásának képessége. A műveltség-koncepció átalakulásában meghatározók lehetnek a modern társadalmaknak az egyénnel szemben támasztott bizonyos szinten a társadalmi relevancia szintjén - konvergáló elvárásai. Egy ilyen indíttatású műveltség-koncepciót fejlesztettek tovább a PISA-felmérések elméleti kereteinek kidolgozói. Az írni-olvasni tudás fogalmának kiterjesztésével újrafogalmazták az olvasáskultúra, a természettudományos műveltség és a matematikai műveltség fogalmát. Az ilyen globális minden fejlett ország polgárától elvárható műveltség mellett azonban az iskolának el kell látnia tanulóit a regionális, európai műveltséggel, fel kell készítenie a nemzeti kultúrák megőrzésére és gazdagítására, és a sokféle szubkultúrában való eligazodásra is. Van átfogó benyomásunk, s vizsgálatok is szólnak arról, hogy a tanulók társadalmi-kulturális összetételében végbemenő változások milyen követelményeket támasztanak s egyszersmind milyen mozgásteret jelölnek ki a pedagógusok számára. Nyilvánvalóan minden eddiginél változatosabbá válik a 18 éves korig tanköteles fiatalok attitűdje a tanulással szemben, motiváltsága és értelmi kapacitása a nagyon sokrétű tudás megszerzésére, amely folyamatban az iskolák látogatása csak egy bár fontos szakasz: a tömegkommunikációval összeszövődő informatika külső és belső környezetében zajló periódus. Regisztrációs feltételek A kongresszus részvételi díja tartalmazza a rendezvény négy napján: az előadásokon, a szekciókban (a jelentkezők több szekció munkájában is részt vehetnek), a kulturális programokon való részvétel lehetőségét, a dokumentációt tartalmazó kiadványokat, továbbá az étkezéseket (ebéd, fogadás, kávé és üdítő). Az előregisztráltak a kongresszus részvételi díjából kedvezményt kapnak. Részvételi díj előregisztráció esetén, azaz február 20-ig: Ft. Részvételi díj a február 20-a után jelentkezőknek: Ft. A regisztráció lépéseiről a honlap Jelentkezés menüjében olvashatók a konkrét teendők. A fizetéssel kapcsolatos valamennyi kérdésre választ kaphatnak Balázsi Deák Katalintól a címen és a / , valamint a / telefonszámon.
 10 HAZAI MOZAIK Nyílt levél Zalaegerszeg Megyei Jogú Város Képviselő-testületének Tisztelt Polgármester Úr! Tisztelt Képviselő-testület! Önök az önkormányzati fenntartású nevelési-oktatási intézmények gazdasági önállóságának megszüntetésére készülnek. Tudják-e, hogy ez idén mintegy 50 millió forintos pluszkiadást jelent az önkormányzatnak? Elvégezhetők-e a csökkentett létszámmal az intézményben maradó pénzügyi-gazdasági feladatok? A közgyűlési előterjesztésben szereplő alternatíva szerint az óvodáktól-iskoláktól újabb 123 millió forintot akarnak elvonni. Tisztában vannak-e azzal, hogy egy ilyen újabb lépés milyen következményekkel jár, amikor az intézmények ma is működőképességük határán vannak. Az idei költségvetésükben a tavalyi energiaárakkal számoltak. Már eddig sem tudtak biztosítani olyan, jogszabály által megengedett személyi juttatásokat, mint pl. vizsgáztatási díjak, a minőségi munka elismerése, étkezési hozzájárulás stb., amelyeket korábban megkaptak a dolgozók. Mindez idő alatt egyre összetettebbek lesznek és tovább nőnek az intézmények feladatai. ÁLLJ! ÉS NE TOVÁBB! Önök az évek során az oktatási intézményeket racionalizálták, felülvizsgálták, integrálták, összevonták, s megszüntettek egy iskolát. Nem lehet újabb pénzt elvonni anélkül, hogy a működés ne kerüljön veszélybe, anélkül, hogy az oktatás színvonala ne csökkenjen! Fontos-e Önöknek Zalaegerszeg közoktatása? Fontos-e, hogy a város intézményeiből kiművelt emberfők kerüljenek ki? Elégedettek-e az oktatás jelenlegi színvonalával? Látnak-e összefüggést a színvonal és az intézmények finanszírozása között? Tudják-e, hogy a kutatások szerint az oktatás a társadalmi különbségek leküzdésének a leghatékonyabb eszköze? AZ ÖNÖK DÖNTÉSE: GYERMEKEINK ÉS UNOKÁINK JÖVŐJE! a PSZ Zalaegerszeg Városi Titkárok Tanácsa Mennyit ér az alapító okirat? Országunkat az alaptörvény, az alkotmány szerint szervezték, működtetik. Ennek szellemében hozzák a szintén fontos egyéb törvényeket. Előfordult már, hogy olyan törvényt kellett alkotnia a parlamentnek, amely a régi alkotmány kereteibe nem fért bele. Ekkor, a szükséges törvény megalkotása előtt, módosítani kellett az alkotmányt. Oktatási-nevelési intézményeink mindegyike a fenntartó által megállapított alapító okirat szerint működik úgy, hogy amíg az érvényben van, attól eltérni nem lehet. Természetesen akár az alkotmányt ezt is lehet módosítani, ha a szükség úgy hozza. Azt azonban figyelembe kell venni, hogy az alapító okirat a fenntartó (önkormányzat) rendelete, s mint ilyen, nem lehet ellentétes a jogi hierarchiában felette álló rendeleteknek, törvényeknek. Nem kíván magyarázatot, hogy a közoktatási törvény előírásait meg kell tartani az egyes oktatási intézmények alapító okiratainak kialakításakor. Szűkítsük a kérdést az óvoda alapító okiratára, s abban is a maximális férőhelyszámra. A Kt. az óvodai csoport átlaglétszámát 20 főben határozza meg, de 25 főben maximálja. Ezzel kívánja biztosítani a pedagógusok túlterhelésének elkerülését, illetve a gyermekek jogát, hogy megfelelő színvonalú nevelésben részesüljenek. Ezt a létszámot nagyon nyomós indok esetén, külön engedéllyel szabad csak meghaladni. Az élet azonban produkál olyan eseteket, amikor ezeket az engedélyeket meg kell adni. Az ilyen nehéz esetekhez itt is van kiskapu, de ez mindenki számára ismert és használható, ha az előre meghatározott feltételeknek megfelel. Az óvodákat fenntartó önkormányzatok (és más fenntartók) gyakran élnek azzal a lehetőséggel, hogy a maximális létszámkorlátot túllépik. Az ilyen engedély megadásakor is tekintettel kell lenni az óvoda alapító okiratában rögzített férőhelyszámra. Az esetek többségében az alapító okiratban szereplő férőhelyszám a törvényi maximális csoportlétszám és az óvodában szervezett csoportok számának szorzataként adódik. Így pl. egy 4 csoportos óvoda maximum férőhelyszáma az alapító okirat szerint 100, feltéve, hogy az intézmény ehhez megfelelő nagyságú csoportszobákkal rendelkezik. Ez az óvoda több mint 2 csoportos, ezért a fenntartó saját jogkörében nem engedélyezheti a 25-ös létszám túllépését a nevelési év indulásakor. Engedélyt kérhet az Oktatási Hivataltól (OH), amely a feltételek teljesülése után, az oktatási szervezési indokokat megvizsgálva, mérlegelve hoz döntést az ügyben. Az előbbi példát vizsgálva, a 4 csoportos, 100 férőhelyes óvoda kérvényét az OH-nak el kell utasítani, ha a bemutatott csoportlétszámokat összeadva az összlétszám a nevelési év folyamán 101-re emelkedik. A törvény szerint erre az OH sem adhat engedélyt, csak úgy, ha a határidő előtt az önkormányzat megváltoztatja az alapító okiratot, s ebben megnöveli a férőhelyek számát, miközben figyel a törvényileg maximalizált csoportlétszámra. Ezért megváltoztatja a csoportok számát 4-ről 5-re, így a férőhelyszám 125-re is nőhet, ha az ehhez szükséges feltételek megvannak. Az úgynevezett méretgazdaságosság sem szenved csorbát, hiszen az így kijött átlaglétszám 101/5 = 20,2. Más törvényes lehetőséget az ügyben nem láttunk. 26-os létszámú csoport nem tervezhető! Kérjük az OKM-et, hogy éppen a minisztérium előterjesztése nyomán született s az általa felügyelt törvénynek szerezzen érvényt, mert az óvodai csoportszobák méret alattiak, a csoportlétszámok viszont méret felettiek, az óvodapedagógusok pedig túlterheltek, helyenként lehetetlen körülmények között vannak, és még sok más dolog is nehezíti munkájukat. A közoktatási törvény csoportlétszámokról szóló rendelkezését szabadon értelmezve, a maximális csoportbővítést kalkulálva egy 50 csoportot üzemeltető közepes város az 50 csoportszobában 50 x 25 = 1250 óvodás helyett akár 50 x 33 = 1650 gyermekről gondoskodhatna. Természetesen 100 óvónő és 50 dajka foglalkoztatásával, holott a +400 gyerekhez lehetne újabb 16 teljes feltöltöttségű csoportja és hozzájuk 32 óvónő s 16 dajka tartozhatna. Remélem, a fenti példa rossz, és ilyen sehol sem fordul elő. Sajnos a lehetőséget a hivatalok közti útvesztők megadják. Magunknak is ajánlok valamit. Járjunk utána pontosan, mihez van joga a fenntartónak, s milyen feltételeknek kell teljesülniük, hogy jogaival élni tudjon. Közülük csak egyet, befejezésként: a szülői szervezet egyetértő írásbeli hozzájárulása, egyetértő nyilatkozata szükséges ahhoz, hogy egy adott csoport engedélykérelmét az OH egyáltalán megvizsgálja. Sok kollégánk tagja ilyen szülői szervezetnek. Kérték ilyen kérdésben az előzetes egyetértésüket? Ha kérnék, akkor az érdekelt pedagógus szülők ezt a beleegyezést szó nélkül megadnák, tudva azt, hogy emiatt sok kollégánk nem talál állást, és gyermekének csoportja túlzsúfolt, óvó nénijük pedig túlterhelt lenne? Ha megvan a magas létszámú csoport, de tudható, hogy az engedélyezés körül nincs minden rendben, akkor nekünk, pedagógusszülőknek, szakszervezeti tisztségviselőknek hallgatnunk kell? NEM!!! Konecsni Sándor, a PSZ Kaposvár Városi és Körzeti Bizottságának titkára PEDAGÓGUSOK SZAKSZERVEZETE az oktatási ágazatban dolgozók országos és európai uniós hatáskörű, reprezentatív érdekvédelmi szervezete. Képvisel, segít, szolgáltatást nyújt. Ha velünk lépsz, ha együtt lépsz, többre mész!
 11 EÖTVÖS JÓZSEF-EMLÉKPLAKETT KITÜNTETÉSEK A magyar közoktatás napjához kapcsolódva legutóbb is több intézménynek, közösségnek ítélték oda a PSZ által alapított Eötvös József-emlékplakettet. E testületek, PSZ-szervezetek nemcsak eredményes nevelési-oktatási tevékenységükkel, kiemelkedő szakmai munkájukkal tűntek ki, hanem közösségépítő, érdekvédelmi eredményeikkel, magas szakszervezeti szervezettségükkel is felhívták magukra a figyelmet. Lapunk hasábjain az átadás sorrendjében folyamatosan bemutatjuk a kitüntetett szervezeteket. Ezúttal a január folyamán átadott kitüntetéssel elismert szervezeteket: a PSZ Tiszaföldvár városi alapszervezeteit, a PSZ Salgótarjáni Nyugdíjas Tagozatát és az algyői Szivárvány Óvodát mutatjuk be. Tiszaföldvár város Jász-Nagykun-Szolnok megye tiszazugi települése. Az intézmények alkalmazotti létszáma (állományi összlétszám) 415 fő. Az intézmények PSZ-tagjainak létszáma (aktív taglétszám) 219 fő. Tiszaföldvár 8 közoktatási intézményéből 7-ben élő, aktív PSZalapszervezet működik. A kimaradó egy óvodában az eredmények láttán jelenleg szerveződik a szakszervezet. Kialakult gyakorlat, hogy a települési érdekegyeztető fórumon az alapszervezeti titkárok valamenynyien részt vesznek, és évek óta eredményesen képviselik a szakszervezeti tagokat. Az alapszervezeti titkárok konstruktív együttműködése több területen is tapasztalható ben összefogásunknak köszönhetően, szakszervezeti eredményként könyvelhető el a városban: az intézményösszevonások megakadályozása, pedagógus-álláshelyek megmentése, ruhapénz (egységesen, ajándékutalvány formájában kapják meg a kollégák), és 5000 Ft/hó/fő étkezési utalvány juttatása a munkatársaknak. A PSZ Tiszaföldvár városi alapszervezetei A városban folyamatosan nő a szakszervezeti taglétszám. Odafigyelünk a 38 év alatti kollégák bevonására, az utánpótlás nevelésére. Az intézményekbe való érkezésük után az új kollégák szivesen csatlakoznak a PSZ-alapszervezetekhez, melyek jól szervezett, színes tevékenységet folytató közösségek. A megyei ifjúsági tagozat vezetője, Nagy István is Tiszaföldváron tanító kolléga, aki egyben tagja a PSZ Országos Ifjúsági Tagozata Intéző Bizottságának. Az érdekvédelmi munka úgy valósul meg, hogy minden, az óvodaiiskolai életet és a dolgozókat érintő lényeges döntés előtt a szakszervezet tagjai véleményt nyilvánítanak. A költségvetési tárgyalásokon a szervezetek vezetői is érvényt szereznek a dolgozói érdekeknek, igyekeznek a fenntartóval előteremteni a megfelelő bérek és juttatások fedezetét, közösen kialakítani a jutalmazások elveit. Határozott állásfoglalással segítjük az intézményvezető-választást. Közösségeink maguknak vallják mindazokat az értékeket, melyeket a szakszervezet is fontosnak tart, ilyen a szolidaritás, az összefogás, egymás segítése, megbecsülése. Sorsz Az intézmény neve Az összes A PSZ-tagok A 38 év alatti dolgozó létszáma száma PSZ-tagok száma 1. Papp Bertalan Ószőlői Általános Iskola Kossuth Lajos Általános Iskola Tiszaföldvár - Homok, Álalános Iskola Tiszaföldvár - Homok, Óvoda, Ált. Isk., Szakisk., Koll. és Gyermekotthon Hajnóczy József Gimnázium, Humán Szakközépisk. és Ped.-i Szakszolg Tiszaföldvár - Homoki Óvoda Kossuth Úti Óvoda Belterületi Óvoda Szerveződő alapszervezet Összesen: 415 fő 219 fő 52 fő A PSZ Tiszaföldvár városi alapszervezetei az eredményes tevékenységük elismeréseként Eötvös József-emlékplakett kitüntetésben részesültek, melyet január 22-én, a Magyar Kultúra Napján vettek át Árok Antal elnöktől. Az igen hangulatos ünnepség amelyet a Reneszánsz Év jegyében minden résztvevő számára emlékezetesen rendezett meg a művelődési ház a városi szakmai díjak átadásával együtt zajlott. Örömmel üdvözöltük mint Tiszaföldvár szülöttét is A Pedagógusok Szakszervezete Salgótarjáni Nyugdíjas Tagozata január 24-én tartotta választói értekezletét a Madách Imre Gimnáziumban. A rendezvényen részt vett Árok Antal, a PSZ elnöke, Deák Kálmánné, a PSZ Nógrád megyei titkára, Gubola Istvánné, a PSZ Salgótarján városi-körzeti titkára is. A választói értekezlet ünnepi hangulatban zajlott. A műsor keretében fellépett a Salgótarjáni Pedagógus Kórus, amely az idén ünnepli fennállásának 50. évfordulóját, majd a PSZ elnöke Eötvös József-emlékplakett kitüntetést adott át a nyugdíjas tagozatnak. A tagozat 1970-ben alakult, s azóta folyamatosan működik. Igen jó közösségi életet élnek, együtt, egymásért sokat dolgoznak. Havonta tartják összejöveteleiket, éves programmal rendelkeznek. Rendezvényeik között szerepelnek ismeretterjesztő előadások, nyugdíjasokat érintő kérdésekről megbeszélések, továbbá kirándulások, ünnepségek. Támogatják beteg társaikat a gyógyulásban, segélyben részesítik a rászorulókat. Legtöbben ebben a közösségben találják meg az összetartozás örömét. Különböző civil szervezetekben is tevékenykednek. A PSZ által szervezett tagozati programokon rendszeresen részt vesznek. A tagozat vezetője, Kun Istvánné számolt be az elmúlt 5 év tartalmas munkájáról. Összejöveteleik igen változatos programok A PSZ Salgótarjáni Nyugdíjas Tagozata Szlankó Erzsébet alelnököt és Szabó Zsuzsát, a PSZ Jász-Nagykun- Szolnok megyei titkárát. Az ünnepségen a fenntartó önkormányzattól Borza Attila polgármester és csaknem minden képviselő részt vett. Nagy megtiszteltetés számunkra, hogy megkaphattuk ezt az országos elismerést. Köszönjük a közösségekért, tagjainkért végzett közös munkát tovább folytatjuk. Nagy Eszter, a Kossuth L. Ált. Isk. PSZ-titkára színesítettek. Ismeretterjesztő előadásokon meghívott vendégek közreműködésével foglalkoztak az időseket érintő kérdésekkel: szociális, jogi, nyugellátási, egészségügyi témákban. Jeles évfordulókról emlékeztek meg: Perliczy János, a mohácsi csata, Kazinczy Ferenc, Mocsári Antal, Dornyay Béla, Balassi Bálint. Vetítéssel egybekötött előadások megtartására is sor került: Kassa, Radnai havasok, Völgyváros, Palócföld nevezetességei. Kirándulásokat szerveztek: Budapestre, Egerbe, Esztergomba, Hollókőre, Kassára, Selmecbányára stb. Csatlakoztak a Salgótarjáni Körzeti Bizottság külföldi kirándulásaihoz is. Az úticél Erdély, Szlovákia, Ausztria, Németország volt. Évente 3-szor ünnepi megemlékezéseket is tartottak, amelyeken a megyeszékhely óvodásai és iskolásai adtak műsort a számukra. Karácsony, nőnap, pedagógusnap alkalmával ellátogattak oktatási intézményekbe is. A tagozat tagjai közül többen tagjai egyéb civil szervezeteknek is, ahol vezető tisztségeket is betöltenek. (Tájak Korok Múzeumok Egyesülete, BEBESE, NYOK, Idősek Tanácsa) A tartalmas beszámoló után 5 tagú vezetőséget választottak. A Salgótarjáni Nyugdíjas Tagozat új elnöke Gubola Istvánné lett.
 12 Az algyői Szivárvány Óvoda január 31-én vendégünk volt Árok Antal, a Pedagógusok Szakszervezetének elnöke, Papp Jánosné, a PSZ Szeged városi és körzeti titkára, valamint Ördögné Pungor Erzsébet, az Algyői Általános Iskola szakszervezeti titkára. Az önkormányzat részéről megtiszteltek jelenlétükkel bennünket dr. Piri József polgármester és Molnárné Vida Zsuzsanna alpolgármester. Vendégeinket a Törpike csoport Lángok tánca című műsorával köszöntöttük, ezt követően Árok Antal intézményünk PSZalapszervezetének Eötvös József emlékplakettet adott át. Az emlékplakett az eredményes szakszervezeti tevékenység (az intézményben mindenki tagja a PSZ-nek) és a magas színvonalú oktató-nevelő munka elismerése óvodánk számára. Papp Jánosné pedig az Eötvös Józsefemlékérem arany fokozatát adta át Ozsváth Lászlónénak, aki 15 éven át volt a PSZ-alapszervezet titkára, ma az intézmény vezetője. Mottónk: Szivárvány, amely arra emlékeztet, hogy a gyermek születésével egy újabb sokszínű egyéniség lépett életünkbe. A gyermek fizikai-szellemi fejlesztésének lehetőségét mi, szülők és óvodapedagógusok ajándékul kaptuk, s nagy felelősség hárul ránk, amikor sokrétű színes összetételben biztosítjuk az egyénre szabott fejlődést. Az Algyői Szivárvány Óvoda 2007-ben ünnepelte 75. születésnapját. A 3 napos ünnepségsorozaton felelevenítettük az elmúlt 75 év szépségét. Óvodánk arculatát a helyi speciális körülményekre épített nevelőmunka jellemzi. Az új irányzatok iránti nagyfokú érdeklődést mutatja az óvónők magas szintű módszertani kultúrája, amely a gyermek kreativitására épít. A nevelőmunkát szakképzett dajkák segítik, méltó társai az óvónőknek ben a megújulásra kész óvodapedagógusok megismerkedtek a Montessori Mária pedagógia alapelveivel és nevelési módszereivel. Számos új eszköz bevezetésére kerülhetett sor, amely a gyermekek fejlődését, a mindennapi életre való felkészítését segíti, valamint megkönnyíti az iskolai élethez való alkalmazkodást. Óvodánk nevelőtestülete tagja az Országos Montessori Egyesületnek, a dél-alföldi régióban bázisóvodaként működik. A pedagógia szakos hallgatóknak gyakorlati színhelye, rendszeresen tartunk szakmai bemutatókat, és hospitálási lehetőséget biztosítunk az érdeklődők számára október 1-jén Algyő önálló településsé vált, és ezt követően július 1-jétől az óvoda fenntartója Algyő Nagyközség Önkormányzata. Sokat köszönhetünk dr. Piri József polgármesternek, aki az elmúlt 10 év alatt számos fejlesztést valósított meg, az oktatási intézményeket maximálisan támogatja és rendezvényeinket rendszeresen látogatja. Önállságunk óta a testvértelepülésekkel Hebertsfelden, Martonos, Ótelek, Újvár, Kórogy nagyon jó kapcsolatot alakítottunk ki, rendezvényeiket látogatjuk. Az Óvodai Szakmai Egyesület által létrejött együttműködési megállapodás szerint Zenta, Ada oktatási intézményeivel folyamatos a szakmai tapasztalatcsere. A szülők kezdeményezésével az óvodás gyermekek kapcsolatépítő szabadidős programjainak támogatására 1999 szeptemberében megalakult a Boldog Gyermekkor Alapítvány. A legfontosabb célok között megfogalmazták a gyermekek egészséges életmódra nevelésének támogatását, mozgás- és készségfejlesztő eszközök beszerzését szeptemberétől fejlesztőszobát rendeztünk be, ahol fejlesztő pedagógus foglalkozik a részképesség-zavarral küzdő gyermekekkel. Óvodánk korábban 7 csoporttal, 185 férőhellyel működött, de 2005 őszétől a gyermeklétszám csökkenése miatt jelenleg 6 csoportos. Ezt követően az egyik foglalkoztató teremből tornaszobát alakítottunk ki, mely alkalmas a gyermekek állóképességének növelésére. Gyógytestnevelő pedagógus foglalkozik a tartásjavításra szoruló gyermekekkel. A focizni vágyók számára ovi-foci lehetőséget kínálunk. A dolgozói létszám 23 fő, 9 fő szakvizsgázott és 5 fő óvodapedagógus, gyógytornász, fejlesztőpedagógus és 9 fő technikai dolgozó segíti munkánkat. Mindenki tagja a PSZ-nek, száz százalékos a szervezettség. Szakszervezetünk mind az érdekvédelemben, mind közösségünk fejlesztésében, építésében intenzív és eredményes munkát végez. Az óvodában elkezdett személyiségfejlesztés, a tudatosan tervezett, irányított pedagógiai munka egész életre kiható, meghatározó felelősségteljes pedagógiai vállalkozás. A társadalmi és gazdasági változásoknak megfelelően alakul, fejlődik óvodánk nyitottsága. Ebből adódóan a szülők folyamatosan tájékozódhatnak a gyermekükkel történt eseményekről. Közös programokat ajánlunk a családoknak, az ünnepeket úgy szervezzük, hogy külsőségeiben és belső tartalmukban egyaránt kiemelkedjenek az óvoda mindennapjaiból évtől EU-pályázati támogatásból megkezdődött a kompetencia-alapú óvodai nevelés 3 csoportban. Követő intézményként nevelőtestületünknek szakmai megújulásra nyílik lehetősége. Fontos számunkra, hogy az ide járó gyermekek érzelmi biztonságot nyújtó, derűs, szeretetteljes, elfogadó, megértő óvodai légkörben nevelkedjenek. A pedagógus, mint közalkalmazott, normákat, értékeket közvetít. E feladat csakis jól szervezett közösségi együttműködés keretében és egymás kölcsönös tiszteletben tartásával teljesülhet. A több évtizedes csapatmunka eredményeként minden dolgozó tagja a pedagógus-szakszervezetnek, nyugdíjasaink többsége megtartja tagságát. Számukra évente egyszer családias hangulatú ünnepséget szervezünk. Köszönjük, hogy munkánk elismeréseként megkaphattuk az Eötvös József-emlékplakettet, mely ösztönző szerepet játszik közösségünk további munkájában. Tavaszi Invitel MAKASZ ADSL-ajánlat a PSZ tagjainak és szervezeteinek Új előfizetőknek telefon, internet fél évig féláron!!! Megrendelés: vagy (MAKASZ-ügyfélszolgálat) A csomag neve: az első 6 hónapban Invitel normál ár Havidíj T-Com területen MAKASZ speciális ár Invitel normál ár a 7. hónaptól MAKASZ speciális ár ADSL 1Mb* 3490Ft Ft 3490Ft Ft 0 Ft ADSL 1Mb 4990 Ft Ft 4990 Ft Ft 0 Ft ADSL 4Mb 7490 Ft Ft 7490 Ft Ft 0 Ft ADSL 8Mb 9490 Ft Ft 9490 Ft FT 0 Ft * További ajánlatok részletes tájékoztatóval a PSZ MAKASZ-tagkártyával elérhető kedvezményekről: Belépési díj:
 13 Emlékportré-CD, példás összefogásból A komolyzene, az opera iránt érdeklődő kollégák figyelmébe ajánljuk a Magyar Állami Operaház és a Discorara Kft. közös kiadásában most megjelent CD-t: a példás kezdeményezés Laczó István ( ) művészetének állít emléket. A híres tenorista a honi operajátszás aranykorának kiemelkedő egyénisége volt. Egy előadóművész kettős sírban nyugszik: az egyik a föld, a másik a feledés idézte Jókai szavait dr. Szomolányi Gy. István, a kft. ügyvezető igazgatója a dalszínház Székely Bertalan-termében rendezett CD-bemutató sajtótájékoztatón. Kulturális örökségünk gondozása mindannyiunk feladata, ebből kíván részt vállalni a Discorara Kft. Az Operaház is igyekszik megmenteni a fellelhető hangzóanyagokat, hiszen nem csak korunk művészeinek megbecsülését tekinti kötelességének, hanem azt is, hogy emléket állítson mindazoknak, akik valaha e színpadon tudásuk legjavát nyújtották és lettek ezáltal a hazai operatörténet meghatározó alakjai. A múlt megőrzése tehát a jelen feladata. A dalszínház 123 éves fennállása óta egyébként ez az első eset, hogy az intézmény lemezt ad ki saját énekeséről. Laczó István építészmérnökként kezdte pályáját részt vett Európa első fedett uszodájának a megalkotásában, ám Olaszországban már énektanulmányokat is folytatott. A Parasztbecsület zeneszerzőjének, Mascagninak az ajánlására felvették a budapesti Zeneakadémiára, ahol két év alatt operaénekesi diplomát szerzett ben debütált az Operaházban a Tosca Cavaradossijaként. Karrierje gyorsan ívelt felfelé: egymás után kapta a legnehezebb tenor feladatokat. Verdi és Puccini műveiben aratta a legnagyobb sikereit nem csupán a hangjával, hanem kirobbanó egyéniségével, szilaj temperamentumával. Hamarosan ismertté vált Európa vezető dalszínházaiban, sőt, fellépett Rio de Janeiróban is a Rigoletto mantuai hercegeként. Teljes kibontakozását a határon túli színpadokon a második világháború akadályozta meg. A század közepén tovább bővült repertoárja. Az egyetlen magyar, aki Maria Callas partnere lehetett: 1949-ben Nápolyban a Turandot Kalafját keltette életre. Ő is egyike volt azoknak a nemzetközi hívnévre hivatott énekeseinknek, akiket a belterjes kultúrpolitika utóbb arra kényszerített, hogy csak idehaza szerepeljenek. Itthon viszont az Operaház egyik legmegbecsültebb tagja lett, akire a kollégák mindig a legnagyobb szeretettel emlékeztek-emlékeznek. 24 opera 27 szerepét énekelte, összesen 744-szer, a legtöbbször: 131-szer illetve 122-szer A trubadúr Manricóját és a Bajazzók Canióját. Laczó és kortársai klasszisát csak a labdarúgó aranycsapatéhoz lehet hasonlítani, ám míg kiváló focistáinknak megadatott az évszázad mérkőzése, nagy énekeseink nem léphettek fel a jeles külföldi operaházakban. Érdekessége a CD-nek, hogy a művészportré nem csak róla szól, de családjáról is, hiszen felesége, Zsögön Lenke operaénekesnő volt, sőt lányuk, Ildikó is szülei hivatását választotta. Az énekművészet története kevés olyan famíliát ismer, amelynek tagjait külön-külön is a műfaj avatott művelőiként tartják számon. A CD-n részletek hangzanak el egyebek közt A trubadúrból, a Bajazzókból és az Otellóból. Laczó partnerei: Svéd Sándor, Takács Paula, Németh Anna, Kelen Tibor, Bukucs Károly, Vámos Ágnes, Radnay György és Turpinszky Béla. Zsögön Lenke a Toscából, a Tannhäuserből és a Parasztbecsületből, Laczó Ildikó pedig A trubadúrból énekel részleteket. A Bánk bán Hazám, hazám-áriája zárja a CD-t. Regényes a hangfelvételek története, hiszen Laczó művészetét hanglemez nem örökítette meg, és rádiófelvételekből is csak töredékek maradtak fenn. Szerencsére megőrizte hangját több igaz, kezdetleges körülmények közt született amatőrfelvétel, és fiának az a merész vállalkozása, hogy 1961 és 1963 között egy szál magnóval, a zsinórpadláson stúdiót rendezett be. A hangélmény tehát technikailag nem kifogástalan, de így is meglepően élvezhető, és képes arra, hogy közénk varázsolja egy nagy korszak kimagasló művészegyéniségét. Magyarországon rendkívül kevés jól szerkesztett és minden lehetséges forrásból merítő, dokumentált vokális archív CD jelenik meg. Feladatunknak tekintjük, hogy az operatörténet egyik legszebb tenorhangját minél többekkel megismertessük. Művészportréink célja, hogy az utókor számára megőrizzük kiváló énekeseink emlékét mondotta végül dr. Szomolányi Gy. István. (dal-bor) Üdülési csekk, az idén is A Magyar Nemzeti Üdülési Alapítvány mint a kedvezményes üdülési csekk kibocsátója és forgalmazója 2007-ben mintegy 30 milliárd Ft értékben, 1,7 millió személy pihenéséhez, üdüléséhez, kikapcsolódásához járult hozzá. Karácsony Mihálytól, az alapítvány elnökétől megtudtuk: az előző évekhez képest több mint 100%-os növekedést az tette lehetővé, hogy a jogszabályok adó- és járulékkedvezménnyel ösztönzik a munkáltatókat: vásároljanak munkavállalóik, volt munkavállalóik és ezen személyek közeli hozzátartozói részére üdülési csekket. A gazdálkodó szervezetek a velük szemben egyre erőteljesebben megfogalmazódó társadalmi felelősségvállalás iránti elvárásnak úgy tudnak a leghatékonyabban megfelelni, ha a dolgozóik életminőségének javításához a készpénzben történő kifizetés helyett az akár 60%-os megtakarítást eredményező üdülési csekkformát választják. Ma már az üdülési csekk testesíti meg azt a munkáltatói gondoskodást, amely korábban a működő vállalati üdülők, kultúrházak, sportlétesítmények, egészségügyi intézmények révén valósult meg. Az életminőség javulását jelentősen elősegíti az üdülési csekkel igénybe vehető hazai szolgáltatások egyre bővülő kör, amely mára már eléri a 27 féle szolgáltatást, csaknem belföldi szolgáltatónál. A hagyományos turisztikai kínálat szinte 100%-os lefedettsége mellett az idén főként a kulturális és szabadidősportszolgáltatók bekapcsolásával kívánják bővíteni a felhasználási lehetőségeket ban már az erdei iskolák költségeinek fedezetére is igénybe lehet venni az üdülési csekket. Kedvező tendencia, hogy egyre több elfogadóhely - az üdülési csekk névértéken történő beváltásán túl többet is ad: ajándékot vagy árkedvezményt az üdülési csekkel rendelkező vendégei számára. Azok a szociálisan rászorult személyek, akikről munkáltatójuk, volt munkáltatójuk vagy az illetékes önkormányzatok nem gondoskodnak, egyre inkább számíthatnak a társadalmi szolidaritásra. Az alapítvány az üdülési csekk forgalmazásának eredményét a szociálisan rászorultak megsegítésére fordítja. Ebben az évben a 2007-est kis mértékben meghaladóan csaknem 60 ezer alacsony jövedelemmel rendelkező nyugdíjas, több gyermeket nevelő munkavállaló, fogyatékossággal élő személy és szakiskolai diák részesülhet pályázatokon keresztül mintegy 2.7 milliárd Ft összegű támogatásban. További információ: Az üdülési csekket több jelentős budapesti kulturális intézményben is elfogadják, egyebek közt a Művészetek Palotájában, a Nemzeti Táncszínházban, a Mikroszkóp Színpadon, a Radnóti Miklós Színházban, a Lézerszínházban, a Duna Palotában, a Nyári Fesztivál előadásain, a Városligetben pedig a Vidámparkban, a Fővárosi Nagycirkuszban és a Fővárosi Állat- és Növénykertben. Várkonyi Judit, a Magyar Állami Operaház sajtóreferense arról tájékoztatta szerkesztőségünket, hogy 2007 szeptembere óta a dalszínház opera- és balett-produkcióira jegyeket és 3-5 előadásra szóló kedvező árú bérleteket is vásárolhat a közönség üdülési csekkel. Az elmúlt hónapok tapasztalatai bizonyítják, hogy az utalványok tulajdonosai előszeretettel látogatnak az Ybl-palotába így a pedagógusok számára is új élményeket és a kikapcsolódás lehetőségét nyújtja az Operaház, mint beváltóhely. Már most érdemes a csekkek felhasználását megtervezni, mert májustól újra, majdnem 40 féle bérletből válogathatnak az érdeklődők. Műsorkalendárium és jegyinformáció: Több pedagógus-szakszervezeti üdülőben is fizethetünk üdülési csekkel. Így például a PSZ balatonföldvári üdülőjében, a Hotel Família Kiss-ben. (8630 Balatonföldvár, Báthory u. 40.) Az üdülő pihenésre és konferenciák rendezésére is egész évben igénybe vehető. A két-háromágyas szobákban összesen 130 vendég számára tudnak háromcsillagos szállodai minőségben helyet adni. Tel.: 84/ , 30/ , 30/ A PSZ Győr-Moson-Sopron megyei szervezetének csopaki üdülőjében is elfogadják az üdülési csekket. (T.: 96/ ,
 14 Ezzel a címmel a sajtóorgánumokban tallózva a velünk vagy rólunk készült írásokból közlünk összeállítást. Így egyrészt csokorba gyűjtve áttekintést kaphatunk arról, hogy milyen információk jutottak el gondjainkról, eredményeinkről a társadalomhoz, másrészt azt is láthatjuk, melyek azok a lényeges problémák, törekvések, amelyek még nem vagy nem kellő módon váltak ismertté. Egyszerre célunk tehát a tájékoztatás és tájékozódás. NÉPSZABADSÁG (2008. I. 31.) Átcímkézett hivatalnokok ( ) A KSH gyorsjelentéséből az derült ki, hogy míg a közigazgatásból an, az egészségügyből pedig 27 ezren távoztak, az oktatásban ma tízezerrel több az alkalmazott. Utánajártunk, mitől nőtt 2005 júniusa óta 238,9 ezerről 248,9 ezerre az oktatási szférában a létszám. A válasz meghökkentő. Kiderült ugyanis, hogy a közigazgatásból, leginkább az intézményfenntartó önkormányzatoktól 30 ezer alkalmazott szakfeladat-átsorolás következtében tavaly óta az oktatási ágazatba, vagyis papíron más területre került át. Többségük fizikai munkás, gondnok, vagyonkezelő, illetve gazdasági vezető. Az általunk megkérdezett önkormányzati vezetők, közöttük helyi polgármester is úgy nyilatkozott: annyi történt, hogy az intézményi struktúra változása például a falusi iskolák összevonása, a kistérségi társulások megjelenése lehetőséget adott arra, hogy bizonyos szaktevékenységek művelői ilyen a gazdasági vezető, illetve ügyintéző is az önkormányzatok állományából átkerültek az intézményekbe. Vagyis az irányítás ezentúl nem a jegyző, hanem az intézményvezető hatáskörébe tartozik. Az oktatási tárcánál lapunk megkeresésére megerősítették, hogy valójában nem a pedagógusok száma emelkedett, hiszen a minisztérium adatai szerint a közoktatásban a os tanévben még volt a tanári létszám, a mostani tanévben pedig már csak ( ) A Pedagógusok Szakszervezetének elnöke, Árok Antal is arra hívta föl a figyelmet, hogy a statisztikai hivatal adatai nemcsak a pedagógusokat, hanem a technikai és adminisztratív alkalmazottakat is az oktatási ágazatban jelenítik meg. Utalt arra, hogy az előző tanévhez képest a mostaniban csaknem nyolcezerrel kevesebb a főállású pedagógus. Az iskolák visszajelzése szerint úgy tízezer álláshely szűnt meg a közoktatási intézményekben. A KSH főosztályán Kovácsné Balázsfalvi Ágnestől megtudtuk: a közintézményeknél szakfeladatokat ellátó dolgozók statisztikailag is az alaptevékenységüknek megfelelő szakágazathoz kerültek. Emiatt jelent meg az oktatás területén a pluszlétszám, ami egyúttal hiányzik a közigazgatásból. Onnan tehát nem a reform eredményeként, hanem módszertani okokból kerültek ki, miközben ugyanazt csinálják, mint eddig, és ugyanott. (2008. II. 1.) Dráguló munkaügyi perek Február 6-tól drágábban pereskedhetnek a munkavállalók az illetéket és más költségeket is meg kell fizetniük. Handó Tünde, a Fővárosi Munkaügyi Bíróság elnöke tegnap közölte: csak a társadalombiztosítási perek lesznek költségmentesek. Handó szerint a legrászorultabbak maradhatnak jogi segítség nélkül. (2008. II. 6.) Munkájuk után a pénzüket is veszthetik a pereskedők Több szakszervezet is tiltakozik a mától életbelépő intézkedés ellen, amely szerint ezentúl drágábban pereskedhetnek a munkavállalók. A per befejezésekor ugyanis az illetéket és az esetleges költségeket a vesztes félnek kell állnia attól függetlenül, hogy a munkáltatóról vagy a munkavállalóról van-e szó. Korábban ilyen esetben csak a munkaadónak kellett fizetnie. Árok Antal, a Pedagógusok Szakszervezetének elnöke szerint a módosítás álszent módon, a jogi segítségnyújtásról szóló törvény végrehajtásáról rendelkező jogszabály zárórendelkezései között elrejtve, az érdekegyeztetés teljes megkerülésével született. A PSZ felszólítja a szaktárcát és a kormányt, hogy vonja vissza a módosítást. Ezen túlmenően kezdeményezik a hazai szakszervezeti mozgalom együttes fellépését az ügyben. Tiltakozik a Magyar Köztisztviselők és Közalkalmazottak Szakszervezte is. Fehér József főtitkár elfogadhatatlannak tartja, hogy e döntést az igazságügyi miniszter fű alatt, egyeztetés nélkül hozta meg. ( ) Handó Tünde, a Fővárosi Munkaügyi Bíróság elnöke lapunknak azt mondta: a munkavállalók helyett eddig, ha veszítettek, az állam viselte a költségeket. Mától azonban a pervesztesség-pernyertesség arányában kell fizetniük. A munkavállalónak az ellenfél ügyvédi költségein felül meg kell fizetnie az illetéket és az állam által előlegezett költségeket is. A munkaügyi bíróság elnöke példaként említette, hogy ha valaki a munkaviszonya megszüntetése miatt fordult a bírósághoz a havi 100 ezer forintos átlagkeresete alapján a per tétje 1,2 millió forint volt. Ha elveszíti a jogviszonyát, úgy köteles megfizetni a munkáltató képviseletével felmerült forint ügyvédi díjat (az 1,2 millió 5 százalékát plusz áfa), forint illetéket (az 1,2 millió 6 százalékát), valamint az esetleges további költségeket. NÉPSZAVA (2008. I. 18.) Együtt lép két oktatási szakszervezet Együttműködési megállapodást kötött az oktatási ágazat két legjelentősebb érdekvédelmi szervezete, a Pedagógusok Szakszervezete (PSZ) és a Felsőoktatási Dolgozók Szakszervezete (FDSZ). A kiemelten fontos témák között tartják számon a közalkalmazotti előmeneteli és illetményrendszert, az oktatási bérrendszer folyamatos fejlesztését, a bérek uniós szintre történő felzárkóztatását, továbbá a közszolgálatiság alapelvének megőrzését. Árok Antal, a PSZ és Kis Papp László, az FDSZ elnöke aláírt egy másik okmányt is. A két szervezet levélben fordult az országgyűlési képviselőkhöz az egészségbiztosítási rendszer átalakítása ügyében. Szükségesnek nevezik a rendszer reformját, de a változtatáshoz elengedhetetlennek tartják a szociális párbeszédet, a minél szélesebb körű közmegegyezést. Úgy vélik, a reformról nem lehet népszavazással véleményt mondani. Ezért a PSZ és az FDSZ nem csatlakozik a népszavazási kezdeményezéshez, de felhívják az országgyűlési képviselők figyelmét, hogy a köztársasági elnök kezdeményezése nyomán mód van megfelelő garanciák elhelyezésére a törvényben. Ezért azt kezdeményezik, hogy a parlament döntése előtt az Országos Érdekegyeztető Tanácsban tartsanak érdemi vitát a törvényről. (2008. II. 5.) Megdrágultak a munkaügyi perek Elfogadhatatlannak és felháborítónak tartja a Pedagógusok Szakszervezete (PSZ) az Igazságügyi Minisztérium előzetes hatásvizsgálat és érdekegyeztetés nélkül meghozott azon jogszabály-módosítást, amelynek következtében február 6-tól a munkaügyi perekben perveszteség esetén az eddigiekkel szemben a munkavállalónak kell a költségeket állnia. Árok Antal, a PSZ elnöke a Népszavának elmondta, tagjaik évente mintegy 6-8 ezer munkaügyi pert indítanak, az aktuális jogszabályváltozásoktól függ, hogy milyen ügyben. Legutóbb az elbocsátások, felmondások miatt pereltek legtöbben. A perek költsége tízezer forinttól akár százezer forintig is terjedhet. A PSZ felszólítja a minisztériumot a módosítás visszavonására, és sürgeti a hazai szakszervezetei mozgalom együttes fellépését az ügyben. 24 ÓRA (Komárom-Esztergom megye) (2008. II. 9.) Követeli a szakszervezet a módosítás visszavonását Felháborítónak és elfogadhatatlannak tartja a Pedagógusok Szakszervezete az Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium jogszabálymódosítását, amely szerint február 6-tól drágábban pereskedhetnek a munkavállalók tájékoztatta lapunkat Szabó Gáborné, a PSZ megyei titkára. A szakszervezet szerint a jogszabályt előzetes hatásvizsgálat és egyeztetés nélkül változtatták meg, csak a sajtóból értesültek róla. A módosítás következménye: ha a munkavállaló elveszti a munkaügyi pert, akkor kénytelen állni a költségeket. (...) A PSZ felszólítja a tárcát, a kormányt, hogy vonja vissza a módosítást. Kezdeményezik a hazai szakszervezeti mozgalom együttes fellépését is. NAPLÓ (Veszprém megye) (2008. I. 21.) Eötvös-díjat kapott Felsőörs Felsőörs önkormányzata Eötvös-díjban részesült, melyet Árok Antal, a Pedagógusok Szakszervezetének elnöke nyújtott át Kenézné Berei Györgyi polgármesternek a Malomvölgy Általános Iskola karácsonyi ünnepélyén. Ezen ritka elismerésben azok a települési önkormányzatok részesülnek, melyek kiemelkedően magas színvonalon látják el hosszú esztendők óta fenntartói kötelezettségüket. Á. A.
 15 Nomen est omen - nevünkben a sorsunk A nevünk olyan mágikus szó, amelyben benne van mindaz, amiért a világra jöttünk. Elárulja az életünk feladatát, utat mutat, és tisztában lehetünk azzal is, mi okozhatja végzetünket. Aki ismeri a neve jelentését, teljesebb életet élhet. AZ ERŐSEK (A többi kategória később következik.) ANDREA Feladata: partnerkapcsolatban élni. Erőssége: határozottság, háttérből irányítás, amivel a gyenge férfinak erőt, bátorságot ad. Gyengesége: a párkapcsolat és a munka összekapcsolódása, mert kihasználhatják. BERNADETT Feladata: az ösztönök megzabolázása. Erőssége: tiszteletben tartja a tulajdont, nem veszi el a másét. Gyengesége: kőkeménysége, akarnoksága, amellyel később önmagát teheti áldozattá. GYÖRGYI Feladata: az elmúlás elfogadása. Erőssége: tudja, hogy az érzelmek, a szépség nem örök, és ami/aki menni akar, azt el kell engednie. Gyengesége: mániákusság, nem tud felejteni és megbocsátani. IRMA Feladata: mindig rendelkezésre állni. Erőssége: olyan pályát választ, ahol a testileg, lelkileg sérült embereket kiszolgálhatja. Gyengesége: hisz a szép szavakban, könnyen elcsábul, majd csalódik, kiég. VANDA Feladata: előbújni az álarc mögül, és vállalni önmagát. Erőssége: csak elég gondolnia valamire, és a körülötte élők azt teszik, amit ő szeretne. Gyengesége: nem meri megmutatni igazi énjét, ami sok energiáját elemészti. DEZSŐ Feladata: hinni a megérzésekben, nem csak a realitásban. Erőssége: titkok kiderítése, pszichológia és a természet erejével való gyógyítás. Gyengesége: túlságosan fegyelmezett, elfojtja az érzéseit. MÁTYÁS Feladata: az érzelmi kiegyensúlyozottság megteremtése. Erőssége: amihez érzelmileg kitődik, abban nagy sikert érhet el. Gyengesége: bizonyítékok után kutat, mert nem hiszi el, hogy szeretik. RÓBERT Feladata: kilépni a család árnyékából. Erőssége: elhiszi, hogy önmagáért szeretik, és bízik a saját meglévő tehetségében. Gyengesége: állandóan a szokások rabságában vergődik, nem mer lépni, fél az újtól. SZABOLCS Feladata: mások véleményére adni. Erőssége: kihasználja és él a remek megfigyelő- és a kombinációs készségével. Gyengesége: hajlamos az indulatosságra, a szélsőséges viselkedésre, ezzel elriasztja a környezetében élőket. A hónap névnapja: Mátyás Eredete: mattith-yah (héber) Névnap: február 24., szeptember 21. Változatok: Matthew, Mathias, Matthäus, Matteo, Mateo, Matias A Mátyás bibliai név, a héber Mattatiás latin formájából származik. Jelentése: Jahve ajándéka. A Biblia szerint Jézus halála után az apostolok tizenegyen maradtak, mivel Júdás felakasztotta magát, s Mátyást választották maguk közé tizenkettediknek. Mátyás napjához időjárási szokások kötődnek: Mátyás ront, ha talál, ha nem talál, csinál. Vagyis elolvasztja a jeget, ha napján még van, de az is előfordulhat, hogy visszatér a fagy. A hagyomány szerint Mátyás osztja ki a sípokat a madaraknak, hogy kedvükre fújhassák a nótájukat. A szökőnapot régen Mátyás ugrásának hívták, mivel február 24-én toldottak be egy napot, így Mátyás ünnepe február 25-ére csúszott. A névelemzés szerint a Mátyás név alkotó, érzékeny személyiség kialakulását támogatja. Teljesítménye akkor a legjobb, ha nyugodt körülmények között dolgozhat. Nem kenyere a beszéd, sokkal szívesebben fejezi ki magát írásban. A hónap vicce Ébresztgeti reggel az anya a fiát: - Ébredj, kisfiam, iskolába kell menned! - Anya, nem akarok bemenni az iskolába, mert a gyerekek és a tanárok is utálnak! - Fiacskám, akkor is be kell menned! - Egy nyomós okot mondj, miért menjek be az iskolába... - Mert Te vagy az igazgató! Szökőév, szökőnap, Mátyás-ugrás A Föld Nap körüli keringésének ideje 365,242 nap. Ez jó közelítéssel 365 és 1⁄4 nap. A töredék negyednapok számbavétele érdekében négyévente egy-egy pótnapot kell beiktatni a naptárba, ami a Julianus-naptár bevezetése óta (Kr. e. 46) történik így. Több száz év alatt azonban a közelítő negyednapos érték és a pontos 0,242 nap közötti különbségek felhalmozódása is tetemessé válhat. A ma használatos Gergely-naptárban ezért ezt úgy egyenlítik ki, hogy a kerek százas végű évek közül csupán a 400-zal oszthatókat (pl. 1600, 2000) tekintik szökőévnek. A naptár pontosságát tovább növeli, hogy a 4000-rel osztható éveket viszont nem szökő-, hanem közönséges éveknek kell számítani. (Majd meglátjuk!) Mindezzel azt biztosítjuk, hogy a naptári év szinkronban maradjon a szoláris évvel, vagyis az évszakok változásával. Tehát ez az esztendő, 2008 is szökőév, ami azt jelenti, hogy februárban egy nappal többet dolgozunk, mert 29 napot számlálunk. A naptár szerinti szökőnap azonban nem huszonkilencedike, hanem február 24-e. Azaz a jégtörő Mátyás napja ugrik egyet huszonötödikére, mint ahogy az utána következő februári névnapok is. A különböző kiadású naptárak ugyan eltérnek egymástól, ám a hagyomány szerint ennek így kell lennie azonban nemcsak szökőév, hanem reneszánsz év is, annak tiszteletére, hogy Hunyadi Mátyás ötszázötven évvel ezelőtt lépett trónra januárjában a Duna jegén (milyen kemény tél lehetett akkor!!) kiáltották ki Magyarország királyának. Egyik legnagyobb királyunk jóságos, igazságos, már-már mesebeli alakként él az emberek tudatában. Összeállításunk is ezt tükrözi. Kétségtelenül kiváló uralkodó volt, és a reneszánsz magyarországi megteremtője. Ám a történelmi kutatásokból kiderült, hogy ő sem volt híján néhány emberi és politikusi gyengeségnek. Uralkodásának utolsó éveiben például betegesen gyanakvó és magába forduló lett. Közbenjárására felesége alig hatéves unokaöccsét esztergomi érsekké nevezték ki (Mátyásnak ezek szerint nagy befolyása volt VIII. Ince pápára), s amikor a fiú 13 éves lett, bíborossá léptették elő. Mátyást, uralkodásának utolsó öt évében szinte mániásan egyetlen cél vezérelte: törvénytelen gyermekéből, Corvin Jánosból királyt faragni. Pedig teljesen nyilvánvaló volt, hogy amennyiben fiából trónutódot kreál, több oldalú külföldi támadásnak teszi ki Magyarországot. Corvin Jánosból ugyan nem lett uralkodó, de a külföldi támadások, megszállások Mátyás halála után (1490) évszázadokon keresztül megnyomorították hazánkat. EMLÉKDAL MÁTYÁS KIRÁLY HALÁLÁRA (részlet) Néhai való jó Mátyás királ! Sok országokat te birál, Nagy dicséretet akkoron vallál, Ellenségednek ellene állál. Magyarországnak fényes csillaga, És rettenetes bajnaka, Nyumurultaknak kies hajlaka, Nagy ékességnek es te valál oka. Mátyás király és Kinizsi Pál Kinizsi Pál szegény molnárlegény volt. Kis korától fogva csodálták hatalmas testi erejét. Egy alkalommal Mátyás király Nagyvázsonyon lovagolt keresztül. Melegen tűzött a nap, a király igencsak megszomjazott. A falusiak futottak, hogy innivalót hozzanak Mátyásnak. Kinizsi Pál volt a leggyorsabb: felnyújtotta a királynak a somlai bort, amit egyenesen a hűs pincéből hozott. Mátyás azonban így szólt: - Öcsém, a bort köszönöm; hanem a tálca hol marad? Kinizsi fordult egyet, és alkalmasabb tárgyat nem lelvén felkapott egy ott heverő malomkövet, azon nyújtotta a kancsót Mátyásnak. A király elhűlt Kinizsi erejét látva, és rögtön felvette híres fekete seregébe. Kinizsi Pál legalább olyan vitézül forgatta a kardot, mint a liszteszsákot. Ám a hadseregben nemcsak erejével, hanem eszességével is kitűnt, így hamarosan magas rangot ért el. Egyszer Mátyás királynak fontos üzenete volt a török szultán számára. Kiválasztotta hát Kinizsi Pált, hogy menjen követségbe. De Kinizsinek nem fűlt a foga a feladathoz. A szultán ugyanis goromba ember volt: azonnal leüttette a követ fejét, ha az a nagyhatalmú uralkodót rosszkedvében találta. És a szultánnak abban az időben igencsak elrontották a kedvét Mátyás győzedelmes hadai. Ezért Kinizsi összeszedte minden bátorságát, és így szólt Mátyáshoz: - Uram, királyom, életem, halálom a tiéd, és ha úgy kívánod, elmegyek a szultánhoz. De mégis úgy gondolom, hogy a fejem eddig is becsületesen kiszolgált, és ezután sem válna szégyenemre. Jó helyen van az ott a nyakamon. Nem szeretném, ha a mérges uralkodó elválasztaná onnan. - Ne félj, derék szolgám! Ha a szultán bántani merészel, megízleli a bosszúmat. Haddal megyek ellene, és a te fejedért cserébe leüttetek harmincezer török fejet. - Mégsem lesz ez így jó, királyom. Harmincezer fej ugyan szép mennyiség, de attól tartok, hogy a harmincezer között egyet sem találok, ami olyan jól állna a nyakamon, mint ez a mostani! Mátyás elmosolyodott, és megveregette derék tisztje vállát. - Igazad van, nekem is ez a fej tetszik legjobban a nyakadon. Magyar szólások, mondások. Meghalt Mátyás király, oda az igazság. Voltunk Mátyás idején magyarok. Király Mátyás és Mátyás király. (Nagy különbség!) Azt is tudja, mit súgott Mátyás király a felesége fülébe. Lesz Mátyás-ugrás (szaladás). Mátyás ront, ha talál, ha nem talál, csinál. (Jég Mátyás napján.) Tapogatva jár a jégen a róka Mátyás után. (Felenged az idő.) Szökőnappal hosszabb az esztendő. Ne szomorkodj, egy nap nem egy esztendő! A szökőnapon szőlőborral kell vigadni. A szökőnapból csinálj szőlő(bor)napot! Á. A.
 16 Év Minimálbér, nemzetgazdasági és pedagógus-átlagkeresetek, Minimálbér (Ft/hó) Pedagógus-kezdőbér (főiskolai diplomával) (Ft/hó) A minimálbérhez viszonyított arány % Nemzetgazdasági bruttó átlagkereset (Ft/hó) Pedagógus bruttó átlagkereset (Ft/hó) Ped. átlagkereset a nemzetgazdasági átlag %-ában , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , /65 700/ ** , , /72 100/ ** , , /82 800/ ** , * * 107,4 * * Becsült adatok 2008-ban várható béremelkedés alapján. Forrás: KSH, PSZ Országos Iroda ** A 2005 novemberében hároméves minimálbér-megállapodás született. Ennek megfelelően a kormányrendelet szakképzettek számára emelt bérminimumot állapít meg, amelynek értéke 2006-ban pályakezdők esetében , a legalább kétéves gyakorlattal rendelkezők esetében Ft volt ben a minimálbér összege Ft. A középfokú iskolai végzettséggel és/vagy szakképzettséggel rendelkezők esetében pedig , illetve Ft a bérminimum, 2008-ban pedig ugyanezek a kategóriák: Ft/hó; Ft/hó; Ft/hó Minimálbér Pedagógus-kezdőbér Nemzetgazdasági bruttó átlagkereset Pedagógus bruttó átlagkereset (Ft/hó) A minimálbér és a főiskola utáni kezdőbér (diplomás minimálbér) aránya a kilencvenes évek elején többé-kevésbé 1:2 volt. Ez az arány 1995-től lépésről lépésre, ben pedig ugrásszerűen csökkent. Ennek okát jól tudjuk: a minimálbér jelentősen emelkedett, ám a közalkalmazotti bértételek nem vagy alig nőttek ben gyakorlatilag egyenlő lett a szakképzetlen és a diplomás minimálbér. A PSZ 2001 novemberében útjára indított, mintegy negyedmillió aláírással támogatott országos népi kezdeményezése éppen ennek az anomáliának a felszámolását tűzte zászlajára. A kormányváltást követően, 2002 szeptemberétől a minimálbér és diplomás minimálbér általunk minimális elvárásnak tartott 1:2 aránya helyreállt. Azóta azonban ismét a visszaesés folyamata zajlik. Ma már csak 1:1,76 az arány. 2. A nemzetgazdasági és a pedagógus-átlagkeresetek összevetése is tanulságos tapasztalatokkal szolgál ben a pedagógus-átlagkereset jelentősen (15,7%-kal) meghaladta a nemzetgazdasági átlagot. A kilencvenes évek viszont jól demonstrálják a pedagógusbér leértékelődését: 1995-ben már a nemzetgazdasági átlag alatt van. Jellemző módon abban az időszakban süllyedt a legmélyebbre, amikor a PSZ akkori főtitkára a nagyobbik kormánypárt országgyűlési képviselője volt ( ). Bár 1995-ben zajlott a legjelentősebb pedagógus-tüntetés és egynapos sztrájkot is hirdettünk, ám ezek eredményt nem hoztak. Csak a PSZ népi kezdeményezése nyomán született szeptemberi 50%-os közalkalmazotti bértáblaemelés viszi a pedagógusátlagkeresetet a nemzetgazdasági átlag fölé 9,1%-kal, majd ennek egész éven át érvényesülő hatása 2003-ban 27%-kal emeli az országos szint fölé ben viszont ismét elkezdődött a visszaesés, csupán 2005-ben volt egy kis javulás a kétszeri béremelés (7,5+4,5%) hatására. A pedagóguskeresetek még a nemzetgazdasági átlag fölött vannak, de 2008-ban már csak 7,4%-kal. A szellemi foglalkozásúak átlagától pedig mintegy 25%-kal maradunk el. Á. A.
 17 Tájékoztató a közalkalmazottak jogállásáról szóló évi XXXIII. törvény hatálya alá tartozó munkáltatóknál működő szakszervezetek reprezentativitásának megállapításával kapcsolatos, a szakszervezeti taglétszám évi igazolásával összefüggő feladatokról A Közalkalmazottak Országos Munkaügyi Tanácsa (továbbiakban: KOMT) a közalkalmazottak jogállásáról szóló évi XXXIII. törvény (továbbiakban: Kjt.) hatálya alá tartozó munkáltatóknál működő szakszervezetek reprezentativitásának megállapításáról szóló 48/2005. (III. 23.) Korm. rendelet (továbbiakban: Rendelet) 2. (2) bekezdésének rendelkezése szerint a január 31-én megtartott ülésén kisorsolta azt az időpontot, amelyre nézve a közalkalmazotti szakszervezetek reprezentativitását meg kell állapítani. A sorsolás eredménye szerint a közalkalmazotti jogviszonyban álló szakszervezeti tagok létszáma igazolásához a január 31- ei taglétszámot kell alapul venni. A taglétszámot igazoló jelentésekkel (adatlapokkal) kapcsolatos feladatok: 1. A munkáltatóknál (költségvetési intézményekben) működő szakszervezeteknek (alapszervezeteknek) igazolniuk kell a január 31-ei állapot szerint azoknak a közalkalmazotti jogviszonyban álló szakszervezeti tagoknak a számát, akiknek szakszervezeti tagdíját a munkáltató vonja le az illetményből, illetve akik közvetlenül a munkahelyi szintű szakszervezet pénztárába fizetik be a tagdíjat. Az igazolást a Rendelet 1. sz. mellékletében található 1. sz. jelentés (adatlap) kitöltésével és beküldésével kell teljesíteni. A négy eredeti példányban elkészített jelentésől hármat a következőknek kell megküldeni: egy példányt a Szociális és Munkaügyi Minisztériumnak; egy példányt a szakszervezet ágazati központjába (PSZ Országos Iroda, 1068 Budapest, Városligeti fasor 10.); egy példányt a munkáltató fenntartójának. Egy példányt a helyi szakszervezetnek kell megőriznie. 2. A szakszervezeti központoknak (területi, ágazati szervezet, országos szakszervezeti konföderáció) a január 31- ei állapot szerint kell igazolniuk azoknak a közalkalmazotti jogviszonyban álló szakszervezeti tagoknak a létszámát, akik a szakszervezeti központok pénztárába közvetlenül fizetik be a tagdíjat. Az igazoláson fel kell tüntetni azt is, hogy a pénztárba befizető tagok mely munkáltatónál (költségvetési intézményben) állnak alkalmazásban. Az igazolást a Rendelet 2. sz. mellékletében található 2. sz. jelentés (adatlap) kitöltésével és beküldésével kell teljesíteni. A három eredeti példányban készített jelentésből kettőt a következőknek kell elküldeni: egy példányt Szociális és Munkaügyi Minisztériumnak; egy példányt a szakszervezet ágazati (szakmai) központjába, illetve ha közvetlenül országos szakszervezeti konföderációhoz tartozik, akkor az országos szakszervezeti konföderáció központjába. A harmadik példányt a jelentést kiállító szakszervezeti központnak kell megőriznie. 3. Azon munkáltatóknak (költségvetési intézmények), amelyeknél nincs szakszervezeti képviselet, és nem tartoznak a központi illetmény-számfejtési rendszerhez (KIR-hez), igazolniuk kell a január 31-ei állapot szerint a közalkalmazotti jogviszonyban állók létszámát. Az igazolást a Rendelet 1. sz. mellékletében található 1. sz. jelentés (adatlap) értelemszerű kitöltésével és április 15-ig történő beküldésével kell teljesíteni. A három eredeti példányban elkészített jelentésből kettőt a következőknek kell megküldeni: egy példányt a Szociális és Munkaügyi Minisztériumnak; egy példányt a munkáltató fenntartójának. Egy példányt a munkáltatónak kell megőriznie. A KOMT felhívja a közalkalmazottakat képviselő ágazati szakszervezetek, munkahelyi szervezetek figyelmét a következőkre: A jelentéseket (adatlapokat) a Szociális és Munkaügyi Minisztérium Munkaügyi Kapcsolatok és Bérpolitikai Főosztály Reprezentativitást Megállapító Bizottság, 1054 Budapest, Alkotmány u. 3. címre, illetve a munkáltató fenntartója címére kell megküldeni. A borítékra kérjük ráírni: KÖZALKALMAZOTTI SZAKSZERVEZETI TAGLÉTSZÁM-IGAZOLÁS. A szakszervezeti taglétszámot igazoló jelentést (adatlapot) igazolt küldeményként kell feladni. A beküldés határideje: április 15. napja. A reprezentativitás megállapításával kapcsolatos helyi feladatok: Munkáltatói (költségvetési intézményi) szinten a reprezentativitás megállapításának szabályait a Rendelet 4. (1) bekezdése alapján a munkáltató és a szakszervezet(ek) állapítják meg. Elkészítéséhez egy ajánlást (mintát) a Szociális és Munkaügyi Minisztérium saját honlapján közzétesz. A szabályokat intézményi szinten írásba kell foglalni. Helyi önkormányzati szinten a Rendelet 4. (1) bekezdése alapján létre kell hozni Reprezentativitást Megállapító Bizottságot, melynek tagjai a Rendelet 4. (2) bekezdés b) pontja szerint a jegyző, főjegyző, valamint a helyi önkormányzati szintű érdekegyeztetésben részt vevő szakszervezetek vagy az országos szakszervezeti konföderációk egy-egy kijelölt képviselője. Az ágazati és az országos szintű reprezentativitás megállapításához a Rendelet mellékleteiben szereplő 1-2. számú jelentés adatlapjai, a kitöltési útmutatók, valamint az irányadó jogszabályok a Rendelet, a Kjt. módosításáról szóló évi CXXIV. törvény letölthetőek a Szociális és Munkaügyi Minisztérium honlapján (www.szmm.gov.hu) működő Munkaügyi Kapcsolatok Információs Rendszer alatt található közalkalmazotti szakszervezetek taglétszám-összesítése menüpontból. Közalkalmazottak Országos Munkaügyi Tanácsa (KOMT) További tudnivalók a szakszervezeti taglétszámjelentések elkészítéséhez A fentiekben közreadott KOMT-tájékoztató sok fontos információt tartalmaz. Ennek figyelmes tanulmányozásán túl kérjük az alábbi kiegészítő tudnivalók áttekintését is. A JELENTÉS-nyomtatványmintákat és a kitöltési tudnivalókat lapunk betétlapjaként adjuk közre. 1. Az 1. sz. Jelentésen a foglalkoztatottak számához az intézmény összes közalkalmazotti jogviszonyban álló dolgozójának a számát kell beírni (tartósan távollévők, szerződéses munkaviszonyban lévők). 2. A munkáltatónál működő szakszervezetnél csak abban az esetben kell a törzsszámot beírni, ha az alapszervezet önállóan gazdálkodik (önálló adószámmal rendelkezik.) 3. A szakszervezeti tagdíjat munkabérből való levonás alapján fizetők számát, a tagdíjat levonó bérszámfejtő hivatal (Gamesz, Mákfti, MÁK stb.) januári listájával kell igazolni. 4. A közvetlenül a szakszervezet pénztárába befizető tagok számát üresen kell hagyni az 1. sz. Jelentésen. Ha az intézményben van jogfenntartó gyes-en, gyed-en lévő szakszervezeti tag, az ő tagdíjbefizetésüket a 2. sz. Jelentésen annak a szervezetnek kell igazolni, ahová a készpénzt befizette. Ebben az esetben a reprezentativitás megállapításakor (intézményi, önkormányzati szinten) a két jelentést egyidejűleg kell figyelembe venni. Kérjük a PSZ tisztségviselőit, hogy a jelentések elkészítéséről és határidőre történő megküldéséről ne feledkezzenek meg!
 18 Ismét módosult a közalkalmazottak jogállásáról szóló évi XXXIII. számú törvény (Kjt.) A módosítást az Egyes munkaügyi tárgyú törvények módosításáról szóló évi CLXXIX számú törvény tartalmazza. Kihirdetve: a Magyar Közlöny 185. számában december 28- án. A módosítás hatálybalépésének ideje: két módosítás kivételével A módosításokat néhány kivételtől eltekintve nem idézem és nem részletezem, csak a módosítás lényegét jelzem. A módosítás: A Kjt. 1. -ának (5) bekezdését pontosítja azzal, hogy a Kjt.-nek a munkáltató fenntartójára is kiterjedő szabályai közé beemeli a Kjt ának (1) bekezdését is, amely arról szól, hogy ha a munkáltatónál a vizsgálóbiztos és a fegyelmi tanács tagjai nem jelölhetők ki, ezt a fenntartónak kell megtennie. E szabálynak eddig is itt kellett volna állnia. A Kjt ának (1) bekezdésén (A közalkalmazotti tanács együttdöntési joga.) hajt végre stiláris módosítást a szabály tartalmának módosítása nélkül. A szöveg szerkezetét az Mt. szövegével hozza összhangba. A Kjt. 21/A. -ának (4) bekezdése helyébe léptet új rendelkezést, egyszerűbben és áttekinthetőbben fogalmazza meg a próbaidő alóli kivételeket. Újszerű rendelkezés, hogy a munkáltató mérlegelésére bízza: amennyiben a közalkalmazott korábbi jogviszonya a gyakornoki idő alatt nem megfelelő minősítés miatt szűnt meg, az új jogviszonyban kiköt-e próbaidőt, vagy sem. A korábban hatályos rendelkezés szerint az új munkáltatónak választási lehetősége nem volt, a próbaidőt ki kellett kötnie. A módosítás a közalkalmazottakra nézve kedvezőbb. A Kjt ának (1) bekezdését annyiban módosítja, hogy a rendelkezéseket kiterjeszti a tudományos kutatói munkakört betöltő közalkalmazottakra is. (4) és (5) bekezdése helyébe lépő rendelkezés a gyakornoki idő tekintetében tartalmaz újszerű rendelkezést. A közalkalmazottak számára a korábbinál kedvezőbb rendelkezés, hogy amennyiben a közalkalmazott a gyakornoki idő egy részét már kitöltötte, de annak lejárta előtt helyezkedik el más közalkalmazotti jogviszonyba, nem kell a két, illetve hároméves gyakornoki időt újrakezdeni, hanem az E fizetési osztályban csak egy, az F-H fizetési osztályban két év a letöltendő gyakornoki idő. A Kjt. 22/B ai a vezetői feladatok munkakörben, vagy beosztásban történő szabályait tartalmazza. Tanulmányozását fenntartóknak és magasabb vezetőknek ajánlom. A Kjt a (2) bekezdésének f) pontja helyébe lépő rendelkezés lényegi módosítást nem tartalmaz, a közalkalmazotti jogviszony megszüntetésének szabályai között teremti meg a belső összhangot. Jogi szabályozástechnikai kérdés, hogy a jogviszony megszüntetésének okai egy helyen összefoglalva is szerepeljenek. A Kjt. 25/C. -ának (2) és (3) bekezdését szabályozza újra, egyidejűleg az (5) bekezdést mint szükségtelent hatályon kívül helyezi. A munkáltató jogállásváltozása miatt megszűnő közalkalmazotti jogviszony esetén az átadó munkáltatónak legkésőbb az átadás időpontjában ki kell fizetnie a közalkalmazottak számára az átadás és a jogviszony megszűnése közötti időtartam alatti díjazást, illetve juttatást. Az új szabályozás lényege, hogy e díjazás mértékének általános szabálya a távolléti díj figyelembe vételével kell meghatározni alól kizárólag a Kjt. engedhet eltérést. A korábbi szabályozás szerint eltérést engedélyezhetett a közalkalmazotti jogviszonyra vonatkozó szabály, vagy a felek eltérő megállapodása is. A módosítás a szigorítás irányába hat. A Kjt ának (2) bekezdése helyébe iktat új rendelkezést a határozott idejű közalkalmazotti jogviszony azonnali hatályú megszüntetésének esetére. A szabályozástechnikai eltérésen túl a módosítás lényege, hogy az azonnali hatályú megszüntetés és ezzel együtt a hátralevő időre járó átlagkereset kifizetésére vonatkozó szabály nem érvényesül akkor, ha a közalkalmazott munkaköri feladatainak ellátására az egészségügyi alkalmatlanságot kivéve tartósan alkalmatlanná vált, vagy munkáját nem végzi megfelelően. Magyarán: ha a közalkalmazott nem egészségügyi alkalmatlanság miatt vált alkalmatlanná munkaköri feladatainak ellátására, nem jogosult a hátralevő időre járó átlagkeresetre! A Kjt ának (1) bekezdését egészíti ki két mondattal. Ha a közalkalmazott rendkívüli lemondással szünteti meg a közalkalmazotti jogviszonyát, ezt indokolni köteles és: Az indokolásból a rendkívüli lemondás okának világosan ki kell tűnnie. Vita esetén a rendkívüli lemondás indokának valóságát és okszerűségét a közalkalmazottnak kell bizonyítania. Az új, kiegészítő rendelkezés a Kjt. szabályozását összhangba hozza az Mt. szabályaival és megfelel az állandóan követett bírósági gyakorlatnak is. A Kjt. 30. (1) bekezdése, és az ezzel összefüggésben álló Kjt. 37/B., 37. és 78. módosításával együttesen részletesen foglalkozom. A módosítás lényege, hogy a felmentési okok közé felvettek egy új e) pontot. Eszerint: 30. (1) A munkáltató a közalkalmazotti jogviszonyt - a 30/A- 30/B. -ban foglalt korlátozással - felmentéssel akkor szüntetheti meg, ha e) az előrehozott öregségi nyugdíjjogosultság életkori, valamint szolgálati idővel kapcsolatos feltételeivel rendelkező közalkalmazott azt írásban kérelmezi. A szabály annak ellenére, hogy csak lehetőség és nem kötelezettség üdvözlendő, hiszen lehetőséget ad a munkáltatónak, hogy az előrehozott öregségi nyugdíj megállapításához előírt feltételeknek megfelelő közalkalmazott jogviszonyát felmentéssel szüntesse meg. E szabály nélkül, tekintettel arra, hogy napjától az előrehozott öregségi nyugdíj megállapításának egyik feltétele a biztosítási jogviszony megszűnése, a közalkalmazotti jogviszony csak közös megegyezéssel vagy a közalkalmazott részéről történt lemondással volt megszüntethető. Levelek, telefonok százai jelzik, hogy a módosítást vagy nem ismerik, vagy helytelenül értelmezik. 1. A szabály csak akkor alkalmazható, ha a közalkalmazott a nyugdíjjogosultság életkori, valamint szolgálati idővel kapcsolatos feltételeivel rendelkezik. E feltételek 2008 évben nőknél 57, férfiaknál 60 betöltött életév és 38 év szolgálati idő. 2. Tekintettel arra, hogy a felmentés okának a felmentés közlésekor, vagy legkésőbb a felmentési idő kezdetekor fenn kell állnia, az életkor betöltését és a szolgálati idő meglétét megelőzően a közalkalmazotti jogviszony ezen okból történő megszüntetésére felmentéssel nem kerülhet sor. 3. A felmentési idő közalkalmazotti, következésképpen biztosítással járó jogviszonynak minősül, ezért lejártáig, a közalkalmazotti jogviszony megszűnéséig az előrehozott öregségi nyugdíj nem állapítható meg. A Kjt. 37/B. -a határozza meg, hogy a közalkalmazott a munkajogi szabályok tekintetében mikor minősül nyugdíjasnak. Az előzőekben kifejtett módosítással összhangban módosították, új (3) bekezdéssel kiegészítették a Kjt. 37/B. -át is. Emlékeztetőül: 37/B. (1) E törvény alkalmazása szempontjából a közalkalmazott akkor minősül nyugdíjasnak, ha a) a hatvankettedik életévét betöltötte és az öregségi nyugdíjhoz szükséges szolgálati idővel rendelkezik (öregségi nyugdíjra való jogosultság), illetve b) az a) pontban említett korhatár betöltése előtt öregségi nyugdíjban, vagy c) korkedvezményes öregségi nyugdíjban, vagy d) előrehozott (csökkentett összegű előrehozott) öregségi nyugdíjban, vagy e) szolgálati nyugdíjban, vagy f) korengedményes nyugdíjban, vagy
 19 g) más, az öregségi nyugdíjjal egy tekintet alá eső nyugellátásban, illetőleg h) rokkantsági (baleseti rokkantsági) nyugdíjban részesül. (2) A közalkalmazott akkor részesül az (1) bekezdés b)-h) pontokban felsorolt nyugellátásban, amikor a nyugellátást kérelmére megállapították. (3) Az (1) bekezdésben foglaltakon túlmenően, e törvény alkalmazásában nyugdíjasnak minősül az a közalkalmazott, aki az előrehozott nyugdíj feltételeivel rendelkezik, és felmentésére a 30. (1) bekezdése e) pontja alapján kerül sor. (4) A közalkalmazott köteles tájékoztatni a munkáltatót, ha az (1) bekezdés hatálya alá esik. Abban az esetben tehát, ha a feltételekkel rendelkező közalkalmazott kérelmére a munkáltató a közalkalmazotti jogviszonyt a 30. (1) bekezdése e) pontja alapján felmentéssel szünteti meg, a közalkalmazott nyugdíjasnak minősül, ezért a Kjt. 37. (2) bekezdése értelmében végkielégítésre nem jogosult. A jubileumi jutalomra való jogosultság feltételeiről rendelkező Kjt. 78. alábbi módosítása folytán azonban a jubileumi jutalmat a közalkalmazott részére ki kell fizetni a következők szerint: Kjt. 78. (3) Ha a közalkalmazott jogviszonya a 30. (1) bekezdés d) vagy e) pontja alapján szűnik meg, részére a megszűnés évében esedékessé váló jubileumi jutalmat az utolsó munkában töltött napon ki kell fizetni. (4) Ha a közalkalmazott közalkalmazotti jogviszonya - a fegyelmi elbocsátás büntetés vagy a 25. (2) bekezdés b) 1. pontja szerinti áthelyezés kivételével - megszűnik és legkésőbb a megszűnés időpontjában nyugdíjasnak minősül [37/B. (1), illetve (3) bekezdés], továbbá legalább harmincöt évi közalkalmazotti jogviszonnyal rendelkezik, a negyvenéves közalkalmazotti jogviszonnyal járó jubileumi jutalmat részére a jogviszony megszűnésekor ki kell fizetni. Figyelem! Különbség van a megszűnés évében esedékes, és a Kjt. 78. (4) bekezdése alapján járó jubileumi jutalom kifizetésének időpontja között. Ebben nincs módosítás! A Kjt. 78. (4) bekezdésének azon módosításával, mely szerint a Kjt. 37/B. szerint nyugdíjasnak minősülő közalkalmazott számára az ott írt feltételek fennállása esetén sem fizethető ki a 40 éves jubileumi jutalom, ha a közalkalmazotti jogviszony fegyelmi elbocsátás büntetéssel szűnik meg, a Pedagógusok Szakszervezete nem ért egyet. Már a módosítás tervezetének véleményezésekor is a jogalkotók tudomására hoztuk a következőket: A módosítás jogszerűnek és indokoltnak tűnik, azonban ellentétes a jubileumi jutalom, mint jogintézmény jogi természetével és alkotmányossági aggályokat is felvet. A jubileumi jutalom csak elnevezésében jutalom, a Kjt. megalkotásától kezdve nélkülözött minden szubjektív elemet, annak az objektív ténynek a honorálása volt, hogy a közalkalmazott huzamos időn át dolgozott a közszférában. Különösen így van ez a negyvenéves jubileumi jutalom esetén és a 78. (4) bekezdésében megfogalmazott méltányossági szabály annak az objektív ténynek az elismerése, hogy a közalkalmazott, amennyiben nyugdíjasnak minősül, közalkalmazotti jogviszonyának megszűnésekor legalább 35 év figyelembe vehető közalkalmazotti jogviszonnyal rendelkezik. A jubileumi jutalom tehát jogi természeténél fogva, az objektív körülmények teljesülése esetén, minden megítéléstől függetlenül, alanyi jogon jár a közalkalmazottnak. Erre mutat, hogy a Kjt. hatályba lépésétől kezdve töretlenül érvényesül az a szabály is, amely szerint a közalkalmazott halála esetén a negyvenéves jubileumi jutalmat a közalkalmazott örökösének kell kifizetni. A 15 éve érvényesülő szabály megváltoztatása szerzett jogot sért. Az Alkotmánybíróság számos határozatában elvi éllel rámutatott arra, hogy az Alkotmány 2. -ának (1) bekezdésében deklarált jogállamisághoz hozzá tartozik a szerzett jogok tiszteletben tartása. [pl. 62/1993. (XI. 29.) AB határozat, 43/1995. (VI. 30.) AB határozat] A módosítással szemben a fentieken túl a következő érvek szólnak: Demagóg az a megközelítés, hogy méltánytalan a munkáltatóval szemben méltányosság alkalmazása annál a közalkalmazottnál, aki súlyos fegyelmi vétséget követ el. Ugyanígy mondható lenne, hogy méltánytalan a közalkalmazottal szemben a méltányosság kizárása azért, mert hosszú pályafutása végén megbotlott. A fegyelmi elbocsátás szankciója nem annullálhatja azt a tényt, hogy a közalkalmazott 35 évet töltött közalkalmazotti jogviszonyban. A Kjt ának (4) bekezdése voltaképpen nem is méltányossági szabály, hanem korrekciós rendelkezés arra figyelemmel, hogy a tábla [Kjt ának (2) bekezdése] kettőt ugrik: a 25 és 30 év után nem 35 évre, hanem 40 évre lép. Ezért a sorrendben következő 35 évet a magyar lakosság életkori sajátosságait is figyelembe véve olyannak tekinti, mint amely már jogosít a kiemelt jutalomra. Ezt látszik alátámasztani az is, hogy a köztisztviselők jogállásáról szóló évi XXIII. törvény (Kt. v.) 45/E. -ának (1) bek. c) pontja 35 év után is jubileumi jutalom kifizetését rendeli. (Egyébként nincs tudomásunk arról, hogy a köztisztviselők esetében hasonló megszorító módosításokat terveznének.) A Kjt ának (2) bekezdése sorolja fel a kiszabható fegyelmi büntetéseket. Ezek között a jubileumi jutalomból való kizárás nem szerepel. A módosító rendelkezés tehát az elbocsátás fegyelmi büntetéshez egy másodlagos, a fegyelmi büntetések között nem szereplő szankciót fűz, ami megengedhetetlen. Mivel e másodlagos szankció sem a huszonöt éves, sem a harminc éves jubileumi jutalomnál nem alkalmazható, a módosítás a kor szerinti hátrányos megkülönböztetés tilalmába is ütközhet. Végezetül az az extrém eset, hogy valaki 35 év közalkalmazotti jogviszony letöltése után követ el olyan fegyelmi vétséget, ami miatt jogszerűen elbocsátás fegyelmi büntetéssel sújtják, nem kecsegtet olyan mértékű költségvetési megtakarítással, hogy emiatt érdemes lenne a Kjt. belső egységét megbontani és alkotmányossági aggályokat is felvető módosító rendelkezést hozni. A jogalkotók nem először és sajnos feltételezzük, hogy nem utoljára az érdekvédelem érveit nem vették figyelembe, és a módosítást végrehajtották. A Pedagógusok Szakszervezete a módosított rendelkezés megsemmisítése iránt alkotmányos panaszt nyújt be az Alkotmánybírósághoz. A módosítás továbbá: A Kjt. 30/A. -át egészíti ki új (4) bekezdéssel, amely a közalkalmazotti jogviszony megszüntetését szolgáló intézményrendszert kiterjeszti a munkáltató jogutód nélküli megszüntetésének esetére is. A Kjt. 30/B. és 30/C. -ait szabályozza újra a felmentés elkerülése érdekében alkalmazandó részmunkaidős kinevezés-módosítás feltételei tekintetben, a közalkalmazottakra nézve kedvezőbb módon. A jelenleg hatályos szabályozás ugyanis a gyakorlat számára értelmezési gondot okozott, egyben a munkavállalók számára méltánytalan is volt, hiszen nem az érintett létszámleépítéshez kapcsolódó munkaidő mértékét, hanem csak felét jelölte meg irányadóként. A Kjt ának felvezető szövegéből elhagyja az és az azt követő harminc nap alatt szövegrészt. Az új rendelkezés a közalkalmazottakra nézve egyértelműen hátrányos. A Kjt. 33/A. -ának (2) bekezdését pontosítja és a jogviszony megszüntetések indokolására állapít meg általános követelményt. A pontosítás indokolt. A Kjt ának (1), (4), (5) és (7) bekezdése helyébe iktat új rendelkezéseket, melyeknek néhány pontosítástól eltekintve a lényege az, hogy a közalkalmazotti jogviszony munkáltató általi jogellenes megszüntetése esetén, ha a jogellenes megszüntetésre nem az (1) bekezdésben felsorolt súlyos jogsértések miatt került sor, az átalány-kártérítés mértéke változik. Ez a módosítás jól jellemzi a hosszú ideje folytatott, véget érni nem akaró, át nem gondolt jogalkotási munkát. A jogellenesség szankciójaként, a bíróság mérlegelésétől függő átalánykártérítés mértéke: december 07-től december 31-ig legalább két, legfeljebb tizenkét havi átlagkereset, január 01-től június 01-ig legalább tizenkét, legfeljebb huszonnégy havi átlagkereset,
 20 2008. július 01-től (a módosítás ekkor lép hatályba!) legalább két, legfeljebb harminchat havi átlagkereset. Szavakat nem lehet találni ilyen, a jogbiztonság alkotmányos alapelvét sértő módosítás-özönre, amelynek okát még kitalálni sem tudom. A Kjt. 34. (1) bekezdés b) pontjában és ez üdvözlendő, hogy a jogellenes megszüntetés körébe bevonja a közalkalmazotti megbízott, a munkavédelmi képviselő, a munkavédelmi bizottság tagja munkajogi védelmének megsértését is. A Kjt ának (2) bekezdése első mondatát és b) pontját módosítja a közalkalmazotti igazolás tartalmát illetően. A pontosításokon túl új rendelkezés, hogy az igazolásnak tartalmaznia kell a tizenharmadik havi illetmény kifizetéséről szóló adatokat. A Kjt a (9) bekezdésének felvezető mondatát módosítja megfogalmazva azt is, hogy a közalkalmazott csak a végkielégítés felére jogosult abban az esetben is, ha közalkalmazotti jogviszonyának megszüntetésére azért került sor, mert a munkáltató jogutód nélküli megszűnése esetén kinevezése módosításához, áthelyezéséhez nem járult hozzá. A Kjt ának (2) bekezdését módosító szabály felhatalmazást ad a munkáltatónak, hogy az illetménykiegészítésre felhasználható összeget meghatározza abban az esetben, ha a munkáltatónál nincs kollektív szerződés. A módosító rendelkezés hiányt pótol, ugyanakkor csökkenti a kollektív szerződések szerepét és a munkáltatói kedvet a megkötésükhöz. Dr. Selmeciné dr. Csordás Mária vezető jogtanácsos MI MENNYI 2008-BAN? 1. A kötelező legkisebb munkabér (minimálbér) összege A teljes munkaidőben foglalkoztatott munkavállaló részére megállapított személyi alapbér kötelező legkisebb összege a teljes munkaidő teljesítése és havibér alkalmazása esetén Ft hetibér alkalmazása esetén Ft napibér alkalmazása esetén Ft órabér alkalmazása esetén 397 Ft. A legalább középfokú iskolai végzettséget, illetőleg szakképzettséget igénylő munkakörben foglalkoztatott munkavállaló részére megállapított havi személyi alapbér garantált bérminimuma: Gyakorlati idő 2 évnél kevesebb legalább 2 év Havibér Ft Ft Hetibér Ft Ft Napibér Ft Ft Órabér 477 Ft 497 Ft 2. Havi nyugdíjminimumok 2008-ban - Öregségi nyugdíj Ft - Rokkantsági nyugdíj: III. rokkantsági csoport Ft II. rokkantsági csoport Ft I. rokkantsági csoport Ft - Baleseti rokkantsági nyugdíj: III. rokkantsági csoport Ft II. rokkantsági csoport Ft I. rokkantsági csoport Ft - Árvaellátás Ft A saját jogú nyugellátás és az özvegyi nyugdíj, baleseti özvegyi nyugdíj együtt folyósítási összeghatára től havi Ft (352/2007. (XII. 23. Korm. rendelete). 3. Nyugdíjszerű rendszeres szociális ellátások [351/2007. (XII. 23.] Korm. rendelete) - A rokkantsági járadék összegét től 5%-kal kell emelni. A ét követő időponttól megállapításra kerülő rokkantsági járadék összege havi Ft. - A rendszeres szociális járadék összegét a 62. életévüket ig betöltő személyek esetében havi Ft-tal, egyéb esetekben havi Ft-tal kell emelni. A ét követő időponttól megállapításra kerülő rendszeres szociális járadék összege Ft. - Az egészségkárosodási járadék havi összege max Ft. - A vakok személyi járadéka havi Ft. - A házastársi pótlék és a házastársi pótlékhoz járó kiegészítés havi együttes összege Ft. - A házastárs után járó jövedelempótlék havi Ft. 4. Álláskeresési járadék Az álláskeresési járadék összege a folyósítás első szakaszában amely a folyósítási időtartam feléig, de legfeljebb 91 napig terjed a meghatározott járadékalap 60%-a, a folyósítási időtartam második szakaszában pedig az álláskeresési járadékra való jogosultság kezdő napján hatályos kötelező legkisebb munkabér 60%-a [1991. évi IV. törvény 26. (5) és (6) bekezdés]. 5. Keresetpótló juttatás Összege a megállapításkor hatályos minimálbérnek megfelelő összeg [1991. évi IV. törvény 14. (11) bekezdés]. 6. Álláskeresési segély Összege a kérelem benyújtásának időpontjában hatályos minimálbér 40%-a, vagy ha a megelőző átlagkereset ettől alacsonyabb volt, akkor a segély összege megegyezik az átlagkeresettel [1991. évi IV. törvény 30. (3) bekezdés]. 7. Rendszeres szociális segély [1993. évi III. törvény 37/E. (1) bekezdés] A rendszeres szociális segély havi összege a családi jövedelemhatár összegének és a jogosult családja tényleges havi összjövedelmének különbözete, de nem haladhatja meg a teljes munkaidőben foglalkoztatott munkavállaló részére megállapított személyi alapbér mindenkori kötelező legkisebb összegének személyi jövedelemadóval, munkavállalói, egészségbiztosítási és nyugdíjjárulékkal csökkentett összegét. A családi jövedelemhatár összege megegyezik a családi fogyasztási egységeihez tartozó arányszámok összegének és az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összege 90%-ának szorzatával. 8. Alkalmi munkavállalói könyvvel történő munkavégzés Az alkalmi munkára kifizetett munkabér naptári napi átlagban nem lehet kevesebb Ft-nál és nem haladhatja meg a Ft-ot január 1-jétől az alkalmi munkavállalónak napi 145 Ft egészségügyi szolgáltatási járulékot kell fizetnie. Alkalmi munkáért fizetett napidíj közterhe és ellátási alapja A kifizetett A közteherjegy értéke Az ellátási alap munkadíj/nap Ft 400 Ft Ft Ft 700 Ft Ft Ft 900 Ft Ft Ft Ft Ft 9. Adósávok, adókedvezmények A évi adótábla azonos a évivel. Ha a jövedelem összege: Ft 18% Ft-tól Ft és a Ft-on felüli részből 36% Adójóváírás: Az adóévben szerzett bér 18%-a, de legfeljebb jogosultsági hónaponként Ft, 12 hónapra Ft. Ez teljes egészében évi Ft jövedelem alatt érvényesíthető Ft jövedelemig a különbözet 9%-ával kell csökkenteni. 10. Adómentes természetbeni juttatások A személyi jövedelemadóról szóló évi CXVII. törvény 1. sz. melléklet 8. pontja szerint - üdülési csekk: Ft/fő/év - melegétel-juttatás és utalványai: Ft - hidegétel-utalvány Ft - nyugdíjazáskor adott tárgyjutalom Ft - társadalmi szervtől, egyháztól kapott tárgyjutalom Ft/év