text:
 6.7.2016
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 180/25
 REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/1089 AL COMISIEI
 din 5 iulie 2016
 de aprobare a oxidului dicupric ca substanță activă existentă destinată utilizării în produsele biocide din tipul de produs 21
 (Text cu relevanță pentru SEE)
 COMISIA EUROPEANĂ,
 având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
 având în vedere Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 mai 2012 privind punerea la dispoziție pe piață și utilizarea produselor biocide (1), în special articolul 89 alineatul (1) al treilea paragraf,
 întrucât:
 (1)
 Regulamentul delegat (UE) nr. 1062/2014 al Comisiei (2) stabilește o listă de substanțe active existente care trebuie evaluate în vederea posibilității de a fi autorizate pentru utilizare în produsele biocide. Lista respectivă include oxidul dicupric.
 (2)
 Oxidul dicupric a fost evaluat în vederea utilizării în produse din tipul de produs 21, produse antivegetative, așa cum sunt descrise în anexa V la Regulamentul (UE) nr. 528/2012.
 (3)
 Franța a fost desemnată autoritate competentă responsabilă de evaluare și a prezentat raportul de evaluare însoțit de recomandările sale la 31 octombrie 2014.
 (4)
 În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul delegat (UE) nr. 1062/2014, avizul Agenției Europene pentru Produse Chimice a fost formulat la 9 decembrie 2015 de către Comitetul pentru produse biocide, ținând seama de concluziile autorității competente responsabile de evaluare.
 (5)
 Potrivit acestui aviz, este de așteptat ca produsele biocide din tipul de produs 21 care conțin oxid dicupric să îndeplinească criteriile prevăzute la articolul 19 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, sub rezerva respectării anumitor specificații și condiții privind utilizarea lor.
 (6)
 Acceptabilitatea riscurilor legate de utilizarea de produse antivegetative, precum și caracterul adecvat al măsurilor de atenuare a riscurilor propuse ar trebui să fie însă confirmate în continuare. Pentru a facilita, la momentul reînnoirii aprobărilor substanțelor active antivegetative existente, analizarea și compararea riscurilor și a beneficiilor substanțelor respective, precum și a măsurilor de atenuare a riscurilor aferente, aprobarea tuturor substanțelor respective ar trebui să expire la aceeași dată.
 (7)
 Prin urmare, este oportun să se aprobe utilizarea oxidului dicupric în produsele biocide din tipul de produs 21, sub rezerva respectării anumitor specificații și condiții.
 (8)
 Ar trebui să se prevadă o perioadă de timp rezonabilă înainte de aprobarea unei substanțe active, pentru a permite părților interesate să se pregătească în vederea îndeplinirii noilor cerințe.
 (9)
 Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru produse biocide,
 ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
 Articolul 1
 Se aprobă oxidul dicupric ca substanță activă destinată utilizării în produsele biocide din tipul de produs 21, sub rezerva îndeplinirii specificațiilor și a condițiilor prevăzute în anexă.
 Articolul 2
 Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
 Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
 Adoptat la Bruxelles, 5 iulie 2016.
 Pentru Comisie
 Președintele
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) JO L 167, 27.6.2012, p. 1.
 (2) Regulamentul delegat (UE) nr. 1062/2014 al Comisiei din 4 august 2014 privind programul de lucru pentru examinarea sistematică a tuturor substanțelor active existente conținute de produsele biocide, menționat în Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 294, 10.10.2014, p. 1).
 ANEXĂ
 Denumire comună
 Denumire IUPAC
 Numere de identificare
 Gradul minim de puritate a substanței active (1)
 Data aprobării
 Data de expirare a aprobării
 Tipul de produs
 Condiții specifice
 Oxid dicupric
 Denumire IUPAC:
 Oxid de cupru (I)
 Nr. CE: 215-270-7
 Nr. CAS: 1317-39-1
 94,2 % g/g
 1 ianuarie 2018
 31 decembrie 2025
 21
 La evaluarea produsului se acordă o atenție deosebită expunerii, riscurilor și eficacității aferente utilizărilor care fac obiectul unei cereri de autorizare, dar care nu sunt abordate în evaluarea efectuată la nivelul Uniunii cu privire la riscurile prezentate de substanța activă.
 În cazul în care produsele care conțin oxid dicupric sunt ulterior autorizate pentru utilizare de către utilizatorii neprofesionali, persoanele care pun produsele la dispoziție pe piață pentru utilizatorii neprofesionali se asigură că acestea sunt furnizate împreună cu mănuși adecvate.
 Pentru produsele biocide, autorizațiile se acordă în următoarele condiții:
 1.
 Pentru utilizatorii industriali sau profesionali se stabilesc proceduri operaționale sigure și măsuri organizatorice adecvate. Produsele trebuie utilizate cu echipament individual de protecție adecvat, dacă expunerea nu poate fi redusă la un nivel acceptabil prin alte mijloace.
 2.
 Etichetele și, dacă există, instrucțiunile de utilizare precizează că, până la uscare, suprafețele tratate nu trebuie să se afle la îndemâna copiilor.
 3.
 Etichetele și, dacă există, fișele cu date de securitate ale produselor autorizate trebuie să indice faptul că activitățile de aplicare, întreținere și reparare trebuie realizate într-un spațiu izolat, pe o suprafață dură impermeabilă prevăzută cu pereți de protecție sau pe sol acoperit cu un material impermeabil, pentru a se preveni pierderile și a se reduce la minimum emisiile în mediu, și că eventualele pierderi sau deșeuri care conțin oxid dicupric trebuie recuperate în vederea reutilizării sau eliminării.
 4.
 Pentru produsele care pot lăsa reziduuri în alimente sau în hrana pentru animale, se verifică necesitatea de a stabili noi limite maxime de reziduuri (LMR) sau de a le modifica pe cele existente, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 470/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (2) sau cu Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului (3), și se iau măsuri adecvate de atenuare a riscurilor pentru a se asigura că LMR aplicabile nu sunt depășite.
 (1) Puritatea indicată în această coloană este gradul minim de puritate a substanței active utilizate pentru evaluarea efectuată în conformitate cu articolul 89 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012. Substanța activă din produsul introdus pe piață poate avea un grad de puritate egal sau diferit, dacă s-a dovedit că aceasta este echivalentă din punct de vedere tehnic cu substanța activă evaluată.
 (2) Regulamentul (CE) nr. 470/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 mai 2009 de stabilire a procedurilor comunitare în vederea stabilirii limitelor de reziduuri ale substanțelor farmacologic active din alimentele de origine animală, de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 2377/90 al Consiliului și de modificare a Directivei 2001/82/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 726/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 152, 16.6.2009, p. 11).
 (3) Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 februarie 2005 privind conținuturile maxime aplicabile reziduurilor de pesticide din sau de pe produse alimentare și hrana de origine vegetală și animală pentru animale și de modificare a Directivei 91/414/CEE (JO L 70, 16.3.2005, p. 1).


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 19.10.2015
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 C 346/25
 Hotărârea Tribunalului din Ana Pérez Gutiérrez – Pérez Gutiérrez/Comisia
 (Cauza T-168/14) (1)
 ((„Răspundere extracontractuală - Sănătate publică - Directiva 2001/37/CE - Fabricare, prezentare și vânzare a produselor din tutun - Fotografii color propuse de Comisie ca avertismente referitoare la sănătate care trebuie să figureze pe pachetele de țigări - Decizia 2003/641/CE - Utilizare neautorizată a imaginii unei persoane decedate - Prejudiciu personal al văduvei persoanei decedate”))
 (2015/C 346/29)
 Limba de procedură: spaniola
 Părțile
 Reclamantă: Ana Pérez Gutiérrez (Mataró, Spania) (reprezentant: J. Soler Puebla, avocat)
 Pârâtă: Comisia Europeană (reprezentanți: J. Baquero Cruz și C. Cattabriga, agenți)
 Obiectul
 Acțiune în despăgubire prin care se urmărește, pe de o parte, repararea prejudiciului pe care reclamanta pretinde că l-a suferit ca urmare a utilizării neautorizate a imaginii soțului său decedat printre fotografiile propuse de Comisie pentru avertismentele referitoare la sănătate care trebuie să figureze pe ambalajele produselor din tutun, conform articolului 5 alineatul (3) primul paragraf din Directiva 2001/37/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iunie 2001 privind apropierea actelor cu putere de lege și a actelor administrative ale statelor membre în materie de fabricare, prezentare și vânzare a produselor din tutun (JO L 194, p. 26, Ediție specială, 15/vol. 7, p. 125) și Deciziei C(2003)641 a Comisiei din 5 septembrie 2003 privind utilizarea fotografiilor color sau a altor ilustrații ca avertismente referitoare la sănătate pe pachetele de țigări (JO L 226, p. 24, Ediție specială, 15/vol. 10, p. 53), și, pe de altă parte, retragerea imaginii soțului său decedat și interzicerea utilizării acesteia în Uniunea Europeană
 Dispozitivul
 1)
 Respinge acțiunea.
 2)
 O obligă pe doamna Ana Pérez Gutiérrez la plata cheltuielilor de judecată.
 (1) JO C 135, 5.5.2014.


type: wikipedia

text:
Latvijas Mūzikas ierakstu gada balva 2004 notika 2005. gada 12. februārī Dailes teātrī. Ceremoniju un koncertu vadīja Baiba Sipeniece un Valters Krauze.
 Koncertā uzstājās Latvijas Mūzikas akadēmijas simfoniskais orķestris ar diriģentu Normundu Šnē, Ainars Mielavs, Raimonds Pauls, Tumsa, čellu trio Melo M, Z-Scars, Lauris Reiniks, Artūrs Skrastiņš, Putnu Balle, Dzelzs Vilks, Hospitāļu iela, Detlef, re:public, Johhny Salamander un Meldra, Odis, trio Ladybird, Anna Polanski un Jenny May, čigānu mūzikas ansamblis Ame Roma kopā ar U.K., Borowa MC, grupa Apvedceļš un Irēna Ancāne, grupa Prego un somu dziedātāja Sonja Bišopa ar Raimonda Paula dziesmu angļu valodā.
 Laureāti
 Roka dziesma
 Tev oranži mati - Dzelzs Vilks Blind actor - Detlef
 Debess pils - Pienvedēja Piedzīvojumi
 Don't Forget - The Hobos
 Viss jau saplānots - R.A.P.
 Roka albums
 Manās mājās sieviešu nav - Dzelzs Vilks L.I.V.E. - Mary Jane
 Radio Jah Jah - The Hobos
 Samts - Fēlikss Ķiģelis
 Tu izliecies par sevi - Detlef
 Pop dziesma
 Strēlniece - re:public Aizejot prom - Jānis Stībelis
 Div' upītes - Autobuss Debesīs
 Kad Ēģiptē sniegs - Tumsa
 Par pogu - Hospitāļu iela
 Pop albums
 Pilnmēness - Hospitāļu iela Taureņiem, kaijām un spārēm - Autobuss Debesīs
 1 000 000 itnekā - Tumsa
 Paliec tepat - Jānis Stībelis
 Strēlniece - re:public
 Deju mūzikas dziesma
 Shake it up - Basic Instinct un Delete Через тернии к звездам - A-Europa
 Cherish - BTH
 Right on the money - C-Stones
 Shining sound - Boyza II feat. Gunārs Rozenbergs
 Deju mūzikas albums
 Friday Night Forever - C-Stones Laimes paslēpes - Kardināls
 Marita Tu - Ne/Ons
 Party Dance Hits - DJ Aliens
 Hip hop dziesma
 Šāda veida ainas - Gustavo 4 Da Club Headz - Device feat. Ladybird
 Komanda - Austrumbloks
 Mūzika - Ozols & Time After Time
 Sniegavīrs - Armands/Žaks (S'T'A)
 Hip hop albums
 Beidzot! - Gustavo Ar dzejas spārniem pār mākoņiem - Viesturs
 Latvieši/Russkije - Austrumbloks
 Mirror of the World - Žaks (S'T'A)
 Šlāgeris vai kantrī dziesma
 Zeltene - Normunds Rutulis Blue Bayou - Pīts Andersons
 Klusā daba - 6. Jūdze
 Pienenes - Apvedceļš
 Save the last dance for me - Pīts Andersons
 Šlāgeru vai kantrī mūzikas albums
 Vīna Dvēsele - Normunds Rutulis Emigrants - 6. Jūdze
 Īstais vīrs - Apvedceļš
 Sentimental - Pīts Andersons
 Texeclectic - Pīts Andersons
 Mūsdienu tautas mūzikas albums
 Rāmi un ne - Iļģi & Pept zēni un meitenes Elpo, Bērns - Imants Daksis
 Nenoskārstai vaj`dzībai - Hāgenskalna muzikanti
 Akadēmiskās mūzikas albums
 Crossroads - Raimonds Pauls & Liepājas Simfoniskais orķestris, Māris Briežkalns, Taivo Unts Klausies - Jāzepa Mediņa mūzikas skolas zēnu koris
 Mīlas lidojums - Trīs tenori
 Sapnis. S.Rahmaņinova dziesmas - Jeļena Borele — soprāns, Aivars Broks — klavieres
 Instrumentālās, filmu vai teātra mūzikas albums
 Crossroads - Raimonds Pauls & Liepājas Simfoniskais orķestris, Māris Briežkalns, Taivo Unts Accordeon De L’amour - Sergejs Koļesņikovs
 Klusināta mūzika - Kopējā izteiksme
 Stāvi - Jānis Žilde
 Welcome to my world! - Raimonds Ozols
 Mūzikas albums bērniem
 Nāc un piepildi mazo sirdi - Knīpas un knauķi Gaismas atgriešanās - Jāzepa Mediņa mūzikas skolas zēnu koris, Ance Krauze, Mārtiņš Freimanis un Zigfrīds Muktupāvels
 Lāčuks" - dažādi izpildītāji
 Joku un melu pasakas - stāsta Ufo un Fredis
 Sniegbaltītes skolai 50 - Latvijas radioteātris & dažādi izpildītāji
 Mūzikas video klips
 Grace - The Movies
 Dzimis Latvijā - Fomins & Kleins
 Kad Ēģiptē sniegs - Tumsa
 My lover's gone - Amberlife & Ladybird
 Shake it up - Basic Instinct vs. Delete
 Debija
 Hospitāļu iela ar albumu Pilnmēness
 Detlef ar albumu Tu izliecies par sevi Finx ar dziesmu 2 reiz re:public ar albumu Strēlniece The Movies ar albumu Running To The Sun Radio hits
 Скользкие улицы — Bi-2 & Prāta Vētra
 Bezmiegs - Fēlikss Ķiģelis
 Dzīve kā košums - Tumsa
 Ja es būtu vējš - Dons
 Strēlniece'' - re:public
 Mūža ieguldījums Latvijas mūzikas attīstībā
 Jāzeps Kulbergs'''
 Latvijas Mūzikas ierakstu gada balva


text:
Jakab's Paleis (voorheen Dzivák's Paleis genoemd) is een eclectisch gebouw met neogotische elementen, gelegen aan de Mlynská-straat in Košice. Het ligt dicht bij het spoorwegstation, en in de onmiddellijke nabijheid van het stadspark (in het Slowaaks: Mestsky Park) waarmede het verbonden is bij middel van een kleine brug.
 Aanvankelijk lag het gebouw aan de oever van de Hornád, maar in 1968 werd de loop van deze stroom omgeleid naar de achterkant van het station, en in de oorspronkelijke bedding werd de drukke weg Štefánikova (met vier rijstroken) aangelegd.
 Geschiedenis
 Architect Péter Jakab ontwierp en bouwde het paleis voor zichzelf. De constructie werd voltooid in 1899.
 In het gebouw verwerkte men onder meer oude stenen, afkomstig van het gewelf van de Sint-Elisabethkathedraal, die tijdens de grote renovatie van deze kerk, op het einde van de 19e eeuw, gerecupereerd werden.
 Na de bevrijding in 1945 van Košice door het Sovjetleger was het paleis gedurende enige tijd de zetel van de president van Tsjecho-Slowakije Edvard Beneš, gedurende zijn tweede legislatuur.
 Tussen 1992 en 2000 huisvestte het gebouw het British Council. Thans wordt het gebruikt voor grote sociale evenementen.
 Het paleis is een nationaal cultureel monument.
 Eigenaren
 Het paleis was eigendom van Jakab tot aan zijn dood in 1903. Toen de familie Jakab in 1908 uit Košice verhuisde, verkocht ze het gebouw aan Hugo Barkányi.
 Na de Tweede Wereldoorlog kwam het paleis in het bezit van de stad. In 1989 diende de dochter van Barkányi, Katarína Póšová, een verzoek tot teruggave in. De rechtbank oordeelde in 1996 dat Jakab's paleis inderdaad deel uitmaakte van de erfenis der familie Barkányi. Ingevolge een beroepsprocedure besloot het gerecht in 1999 echter dat het paleis niet behoorde tot de nalatenschap. In 2001 besliste een rechtbank nogmaals dat het wel degelijk erfgoed van Barkányi was. De stad Košice vocht dit vonnis opnieuw aan, met als resultaat dat de rechtbank in 2005 uitspraak deed en het paleis aan de stad toewees. De familie van Barkányi ging tegen deze beslissing andermaal in beroep.
 Bouwwerk in Košice
 Paleis in Slowakije


text:
Mike Sparken es el pseudónimo de Michel Poberejsky (Neuilly sur Seine, 16 de junio del 1930 - Beaulieu-sur-Mer, 21 de septiembre de 2012) fue un piloto de automovilismo francés que llegó a correr una carrera de Fórmula 1. Debutó en la sexta y penúltima carrera de la temporada 1955 (la sexta temporada de la historia) del campeonato del Mundo de la Fórmula 1, disputando el 16 de julio de 1955 el Gran Premio de Gran Bretaña del 1955 en el Circuito de Aintree, donde consiguió el séptimo puesto.
 Sparken es conocido, sobre todo, por sus éxitos como piloto en las carreras en Norte de África.
 Resultados
 Fórmula 1
 Referencias
 Enlaces externos
 Pilotos de automovilismo de Francia
 Pilotos de Fórmula 1 de Francia
 Pilotos de Gordini en Fórmula 1


type: contracts

text:
 24.11.2005
 PT
 Jornal Oficial da União Europeia
 L 306/14
 DECISÃO DO COMITÉ MISTO DO EEE
 N.o 93/2005
 de 8 de Julho de 2005
 que altera o anexo I (Questões veterinárias e fitossanitárias) do Acordo EEE
 O COMITÉ MISTO DO EEE,
 Tendo em conta o Acordo sobre o Espaço Económico Europeu, tal como alterado pelo Protocolo que adapta o Acordo sobre o Espaço Económico Europeu, a seguir designado «o acordo», nomeadamente o artigo 98.o,
 Considerando o seguinte:
 (1)
 O anexo I do acordo foi alterado pela Decisão do Comité Misto do EEE n.o 51/2005 de 29 de Abril de 2005 (1).
 (2)
 O Regulamento (CE) n.o 745/2004 da Comissão, de 16 de Abril de 2004, que estabelece medidas relativamente à importação de produtos de origem animal para consumo pessoal (2), deve ser incorporado no acordo.
 (3)
 A presente decisão não é aplicável à Islândia nem ao Liechtenstein,
 DECIDE:
 Artigo 1.o
 No anexo I do acordo, a seguir ao ponto 126 (Decisão 2005/91/CE da Comissão) da parte 1.2 do capítulo I, é aditado o seguinte:
 «127.
 32004 R 0745: Regulamento (CE) n.o 745/2004 da Comissão, de 16 de Abril de 2004, que estabelece medidas relativamente à importação de produtos de origem animal para consumo pessoal (JO L 122 de 26.4.2004, p. 1).Para efeitos do presente acordo, as disposições do regulamento são adaptadas da seguinte forma:
 a)
 Ao artigo 2.o é aditado o seguinte:
 “—
 Carne de caça e seus produtos introduzidos na Noruega a partir de Svalbard, desde que a quantidade não seja superior a 5 kg por pessoa.”;
 b)
 As palavras “União Europeia” no aviso do anexo II são substituídas pelas palavras “União Europeia e Noruega”;
 c)
 É suprimida a palavra “Noruega” no n.o 4 do artigo 1.o, na nota de pé de página do aviso do anexo II e na comunicação do anexo III.».
 Artigo 2.o
 O texto do Regulamento (CE) n.o 745/2004 na língua norueguesa, que será publicado no Suplemento EEE Jornal Oficial da União Europeia, faz fé.
 Artigo 3.o
 A presente decisão entra em vigor em 9 de Julho de 2005, desde que tenham sido efectuadas ao Comité Misto do EEE todas as notificações previstas no n.o 1 do artigo 103.o do acordo (3).
 Artigo 4.o
 A presente decisão será publicada na Secção EEE e no Suplemento EEE do Jornal Oficial da União Europeia.
 Feito em Bruxelas, em 8 de Julho de 2005.
 Pelo Comité Misto do EEE
 O Presidente
 HSH Prinz Nikolaus von LIECHTENSTEIN
 (1) JO L 239 de 15.9.2005, p. 22.
 (2) JO L 122 de 26.4.2004, p. 1.
 (3) Não foram indicados requisitos constitucionais.


text:
Lorentzev fáktor [lórencev ~] (oznaka γ, relativistična gama) nastopa pri Lorentzevi transformaciji med inercialnima opazovalnima sistemoma, ki se relativno eden glede na drugega gibljeta s hitrostjo v:
 Pri tem je relativistična beta, c0 hitrost svetlobe v praznem prostoru, τ pa lastni čas.
 Lorentzev faktor nosi ime po nizozemskem fiziku Hendriku Antoonu Lorentzu, ki ga je vpeljal v svoji teoriji etra leta 1892.
 Včasih Lorentzev faktor označujejo z , ali .
 Številske vrednosti
 V spodnji razpredelnici levi stolpec kaže hitrost kot razmerje glede na svetlobno hitrost c. Srednji stolpec kaže odgovarjajoči Lorentzev faktor, desni pa njegovo obratno vrednost. Vrednosti označene krepko so točne.
 Sklici
 Viri
 Relativnost
 Hendrik Antoon Lorentz
 1892 v znanosti
 Prostor-čas Minkowskega


text:
1696. aasta (MDCXCVI) oli 17. sajandi 96. aasta.
 Sündmused maailmas
 ...
 Sündmused Eestis
 Kestis suur nälg. Nagu 1695. aastalgi sadas suvi läbi vihma ja saak ikaldus. Sügisesel lõikusel saadi neljandik või viiendik kevadel külvatud viljast.
 31. märts (vkj 21. märts) – kehtestati Liivimaa majandusreglement, mis muu hulgas reguleeris kroonumõisate rentnike ja talupoegade suhteid.
 21. november (vkj 11. november) – Toolse lähedal jooksis karile Pärsia armeenlaste kaubalaev "St. Johannes".
 Sündinud
 5. märts – Giovanni Battista Tiepolo, Itaalia maalikunstnik
 7. detsember – Peter August Friedrich von Holstein-Beck, Eestimaa kindralkuberner
 Surnud
 3. märts – Jacob Johann Hastfer, Rootsi riigitegelane.
 17. juuni – Jan III, Poola kuningas
 Viited
 1696


text:
 24.8.2013
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 C 245/3
 Rozsudok Súdneho dvora (desiata komora) zo 4. júla 2013 (návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Tribunale Amministrativo Regionale per il Piemonte — Taliansko) — Fastweb SpA/Azienda Sanitaria Locale di Alessandria
 (Vec C-100/12) (1)
 (Verejné obstarávanie - Smernica 89/665/EHS - Žaloba v oblasti verejného obstarávania - Žaloba podaná proti rozhodnutiu o zadaní zákazky uchádzačom, ktorého ponuka nebola vybraná - Žaloba založená na dôvode, že vybraná ponuka nebola v súlade s technickými špecifikáciami zákazky - Vzájomná žaloba úspešného uchádzača založená na nedodržaní určitých technických špecifikácií zákazky v prípade ponuky predloženej uchádzačom, ktorý podal túto žalobu - Obe ponuky v nesúlade s technickými špecifikáciami zákazky - Vnútroštátna judikatúra ukladajúca povinnosť preskúmať najskôr vzájomnú žalobu a v prípade, že je dôvodná, vyhlásiť hlavnú žalobu za neprípustnú bez jej vecného preskúmania - Zlučiteľnosť s právom Únie)
 2013/C 245/05
 Jazyk konania: taliančina
 Vnútroštátny súd, ktorý podal návrh na začatie prejudiciálneho konania
 Tribunale Amministrativo Regionale per il Piemonte
 Účastníci konania pred vnútroštátnym súdom
 Žalobkyňa: Fastweb SpA
 Žalovaná: Azienda Sanitaria Locale di Alessandria
 za účasti: Telecom Italia SpA, Path-Net SpA
 Predmet veci
 Návrh na začatie prejudiciálneho konania — Tribunale Amministrativo Regionale per il Piemonte — Výklad smernice Rady 89/665/EHS z 21. decembra 1989 o koordinácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení týkajúcich sa uplatňovania postupov preskúmavania v rámci verejného obstarávania tovarov a prác (Ú. v. ES L 395, s. 33; Mim. vyd. 06/001, s. 246), zmenenej a doplnenej smernicou 2007/66/ES (Ú. v. EÚ L 335, s. 31) — Zásady rovnosti zaobchádzania, zákazu diskriminácie a ochrany hospodárskej súťaže — Vnútroštátne pravidlo judikatúry, ktoré stanovuje, že vnútroštátny súd, ktorému je predložená žaloba o neplatnosť aktu o uzavretí verejnej zmluvy a vzájomná žaloba, ktorej cieľom je spochybniť účasť neúspešného uchádzača na verejnom obstarávaní, ktorý je súčasne hlavným žalobcom vo veci samej, môže vecne rozhodnúť o hlavnej žalobe len v prípade, že vzájomná žaloba nie je dôvodná — Užšie výberové konanie len s dvoma uchádzačmi, ktorí nepredložili prípustné ponuky
 Výrok rozsudku
 Článok 1 ods. 3 smernice Rady 89/665/EHS z 21. decembra 1989 o koordinácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení týkajúcich sa uplatňovania postupov preskúmavania v rámci verejného obstarávania tovarov a prác, zmenenej a doplnenej smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2007/66/ES z 11. decembra 2007, sa má vykladať v tom zmysle, že ak v rámci súdneho konania úspešný uchádzač, ktorý získal zákazku a podal vzájomnú žalobu, vznesie námietku neprípustnosti založenú na nedostatku aktívnej legitimácie uchádzača, ktorý podal hlavnú žalobu, a to z dôvodu, že ponuka predložená týmto uchádzačom mala byť verejným obstarávateľom vylúčená vzhľadom na jej nesúlad s technickými špecifikáciami definovanými v súťažných podkladoch, toto ustanovenie bráni vyhláseniu takejto žaloby za neprípustnú v nadväznosti na predchádzajúce preskúmanie tejto námietky neprípustnosti bez toho, aby sa rozhodlo o súlade ponuky úspešného uchádzača, ktorý získal zákazku, ako aj ponuky uchádzača, ktorý podal hlavnú žalobu, s uvedenými technickými špecifikáciami.
 (1) Ú. v. EÚ C 151, 26.5.2012.


type: other

text:
Højesteret skærper erstatningspligten for piloter der siger op inden udløb af tjenesteperioden. | Forum Orientering
 Højesteret skærper erstatningspligten for piloter der siger op inden udløb af tjenesteperioden.
 Skrevet af FORUM ADVOKATER d. 18/1 - 2005
 En pilot skulle betale erstatning til Forsvarsministeriet, efter at han havde forladt forsvaret inden udløbet af sin tjenestepligtsperiode.
 En person startede som 19-årig på en pilotuddannelse i Flyvevåbnet. Umiddelbart efter starten på uddannelsen underskrev han den 19. august 1987 en erklæring, der forpligtede ham til at forrette tjeneste i forsvaret, indtil han var fyldt 33 år. Inden tjenestepligtsperiodens ophør opsagde han i 1999 sin stilling og blev ansat som civil pilot i SAS. Forsvarsministeriet fremsatte herefter et erstatningskrav, der for Højesteret var opgjort til ca. 463.000 kr. Kravet var opgjort med udgangspunkt i uddannelsens samlede pris med forholdsmæssigt fradrag for den aftjente del af tjenestepligtsperioden, der lå efter uddannelsens afslutning den 13. december 1991.
 Piloten gjorde blandt andet gældende, at han ikke var bundet af tjenestepligtserklæringen, og at Forsvarsministeriet havde udvist passivitet ved ikke at have oplyst ham om erstatningskravets størrelse, da han bad om oplysning om dette, før han forlod forsvaret.
 Højesteret udtalte, at der ikke var grundlag for at tilsidesætte den forpligtelse, som piloten havde påtaget sig ved erklæringen af 19. august 1987, og at han derfor var undergivet tjenestepligt i forsvaret til udgangen af januar 2001. Da ansættelsesforholdet var ophørt 17 måneder inden udløbet af tjenestepligtsperioden, havde Forsvarsministeriet krav på erstatning. Kravet fandtes ikke at være bortfaldet ved passivitet.
 Højesteret tog ved fastsættelsen af erstatningens størrelse udgangspunkt i de samlede uddannelsesomkostninger for piloten, i alt ca. 2,8 mio. kr. Højesteret fastsatte herefter erstatningen til afrundet 440.000 kr. svarende til den del af de samlede uddannelsesomkostninger, der ved en forholdsmæssig fordeling kunne henføres til den manglende gavntjeneste i 17 måneder.
 Højesteret ændrede dermed landsrettens dom, der havde dømt piloten til at betale 170.000 kr. i erstatning.
 (Dom afsagt den 13. januar 2005 af Højesteret - sag nr. 266/2003)


type: legislation

text:
 EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO
 Bryssel 7.10.2004
 KOM(2004) 634 lopullinen
 2004/0231 (COD)
 .
 Ehdotus
 EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS
 epäpuhtauksien päästöjä ja siirtoja koskevan eurooppalaisen rekisterin perustamisesta
 ja neuvoston direktiivien 91/689/ETY ja 96/61/EY muuttamisesta
 (komission esittämä)
 FI FI
 ---pagebreak--- PERUSTELUT
 1. EHDOTUKSEN TAVOITE
 Ehdotuksen yleisenä tavoitteena on parantaa yleisön mahdollisuuksia saada ympäristötietoja
 perustamalla yhdenmukainen ja yhdennetty Euroopan laajuinen epäpuhtauksien päästöjä ja
 siirtoja koskeva rekisteri. Rekisterin perustaminen edistäisi myös ympäristön pilaantumisen
 ehkäisemistä ja vähentämistä, tarjoaisi tietoja poliittisen päätöksenteon tueksi ja helpottaisi
 yleisön osallistumista ympäristöä koskevaan päätöksentekoon.
 Euroopan yhteisö ja sen jäsenvaltiot (Maltaa ja Slovakiaa lukuun ottamatta) neuvottelivat
 epäpuhtauksien päästöjä ja siirtoja koskevista rekistereistä (PRTR-rekistereistä) tehtävästä
 YK:n Euroopan talouskomission pöytäkirjasta, minkä jälkeen ne hyväksyivät pöytäkirjan ja
 allekirjoittivat sen Kiovassa toukokuussa 2003 järjestetyssä viidennessä ”Euroopan
 ympäristö” -ministerikokouksessa.
 Toistaiseksi ei ole olemassa yhdenmukaista, yhdennettyä ja yleisesti saatavilla olevaa
 Euroopan laajuista epäpuhtauksien päästöjä ja siirtoja koskevaa rekisteriä, joka olisi täysin
 YK:n Euroopan talouskomission PRTR-pöytäkirjassa vahvistettujen kriteerien mukainen.
 Jotta YK:n Euroopan talouskomission PRTR-pöytäkirja voitaisiin ratifioida, olemassa oleva
 suppeampi Euroopan epäpuhtauspäästörekisteri (EPER), joka perustettiin 17. heinäkuuta 2000
 tehdyllä komission päätöksellä 2000/479/EY1 ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja
 vähentämisen yhtenäistämisestä 24. syyskuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/61/EY2
 (IPPC-direktiivin) 15 artiklan 3 kohdan mukaisesti, on korvattava kattavalla eurooppalaisella
 PRTR-rekisterillä. Eurooppalainen PRTR-rekisteri korvaa täysin nykyisen EPER-rekisterin.
 2. YK:N EUROOPAN TALOUSKOMISSION PÖYTÄKIRJA EPÄPUHTAUKSIEN PÄÄSTÖJÄ JA
 SIIRTOJA KOSKEVISTA REKISTEREISTÄ
 YK:n Euroopan talouskomission pöytäkirja epäpuhtauksien päästöjä ja siirtoja koskevista
 rekistereistä allekirjoitettiin 21. toukokuuta 2003 järjestetyssä Århusin yleissopimuksen
 sopimuspuolten ylimääräisessä kokouksessa. Kokous järjestettiin Kiovassa
 21.-23. toukokuuta 2003 pidetyn viidennen ”Euroopan ympäristö” -ministerikokouksen
 yhteydessä.
 Pöytäkirja on ensimmäinen epäpuhtauksien päästöjä ja siirtoja koskevista rekistereitä tehty
 oikeudellisesti sitova monenvälinen sopimus, jota sovelletaan myös EU:n ulkopuolella. Sen
 tavoitteena on ”parantaa kansalaisten tiedonsaantia ottamalla käyttöön [...] yhdenmukaiset ja
 yhtenäiset valtakunnalliset epäpuhtauksien päästöjä ja siirtoja koskevat rekisterit (PRTR-
 rekisterit)”. Vaikka pöytäkirjalla ei suoranaisesti säännellä itse pilaantumista vaan ainoastaan
 pilaantumista koskevia tietoja, sillä odotetaan kuitenkin olevan merkittävä vaikutus
 pilaantumisen tasoon.
 1
 EYVL L 192, 28.7.2000, s. 36.
 2
 EYVL L 257, 10.10.1996, s. 26.
 FI 2 FI
 ---pagebreak--- Yksi tiedon saannista, yleisön osallistumisoikeudesta päätöksentekoon sekä muutoksenhaku-
 ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa tehtyyn Århusin yleissopimukseen sisältyvistä
 velvoitteista on sellaisten yhtenäisten pilaantumista koskevien kartoitusten tai rekistereiden
 perustaminen, jotka perustuvat jäsenneltyyn, sähköiseen ja yleisesti saatavilla olevaan
 tietokantaan, jonka tiedot on kerätty yhdenmukaisesti. Tästä velvoitteesta määrätään
 yleissopimuksen 5 artiklan 9 kappaleessa.
 Pöytäkirjan voivat allekirjoittaa ja ratifioida kaikki valtiot ja alueelliset taloudellisen
 yhdentymisen järjestöt, myös sellaiset, jotka eivät ole ratifioineet Århusin yleissopimusta tai
 jotka eivät ole Euroopan talouskomission jäseniä. Se on siis avoin pöytäkirja.
 3. VOIMASSA OLEVA YHTEISÖN LAINSÄÄDÄNTÖ
 Komissio teki 17. heinäkuuta 2000 päätöksen Euroopan epäpuhtauspäästörekisterin (EPER)
 laatimisesta ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämisestä
 annetun neuvoston direktiivin 96/61/EY 15 artiklan mukaisesti. Rekisteri otettiin käyttöön
 23. helmikuuta 20043.
 EPER-rekisterissä toteutetaan jo monet PRTR-pöytäkirjan keskeiset tekijät: tiedot toimitetaan
 yhdenmukaisessa muodossa, yleisö voi käyttää rekisteriä sähköisessä muodossa ja rekisteri
 kattaa laajasti erilaiset lähteet (teollisuuslaitokset) ja pilaantumista aiheuttavat aineet.
 Pöytäkirjan keskeiset säännökset ovat täysin yhdenmukaisia EPER-rekisteriin sovelletun
 lähestymistavan kanssa, mistä voidaan kiittää jäsenvaltioiden ja komission välistä erittäin
 tiivistä koordinointia neuvottelujen aikana. EPER-rekisterin laajentaminen eurooppalaiseksi
 PRTR-rekisteriksi ei siis merkitse olennaista muutosta rekisterin perusluonteeseen. EPER-
 rekisterin toteuttamiseksi tähän mennessä tehty työ ja siihen investoidut voimavarat eivät
 mene hukkaan.
 PRTR-pöytäkirjan velvoitteet ovat EPER-rekisterin soveltamisalaa laajempia lähinnä siltä
 osin, että ne kattavat useampia laitoksia ja ilmoitettavia aineita ja koskevat myös maaperään
 kohdistuvia päästöjä, jätteen siirtoja laitoskokonaisuuden ulkopuolelle ja
 hajakuormituslähteistä aiheutuvia päästöjä. Pöytäkirjassa määrätään myös yleisön
 osallistumisesta, ja sen mukainen ilmoitusjakso on lyhyempi kuin EPER-rekisterissä.
 Jotta pöytäkirja voitaisiin ratifioida mahdollisimman pian, komissio antaa rinnakkain tämän
 ehdotuksen kanssa ehdotuksen neuvoston päätökseksi epäpuhtauksien päästöjä ja siirtoja
 koskevista rekistereistä tehdyn YK:n Euroopan talouskomission pöytäkirjan tekemisestä
 Euroopan yhteisön puolesta [KOM(2004) xxx lopullinen]. Mainitulla yhteisön säädöksellä on
 myös tarkoitus varmistaa Århusin yleissopimuksen 5 artiklan 9 kappaleen täydellinen
 noudattaminen.
 Yhteisö on allekirjoittanut Århusin yleissopimuksen, ja komissio antoi hiljattain ehdotuksen
 sen hyväksymisestä [KOM(2003) 625 lopullinen, 24.10.2003]. Äskettäin on myös annettu tai
 3
 EUVL C 55, 3.3.2004, s. 6.
 FI 3 FI
 ---pagebreak--- ainakin ehdotettu muita säädöksiä, joiden avulla on tarkoitus varmistaa, että yhteisö noudattaa
 yleissopimuksen määräyksiä4.
 4. EHDOTUKSEN OSAT
 4.1. Oikeusperusta
 Euroopan yhteisöllä on EY:n perustamissopimuksen ja erityisesti sen 175 artiklan 1 kohdan ja
 300 artiklan mukaisesti toimivalta tehdä kansainvälisiä sopimuksia ja täyttää niistä aiheutuvat
 velvoitteet, jotka myötävaikuttavat perustamissopimuksen 174 artiklan 1 kohdassa lueteltujen
 tavoitteiden saavuttamiseen.
 EY:n perustamissopimuksen 174 artiklan 1 kohdassa vahvistetaan yhteisön
 ympäristöpolitiikan tavoitteet: ympäristön laadun säilyttäminen, suojelu ja parantaminen,
 ihmisten terveyden suojelu, luonnonvarojen harkittu ja järkevä käyttö sekä sellaisten
 toimenpiteiden edistäminen kansainvälisellä tasolla, joilla puututaan alueellisiin tai
 maailmanlaajuisiin ympäristöongelmiin.
 Yleisön tiedonsaantimahdollisuuksien parantaminen PRTR-rekisterin avulla on olennaisen
 tärkeä väline, kun pyritään varmistamaan yleisön tietoisuus ympäristökysymyksistä ja
 edistämään ympäristölainsäädännön parempaa täytäntöönpanoa. PRTR on myös tärkeä
 tietolähde poliittisille päätöksentekijöille. Siten sillä myös tehostetaan edellä mainittuihin
 tavoitteisiin perustuvaa ympäristöpolitiikkaa.
 Yhteisö on jo käyttänyt toimivaltaansa tällä alalla perustamalla yhteisön laajuisen Euroopan
 epäpuhtauspäästörekisterin (EPER).
 YK:n Euroopan talouskomission PRTR-pöytäkirjan täytäntöönpanokeinoksi on valittu
 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus.
 Milieu Ltd -yrityksen tekemässä selvityksessä Study on the outline of impacts of UN-ECE
 PRTR Protocol on EU legislation5 käsitellään erilaisia vaihtoehtoisia toimintalinjoja.
 Yksi vaihtoehto olisi nykyisen EPER-päätöksen täydentäminen. Tämä edellyttäisi kuitenkin
 myös IPPC-direktiivin muuttamista nyt ja mahdollisesti myös tulevaisuudessa aina kun YK:n
 Euroopan talouskomission PRTR-pöytäkirjaan tai sen liitteisiin tehdään merkittäviä
 muutoksia.
 Toinen täytäntöönpanovaihtoehto olisi direktiivi. Tämän vaihtoehdon suurin puute on se, ettei
 se takaa eurooppalaiseen PRTR-keskustietokantaan toimitettavien tietojen yhdenmukaisuutta
 ja vertailukelpoisuutta. Tietojen vertailukelpoisuus on ensiarvoisen tärkeää, sillä YK:n
 4
 Direktiivi 2003/4/EY ympäristötiedon julkisesta saatavuudesta (EUVL L 41, 14.2.2003, s. 26);
 direktiivi 2003/35/EY yleisön osallistumisesta tiettyjen ympäristöä koskevien suunnitelmien ja
 ohjelmien laatimiseen (EUVL L 156, 25.6.2003, s. 17); ehdotus direktiiviksi muutoksenhaku- ja
 vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa, KOM(2003) 624 lopullinen; ehdotus asetukseksi Århusin
 yleissopimuksen määräysten soveltamisesta EY:n toimielimiin ja muihin elimiin,
 KOM(2003) 622 lopullinen.
 5
 Tutkimussopimus B4-3040/2003/356360/MAR/G2.
 FI 4 FI
 ---pagebreak--- Euroopan talouskomission PRTR-pöytäkirjassa esitetään joukko teknisiä vaihtoehtoja ja
 lähestymistapoja, jotka voisivat – jos niitä ei yhdenmukaisteta tarkasti – johtaa täysin
 toisistaan poikkeaviin kansallisiin järjestelmiin, mikä tekisi merkityksellisten tietojen
 keräämisen ja levittämisen mahdottomaksi Euroopan tasolla. Direktiivissä jäsenvaltioille
 jätettävä harkintavalta aiheuttaisi vaaran, että tiedot poikkeavat toisistaan ja ovat
 vertailukelvottomia. Lisäksi direktiivin saattaminen osaksi jäsenvaltioiden kansallista
 lainsäädäntöä saattaisi viivästyä, mikä tekisi tyhjäksi tavoitteen, jonka mukaan PRTR-
 pöytäkirja pitäisi tehdä ja panna täytäntöön mahdollisimman pian.
 Parhaalta vaikuttaa siis kolmas vaihtoehto eli asetuksen antaminen EY:n
 perustamissopimuksen 175 artiklan 1 kohdan nojalla.
 4.2. Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet
 YK:n Euroopan talouskomission PRTR-pöytäkirjasta käytiin kahdeksan viikon mittaista
 neuvottelukierrosta. Niiden rinnalla järjestettiin tiiviisti EU:n sisäisiä koordinointikokouksia,
 joihin osallistuivat lähes kaikki jäsenvaltiot ja liittymistä valmistelleet maat. Neuvottelujen
 tuloksena hyväksyttyä ja allekirjoitettua YK:n Euroopan talouskomission pöytäkirjaa voidaan
 yleisesti ottaen pitää jäsenvaltioiden ja liittymistä valmistelleiden maiden ”laajasti
 keskusteltuna ja sovittuna kantana” neuvotteluajankohtana.
 Tässä eurooppalaisen PRTR-rekisterin perustamista koskevassa asetusehdotuksessa seurataan
 suurelta osin YK:n Euroopan talouskomission pöytäkirjan määräyksiä. Muutamat poikkeamat
 johtuvat tarpeesta varmistaa johdonmukaisuus muiden yhteisön säädösten kanssa.
 Koska Euroopan yhteisö on allekirjoittanut pöytäkirjan ja aikoo ratifioida sen, asianmukaisen
 säädöksen antaminen yhteisön tasolla on ainoa vaihtoehto, jolla voidaan varmistaa pöytäkirjan
 velvoitteiden noudattaminen.
 Jäsenvaltioiden on toteutettava kansalliset PRTR-rekisterit, kun niistä tulee pöytäkirjan
 sopimuspuolia. Komission ehdotuksessa jätetään toissijaisuusperiaatteen mukaisesti tällaisten
 kansallisten PRTR-rekisterien muoto täysin jäsenvaltioiden omaan harkintavaltaan.
 Pöytäkirjan noudattamiseen ja käytännöllisyyteen liittyvien näkökohtien odotetaan
 kannustavan jäsenvaltioita varmistamaan, että niiden kansalliset PRTR-rekisterit ovat täysin
 yhteensopivia eurooppalaisen PRTR-rekisterin kanssa.
 4.3. Johdonmukaisuus yhteisön muiden politiikkojen kanssa
 Tämä eurooppalaisen PRTR-rekisterin perustamista koskeva ehdotus vastaa vuoteen 2012
 ulottuvaa EU:n ympäristöpoliittista toimintasuunnitelmaa, joka on esitetty kuudennesta
 ympäristöä koskevasta toimintaohjelmasta annetussa komission tiedonannossa6.
 Kuudennen ympäristötoimintaohjelman luvussa ”Kansalaisten vaikutusvallan lisääminen ja
 käyttäytymisen muuttaminen” korostetaan, että ”hyvin asioista perillä olevat ihmiset, jotka
 ovat aktiivisesti mukana ympäristöä koskevassa päätöksenteossa, ovat uusi voimavara
 ympäristötavoitteiden saavuttamisessa”. Kuudennessa ympäristötoimintaohjelmassa todetaan
 kuitenkin, että voidakseen vaikuttaa tehokkaasti ihmiset ”tarvitsevat laadukasta tietoa, jota he
 6
 KOM(2001) 31 lopullinen, 24.1.2001.
 FI 5 FI
 ---pagebreak--- voivat käyttää ja jonka he ymmärtävät” ja että ”ilmaistakseen mielipiteensä heillä on oltava
 päätöksentekijöihin asianmukainen yhteys”.
 Tiedonannossa todetaan vielä, että yritysten ja viranomaisten ympäristöraportoinnin on
 tuotettava paikallistasolla saatavilla olevaa tietoa, jotta ihmiset saavat helposti tietoa tehtaiden
 ja muiden laitosten päästöistä alueellaan.
 Eurooppalainen PRTR-rekisteri tukee myös yhtä kuudennen ympäristötoimintaohjelman
 ensisijaista tointa, jonka tarkoituksena on arvioida ja seurata säännöllisesti tietojärjestelmiä,
 jotta käyttöön voidaan ottaa yhdenmukaisempi ja tehokkaampi järjestelmä, joka takaa
 korkealaatuisten, vertailukelpoisten ja merkityksellisten ympäristötietojen yhtenäisen
 ilmoittamisen.
 Tämä ehdotus vastaa myös ympäristötiedon julkisesta saatavuudesta, yleisön osallistumisesta
 päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta annettua voimassa olevaa
 EU:n lainsäädäntöä. Luottamuksellisuutta koskevassa 11 artiklassa ja muutoksenhaku- ja
 vireillepano-oikeutta koskevassa 13 artiklassa viitataan suoraan asiaa koskevaan EU:n
 lainsäädäntöön.
 Ehdotus vastaa myös ilmaan, veteen ja maaperään kohdistuvista päästöistä annettua EU:n
 lainsäädäntöä. YK:n Euroopan talouskomission pöytäkirjan suunniteltua täydellistä
 täytäntöönpanoa silmällä pitäen ehdotuksessa on mahdollisuuksien mukaan käytetty voimassa
 olevaan EU:n lainsäädäntöön sisältyviä määritelmiä ja säännöksiä. Tästä on muutamia
 poikkeuksia, joista voidaan erityisesti mainita liitteessä I annetut sementti- ja
 keramiikkateollisuuden kapasiteettikynnysten määritelmät, jotka poikkeavat ympäristön
 pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämisestä annetun neuvoston direktiivin
 96/61/EY (IPPC-direktiivin) liitteessä I esitetyistä määritelmistä. Tämä poikkeus on
 välttämätön pöytäkirjan säännösten noudattamiseksi. Tämä ehdotus on nähtävä erillisenä
 säädöksenä eikä se estä IPPC-direktiivin muuttamista tulevaisuudessa; tämä koskee myös
 direktiivin liitteessä I esitettyihin toimintojen määritelmiin mahdollisesti tehtäviä muutoksia.
 Komissio ilmoittaa sopimuspuolille muutoksista, joita eurooppalaista PRTR-rekisteriä
 koskevaan asetukseen on mahdollisesti tehtävä IPPC-direktiiviin muutosten johdosta.
 Eurooppalaista PRTR-rekisteriä koskevassa asetuksessa kumotaan ilmoitusvaatimusten
 yhdenmukaistamiseksi vaarallisista jätteistä 12. joulukuuta 1991 annetun direktiivin
 91/689/ETY7 8 artiklan 3 kohta. Siinä annetaan myös muita säännöksiä, joilla YK:n Euroopan
 talouskomission pöytäkirjasta johtuvia velvoitteita yhdenmukaistetaan EU:n voimassa olevan
 lainsäädännön kanssa.
 Ehdotus poikkeaa YK:n Euroopan talouskomission PRTR-pöytäkirjasta seuraavien kahden
 tekijän osalta:
 • YK:n Euroopan talouskomission PRTR-pöytäkirjassa annettuun aineluetteloon on
 lisätty kolme ainetta, jotta luettelo vastaisi voimassa olevaa EU:n vesialan
 lainsäädäntöä ja erityisesti vesipolitiikan puitedirektiiviä8 ja sen liitteitä IX ja X
 7
 EYVL L 377, 31.12.1991, s. 20.
 8
 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY, annettu 23 päivänä lokakuuta 2000, yhteisön
 vesipolitiikan puitteista (EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1).
 FI 6 FI
 ---pagebreak--- (prioriteettiaineet); viiden muun pöytäkirjassa mainitun aineen osalta vaaditaan
 myös veteen kohdistuvien päästöjen ilmoittamista. Pöytäkirjassa esitettyyn
 luetteloon on lisätty vielä yksi aine, jotta se vastaisi tulevia ilmoitusvaatimuksia,
 jotka sisältyvät komission antamaan pysyviä orgaanisia yhdisteitä koskevaan
 asetusehdotukseen9.
 • Koska yleisöllä on oikeus saada tietoja mahdollisimman pian, raportoinnin
 aloittamista aikaistetaan tässä ehdotuksessa pöytäkirjaan verrattuna. Ensimmäinen
 ilmoitusvuosi on 2007, ja ehdotuksen mukaan tiedot julkaistaan Internetissä
 ensimmäisenä eurooppalaisena PRTR-rekisterinä lokakuussa 2009.
 EPER-rekisteriin verrattuna ilmoituksia on tehtävä 36 uudesta aineesta, mutta monet näistä
 aineista ovat torjunta-aineita, joita ei enää pidetä markkinoilla eikä käytetä EU:ssa.
 Päästöjä ja siirtoja koskevien ilmoitusten, joita jäsenvaltiot tekevät eurooppalaista PRTR-
 rekisteriä varten, voitaisiin myös katsoa täyttävän muussa yhteisön ympäristölainsäädännössä
 säädettyjä ilmoitusvelvollisuuksia, jolloin voitaisiin välttää päällekkäiset ilmoitukset. Tätä
 näkökohtaa voidaan tarkentaa kyselylomakkeissa, jotka laaditaan direktiivin 91/692/ETY10
 mukaisella komiteamenettelyllä.
 4.4. Ehdotuksen sisältö
 Ehdotuksen sisältöä on kuvattu kattavasti Internet-sivulla www.eper.cec.eu.int (”Explanatory
 Memorandum of future European PRTR”).
 5. VAIKUTUSTEN ARVIOINTI
 YK:n Euroopan talouskomission taloudellisen analyysin osasto on selvittänyt PRTR-
 rekisterin toteuttamisen taloudellisia vaikutuksia vuonna 2002 julkaistussa tutkimuksessa
 Analysis of the Costs and Benefits of PRTRs11. Kaikilla pöytäkirjasta käytyihin neuvotteluihin
 osallistuneilla sopimuspuolilla oli mahdollisuus toimittaa tietoja tähän tutkimukseen ja esittää
 siitä huomautuksia. Kaikki sopimuspuolet hyväksyivät tutkimuksen julkaistavaksi.
 Vaikka tutkimuksen tulokset ovat mielenkiintoisia, niitä ei voida suoraan soveltaa
 eurooppalaisen PRTR-rekisterin toteuttamiseen, koska
 • jäsenvaltioiden on jo perustettava omat kansalliset PRTR-rekisterinsä YK:n Euroopan
 talouskomission pöytäkirjan mukaisesti;
 • eurooppalaisen PRTR-rekisterin keskeiset osat (tietojenkeruujärjestelmät, sähköiset
 välineet) ovat jo käytössä EPER-rekisterissä.
 Eurooppalainen PRTR-rekisteri merkitsee pohjimmiltaan ainoastaan jäsenvaltioiden jo omiin
 kansallisiin PRTR-rekistereihinsä keräämien tietojen siirtämistä komissiolle tai Euroopan
 9
 KOM(2003) 333 lopullinen, 12.6.2003.
 10
 EYVL L 377, 31.12.1991, s. 48.
 11
 Asiakirja CEP/WG.5/AC.2/2002/4, 11.2.2002, saatavilla Intenet-sivustolta www.unece.org
 FI 7 FI
 ---pagebreak--- ympäristökeskukselle. Eurooppalaiseen PRTR-rekisteriin liittyy pöytäkirjaan verrattuna
 joitain lisävelvollisuuksia, mutta ne ovat varsin kohtuullisia kun otetaan huomioon, että
 jäsenvaltioista komissioon tai Euroopan ympäristökeskukseen suuntautuva tiedonkulku on jo
 hyvin organisoitu nykyisillä EPER-menettelyillä. Kustannukset jäävät vähäisiksi ja aiheutuvat
 lähinnä komissiolle, koska sen on julkaistava tiedot Internetissä ja laadittava oppaita ja
 arviointeja. Euroopan ympäristökeskus tarvitsee pienen vuotuisen määrärahan
 eurooppalaisessa PRTR-rekisterissä käytettävien laitteiden ja ohjelmistojen ylläpitoon.
 Jäsenvaltioille voi aiheutua pieniä lisäkustannuksia asetuksen 16 artiklan mukaisen
 kansallisen kertomuksen kokoamisesta.
 Koska tässä ehdotuksessa kumotaan vaarallisista jätteistä 12. joulukuuta 1991 annetun
 direktiivin 91/689/ETY 8 artiklan 3 kohdassa säädetty ilmoitusvelvollisuus, näihin
 ilmoituksiin aiemmin osoitetut määrärahat voidaan säästää.
 Ehdotuksen sosiaalisia vaikutuksia pidetään myönteisinä, sillä eurooppalainen PRTR-rekisteri
 parantaa yleisön mahdollisuuksia saada ympäristötietoja ja osallistua päätöksentekoon.
 Eurooppalaisella PRTR-rekisterillä pannaan täytäntöön Århusin yleissopimuksen 5 artiklan
 9 kappale.
 Ympäristövaikutusten osalta yleisön mahdollisuudet saada tietoja ja osallistua
 päätöksentekoon eurooppalaisen PRTR-rekisterin avulla lisäävät yleisön tietoisuutta
 teollisuuden aiheuttamasta ympäristökuormituksesta. Tämä saa epäilemättä yleisön vaatimaan
 uusia toimenpiteitä pilaantumisen rajoittamiseksi. Eurooppalainen PRTR-rekisteri on
 yhdennetty ja yhdenmukainen tietokanta, joka tarjoaa vankan pohjan poliittisten
 päätöksentekijöiden, tutkijoiden, teollisuuden ja muiden organisaatioiden tuleville päätöksille.
 Teollisuuslaitosten tekemien ilmoitusten yhdenmukaistaminen helpottaa yhdenmukaisen ja
 tehokkaan seurannan ja raportoinnin kehittämistä tulevaisuudessa. Ilmoitusten koordinointiin
 ja liiketoimintakustannusten optimointiin liittyviä lisämahdollisuuksia voitaisiin selvittää
 tapauksissa, joissa samalla laitosalueella sijaitsee useita samankaltaisia laitoksia, jotka ovat
 läheisessä yhteydessä keskenään esimerkiksi siten, että ne käyttävät samaa jäteveden
 käsittelylaitosta.
 6. SIDOSRYHMIEN KUULEMINEN
 Varmistaakseen laajan kuulemisprosessin tämän ehdotuksen mahdollisesta soveltamisalasta ja
 sisällöstä ympäristön pääosasto teetti asiasta tutkimuksen, järjesti useita kokouksia ja laati
 ehdotuksen työluonnoksen.
 Milieu Ltd -yrityksen tekemä tutkimus Study on the outline of impacts of UN-ECE PRTR
 Protocol on EU legislation loi pohjan jäsenvaltioiden ja liittymistä valmistelleiden maiden
 keskusteluille IPPC-direktiivin 19 artiklalla perustetun komitean kokouksessa, joka pidettiin
 25. marraskuuta 2003. Eri sidosryhmien kanssa keskusteltiin 26. marraskuuta 2003 pidetyssä
 eurooppalaisen PRTR-rekisterin kehittämistä käsittelevän tilapäisen työryhmän
 ensimmäisessä kokouksessa.
 FI 8 FI
 ---pagebreak--- Näiden keskustelujen tulokset otettiin huomioon laadittaessa ehdotuksen työluonnos, joka
 toimi lähtökohtana jäsenvaltioiden ja liittymistä valmistelleiden maiden keskusteluille IPPC-
 direktiivin 19 artiklalla perustetun komitean kokouksessa, joka pidettiin 5. huhtikuuta 2004.
 Työluonnoksesta keskusteltiin myös eri sidosryhmien kanssa eurooppalaisen PRTR-rekisterin
 kehittämistä käsittelevän tilapäisen työryhmän toisessa kokouksessa, joka pidettiin
 6. huhtikuuta 2004.
 Kuultujen tahojen (jäsenvaltioiden, liittymistä valmistelleiden maiden, teollisuuden, valtioista
 riippumattomien järjestöjen ja kansainvälisten järjestöjen) kantoja esitellään
 yksityiskohtaisesti Internet-sivulla www.eper.cec.eu.int (”Explanatory Memorandum of future
 European PRTR”).
 FI 9 FI
 ---pagebreak--- 2004/0231 (COD)
 Ehdotus
 EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS
 epäpuhtauksien päästöjä ja siirtoja koskevan eurooppalaisen rekisterin perustamisesta
 ja neuvoston direktiivien 91/689/ETY ja 96/61/EY muuttamisesta
 (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
 EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
 ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 175 artiklan
 1 kohdan,
 ottavat huomioon komission ehdotuksen12,
 ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon13,
 ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon14,
 noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä15,
 sekä katsovat seuraavaa:
 (1) Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1600/2002/EY16 hyväksytyn
 kuudennen ympäristöä koskevan yhteisön toimintaohjelman mukaan on tuettava
 sellaisen tiedon saattamista kansalaisten ulottuville, joka koskee ympäristön tilaa ja
 kehitystä suhteessa sosiaalisiin, taloudellisiin ja terveyttä koskeviin suuntauksiin.
 Päätöksessä edellytetään myös yleisen ympäristötietoisuuden lisäämistä.
 (2) YK:n Euroopan talouskomission yleissopimuksessa tiedon saannista, yleisön
 osallistumisoikeudesta päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-
 oikeudesta ympäristöasioissa (Århusin yleissopimuksessa), jonka Euroopan yhteisö
 allekirjoitti 25 päivänä kesäkuuta 1998, tunnustetaan, että yleisön paremmat
 mahdollisuudet saada ympäristöä koskevia tietoja ja tällaisten tietojen levittäminen
 edistävät ympäristötietoisuuden parantamista, vapaata mielipiteenvaihtoa, yleisön
 tehokkaampaa osallistumista ympäristöä koskevaan päätöksentekoon ja viime kädessä
 ympäristön tilan parantamista.
 (3) Epäpuhtauksien päästöjä ja siirtoja koskevat rekisterit (jäljempänä ’PRTR-rekisterit’)
 ovat kustannustehokas väline, jolla voidaan edistää ympäristönsuojelun tason
 12
 EUVL C [...], [...], s. [...].
 13
 EUVL C [...], [...], s. [...].
 14
 EUVL C [...], [...], s. [...].
 15
 EUVL C [...], [...], s. [...] annettu Euroopan parlamentin lausunto ja EUVL C [...], [...], s. [...] tehty
 neuvoston päätös.
 16
 EYVL L 242, 10.9.2002, s. 1.
 FI 10 FI
 ---pagebreak--- parantamista ja saattaa yleisön käyttöön tietoja epäpuhtauspäästöistä ja
 laitoskokonaisuuksien ulkopuolelle tehtävistä epäpuhtauksien ja jätteiden siirroista ja
 jota voidaan käyttää kehityssuuntausten selvittämiseen, pilaantumisen vähentämisessä
 saavutetun edistyksen osoittamiseen, tiettyjen kansainvälisten sopimusten
 noudattamisen seuraamiseen, ensisijaisten tavoitteiden määrittämiseen sekä yhteisön ja
 kansallisen ympäristöpolitiikan ja -ohjelmien avulla saavutetun edistyksen
 arvioimiseen.
 (4) Yhdennetty ja yhdenmukainen PRTR-rekisteri tarjoaa teollisuuden, tutkijoiden,
 vakuutusyhtiöiden, paikallisviranomaisten, valtioista riippumattomien järjestöjen ja
 muiden päätöksentekijöiden käyttöön vankan tietokannan, jonka pohjalta voidaan
 tehdä ympäristöasioita koskevia vertailuja ja tulevia päätöksiä.
 (5) Euroopan yhteisö allekirjoitti 21 päivänä toukokuuta 2003 YK:n Euroopan
 talouskomission pöytäkirjan epäpuhtauksien päästöjä ja siirtoja koskevista
 rekistereistä (PRTR-pöytäkirja). Jotta yhteisö voisi tehdä pöytäkirjan, yhteisön
 lainsäädännön säännösten on oltava yhdenmukaisia sen kanssa.
 (6) Euroopan epäpuhtauspäästörekisteri (jäljempänä ’EPER-rekisteri’) perustettiin
 komission päätöksellä 2000/479/EY17. PRTR-pöytäkirja pohjautuu samoihin
 periaatteisiin kuin EPER-rekisteri mutta on sitä laajempi, sillä pöytäkirja kattaa
 useampia ilmoitettavia aineita ja toimintoja ja koskee myös maaperään kohdistuvia
 päästöjä, hajakuormituslähteistä aiheutuvia päästöjä ja laitoskokonaisuuksien
 ulkopuolelle tapahtuvia siirtoja.
 (7) Eurooppalaiselle PRTR-rekisterille asetetut tavoitteet voidaan saavuttaa ainoastaan,
 jos tiedot ovat luotettavia ja vertailukelpoisia. Tietojen laadun ja vertailukelpoisuuden
 varmistamiseksi tiedonkeruu ja -siirtojärjestelmä on yhdenmukaistettava riittävällä
 tavalla. Eurooppalainen PRTR-rekisteri olisi PRTR-pöytäkirjan mukaisesti
 suunniteltava sellaiseksi, että se on mahdollisimman helposti yleisön käytettävissä
 Internetin välityksellä. Päästöjä ja siirtoja koskevien tietojen olisi oltava helposti
 saatavilla erilaisissa kootuissa ja eritellyissä muodoissa, jotta tietoa voitaisiin saada
 mahdollisimman paljon kohtuullisessa ajassa.
 (8) Jotta voitaisiin edelleen edistää tavoitetta, jonka mukaan ympäristön tilaa ja kehitystä
 koskevien tietojen saattamista yleisön saataville ja yleisen ympäristötietoisuuden
 lisäämistä olisi tuettava, eurooppalaisesta PRTR-rekisteristä olisi oltava linkit
 jäsenvaltioiden, yhteisön ulkopuolisten maiden ja kansainvälisten organisaatioiden
 vastaaviin tietokantoihin.
 (9) Eurooppalaisessa PRTR-rekisterissä olisi PRTR-pöytäkirjan mukaisesti oltava tietoja
 myös erityisistä jätteiden käsittelytoimista, jotka ilmoitetaan päästöinä maaperään.
 (10) Jotta voitaisiin saavuttaa eurooppalaisen PRTR-rekisterin tavoite eli luotettavien
 tietojen antaminen yleisölle ja tietoon perustuvan päätöksenteon mahdollistaminen, on
 välttämätöntä asettaa kohtuulliset mutta tiukat aikarajat tietojen keruulle ja
 17
 EYVL L 192, 28.7.2000, s. 36.
 FI 11 FI
 ---pagebreak--- ilmoittamiselle; tämä on erityisen tärkeää, kun on kyse jäsenvaltioiden komissiolle
 tekemistä ilmoituksista.
 (11) Teollisuuslaitosten päästöistä ilmoittaminen on jo vakiintunut menettely useissa
 jäsenvaltioissa, joskaan tietoja ei vielä ilmoiteta johdonmukaisesti, täydellisesti eikä
 vertailukelpoisessa muodossa. Tähän menettelyyn verrattuna hajakuormituslähteistä
 aiheutuvien päästöjen ilmoittamista olisi parannettava, jotta päätöksentekijät voisivat
 paremmin suhteuttaa nämä päästöt laajempaan yhteyteen ja valita tehokkaimman
 ratkaisun pilaantumisen vähentämiseksi; tällaisten parannusten aikaansaamiseksi olisi
 toteutettava alustavia toimenpiteitä PRTR-pöytäkirjan mukaisesti.
 (12) Jäsenvaltioiden ilmoittamien tietojen olisi oltava korkealaatuisia eli ne olisi
 toimitettava ajoissa ja niiden olisi oltava täydellisiä, varmoja, vertailukelpoisia,
 johdonmukaisia ja avoimia. On erittäin tärkeää koordinoida sekä
 toiminnanharjoittajien että jäsenvaltioiden tulevia toimia ilmoitettujen tietojen laadun
 parantamiseksi. Tästä syystä komissio käynnistää laadunvarmistusta koskevat toimet
 yhdessä jäsenvaltioiden kanssa.
 (13) Yleisön olisi Århusin yleissopimuksen mukaisesti voitava saada eurooppalaiseen
 PRTR-rekisteriin sisältyviä tietoja ilman, että pyynnön esittäjän on osoitettava, että
 asia koskee häntä; tämä voidaan varmistaa pääasiassa siten, että tiedot ovat saatavilla
 suoraan sähköisessä muodossa Internetin kautta.
 (14) Eurooppalaiseen PRTR-rekisteriin sisältyvien tietojen olisi oltava saatavilla
 rajoituksetta; tästä säännöstä pitäisi voida poiketa ainoastaan tapauksissa, joissa siitä
 on nimenomaisesti säädetty voimassa olevassa yhteisön lainsäädännössä.
 (15) Århusin yleissopimuksen mukaisesti yleisön osallistuminen olisi taattava
 eurooppalaisen PRTR-rekisterin tulevassa kehittämisessä antamalla yleisölle
 mahdollisuuksia esittää päätöksentekoprosessin kannalta oleellisia huomautuksia,
 tietoja, analyysejä ja mielipiteitä hyvissä ajoin ja tehokkaasti. Pyynnön esittäjien olisi
 voitava saattaa pyyntöön liittyvä viranomaisen toimi tai laiminlyönti
 hallintoviranomaisen tai tuomioistuimen uudelleen tutkittavaksi.
 (16) PRTR-rekisterin hyödyllisyyden ja vaikutuksen parantamiseksi komission ja
 jäsenvaltioiden olisi laadittava yhteistyössä eurooppalaisen PRTR-rekisterin
 toteuttamista tukevia ohjeita, lisättävä yleisön tietoisuutta ja annettava asianmukaista
 ja oikea-aikaista teknistä tukea.
 (17) Tekniikan ja tieteen kehityksen seuraamiseksi eurooppalaista PRTR-rekisteriä tulisi
 voida kehittää myös tulevaisuudessa erityisesti hajakuormituslähteistä aiheutuvia
 päästöjä koskevien tietojen osalta.
 (18) Tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä
 menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä
 kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY18 mukaisesti.
 18
 EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.
 FI 12 FI
 ---pagebreak--- (19) Ehdotetun toimen tavoitetta, joka on parantaa yleisön mahdollisuuksia saada
 ympäristöä koskevia tietoja ottamalla käyttöön yhdennetty ja yhdenmukainen
 yhteisönlaajuinen sähköinen tietokanta, ei voida riittävällä tavalla saavuttaa
 jäsenvaltioiden toimin, koska kaikkien jäsenvaltioiden tietojen vertailukelpoisuuden
 varmistaminen edellyttää laajaa yhdenmukaistamista, vaan se voidaan toteuttaa
 paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä
 perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti.
 Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa
 ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.
 (20) Vaarallisista jätteistä 12 päivänä joulukuuta 1991 annettua neuvoston direktiiviä
 91/689/ETY19 ja ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen
 yhtenäistämisestä 24 päivänä syyskuuta 1996 annettua neuvoston direktiiviä
 96/61/EY20 olisi muutettava ilmoitusvaatimusten yksinkertaistamiseksi ja
 yhtenäistämiseksi,
 OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN:
 1 artikla
 Kohde
 Epäpuhtauksien päästöjä ja siirtoja koskevista rekistereistä tehdyn YK:n Euroopan
 talouskomission pöytäkirjan (jäljempänä ’pöytäkirja) täytäntöönpanemiseksi tällä asetuksella
 perustetaan yhteisön tasolla yhdennetty epäpuhtauksien päästöjä ja siirtoja koskeva rekisteri
 (eurooppalainen PRTR-rekisteri) julkisesti käytettävissä olevana sähköisenä tietokantana ja
 säädetään sen toimintasäännöistä.
 2 artikla
 Määritelmät
 Tässä asetuksessa tarkoitetaan
 1) ’yleisöllä’ yhtä tai useampaa luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä sekä
 kansallisen lainsäädännön tai käytännön mukaisesti näiden henkilöiden
 yhteenliittymiä, järjestöjä tai ryhmiä;
 2) ’toimivaltaisella viranomaisella’ yhtä tai useampaa kansallista viranomaista tai
 muuta toimivaltaista elintä, jonka jäsenvaltio on nimennyt hallinnoimaan
 eurooppalaisen PRTR-rekisterin kansallista osaa;
 3) ’laitoksella’ kiinteää teknistä kokonaisuutta, jossa suoritetaan yhtä tai
 useampaa liitteessä I mainittua toimintaa sekä mitä tahansa niihin suoranaisesti
 19
 EYVL L 377, 31.12.1991, s. 20; direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston direktiivillä
 94/31/EY (EYVL L 168, 2.7.1994, s. 28).
 20
 EYVL L 257, 10.10.1996, s. 26.
 FI 13 FI
 ---pagebreak--- liittyvää toimintaa, joka on teknisesti sidoksissa kyseisellä paikalla
 suoritettavaan toimintaan ja joka mahdollisesti vaikuttaa päästöihin ja
 pilaantumiseen;
 4) ’laitoskokonaisuudella’ yhtä tai useampaa samalla paikalla sijaitsevaa laitosta,
 jonka toiminnanharjoittaja on sama luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö;
 5) ’paikalla’ laitoskokonaisuuden maantieteellistä sijaintia, mukaan luettuina sen
 vieressä sijaitsevat maantien, rautatien tai vesiväylän erottamat alueet;
 6) ’toiminnanharjoittajalla’ luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka käyttää
 tai jolla on hallinnassaan laitoskokonaisuus tai, jos kansallisessa
 lainsäädännössä niin säädetään, henkilöä, jolle on luovutettu merkittävää
 taloudellista päätäntävaltaa laitoksen teknisen toiminnan suhteen;
 7) ’ilmoitusvuodella’ kalenterivuotta, jonka osalta epäpuhtauksien päästöjä ja
 laitoskokonaisuuden ulkopuolelle tapahtuvia siirtoja koskevat tiedot on
 koottava;
 8) ’aineella’ kaikkia alkuaineita ja niiden yhdisteitä radioaktiivisia aineita lukuun
 ottamatta;
 9) ’epäpuhtaudella’ ainetta tai aineiden ryhmää, joka voi ominaisuuksiensa ja
 ympäristöön joutumisensa vuoksi olla haitallinen ympäristölle tai ihmisten
 terveydelle;
 10) ’päästöllä’ epäpuhtauksien joutumista ympäristöön ihmisen tahallisen tai
 tahattoman, tavanomaisen tai poikkeuksellisen toiminnan johdosta, mukaan
 luettuina vuoto, erittyminen, purkautuminen, injektointi, hävittäminen tai
 mereen laskeminen, tai sellaisten viemärijärjestelmien kautta, joissa jätevettä ei
 loppukäsitellä;
 11) ’siirrolla laitoskokonaisuuden ulkopuolelle’ käsiteltäväksi tai hyödynnettäväksi
 tarkoitetun jätteen ja jätevedenkäsittelyyn tarkoitetussa jätevedessä olevien
 epäpuhtauksien liikkumista laitoskokonaisuuden rajojen yli;
 12) ’johdetuilla päästöillä’ epäpuhtauksien päästöjä ympäristöön minkä tahansa
 putken kautta sen poikkileikkauksen muodosta riippumatta;
 13) ’hajakuormituslähteillä’ useita pieniä tai hajanaisia lähteitä, joista
 epäpuhtauksia voi päästä maahan, ilmaan tai veteen ja joiden yhteisvaikutus
 näihin ympäristön osa-alueisiin voi olla merkittävä ja joiden osalta on
 epäkäytännöllistä koota ilmoituksia kustakin yksittäisestä lähteestä;
 14) ’jätteellä’ mitä tahansa direktiivin 75/442/ETY21 1 artiklan a alakohdassa
 määriteltyä ainetta tai esinettä;
 21
 EYVL L 194, 25.7.1975, s. 39.
 FI 14 FI
 ---pagebreak--- 15) ’vaarallisella jätteellä’ mitä tahansa direktiivin 91/689/ETY 1 artiklan
 4 kohdassa määriteltyä ainetta tai esinettä;
 16) ’jätevedellä’ yhdyskuntajätevesien käsittelystä 21 päivänä toukokuuta 1991
 annetun direktiivin 91/271/ETY22 2 artiklassa määriteltyä yhdyskuntajätevettä,
 talousjätevettä, teollisuusjätevettä sekä mitä tahansa muuta käytettyä vettä, joka
 sisältää yhteisön lainsäädännössä säänneltyjä aineita tai esineitä;
 17) ’käsittelyllä’ kaikkia direktiivin 75/442/ETY liitteessä II A säädettyjä
 toimintoja;
 18) ’hyödyntämisellä’ kaikkia direktiivin 75/442/ETY liitteessä II B säädettyjä
 toimintoja.
 3 artikla
 Eurooppalaisen PRTR-rekisterin sisältö
 Eurooppalaisessa PRTR-rekisterissä on oltava tietoja
 a) 5 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen epäpuhtauksien päästöistä,
 joista liitteessä I lueteltuja toimintoja harjoittavien laitoskokonaisuuksien
 toiminnanharjoittajien on ilmoitettava;
 b) 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetuista jätteiden siirroista ja 5 artiklan
 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetuista jätevedessä olevien epäpuhtauksien
 siirroista laitoskokonaisuuden ulkopuolelle, joista liitteessä I lueteltuja
 toimintoja harjoittavien laitoskokonaisuuksien toiminnanharjoittajien on
 ilmoitettava;
 c) hajakuormituslähteistä aiheutuvista epäpuhtauksien päästöistä, jos tällaisia
 tietoja on saatavilla.
 4 artikla
 Suunnittelu ja rakenne
 1. Komissio julkaisee eurooppalaisen PRTR-rekisterin, jossa tiedot esitetään sekä
 kootussa että eritellyssä muodossa siten, että tietoja päästöistä ja siirroista voidaan
 hakea ja yksilöidä seuraavin perustein:
 a) laitoskokonaisuus ja sen maantieteellinen sijainti;
 b) toiminto;
 c) jäsenvaltion tai yhteisön tason pilaantumistapahtuma;
 22
 EYVL L 135, 30.5.1991, s. 40.
 FI 15 FI
 ---pagebreak--- d) epäpuhtaus tai jäte tapauksen mukaan;
 e) ympäristön osa-alueet, joihin epäpuhtautta päästetään;
 f) jätteiden siirrot laitoskokonaisuuden ulkopuolelle ja niiden määränpää
 tapauksen mukaan;
 g) jäteveden siirrot laitoskokonaisuuden ulkopuolelle;
 h) hajakuormituslähteet.
 2. Eurooppalainen PRTR-rekisteri on suunniteltava sellaiseksi, että se on
 mahdollisimman helposti yleisön käytettävissä siten, että tiedot ovat normaaleissa
 toimintaoloissa jatkuvasti ja välittömästi saatavissa Internetin ja muiden sähköisten
 välineiden kautta. Rekisterin suunnittelussa on otettava huomioon sen mahdollinen
 tuleva laajentaminen, ja siihen on sisällyttävä kaikkien edellisten ilmoitusvuosien
 tiedot asteittain aina vähintään kymmeneen edelliseen ilmoitusvuoteen saakka.
 3. Eurooppalaisessa PRTR-rekisterissä on oltava linkit vähintään seuraaviin lähteisiin:
 a) laitoskokonaisuuden omat Internet-sivut, jos sellaiset ovat olemassa ja
 laitoskokonaisuus ylläpitää niitä;
 b) jäsenvaltioiden kansalliset PRTR-rekisterit;
 c) muut merkitykselliset, yleisön käytettävissä jo olevat tietokannat, jotka
 koskevat PRTR-rekisteriin liittyviä aiheita, mukaan luettuina muiden
 pöytäkirjan sopimuspuolten ja mahdollisuuksien mukaan muiden maiden
 kansalliset PRTR-rekisterit.
 5 artikla
 Toiminnanharjoittajien ilmoitukset
 1. Kunkin sellaisen laitoskokonaisuuden toiminnanharjoittajan, jossa harjoitetaan yhtä
 tai useampaa liitteessä I mainittua toimintoa ja ylitetään liitteessä I määritelty
 sovellettava kapasiteettikynnys, on ilmoitettava jäsenvaltionsa toimivaltaiselle
 viranomaiselle seuraavat määrät kultakin kalenterivuodelta sekä mainittava,
 perustuvatko tiedot mittaukseen, laskelmaan vai arvioon:
 a) sellaiset liitteessä II mainittujen epäpuhtauksien päästöt ilmaan, veteen ja
 maaperään, joiden osalta liitteessä II määritelty sovellettava kynnysarvo
 ylittyy;
 b) sellaiset vaarallisen jätteen siirrot laitosalueen ulkopuolelle, joiden määrä on yli
 2 tonnia vuodessa, tai sellaiset muun kun vaarallisen jätteen siirrot laitosalueen
 ulkopuolelle, joiden määrä on yli 2 000 tonnia vuodessa, hyödyntämis- tai
 käsittelytoimintojen osalta siten, että tiedot merkitään R- tai D-kirjaimella sen
 mukaan, onko jäte tarkoitettu hyödynnettäväksi vai käsiteltäväksi, ja
 vaarallisen jätteen rajat ylittävien siirtojen osalta ilmoitetaan jätteen
 FI 16 FI
 ---pagebreak--- hyödyntäjän tai käsittelijän nimi ja osoite sekä varsinainen hyödyntämis- tai
 käsittelypaikka;
 c) sellaiset liitteessä II mainittujen epäpuhtauksien siirrot laitoskokonaisuuden
 ulkopuolelle jätevedenkäsittelyyn tarkoitetussa jätevedessä, joiden osalta
 liitteen II sarakkeessa 1b määritelty kynnysarvo ylittyy.
 Jos tietojen on mainittu perustuvan mittauksiin tai laskelmiin, on ilmoitettava
 käytetty analyysimenetelmä ja/tai laskentamenetelmä.
 Laitoskokonaisuuden paikalla sijaitsevista hajakuormituslähteistä aiheutuvat päästöt
 on ilmoitettava yhdessä laitoskokonaisuuden johdettujen päästöjen kanssa.
 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin tietoihin on sisällyttävä tiedot päästöistä ja
 siirroista, jotka aiheutuvat yhteensä kaikista tahallisista, tahattomista, tavanomaisista
 tai poikkeuksellisista toiminnoista.
 3. Kunkin laitoskokonaisuuden toiminnanharjoittajan on koottava asianmukaisin
 väliajoin tiedot, jotka tarvitaan niiden laitoskokonaisuuden päästöjen ja
 laitoskokonaisuuden ulkopuolelle tapahtuvien siirtojen määrittämiseksi, joihin
 sovelletaan 1 kohdassa säädettyjä ilmoitusvaatimuksia.
 4. Toiminnanharjoittajan on ilmoitusta laatiessaan käytettävä parhaita saatavilla olevia
 tietoja, joihin voi sisältyä seurantatietoja, päästökertoimia, ainetaselaskelmia,
 epäsuoraa seurantaa tai muita laskelmia, teknisiä päätelmiä ja muita menetelmiä
 9 artiklan 1 kohdan säännösten ja kansainvälisesti hyväksyttyjen menetelmien
 mukaisesti, aina kun sellaisia on saatavilla.
 5. Kunkin asianomaisen laitoskokonaisuuden toiminnanharjoittajan on pidettävä
 jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten saatavilla sellaisten tietojen arkistot, joista
 ilmoitetut tiedot on saatu, kymmenen vuoden ajan kyseisen ilmoitusvuoden
 päättymisestä lukien. Näissä arkistoissa on myös selostettava menetelmät, joita on
 käytetty tietojen kokoamiseksi.
 6 artikla
 Päästöt maaperään
 1. Laitoskokonaisuuden toiminnanharjoittajan on ilmoitettava päästöinä maaperään
 laitoskokonaisuuden paikalla syntyvä jäte, johon sovelletaan laitoskokonaisuuden
 paikalla direktiivin 75/442/ETY liitteessä II A määriteltyjä käsittelytoimintoja
 ’maaperäkäsittely’ ja ’syväinjektointi’.
 2. Jätteen siirron lähtöpaikkana olevan laitoskokonaisuuden toiminnanharjoittajan on
 ilmoitettava päästöinä maaperään laitoskokonaisuuden ulkopuolelle siirretty jäte,
 johon sovelletaan direktiivin 75/442/ETY liitteessä II A määriteltyjä
 käsittelytoimintoja ’maaperäkäsittely’ ja ’syväinjektointi’.
 FI 17 FI
 ---pagebreak--- 7 artikla
 Jäsenvaltioiden ilmoitukset
 1. Jäsenvaltioiden on asetettava, ottaen huomioon tämän artiklan 2 ja 3 kohdassa
 asetetut vaatimukset, määräaika, johon mennessä toiminnanharjoittajien on
 toimitettava kaikki 5 artiklan 1–5 kohdassa tarkoitetut tiedot oman maansa
 toimivaltaiselle viranomaiselle.
 2. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle kaikki 5 artiklan 1 ja 2 kohdassa
 tarkoitetut tiedot sähköisesti liitteessä III esitetyssä muodossa ja seuraavan aikataulun
 mukaisesti:
 a) ensimmäisen ilmoitusvuoden osalta 15 kuukauden kuluessa ilmoitusvuoden
 päättymisestä;
 b) kaikkien seuraavien ilmoitusvuosien osalta 12 kuukauden kuluessa
 ilmoitusvuoden päättymisestä.
 Ensimmäinen ilmoitusvuosi on 2007.
 3. Komissio, jota avustaa Euroopan ympäristökeskus, tallentaa jäsenvaltioiden
 ilmoittamat tiedot eurooppalaiseen PRTR-rekisteriin seuraavan aikataulun
 mukaisesti:
 a) ensimmäisen ilmoitusvuoden osalta 21 kuukauden kuluessa ilmoitusvuoden
 päättymisestä;
 b) kaikkien seuraavien ilmoitusvuosien osalta 16 kuukauden kuluessa
 ilmoitusvuoden päättymisestä.
 8 artikla
 Hajakuormituslähteistä aiheutuvat päästöt
 1. Komissio määrittelee 19 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti
 määräajat, muodon ja yksityiskohtaiset säännöt niiden tietojen keräämistä ja
 toimittamista varten, jotka jäsenvaltioissa on jo saatavilla hajakuormituslähteistä
 aiheutuvista päästöistä.
 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut tiedot on järjestettävä siten, että käyttäjät voivat hakea
 ja yksilöidä hajakuormituslähteistä aiheutuvia epäpuhtauksien päästöjä koskevia
 tietoja tarkoituksenmukaisesti alueellisesti jaoteltuina. Tiedoissa on mainittava
 menetelmät, joita niiden saamiseksi on käytetty.
 3. Jos komissio toteaa, ettei hajakuormituslähteistä aiheutuvista päästöistä ole olemassa
 tietoja, se toteuttaa toimenpiteet aloittaakseen ilmoittamisen yhdestä tai useammasta
 hajakuormituslähteestä peräisin olevista merkityksellisten epäpuhtauksien päästöistä
 oman tärkeysjärjestyksensä mukaisesti.
 FI 18 FI
 ---pagebreak--- 9 artikla
 Laadunvarmistus
 1. Sellaisten laitoskokonaisuuksien toiminnanharjoittajien, joita koskevat 5 artiklassa
 säädetyt ilmoitusvaatimukset, on varmistettava ilmoittamiensa tietojen laatu.
 2. Toimivaltaisten viranomaisten on arvioitava laitoskokonaisuuksien
 toiminnanharjoittajien antamien tietojen laatu etenkin siltä osin, että ne on toimitettu
 ajoissa ja että ne ovat täydellisiä, varmoja, vertailukelpoisia, johdonmukaisia ja
 avoimia.
 3. Komissio koordinoi laadunvarmistukseen ja laadunarviointiin liittyviä toimia kuullen
 19 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua komiteaa.
 4. Komissio voi hyväksyä päästöjen seurantaa ja niistä ilmoittamista koskevia ohjeita
 19 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.
 10 artikla
 Tietojen saatavuus
 1. Komissio, jota avustaa Euroopan ympäristökeskus, asettaa eurooppalaisen PRTR-
 rekisterin yleisön saataville Internetissä 7 artiklan 3 kohdassa säädetyssä
 määräajassa.
 2. Jos eurooppalaisessa PRTR-rekisterissä olevat tiedot eivät ole helposti yleisön
 saatavilla suoraan sähköisesti, kyseinen jäsenvaltio ja komissio helpottavat
 eurooppalaisen PRTR-rekisterin sähköistä käyttöä julkisissa tiloissa.
 11 artikla
 Luottamuksellisuus
 Jos jäsenvaltio pitää tietoja salassa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin
 2003/4/EY23 4 artiklan mukaisesti, jäsenvaltion on mainittava tämän asetuksen 7 artiklan
 2 kohdan mukaisesti antamassaan ilmoituksessa kunkin ilmoitusvuoden osalta ja erikseen
 kunkin tietoja salassa pitävän laitoskokonaisuuden osalta, minkälaisia tietoja on pidetty
 salassa ja mistä syystä tiedot on pidetty salassa.
 23
 EUVL L 41, 14.2.2003, s. 26.
 FI 19 FI
 ---pagebreak--- 12 artikla
 Yleisön osallistuminen
 1. Komissio tarjoaa yleisölle mahdollisuuden osallistua hyvissä ajoin ja tehokkaasti
 eurooppalaisen PRTR-rekisterin tulevaan kehittämiseen, mukaan luettuina
 toimintaedellytysten parantaminen ja tämän asetusten muutosten valmistelu.
 Yleisöllä on oltava mahdollisuus esittää asiaan liittyviä huomautuksia, tietoja,
 analyysejä tai mielipiteitä kohtuullisessa määräajassa.
 2. Komissio ottaa tällaisen yleisön panoksen asianmukaisesti huomioon ja tiedottaa
 yleisölle sen osallistumisen tuloksista.
 13 artikla
 Muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeus
 Ympäristöä koskevien tietojen julkiseen saatavuuteen liittyvää muutoksenhaku- ja
 vireillepano-oikeutta voidaan käyttää direktiivin 2003/4/EY 6 artiklan mukaisesti ja yhteisön
 toimielinten osalta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/200124
 6, 7 ja 8 artiklan mukaisesti yhdessä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o
 .../...25 3 artiklan kanssa.
 14 artikla
 Toimintaedellytysten parantaminen
 Komissio laatii eurooppalaisen PRTR-rekisterin toteuttamista tukevan oppaan yhdeksän
 kuukauden kuluessa tämä asetuksen voimaantulosta kuullen 19 artiklan 1 kohdassa
 tarkoitettua komiteaa. Eurooppalaisen PRTR-rekisterin toteuttamista koskevassa oppaassa on
 käsiteltävä yksityiskohtaisesti erityisesti seuraavia seikkoja:
 a) ilmoitusmenettelyt;
 b) ilmoitettavat tiedot;
 c) laadunvarmistus;
 d) luottamuksellisten tietojen osalta ilmoittaminen salassa pidettävien tietojen
 tyypistä ja salassapidon syistä;
 e) viittaus kansainvälisesti hyväksyttyihin päästöjen määritys- ja
 analyysimenetelmiin ja näytteenottomenetelmiin;
 24
 EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43.
 25
 EUVL L EUVL C [...], [...], s. [...] (Komission ehdotus KOM(2003) 622 lopullinen, 24.10.2003).
 FI 20 FI
 ---pagebreak--- f) emoyhtiöiden ilmoittaminen;
 g) toiminnoista käytettävät koodit tämän asetuksen liitteen I ja neuvoston
 direktiivin 96/61/EY liitteen I mukaisesti.
 15 artikla
 Tietoisuuden lisääminen
 Komissio ja jäsenvaltiot edistävät yleisön tietoisuutta eurooppalaisesta PRTR-rekisteristä ja
 varmistavat avun antamisen eurooppalaisen PRTR-rekisterin käytössä sekä rekisterissä
 olevien tietojen ymmärtämisessä ja käytössä.
 16 artikla
 Lisätiedot, jotka jäsenvaltioiden on ilmoitettava
 1. Jäsenvaltioiden on joka kolmas vuosi annettava komissiolle yhdessä 7 artiklan
 mukaisesti ilmoitettavien tietojen kanssa kertomus, joka perustuu edellisten kolmen
 ilmoitusvuoden tietoihin ja jossa kuvataan seuraavien seikkojen osalta noudatettuja
 käytäntöjä ja toteutettuja toimenpiteitä:
 a) 5 artiklan mukaiset vaatimukset;
 b) 9 artiklan mukainen laadunvarmistus;
 c) 10 artiklan 2 kohdan mukainen mahdollisuus saada tietoja;
 d) 15 artiklan mukainen tietoisuuden lisääminen;
 e) 11 artiklan mukainen tietojen luottamuksellisuus;
 f) 20 artiklan mukaisesti säädetyt seuraamukset ja niiden soveltamisesta saadut
 kokemukset.
 2. Komissio määrittelee 1 kohdassa tarkoitetun kertomuksen muodon ja sen
 yksityiskohtaisen sisällön kuullen 19 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua komiteaa.
 17 artikla
 Komission tekemä uudelleentarkastelu ja muutosehdotukset
 Komissio tarkastelee jäsenvaltioiden 7 ja 16 artiklan mukaisesti toimittamia tietoja ja
 julkaisee joka kolmas vuosi kertomuksen, joka perustuu viimeisiltä kolmelta ilmoitusvuodelta
 saatavilla oleviin tietoihin. Kertomus julkaistaan kuusi kuukautta sen jälkeen, kun nämä tiedot
 on esitelty Internetissä.
 Jäsenvaltioiden on esitettävä pöytäkirjan liitteiden muuttamista koskevat ehdotukset
 19 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulle komitealle. Yhteisön kanta tällaisiin muutoksiin
 vahvistetaan 19 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.
 FI 21 FI
 ---pagebreak--- 18 artikla
 Liitteiden muuttaminen
 Muutokset, jotka ovat tarpeellisia tämän asetuksen liitteiden mukauttamiseksi tieteen ja
 tekniikan kehitykseen sekä pöytäkirjan liitteisiin tehtyihin muutoksiin, hyväksytään
 19 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.
 19 artikla
 Komitea
 1. Komissiota avustaa komitea (jäljempänä ’komitea’).
 2. Viitattaessa tähän kohtaan sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 ja 7 artiklaa ja
 otetaan huomioon mainitun päätöksen 8 artikla. Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan
 3 kohdassa säädetty määräaika on kolme kuukautta.
 20 artikla
 Seuraamukset
 Jäsenvaltioiden on vahvistettava säännöt seuraamuksista, joita sovelletaan tämän asetuksen
 säännösten rikkomiseen, ja toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että ne
 pannaan täytäntöön. Seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia.
 Jäsenvaltioiden on ilmoitettava näistä säännöksistä komissiolle viimeistään vuosi tämän
 asetuksen voimaantulon jälkeen, ja niiden on ilmoitettava viipymättä kaikista niihin
 vaikuttavista myöhemmistä muutoksista.
 21 artikla
 Muutokset direktiiveihin 91/689/ETY ja 96/61/EY
 1. Poistetaan direktiivin 91/689/ETY 8 artiklan 3 kohta.
 2. Poistetaan direktiivin 96/61/EY 15 artiklan 3 kohta.
 FI 22 FI
 ---pagebreak--- 22 artikla
 Voimaantulo
 Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on
 julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
 Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa
 jäsenvaltioissa.
 Tehty Brysselissä [...] päivänä [...]kuuta [...].
 Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta
 Puhemies Puheenjohtaja
 FI 23 FI
 ---pagebreak--- LIITE I
 TOIMINNOT
 Nro Toiminto Kapasiteettikynnys
 1. Energia-ala
 a) Kaasun- ja öljynjalostamot *(1)
 b) Kaasutus- ja nesteytyslaitokset *
 c) Lämpövoimalat ja muut polttolaitokset Lämmöntuotto 50 MW
 d) Koksaamot *
 e) Hiilen murskauslaitokset Kapasiteetti 1 tonni/h
 f) Kivihiilituotteita ja kiinteitä savuttomia
 *
 polttoaineita valmistavat laitokset
 2. Metallien tuotanto ja jalostus
 a) Malmin (sulfidimalmi mukaan luettuna)
 *
 pasutus- ja sintrauslaitokset
 b) Raakaraudan tai teräksen tuotantolaitokset Kapasiteetti 2,5 tonnia/h
 (primaari- tai sekundaarisulatus), jatkuva
 valu mukaan luettuna
 c) Laitokset, joissa rautametalleja jalostetaan:
 i) kuumavalssauksella Kapasiteetti 20 tonnia
 raakaterästä/h
 ii) takomalla vasaroilla Iskuenergia
 50 kilojoulea/vasara ja
 käytetty lämpöteho yli
 20 MW
 iii) suojakäsittelemällä sulalla metallilla Käsittelymäärä 2 tonnia
 raakaterästä/h
 d) Rautametallivalimot Tuotantokapasiteetti
 20 tonnia/pv
 e) Laitokset:
 i) joissa tuotetaan muita kuin
 rautapitoisia raakametalleja malmeista,
 rikasteista tai sekundaarisista raaka-aineista *
 metallurgisilla, kemiallisilla tai
 elektrolyyttisillä prosesseilla
 FI 24 FI
 ---pagebreak--- ii) joissa sulatetaan, seostaminen Sulatuskapasiteetti
 mukaan luettuna, muita kuin rautapitoisia 4 tonnia/pv lyijyn ja
 metalleja, jälleenkäsiteltävät tuotteet mukaan kadmiumin osalta tai
 luettuina (puhdistuksesta, sulattovalusta jne.) 20 tonnia/pv kaikkien
 muiden metallien osalta
 f) Metallien ja muovien pintakäsittelylaitokset, Käsittelyaltaiden tilavuus
 joissa käytetään elektrolyyttistä tai 30 m3
 kemiallista prosessia
 3. Mineraaliteollisuus
 a) Maanalainen louhinta ja siihen liittyvä
 *
 toiminta
 b) Avolouhinta Louhittavan alueen pinta-
 ala 25 hehtaaria
 c) Laitokset, joissa tuotetaan:
 i) sementtiklinkkeriä kiertouuneissa Tuotantokapasiteetti
 500 tonnia/pv
 ii) kalkkia kiertouuneissa Tuotantokapasiteetti
 50 tonnia/pv
 iii) sementtiklinkkeriä tai kalkkia muissa Tuotantokapasiteetti
 uuneissa 50 tonnia/pv
 d) Asbestia ja asbestipohjaisia tuotteita
 *
 valmistavat laitokset
 e) Lasia, mukaan luettuna lasikuitua, Sulatuskapasiteetti
 valmistavat laitokset 20 tonnia/pv
 f) Mineraaleja sulattavat laitokset, mukaan Sulatuskapasiteetti
 luettuina mineraalikuituja tuottavat laitokset 20 tonnia/pv
 g) Laitokset, joissa valmistetaan polttamalla Tuotantokapasiteetti
 keraamisia tuotteita, erityisesti kattotiiliä, 75 tonnia/pv tai
 3
 tiiliä, tulenkestäviä tiiliä, laattoja, kivitavaraa uunitilavuus 4 m ja
 tai posliinia lastauskapasiteetti
 300 kg/m3 uunia kohden
 FI 25 FI
 ---pagebreak--- 4. Kemianteollisuus
 a) Kemialliset laitokset, joissa tuotetaan
 teollisessa mittakaavassa orgaanisen kemian
 peruskemikaaleja, kuten:
 i) yksinkertaisia hiilivetyjä
 (suoraketjuisia tai rengasrakenteisia,
 tyydyttyneitä tai tyydyttymättömiä,
 alifaattisia tai aromaattisia)
 ii) happea sisältäviä hiilivetyjä, kuten
 alkoholeja, aldehydejä, ketoneita,
 karboksyylihappoja, estereitä,
 asetaatteja, eettereitä, peroksideja ja
 epoksihartseja
 iii) rikkipitoisia hiilivetyjä
 iv) typpipitoisia hiilivetyjä, kuten ∗
 amiineja, amideja, typpiyhdisteitä,
 nitroyhdisteitä tai nitraattiyhdisteitä,
 nitriilejä, syanaatteja ja isosyanaatteja
 v) fosforia sisältäviä hiilivetyjä
 vi) halogenoituja hiilivetyjä
 vii) organometallisia yhdisteitä
 viii) perusmuoveja (polymeerejä,
 synteettisiä kuituja ja
 selluloosapohjaisia kuituja)
 ix) synteettisiä kumeja
 x) väriaineita ja pigmenttejä
 xi) pinta-aktiivisia aineita
 b) Kemialliset laitokset, joissa tuotetaan
 teollisessa mittakaavassa epäorgaanisen
 kemian peruskemikaaleja, kuten:
 i) kaasuja, kuten ammoniakkia, klooria
 tai vetykloridia, fluoria tai
 vetyfluoridia, hiilen oksideja,
 rikkiyhdisteitä, typen oksideja, vetyä,
 rikkidioksidia ja karbonyylikloridia
 ii) happoja, kuten kromihappoa,
 vetyfluoridihappoa, fosforihappoa,
 typpihappoa, vetykloridihappoa,
 rikkihappoa, oleumia ja
 rikkihapokkeita *
 iii) emäksiä, kuten
 ammoniumhydroksidia,
 kaliumhydroksidia ja
 natriumhydroksidia
 iv) suoloja, kuten ammoniumkloridia,
 kaliumkloraattia, kaliumkarbonaattia,
 natriumkarbonaattia, perboraattia ja
 hopeanitraattia
 v) epämetalleja, metallioksideja tai
 muita epäorgaanisia yhdisteitä, kuten
 kalsiumkarbidia, piitä ja piikarbidia
 FI 26 FI
 ---pagebreak--- c) Kemialliset laitokset, joissa tuotetaan
 teollisessa mittakaavassa fosfori-, typpi- tai
 *
 kaliumpohjaisia lannoitteita (yksi- tai
 moniravinteisia)
 d) Kemialliset laitokset, joissa tuotetaan
 teollisessa mittakaavassa
 kasvinsuojeluaineiden perusaineita ja *
 biosidejä
 e) Laitokset, joissa käytetään kemiallista tai
 biologista prosessia farmaseuttisten
 tuotteiden perusaineiden valmistukseen *
 teollisessa mittakaavassa
 f) Laitokset, joissa tuotetaan teollisessa
 mittakaavassa räjähteitä ja pyroteknisiä *
 tuotteita
 5. Jätehuolto ja jätevesien käsittely
 a) Vaarallisen jätteen käsittely- tai Vastaanottokyky
 hyödyntämislaitokset 10 tonnia/pv
 b) Direktiivin 2000/76/EY soveltamisalaan Kapasiteetti 3 tonnia/h
 kuuluvien muiden kuin vaarallisten jätteiden
 polttolaitokset
 c) Muiden kuin vaarallisten jätteiden Kapasiteetti 50 tonnia/pv
 käsittelylaitokset
 d) Kaatopaikat (lukuun ottamatta pysyvän Vastaanottokyky
 jätteen kaatopaikkoja sekä kaatopaikkoja, 10 tonnia/pv tai
 jotka on poistettu pysyvästi käytöstä ennen kokonaiskapasiteetti
 16. heinäkuuta 2001 tai joiden osalta 25 000 tonnia
 toimivaltaisten viranomaisten neuvoston
 direktiivin 1999/31/EY26 13 artiklan
 mukaisesti vaatima jälkihoitovaihe on
 päättynyt)
 e) Ruhojen ja eläinperäisen jätteen käsittelyyn Käsittelykapasiteetti
 tai kierrätykseen tarkoitetut laitokset 10 tonnia/pv
 f) Yhdyskuntajätevesien käsittelylaitokset Kapasiteetti 100 000
 asukasvastinelukua
 g) Itsenäisesti toimivat teollisuuden jätevesien Kapasiteetti
 käsittelylaitokset, jotka liittyvät ainakin 10 000 m3/pv
 yhteen tässä liitteessä mainituista
 toiminnoista
 26
 EYVL L 182, 16.7.1999, s. 1.
 FI 27 FI
 ---pagebreak--- 6. Paperin ja puun tuotanto ja jalostus
 a) Teollisuuslaitokset, joissa valmistetaan
 massaa puusta tai vastaavista *
 kuitumateriaaleista
 b) Teollisuuslaitokset, joissa valmistetaan Tuotantokapasiteetti
 paperia, kartonkia ja muita primaarisia 20 tonnia/pv
 puutuotteita (lastulevyä, kuitulevyä ja
 vaneria)
 c) Teollisuuslaitokset, joissa puuta ja Tuotantokapasiteetti
 puutuotteita suojataan kemiallisesti 50 m3/pv
 7. Voimaperäinen karjankasvatus ja
 vesiviljely
 a) Siipikarjan tai sikojen tehokasvatuslaitokset i) 40 000 paikkaa
 siipikarjalle
 ii) 2 000 paikkaa
 tuotantosioille (paino
 yli 30 kg)
 iii) 750 paikkaa
 emakoille
 b) Voimaperäinen vesiviljely Tuotantokapasiteetti
 1 000 tonnia kalaa tai
 äyriäisiä/pv
 8. Elintarvike- ja juomateollisuuden eläin- ja
 kasvituotteet
 a) Teurastamot Tuottavat ruhoja
 50 tonnia/pv
 b) Sellaisten elintarvikkeiden ja juomien
 käsittely ja jalostus, jotka valmistetaan:
 i) eläinperäisistä raaka-aineista (paitsi Lopputuotteiden
 tuotantokapasiteetti
 maidosta) 75 tonnia/pv
 ii) kasviperäisistä raaka-aineista Lopputuotteiden
 tuotantokapasiteetti
 300 tonnia/pv
 (neljännesvuosittain
 laskettavan keskiarvon
 perusteella)
 c) Maidon käsittely ja jalostus Vastaanotettu
 maitomäärä
 200 tonnia/pv (vuosittain
 laskettavan keskiarvon
 perusteella)
 FI 28 FI
 ---pagebreak--- 9. Muut toiminnot
 a) Kuitujen tai tekstiilien esikäsittely- (pesu, Käsittelykapasiteetti
 valkaisu, merserointi) tai värjäyslaitokset 10 tonnia/pv
 b) Nahanparkituslaitokset Käsittelykapasiteetti
 12 tonnia
 lopputuotteita/pv
 c) Aineiden, esineiden ja tuotteiden Liuottimen
 pintakäsittelylaitokset, erityisesti tasoitusta, kulutuskapasiteetti
 painatusta, pinnoitusta, rasvanpoistoa, 150 kg/h tai 200 tonnia/v
 vedenkestokäsittelyä, liimausta, maalausta,
 puhdistusta tai kyllästystä orgaanisten
 liuottimien avulla suorittavat laitokset
 d) Hiilen (kivihiilen) tai elektrografiitin
 tuotantolaitokset, joissa käytetään polttoa tai *
 grafitointia
 e) Laitokset, joissa rakennetaan ja maalataan Kyky käsitellä 100 m
 laivoja tai poistetaan niistä maali pitkiä aluksia
 (1)
 Asteriski (*) tarkoittaa, että toimintoon ei sovelleta lainkaan kapasiteettikynnystä, vaan
 ilmoitusvelvollisuus koskee kaikkia laitoskokonaisuuksia.
 FI 29 FI
 ---pagebreak--- LIITE II
 EPÄPUHTAUDET
 Kynnysarvo, joka koskee päästöjä
 (sarake 1)
 ilmaan veteen maaperään
 Nro CAS-numero Epäpuhtaus (sarake 1a) (sarake 1b) (sarake 1c)
 kg/vuosi kg/vuosi kg/vuosi
 1 74-82-8 Metaani (CH4) 100 000 -(1) -
 2 630-08-0 Hiilimonoksidi (CO) 500 000 - -
 3 124-38-9 Hiilidioksidi (CO2) 100 milj. - -
 Fluorihiilivedyt (HFC-
 4 100 - -
 yhdisteet)
 5 10024-97-2 Dityppioksidi (N2O) 10 000 - -
 6 7664-41-7 Ammoniakki (NH3) 10 000 - -
 Muut haihtuvat orgaaniset
 7 yhdisteet kuin metaani 100 000 - -
 (NMVOC-yhdisteet)
 8 Typen oksidit (NOx/NO2) 100 000 - -
 Perfluorihiilivedyt (PFC-
 9 100 - -
 yhdisteet)
 10 2551-62-4 Rikkiheksafluoridi (SF6) 50 - -
 11 Rikin oksidit (SOx/SO2) 150 000 - -
 12 Kokonaistyppi - 50 000 50 000
 13 Kokonaisfosfori - 5 000 5 000
 Osittain halogenoidut
 14 kloorifluorihiilivedyt 1 - -
 (HCFC-yhdisteet)
 Kloorifluorihiilivedyt (CFC-
 15 1 - -
 yhdisteet)
 16 Halonit 1 - -
 FI 30 FI
 ---pagebreak--- Kynnysarvo, joka koskee päästöjä
 (sarake 1)
 ilmaan veteen maaperään
 Nro CAS-numero Epäpuhtaus (sarake 1a) (sarake 1b) (sarake 1c)
 kg/vuosi kg/vuosi kg/vuosi
 Arseeni ja arseeniyhdisteet
 17 7440-38-2 20 5 5
 (arseenina)
 Kadmium ja
 18 7440-43-9 kadmiumyhdisteet 10 5 5
 (kadmiumina)
 Kromi ja kromiyhdisteet
 19 7440-47-3 100 50 50
 (kromina)
 Kupari ja kupariyhdisteet
 20 7440-50-8 100 50 50
 (kuparina)
 Elohopea ja
 21 7439-97-6 elohopeayhdisteet 10 1 1
 (elohopeana)
 Nikkeli ja nikkeliyhdisteet
 22 7440-02-0 50 20 20
 (nikkelinä)
 Lyijy ja lyijy-yhdisteet
 23 7439-92-1 200 20 20
 (lyijynä)
 Sinkki ja sinkkiyhdisteet
 24 7440-66-6 200 100 100
 (sinkkinä)
 25 15972-60-8 Alakloori - 1 1
 26 309-00-2 Aldriini 1 1 1
 27 1912-24-9 Atratsiini - 1 1
 28 57-74-9 Klordaani 1 1 1
 29 143-50-0 Klordekoni 1 1 1
 30 470-90-6 Klorfenvinfossi - 1 1
 31 85535-84-8 Kloorialkaanit, C10–C13 - 1 1
 32 2921-88-2 Klorpyrifossi - 1 1
 33 50-29-3 DDT 1 1 1
 FI 31 FI
 ---pagebreak--- Kynnysarvo, joka koskee päästöjä
 (sarake 1)
 ilmaan veteen maaperään
 Nro CAS-numero Epäpuhtaus (sarake 1a) (sarake 1b) (sarake 1c)
 kg/vuosi kg/vuosi kg/vuosi
 34 107-06-2 1,2-dikloorietaani (EDC) 1 000 10 10
 35 75-09-2 Dikloorimetaani (DCM) 1 000 10 10
 36 60-57-1 Dieldriini 1 1 1
 37 330-54-1 Diuroni - 1 1
 38 115-29-7 Endosulfaani - 1 1
 39 72-20-8 Endriini 1 1 1
 Halogenoidut orgaaniset
 40 - 1 000 1 000
 yhdisteet (AOX:nä)
 41 76-44-8 Heptakloori 1 1 1
 42 118-74-1 Heksaklooribentseeni (HCB) 10 1 1
 Heksaklooributadieeni
 43 87-68-3 - 1 1
 (HCBD)
 1,2,3,4,5,6–
 44 608-73-1 heksakloorisykloheksaani 10 1 1
 (HCH)
 45 58-89-9 Lindaani 1 1 1
 46 2385-85-5 Mireksi 1 1 1
 PCDD + PCDF (dioksiinit +
 47 0,001 0,001 0,001
 furaanit) (TEQ)
 48 608-93-5 Pentaklooribentseeni 1 1 1
 49 87-86-5 Pentakloorifenoli (PCP) 10 1 1
 Polyklooratut bifenyylit
 50 1336-36-3 0,1 0,1 0,1
 (PCB-yhdisteet)
 51 122-34-9 Simatsiini - 1 1
 52 127-18-4 Tetrakloorietyleeni (PER) 2 000 10 -
 FI 32 FI
 ---pagebreak--- Kynnysarvo, joka koskee päästöjä
 (sarake 1)
 ilmaan veteen maaperään
 Nro CAS-numero Epäpuhtaus (sarake 1a) (sarake 1b) (sarake 1c)
 kg/vuosi kg/vuosi kg/vuosi
 53 56-23-5 Tetrakloorimetaani (TCM) 100 1 -
 Triklooribentseenit
 54 12002-48-1 10 1 -
 (TCB-yhdisteet)
 55 71-55-6 1,1,1-trikloorietaani 100 - -
 56 79-34-5 1,1,2,2-tetrakloorietaani 50 - -
 57 79-01-6 Trikloorietyleeni 2 000 10 -
 58 67-66-3 Trikloorimetaani 500 10 -
 59 8001-35-2 Toksafeeni 1 1 1
 60 75-01-4 Vinyylikloridi 1 000 10 10
 61 120-12-7 Antraseeni 50 1 1
 200 200
 62 71-43-2 Bentseeni 1 000
 (BTEX:nä) (BTEX:nä)(2)
 (2)
 Bromatut difenyylieetterit
 63 - 1 1
 (PBDE)
 Nonyylifenolietoksylaatit
 64 (NP/NPE-yhdisteet) ja - 1 1
 vastaavat aineet
 200 200
 65 100-41-4 Etyylibentseeni -
 (BTEX:nä)(2) (BTEX:nä)(2)
 66 75-21-8 Etyleenioksidi 1 000 10 10
 67 34123-59-6 Isoproturoni - 1 1
 68 91-20-3 Naftaleeni 100 10 10
 Orgaaniset
 69 tinayhdisteet(kokonaistinana - 50 50
 )
 70 117-81-7 Di-2-etyyliheksyyliftalaatti 10 1 1
 FI 33 FI
 ---pagebreak--- Kynnysarvo, joka koskee päästöjä
 (sarake 1)
 ilmaan veteen maaperään
 Nro CAS-numero Epäpuhtaus (sarake 1a) (sarake 1b) (sarake 1c)
 kg/vuosi kg/vuosi kg/vuosi
 (DEHP)
 71 108-95-2 Fenolit (kokonaishiilenä) - 20 20
 Polysykliset aromaattiset
 72 50 5 5
 hiilivedyt (PAH-yhdisteet)(3)
 200 200
 73 108-88-3 Tolueeni -
 (BTEX:nä) (BTEX:nä)(2)
 (2)
 Tributyylitina ja
 74 - 1 1
 tributyylitinayhdisteet
 Trifenyylitina ja
 75 - 1 1
 trifenyylitinayhdisteet
 Orgaanisen hiilen
 76 kokonaismäärä (TOC) - 50 000 -
 (kokonaishiilenä tai COD/3)
 77 1582-09-8 Trifluraliini - 1 1
 200 200
 78 1330-20-7 Ksyleenit -
 (BTEX:nä)(2) (BTEX:nä)(2)
 79 Kloridit (kokonaiskloorina) - 2 milj. 2 milj.
 Kloori ja epäorgaaniset
 80 10 000 - -
 yhdisteet (HCl:nä)
 81 1332-21-4 Asbesti 1 1 1
 82 Syanidit (kokonais-CN:nä) - 50 50
 83 Fluoridit (kokonaisfluorina) - 2 000 2 000
 Fluori ja epäorgaaniset
 84 5 000 - -
 yhdisteet (HF:nä)
 85 74-90-8 Syaanivety (HCN) 200 - -
 86 Hiukkaset (PM10) 50 000 - -
 87 1806-26-4 Oktyylifenolit - 1 -
 FI 34 FI
 ---pagebreak--- Kynnysarvo, joka koskee päästöjä
 (sarake 1)
 ilmaan veteen maaperään
 Nro CAS-numero Epäpuhtaus (sarake 1a) (sarake 1b) (sarake 1c)
 kg/vuosi kg/vuosi kg/vuosi
 88 206-44-0 Fluoranteeni - 2 -
 89 465-73-6 Isodriini - 1 -
 90 36355-1-8 Heksabromibifenyyli 0,1 0,1 0,1
 Alaviitteet:
 (1)
 Vaakaviiva (-) osoittaa, että kyseinen parametri ja ympäristön osa-alue eivät aiheuta
 ilmoitusvaatimusta.
 (2)
 Yksittäiset epäpuhtaudet on ilmoitettava, jos BTEX-kynnys (bentseenin, tolueenin,
 etyylibentseenin ja ksyleenien summaparametri) ylittyy.
 (3)
 Ilmaan kohdistuvien päästöjen ilmoittamiseksi on mitattava seuraavat polysykliset
 aromaattiset hiilivedyt (PAH-yhdisteet): bentso(a)pyreeni (50-32-8), bentso(b)fluoranteeni
 (205-99-2), bentso(k)fluoranteeni (207-08-9), indeno(1,2,3-cd)pyreeni (193-39-5) (perustuu
 valtiosta toiseen tapahtuvasta ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumisesta tehtyyn
 yleissopimukseen liittyvään pysyviä orgaanisia yhdisteitä koskevaan pöytäkirjaan). Neljän
 edellä mainitun aineen lisäksi on mitattava myös bentso(g,h,i)peryleeni (191-24-2) ja
 fluoranteeni (206-44-0) veteen ja maaperään kohdistuvien päästöjen sekä laitoskokonaisuuden
 ulkopuolelle tapahtuvien siirtojen ilmoittamiseksi.
 FI 35 FI
 ---pagebreak--- LIITE III
 EPÄPUHTAUKSIEN PÄÄSTÖJÄ JA SIIRTOJA KOSKEVAN ILMOITUKSEN
 MUOTO
 Laitoskokonaisuuden tiedot
 Emoyhtiön nimi
 Laitoskokonaisuuden nimi (toiminnanharjoittaja)
 Laitoskokonaisuuden tunnusnumero
 Katuosoite
 Postitoimipaikka
 Postinumero
 Maa
 Sijainti
 Vesipiiri(1)
 NACE-koodi (4 numeroa)
 Pääasiallinen toimiala
 Tuotannon määrä (valinnainen)
 Laitosten lukumäärä (valinnainen)
 Toimintatunteja vuodessa (valinnainen)
 Työntekijöiden määrä (valinnainen)
 Tekstikenttä laitoskokonaisuuden tai emoyhtiön toimittamia
 lisätietoja tai Internet-osoitetta varten (valinnainen)
 Kaikki liitteen I mukaiset laitoskokonaisuuden toiminnot
 (liitteessä I esitetyn merkintäjärjestelmän mukaisesti sekä
 IPPC-koodi, jos sellainen on saatavilla)
 Toiminto 1 (liitteen I mukainen päätoiminto)
 Toiminto 2
 Toiminto N
 Laitoskokonaisuuden päästöt ilmaan kunkin kynnysarvon Päästöt ilmaan
 ylittävän epäpuhtauden osalta (liitteen II mukaisesti)
 Epäpuhtaus 1 M: mitattu; käytetty analyysimenetelmä kg/vuosi
 Epäpuhtaus 2 C: laskettu; käytetty laskentamenetelmä
 Epäpuhtaus N E: arvioitu
 Laitoskokonaisuuden päästöt veteen kunkin kynnysarvon Päästöt veteen
 ylittävän epäpuhtauden osalta (liitteen II mukaisesti)
 Epäpuhtaus 1 M: mitattu; käytetty analyysimenetelmä kg/vuosi
 Epäpuhtaus 2 C: laskettu; käytetty laskentamenetelmä
 Epäpuhtaus N E: arvioitu
 Laitoskokonaisuuden päästöt maaperään kunkin Päästöt maaperään
 kynnysarvon ylittävän epäpuhtauden osalta (liitteen II
 mukaisesti)
 Epäpuhtaus 1 M: mitattu; käytetty analyysimenetelmä kg/vuosi
 Epäpuhtaus 2 C: laskettu; käytetty laskentamenetelmä
 Epäpuhtaus N E: arvioitu
 Kunkin sellaisen epäpuhtauden siirrot laitoskokonaisuuden
 ulkopuolelle jätevedenkäsittelyyn tarkoitetussa jätevedessä,
 jonka osalta kynnysarvo ylittyy (liitteen II mukaisesti)
 FI 36 FI
 ---pagebreak--- Epäpuhtaus 1 M: mitattu; käytetty analyysimenetelmä kg/vuosi
 Epäpuhtaus 2 C: laskettu; käytetty laskentamenetelmä
 Epäpuhtaus N E: arvioitu
 Sellaiset laitoskokonaisuuden tekemät vaarallisen jätteen siirrot laitosalueen
 ulkopuolelle, joiden osalta kynnysarvo ylittyy (5 artiklan mukaisesti)
 Maan sisällä:
 Hyödynnettäväksi (R)
 Käsiteltäväksi (D) tonnia/vuosi
 tonnia/vuosi
 Muihin maihin:
 Hyödynnettäväksi (R)
 Hyödyntäjän nimi tonnia/vuosi
 Hyödyntäjän osoite
 Siirron vastaanottavan varsinaisen
 hyödyntämispaikan osoite
 Muihin maihin:
 Käsiteltäväksi (D)
 Käsittelijän nimi tonnia/vuosi
 Käsittelijän osoite
 Siirron vastaanottavan varsinaisen
 käsittelypaikan osoite
 Sellaiset laitoskokonaisuuden tekemät muun kuin vaarallisen jätteen siirrot
 laitosalueen ulkopuolelle, joiden osalta kynnysarvo ylittyy (5 artiklan mukaisesti)
 Hyödynnettäväksi (R) tonnia/vuosi
 Käsiteltäväksi (D) tonnia/vuosi
 Yleisön esittämiin pyyntöihin vastaava
 toimivaltainen viranomainen:
 Nimi
 Katuosoite
 Postitoimipaikka
 Puhelin
 Faksi
 Sähköpostiosoite
 (1)
 Yhteisön vesipolitiikan puitteista 23 päivänä lokakuuta 2000 annetun direktiivin
 2000/60/EY27 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
 27
 EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1.
 FI 37 FI