text:
 |
 52011PC0844
 Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS demokratian ja ihmisoikeuksien maailmanlaajuista edistämistä koskevasta rahoitusvälineestä /* KOM/2011/0844 lopullinen - 2011/0412 (COD) */
 PERUSTELUT
 1. EHDOTUKSEN TAUSTA
 Euroopan unionin perustana olevat arvot ovat
 ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, demokratia, tasa-arvo, oikeusvaltio ja
 ihmisoikeuksien kunnioittaminen (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2
 artikla). Perussopimuksen mukaisesti unionin toiminta kansainvälisellä tasolla
 ”perustuu sen perustamisen, kehittämisen ja laajentumisen johtoajatuksena
 oleviin periaatteisiin, joita unioni pyrkii edistämään muualla maailmassa:
 demokratia, oikeusvaltio, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien
 yleismaailmallisuus ja jakamattomuus, ihmisarvon kunnioittaminen, tasa-arvo ja
 yhteisvastuu sekä Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan periaatteiden ja
 kansainvälisen oikeuden noudattaminen” (21 artikla).
 Sen vuoksi demokratian ja ihmisoikeuksien edistäminen
 on EU:n ulkoisessa toiminnassa olennaisen tärkeää. Ihmisoikeuksien ja
 demokratian edistämiseksi maailmassa EU soveltaa useita toimenpiteitä, joihin
 kuuluvat mm. poliittinen vuoropuhelu ja diplomatiaan liittyvät aloitteet sekä
 rahoituksellinen ja tekninen yhteistyö ja avunanto.
 Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevasta
 eurooppalaisesta rahoitusvälineestä, jäljempänä ’EIDHR’, annettu asetus[1] on
 kyseisen poliittisen strategian kulmakivi ja ainutlaatuinen ja näkyvä ilmaus
 EU:n vahvasta sitoutumisesta demokratiaan ja ihmisoikeuksiin. Välineestä on
 saatu aitoja tuloksia ja se on johtanut lukuisiin menestystarinoihin. Sillä on
 tuettu kansalaisyhteiskuntaa ja ihmisoikeusinstituutioita maailmanlaajuisesti
 ja siitä on annettu tukea vaalitarkkailuun. Koska EIDHR on hallituksista
 riippumaton ja joustava, se antaa tärkeää lisäarvoa EU:n poliittisten
 välineiden valikoimaan.
 Uudessa asetuksessa on säilytettävä
 demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen rahoitusvälineen
 yleistavoitteet ja sen soveltamisala eli ihmisoikeuksien ja perusvapauksien,
 demokratian ja oikeusvaltion kehittäminen ja vahvistaminen ympäri maailmaa.
 Asetus perustuu demokratian ja ihmisoikeuksien
 väliselle vahvalle yhteydelle. Viime vuosina
 demokratiaa tukeva EU:n ohjelma on jatkuvasti kehittynyt kohti kattavaa
 lähestymistapaa. Erityisesti neuvoston marraskuussa 2009 tekemät päätelmät[2]
 demokratian tukemisesta merkitsevät ensimmäistä strategista ja konkreettista
 askelta kohti laajempaa ja johdonmukaisempaa demokratian tukemista koskevaa politiikkaa
 EU:n ulkosuhteissa. Joulukuussa 2010 komissio antoi ensimmäisen päätelmiä
 koskevan seurantakertomuksen, ja neuvosto hyväksyi uusia päätelmiä[3], muun
 muassa määritti kymmenen pilottimaata, joissa toimintaohjelma pannaan
 täytäntöön ja toimet toteutetaan välittömästi.
 Sen vuoksi
 pidetään olennaisen tärkeänä, että tulevan EIDHR:n soveltamisala kattaa
 nykyiset moninaiset toimet, kuten kampanjointi, keskeiset tukitehtävät ja
 kenttäoperaatiot, mukaan luettuna vaalitarkkailu, kaikkien demokratiaan liittyvien
 perusoikeuksien sekä kaikkien muiden ihmisoikeuksien ja perusvapauksien
 tukeminen. Näin taataan politiikan
 järkiperäisyys, lähestymistavan kattavuus, toimien johdonmukaisuus ja
 mittakaavaedut.
 EIDHR:n soveltamisala on kattanut vuodesta
 2007 lähtien viisi tavoitetta:
 ·
 Edistetään ihmisoikeuksien ja perusvapauksien
 kunnioittamista maissa, joissa ne ovat erityisesti uhattuina;
 ·
 Vahvistetaan kansalaisyhteiskunnan asemaa
 ihmisoikeuksien ja demokraattisten uudistusten edistämisessä, eri ryhmien
 etujen rauhanomaisessa yhteensovittamisessa sekä poliittisten osallistumis- ja
 edustusmahdollisuuksien lujittamisessa;
 ·
 Tuetaan ihmisoikeuksia ja demokratiakysymyksiä
 koskevia toimia EU:n suuntaviivojen kattamilla aloilla. Toimet koskevat muun
 muassa ihmisoikeusvuoropuheluita, ihmisoikeuksien puolustajia,
 kuolemanrangaistusta, kidutusta, lapsia aseellisissa konflikteissa, lapsen
 oikeuksia, naisiin ja tyttöihin kohdistuvaa väkivaltaa ja heihin kohdistuvan
 kaikenlaisen syrjinnän torjumista, kansainvälistä humanitaarista oikeutta ja
 mahdollisia tulevia suuntaviivoja;
 ·
 Tuetaan ja vahvistetaan ihmisoikeuksien,
 oikeudenmukaisuuden ja oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen ja demokratian
 edistämiseen tähtäävää kansainvälistä ja alueellista toimintakehystä;
 ·
 Lisätään kansalaisten luottamusta demokraattisiin
 vaalimenettelyihin ja parannetaan vaalimenettelyjen luotettavuutta ja
 avoimuutta etenkin vaalitarkkailun avulla.
 EIDHR:n mukainen
 toimintastrategia[4]
 perustuu pääasiassa toimintaan kansalaisjärjestöjen kanssa ja niiden kautta.
 Kyseisten kansalaisjärjestöjen tavoitteena on puolustaa kaikkien
 demokraattisten prosessien perustana olevia perusvapauksia ja auttaa
 kansalaisyhteiskuntaa lisäämään vaikutusvaltaansa poliittisissa uudistuksissa
 ja ihmisoikeuksien puolustamisessa. Tämä
 toimintastrategian erityisominaisuus säilytetään täysin uudessa asetuksessa. Siten se täydentää uuden sukupolven
 maantieteellisiä ohjelmia, joissa demokratia ja ihmisoikeudet
 valtavirtaistetaan lisääntyvässä määrin, vaikka siinä keskitytään
 pääasiallisesti instituutioiden kehittämiseen.
 Lisäksi EIDHR:stä
 annettavassa uudessa asetuksessa EU:lle annetaan tehokkaampia keinoja käsitellä
 tilannetta maissa, joissa tilanne on vakava, tai hätätilanteita, joissa
 ihmisoikeudet ja perusvapaudet ovat eniten vaarassa. Viimeaikainen
 kehitys EU:n naapurimaissa, erityisesti arabikevät, on osoittanut, että
 kyseisissä maissa on olemassa voimakas tahto lisätä vapauksia, oikeuksia ja
 demokratiaa, ja EU:n on tuettava tätä kehitystä. Euroopan unioni voi
 tällaisissa tapauksissa suoraan rahoittaa tilapäisiä toimia suorien avustusten
 tai pienimuotoisten avustusten kautta. Näin
 menetellään tapauksissa, joissa menettelysäännöt voisivat vaikuttaa
 kielteisesti toimien tehokkuuteen tai altistaa edunsaajat vakavalle uhkailulle,
 kostotoimille tai muille riskeille. Tilapäiset
 toimet voisivat periaatteessa sisältyä strategia-asiakirjoihin ja
 vuosiohjelmiin. Kuitenkin poikkeuksellisissa
 tapauksissa tilapäiset toimet voitaisiin hyväksyä ohjelmakauden ulkopuolisilla
 erityistoimenpiteillä.
 Laajemmasta perspektiivistä
 katsottuna EIDHR:ää koskevaa asetusehdotusta olisi tarkasteltava kaikki vuosia
 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen ehdotetut rahoitusvälineet
 huomioon ottaen tiedonannon ”Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva talousarvio”
 mukaisesti. Yhdessä otsakkeen 4 (Globaali
 Eurooppa) mukaisten välineiden ja Euroopan kehitysrahaston kanssa uudella
 EIDHR-välineellä varmistetaan EU:n ulkoisen toiminnan johdonmukaisuuden ja
 tehokkuuden lisääntyminen.
 Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH)
 organisaatiosta ja toiminnasta annetun neuvoston päätöksen[5]
 mukaisesti korkea edustaja/varapuheenjohtaja varmistaa unionin ulkoisen
 toiminnan yleisen poliittisen yhteensovittamisen myös EIDHR:n kautta.
 Erityisesti EUH edistää edellä mainitun neuvoston päätöksen 9 artiklan 3 kohdan
 mukaisesti EIDHR:n ohjelmasuunnittelua ja hallinnointisykliä.
 2. INTRESSITAHOJEN KUULEMISEN JA
 VAIKUTUSTEN ARVIOINNIN TULOKSET
 Euroopan komissio
 järjesti 26. marraskuuta 2010 – 31. tammikuuta 2011 julkisen kuulemisen EU:n
 ulkoisen toiminnan rahoituksesta tulevaisuudessa. Kyseinen prosessi perustui
 verkkokyselyyn ja komission ja EUH:n asianomaisten yksikköjen laatimaan
 tausta-asiakirjaan ”What funding for EU external action after 2013?” (EU:n
 ulkoisen toiminnan rahoitus vuoden 2013 jälkeen). Julkiseen kuulemiseen
 saadut 220 vastausta heijastivat laajasti ja monipuolisesti niitä eri
 rakenteita, näkökantoja ja perinteitä, jotka ovat ominaisia ulkoiselle
 toiminnalle.
 Suurin osa vastaajista (noin 70 %) vahvisti,
 että EU:n rahoitus antoi huomattavan lisäarvon EU:n ulkoisen toiminnan
 rahoitusvälineiden kautta tuetuilla politiikan pääaloilla [6] . Monet
 vastaajat esittivät EU:n lisäarvon tärkeimmäksi toiminnan vauhdittajaksi
 tulevaisuudessa. He katsoivat, että EU:n olisi hyödynnettävä globaalista
 läsnäolosta johtuvaa suhteellista etuaan, laaja-alaista asiantuntemustaan,
 ylikansallista luonnettaan, rooliaan koordinaation helpottajana sekä
 mittakaavaetuja.
 Melkein kaikki
 vastaajat (92 %) tukevat eriytetympää lähestymistapaa, joka on räätälöity
 edunsaajamaan tilanne huomioon ottaen, joka perustuu päteviin kriteereihin ja
 tehokkaaseen tietojenkeruuseen ja jota käytetään keinona lisätä EU:n
 rahoitusvälineiden vaikutusta. Yli kaksi kolmannesta vastaajista uskoo, että
 EU:n edut otetaan riittävästi huomioon sen ulkoisessa toiminnassa. He katsovat
 myös, että unionin ulkoisen toiminnan olisi perustuttava suuremmassa määrin
 EU:n arvoihin ja periaatteisiin sekä kumppanimaiden kehitystavoitteisiin.
 Vähemmistö on sitä vastoin sitä mieltä, että EU:n ulkoisissa toimissa olisi keskityttävä
 enemmän EU:n omiin etuihin maailmantaloudessa ja erityisesti suhteessa
 kehittyviin markkinatalousmaihin.
 Välineiden
 yksinkertaistamisen sekä maantieteellisten ja temaattisten välineiden
 keskinäisen tasapainon osalta mielipiteet eroavat, kun on kyse EU:n
 temaattisten ohjelmien tarkistamisesta ja niiden määrän mahdollisesta
 vähentämisestä. Monet pelkäävät, että se merkitsisi temaattisiin toimiin
 käytettävissä olevan kokonaissumman vähenemistä, ja kehottavat
 yksinkertaistamaan temaattisten ohjelmien rahoituksen myöntämistä ja
 täytäntöönpanoa koskevia sääntöjä. Useita temaattisia kysymyksiä pidetään
 tärkeinä, kuten demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen
 rahoitusvälineen vahvistamista, ilmastorahoitusta tai kehitysyhteistyön
 rahoitusvälineen nykyisiä temaattisia ohjelmia. Huomattava enemmistö
 vastaajista tukee EU:n rahoitusvälineiden maantieteellisten rajojen
 joustavuuden lisäämistä keinona vastata alueiden välisiin haasteisiin.
 Enemmistö
 vastaajista on sitä mieltä, että jäsenvaltioiden kanssa toteutettavilla
 yhteisohjelmilla ja yhteisrahoituksella voidaan lisätä EU:n ulkoisen toiminnan
 vaikutusta ja johdonmukaisuutta, yksinkertaistaa avun toimittamista ja vähentää
 kokonaiskuluja.
 Kun on kyse samanlaisten
 rahoituksen ehtojen asettamisesta, vastaajat kannattavat laajasti ehtoja,
 jotka perustuvat siihen, miten edunsaajamaa kunnioittaa ihmisoikeuksia,
 vähemmistöjä, hyvää hallintotapaa ja kulttuurista monimuotoisuutta (78 %), tai
 edunsaajamaan politiikkojen laatuun ja sen kykyyn ja haluun panna täytäntöön
 järkeviä politiikkoja (63 %). Suurin osa vastaajista suhtautuu kriittisesti
 siihen, että ulkoinen yhteistyö perustuisi EU:n omiin etuihin.
 Ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n ulkoisen toiminnan osalta kaikki vastaajat korostivat
 tarvetta edistää ja tukea kyseisiä tavoitteita maailmanlaajuisesti sekä
 valtavirtaistamalla ne kaikkiin EU:n politiikkoihin ja toimiin että
 sisällyttämällä ne osaksi erillistä mutta täydentävää rahoitusvälinettä.
 Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline on erittäin
 arvostettu, ja kaikki sidosryhmät pyysivät EU:ta vahvistamaan potentiaaliaan,
 suojelemaan lisäarvoaan ja lisäämään avun toimittamisen nopeutta erityisesti
 kaikkein vaikeimmissa tapauksissa ja hätätapauksissa.
 Vaikutusten arviointi
 Komissio toteutti vaikutusten arvioinnin,
 jossa otettiin huomioon seuraavat kolme tärkeintä toimintapoliittista
 vaihtoehtoa (myös joitain alavaihtoehtoja):
 1) Ei erillistä asetusta EIDHR:stä ja
 ihmisoikeudet ja demokratia sisällytetään osaksi muita rahoitusvälineitä.
 2) Ei muutosta nykyiseen asetukseen,
 ainoastaan lisäys talousarviomäärärahoihin, joilla rahoitetaan lisätoimia
 nykyisen rahoituskehyksen mukaisesti.
 3) Laaditaan parannettu valtuusasetus ja
 samalla säilytetään olemassa olevan asetuksen tärkeimmät piirteet.
 Ensimmäinen vaihtoehto hylättiin, koska oli
 selvää, että itsenäisen demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan rahoitusvälineen
 lakkauttaminen lähettäisi negatiivisen poliittisen signaalin ja johtaisi
 siihen, että tiettyjä arvokkaita toimintaperiaatteita, kuten sitä, että
 isäntämaan suostumus ei ole tarpeen tai että toimet kohdistetaan
 kansalaisyhteiskunnan toimijoihin, ei enää sovellettaisi. Tämä puolestaan
 vähentäisi avun toimittamisen tehokkuutta ja merkitsisi EU:n näkyvyyden huomattavaa
 pienenemistä ja maineen menettämistä.
 Toinen vaihtoehto hylättiin myös, koska sen
 avulla ei voitaisi kohdata uusia haasteita riittävän hyvin, korjata tehtyjä
 virheitä eikä vastata uusiin vaatimuksiin.
 Kolmas vaihtoehto hyväksyttiin, koska sen
 avulla voitaisiin säilyttää rahoitusvälineiden poliittiset ja operatiiviset
 hyödyt ja asetus voitaisiin mukauttaa paremmin. Tämän vaihtoehdon mukaisesti
 uuden luonnoksen olisi oltava parannettu valtuusasetus.
 Tarkistettu rahoitusväline muodostaisi prosessisuuntautuneen välineen,
 jossa keskityttäisiin neljään eri osa-alueeseen:
 ·
 temaattiset kampanjat, kampanjoinnin ja
 kenttäoperaatioiden yhdistäminen (esimerkiksi tuki demokratialle) ja
 puuttuminen vakaviin oikeuksien loukkauksiin (kuten kidutukseen,
 kuolemanrangaistukseen, syrjintään, jne.) sekä tuen antaminen tärkeimmille
 toimijoille ja kansalaisuuskasvatukselle;
 ·
 kohdennettu tuki toimivan kansalaisyhteiskunnan
 kehittämiseen, mikä antaa tälle valmiudet pyrkiä kohti demokratiaa ja
 ihmisoikeuksia ja niiden puolustamista, ja tuki sen erityiselle roolille
 positiivisen muutoksen aikaansaamisessa;
 ·
 EU:n vahvistetut valmiudet reagoida nopeasti
 ihmisoikeuksiin liittyvissä hätätapauksissa ja kattavan EU:n ihmisoikeuksien
 puolustajia koskevan mekanismin perustaminen;
 ·
 demokraattista prosessia koskeva tehostettu ja
 paremmin integroitu lähestymistapa, joka perustuu vaalitarkkailuun ja muihin
 demokratiaa ja vaaliprosesseja tukeviin toimiin.
 3. EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN SISÄLTÖ
 Ehdotettu rahoitusväline perustuu Euroopan
 unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 209 artiklaan, jossa määrätään
 kehitysyhteistyön oikeusperustasta unionin ulkoisen toiminnan periaatteiden ja
 tavoitteiden puitteissa. Lisäksi Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 ja 21
 artiklassa korostetaan, että Euroopan unionille on tärkeää tukea demokratiaa ja
 ihmisoikeuksia osana sen ulkoista toimintaa.
 Koska jäsenvaltiot eivät voi riittävällä
 tavalla saavuttaa tämän asetusehdotuksen tavoitteita, vaan ne voidaan toiminnan
 laajuuden tai vaikutusten takia saavuttaa paremmin unionin tasolla, unioni voi
 toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa
 vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. EU on ainutlaatuisessa
 asemassa, sillä se voi toimittaa osan ulkoisesta avusta jäsenvaltioiden
 puolesta ja niiden kanssa. Näin sen uskottavuus kasvaa niissä maissa, joissa se
 toimii. Useilla jäsenvaltioilla ei ole valmiuksia ja/tai halua kehittää
 globaaleja ulkoisen toiminnan välineitä. Sen vuoksi EU:n tason toimet ovat
 ainoa mahdollisuus edistää EU:n arvoja koko maailmassa ja varmistaa EU:n
 maailmanlaajuinen näkyvyys.
 Asetusehdotuksella vahvistetaan
 koordinointikapasiteettia ja helpotetaan yhteisohjelmointia jäsenvaltioiden
 kanssa. Näin varmistetaan tehokas työnjako ja tuloksellinen avun toimitus. Unionin
 apu keskitetään sinne, missä sillä on eniten vaikutusta eli demokratian, hyvän
 hallintotavan, ihmisoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen edistämiseen
 maailmanlaajuisesti, ennakoitavaan pitkän aikavälin sitoumukseen antaa
 kehitysapua ja unionin rooliin toimien koordinoimiseksi jäsenvaltioiden kanssa.
 Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun
 suhteellisuusperiaatteen mukaisesti asetusehdotuksessa ei ylitetä sitä, mikä on
 näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen.
 4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET
 Ehdotettu rahoitusväline on osa toimenpiteitä,
 jotka pannaan täytäntöön Euroopan unionin monivuotisen rahoituskehyksen
 otsakkeen 4 ”Globaali Eurooppa” mukaisesti. Rahoituspuitteet tämän asetuksen
 täytäntöönpanoa varten ajanjaksolla 2014–2020 ovat 1 578 000 000
 euroa. Vuotuiset määrärahat ovat keskimäärin noin 225 000 000 euroa.
 2011/0412 (COD)
 Ehdotus
 EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS
 demokratian ja ihmisoikeuksien
 maailmanlaajuista edistämistä koskevasta rahoitusvälineestä
 EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN
 UNIONIN NEUVOSTO, jotka
 ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta
 tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 209 ja 212 artiklan,
 ottavat huomioon Euroopan komission
 ehdotuksen,
 sen jälkeen kun esitys
 lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu
 kansallisille parlamenteille,
 ottavat huomioon Euroopan talous- ja
 sosiaalikomitean lausunnon[7],
 ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon[8],
 noudattavat tavallista
 lainsäätämisjärjestystä,
 sekä katsovat seuraavaa:
 (1)
 Tämä asetus muodostaa yhden niistä välineistä,
 joilla annetaan suoraa tukea Euroopan unionin ulkopolitiikalle. Sillä korvataan
 demokratian ja ihmisoikeuksien maailmanlaajuista edistämistä koskevasta
 rahoitusvälineestä 20 päivänä joulukuuta 2006 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston
 asetus (EY) N:o 1889/2006[9].
 (2)
 Tällä asetuksella perustetaan demokratian ja
 ihmisoikeuksien maailmanlaajuista edistämistä koskeva eurooppalainen
 rahoitusväline, jota voidaan käyttää ilman kolmannen maan hallituksen tai
 muiden julkisten viranomaisten suostumusta.
 (3)
 Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan
 mukaan unionin perustana olevat arvot ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus,
 demokratia, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen,
 vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina. Nämä ovat jäsenvaltioille
 yhteisiä arvoja yhteiskunnassa, jolle on ominaista moniarvoisuus,
 syrjimättömyys, suvaitsevaisuus, oikeudenmukaisuus, yhteisvastuu sekä naisten
 ja miesten tasa-arvo.
 (4)
 Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21 artiklan
 mukaan unionin ulkoinen toiminta perustuu sen perustamisen johtoajatuksena
 oleviin periaatteisiin: demokratia, oikeusvaltio, ihmisoikeuksien ja
 perusvapauksien yleismaailmallisuus ja jakamattomuus, ihmisarvon
 kunnioittaminen, tasa-arvo ja yhteisvastuu sekä Yhdistyneiden Kansakuntien
 peruskirjan periaatteiden ja kansainvälisen oikeuden noudattaminen.
 (5)
 Kyseinen rahoitusväline edistää unionin ulkoisen
 toiminnan tavoitteiden, mukaan luettuna Euroopan kehityspolitiikan
 tavoitteiden, saavuttamista.
 (6)
 Unionin panos demokratian ja
 oikeusvaltioperiaatteen sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien
 kunnioittamiseen perustuu kansainvälisessä ihmisoikeuslaissa vahvistettuihin
 yleisperiaatteisiin ja muihin Yhdistyneiden kansakuntien puitteissa tehtyihin
 ihmisoikeusvälineisiin sekä asiaankuuluviin alueellisiin
 ihmisoikeusvälineisiin.
 (7)
 Sukupuolten tasa-arvo ja naisten oikeudet ovat
 perusoikeuksia ja sosiaaliseen oikeudenmukaisuuteen liittyviä kysymyksiä, ja
 niiden edistäminen on tämän asetuksen tärkeä osatekijä.
 (8)
 Demokratia ja ihmisoikeudet liittyvät
 väistämättömästi toisiinsa, kuten neuvoston 18 päivänä marraskuuta 2009
 antamissa päätelmissä demokratian tukemisesta EU:n ulkosuhteissa muistutettiin.
 Perusoikeuksiin kuuluvat sananvapaus ja yhdistymisvapaus ovat poliittisen
 moniarvoisuuden ja demokratiakehityksen edellytyksiä, kun taas demokraattinen
 valvonta ja vallanjako ovat olennaisia riippumattoman oikeuslaitoksen ja
 oikeusvaltioperiaatteen kannalta. Näitä puolestaan tarvitaan ihmisoikeuksien
 suojaamiseksi tehokkaasti.
 (9)
 Vaikka ihmisoikeuksien kunnioittamiseen perustuvan
 kulttuurin ja kansalaisten kannalta toimivan demokratian rakentaminen ja
 säilyttäminen on erityisen tärkeää ja vaikeaa demokratiakehityksen
 alkuvaiheissa olevissa maissa, kyseessä on itse asiassa jatkuva haaste, johon
 ennen kaikkea asianomaisen maan asukkaiden on vastattava mutta jonka yhteydessä
 ei pidä väheksyä kansainvälisen yhteisön osallistumisen merkitystä. Se
 edellyttää myös, että perustetaan useita instituutioita, erityisesti
 demokraattiset kansalliset parlamentit, joiden on varmistettava osallistuminen,
 edustus, reagointivalmius ja vastuullisuus.
 (10)
 Kyseisten kysymysten ratkaisemiseksi tehokkaalla,
 avoimella, oikea-aikaisella ja joustavalla tavalla asetuksen (EY) N:o 1889/2006
 voimassaoloajan päättymisen jälkeen tarvitaan jatkuvasti erityisiä
 taloudellisia resursseja ja erityinen rahoitusväline, joiden avulla voidaan
 jatkaa riippumatonta toimintaa.
 (11)
 Tämän asetuksen nojalla myönnettävällä unionin
 avulla on tarkoitus täydentää muita demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevien unionin
 politiikkojen täytäntöönpanossa käytettäviä välineitä, joita ovat mm.
 poliittinen vuoropuhelu ja diplomatiaan liittyvät toimenpiteet sekä erilaiset
 rahoitukseen liittyvän ja teknisen yhteistyön välineet, kuten maantieteelliset
 ja temaattiset ohjelmat. Tämän asetuksen mukainen apu täydentää myös
 vakautusvälineen käyttöä kriisipainotteisimmissa toimissa.
 (12)
 Tämän asetuksen mukaisesti unioni antaa apua
 maailmanlaajuisten, alueellisten, kansallisten ja paikallisten ihmisoikeuksia
 ja demokratisointia koskevien kysymysten ratkaisemiseksi yhdessä
 kansalaisyhteiskunnan toimijoiden kanssa. Apua voidaan antaa valtiosta
 riippumattomien ja ihmisoikeuksien ja demokratian tukemisen alalla aktiivisten
 yksilöiden tai ryhmien kaikenlaisiin sosiaalisiin toimiin.
 (13)
 Vaikka demokratiaan ja ihmisoikeuksiin liittyvät
 tavoitteet on otettava yhä laajemmin huomioon kaikissa ulkoista apua koskevissa
 rahoitusvälineissä, tämän asetuksen nojalla annettavalla unionin avulla on
 erityinen täydentävä asema ja erillinen merkitys maailmanlaajuisen luonteensa
 vuoksi ja siksi, että se ei ole riippuvaista kolmansien maiden hallitusten ja
 muiden julkisten viranomaisten suostumuksesta. Tämä mahdollistaa
 arkaluonteisiin ihmisoikeus- ja demokratiakysymyksiin liittyvän yhteistyön
 kansalaisyhteiskunnan kanssa ja tarjoaa joustovaraa, jonka turvin kyetään
 vastaamaan muuttuviin olosuhteisiin. Lisäksi uusi väline antaa unionille
 valmiudet laatia ja tukea sellaisia erityistavoitteita ja -toimenpiteitä
 kansainvälisellä tasolla, jotka eivät liity mihinkään tiettyyn
 maantieteelliseen alueeseen tai kriisiin ja jotka edellyttävät mahdollisesti
 valtioiden rajat ylittävää toimintaa tai kattavat operaatioita sekä unionissa
 että joissakin kolmansissa maissa. Lisäksi se tarjoaa puitteet Euroopan unionin
 riippumattomien vaalitarkkailuvaltuuskuntien tukemisen kaltaiselle toiminnalle,
 joka edellyttää johdonmukaista toimintapolitiikkaa, yhtenäistä
 hallinnointijärjestelmää ja yhteisiä toimintaperiaatteita.
 (14)
 Unioni kiinnittää erityistä huomiota maihin ja
 hätätilanteisiin, joissa ihmisoikeudet ja perusvapaudet ovat eniten vaarassa ja
 joissa kyseisten oikeuksien ja vapauksien rikkominen on erityisen vakavaa ja
 systemaattista. Kyseisissä tilanteissa ensisijaisina poliittisina tavoitteina
 on edistää asianmukaisten kansainvälisten oikeussääntöjen noudattamista ja
 antaa paikalliselle kansalaisyhteiskunnalle konkreettista tukea ja
 toimintakeinoja sekä edistää sen toimintaa erittäin vaikeissa olosuhteissa.
 Konfliktitilanteissa unioni kehottaa asiaa koskevien unionin suuntaviivojen
 mukaisesti kaikkia konfliktin osapuolia noudattamaan kansainvälisen
 humanitaarisen oikeuden mukaisia velvollisuuksiaan.
 (15)
 Unionin olisi pystyttävä kiireellisissä tapauksissa
 suojelemaan ihmisoikeuksien puolustajia tilapäisillä avustuksilla joustavasti
 ja ajoissa vaikeimmissa maissa ja tilanteissa. Näin
 menetellään erityisesti tapauksissa, joissa menettelysääntöjen valinta voisi
 vaikuttaa suoraan toimenpiteiden tehokkuuteen tai altistaa edunsaajat vakavalle
 uhkailulle, kostotoimille tai muille riskeille.
 (16)
 Euroopan unionin vaalitarkkailuvaltuuskunnat voivat
 edistää merkittävästi ja tuloksellisesti kolmansien maiden
 demokratisointiprosesseja. Demokratian edistäminen ei kuitenkaan rajoitu
 yksinomaan vaaleihin. Siksi vaalitarkkailuvaltuuskuntien kustannukset eivät
 saisi viedä suhteettoman suurta osaa tämän asetuksen nojalla käytettävissä
 olevasta kokonaisrahoituksesta.
 (17)
 Tämän asetuksen mukaisesti tuettujen toimien
 suunnitteluun ja rahoitukseen liittyvää täytäntöönpanovaltaa olisi käytettävä
 yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat
 komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun
 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti. Ottaen
 huomioon kyseisten täytäntöönpanosäädösten luonteen ja erityisesti niiden
 poliittiset linjaukset tai niiden taloudelliset vaikutukset säädöksiä
 hyväksyttäessä olisi käytettävä tarkastelumenettelyä, lukuun ottamatta
 kustannuksiltaan vähäisiä teknisiä täytäntöönpanotoimenpiteitä.
 (18)
 Unionin ulkoisen toiminnan välineiden
 täytäntöönpanoa koskevista yhteisistä säännöistä ja menettelyistä säädetään ...
 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o .../...[10],
 jäljempänä ’yhteinen täytäntöönpanoasetus’.
 (19)
 Euroopan ulkosuhdehallinnon organisaatiosta ja
 toiminnasta säädetään neuvoston päätöksessä 2010/427/EU,
 OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
 1 artikla
 Kohde ja tavoitteet
 Tällä asetuksella perustetaan demokratiaa ja
 ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline, josta unioni antaa apua
 demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien
 kunnioittamisen kehittämiseksi ja vahvistamiseksi.
 Kyseisen avun tarkoituksena on erityisesti:
 (a)
 edistää ihmisoikeuksien ja perusvapauksien
 kunnioittamista ja noudattamista ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen
 ja muiden ihmisoikeuksia koskevien kansainvälisten ja alueellisten välineiden
 mukaisesti, ja vahvistaa niiden suojelua, edistämistä ja valvontaa pääasiassa
 tukemalla asianmukaisia kansalaisjärjestöjä, ihmisoikeuksien puolustajia ja sortotoimien
 ja väärinkäytösten uhreja;
 (b)
 tukea ja vakiinnuttaa demokraattisia uudistuksia
 kolmansissa maissa tehostamalla osallistuvaa ja edustuksellista demokratiaa,
 vahvistaa koko demokraattista prosessia ja parantaa vaalimenettelyiden
 luotettavuutta erityisesti vaalitarkkailutoiminnalla.
 2 artikla
 Soveltamisala
 1. Unionin apu koskee seuraavia
 aloja:
 (a)
 osallistuvan ja edustuksellisen demokratian, myös
 parlamentaarisen demokratian, ja demokratiakehityksen tukeminen ja tehostaminen
 pääasiassa kansalaisyhteiskunnan järjestöjen avulla muun muassa seuraavasti:
 i) edistetään yhdistymis- ja kokoontumisvapautta,
 henkilöiden vapaata liikkuvuutta, mielipiteen vapautta ja sananvapautta, myös
 taiteellisen ja kulttuurisen ilmaisun vapautta, vapaata lehdistöä ja riippumattomia
 moniarvoisia tiedotusvälineitä, sekä perinteisiä että tieto- ja
 viestintätekniikkaan perustuvia tiedotusvälineitä, internetin vapautta sekä
 toimia, joilla torjutaan näiden vapauksien harjoittamisen hallinnollisia
 esteitä, sensuurin torjunta mukaan luettuna;
 ii) vahvistetaan oikeusvaltiota, edistetään
 oikeuslaitoksen riippumattomuutta, tuetaan ja arvioidaan oikeudellisia ja
 institutionaalisia uudistuksia ja edistetään oikeussuojan saatavuutta;
 iii) edistetään ja vahvistetaan Kansainvälistä
 rikostuomioistuinta, väliaikaisia kansainvälisiä rikostuomioistuimia ja
 siirtymäkauden oikeus-, totuus- ja sovittelujärjestelmiä;
 iv) tuetaan uudistuksia, joiden tavoitteena on
 tehokas ja avoin demokraattinen vastuu ja valvonta, mukaan luettuna
 turvallisuus- ja oikeusalojen vastuu ja valvonta, ja edistetään toimenpiteitä
 korruption torjumiseksi;
 v) edistetään poliittista moniarvoisuutta ja
 demokraattista poliittista edustusta ja kannustetaan kansalaisia, erityisesti
 syrjäytyneitä ryhmiä, osallistumaan paikallisiin, alueellisiin ja kansallisiin
 demokraattisiin uudistusprosesseihin;
 vi) edistetään miesten ja naisten tasapuolista
 osallistumista yhteiskunnalliseen ja poliittiseen elämään sekä talouselämään ja
 tuetaan naisten yhtäläisiä mahdollisuuksia, osallistumista ja poliittista
 edustusta;
 vii) tuetaan toimia, joiden tavoitteena on
 helpottaa eri ryhmien etujen rauhanomaista yhteensovittamista, mukaan luettuna
 tuki luottamusta rakentaville toimille ihmisoikeus- ja demokratisointiasioissa;
 (b)
 ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa
 ja muissa siviilioikeuksia sekä poliittisia, taloudellisia, sosiaalisia ja
 kulttuurisia oikeuksia koskevissa kansainvälisissä ja alueellisissa välineissä
 tarkoitettujen ihmisoikeuksien ja perusvapauksien edistäminen ja suojeleminen
 ensisijaisesti kansalaisjärjestöjen avulla muun muassa seuraaviin seikkoihin
 liittyen:
 i) kuolemanrangaistuksen poistaminen, kidutuksen,
 huonon kohtelun ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai
 rangaistuksen vastainen toiminta sekä kidutuksen uhrien kuntoutus;
 ii) ihmisoikeuksien puolustajien tukeminen,
 suojeleminen ja auttaminen, kuten määrätään yksilöiden, ryhmien ja
 yhteiskuntaelinten oikeudesta ja velvollisuudesta edistää ja suojella
 yleismaailmallisesti tunnustettuja ihmisoikeuksia ja perusvapauksia annetun
 Yhdistyneiden kansakuntien julistuksen 1 artiklassa;
 iii) rasismin ja muukalaisvihan sekä sukupuoleen,
 rotuun, ihonväriin, etniseen taikka yhteiskunnalliseen alkuperään, geneettisiin
 ominaisuuksiin, kieleen, uskontoon tai vakaumukseen, poliittisiin tai muihin
 mielipiteisiin, kansalliseen vähemmistöön kuulumiseen, varallisuuteen,
 syntyperään, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan
 ja kaikenlaisen muun syrjinnän torjunta;
 iv) ajatuksen, omantunnon, uskonnon tai vakaumuksen
 vapauden edistäminen muun muassa toimenpiteillä uskontoon tai vakaumukseen
 perustuvan vihan, suvaitsemattomuuden ja syrjinnän muotojen poistamiseksi ja
 edistämällä uskonnollisen ja kulttuurisen monimuotoisuuden suvaitsemista ja
 kunnioitusta;
 v) alkuperäiskansojen oikeuksien sekä
 vähemmistöihin ja etnisiin ryhmiin kuuluvien henkilöiden oikeuksien ajaminen;
 vi) kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista
 koskevassa yleissopimuksessa ja sen valinnaisissa pöytäkirjoissa tarkoitettujen
 naisten oikeuksien ajaminen, mukaan luettuina toimet, joiden tavoitteena on
 estää naisten sukuelinten silpominen, pakkoavioliitot, kunniarikokset,
 naiskauppa ja kaikenlainen muu naisiin kohdistuva väkivalta;
 vii) lapsen oikeuksia koskevassa yleissopimuksessa
 ja sen valinnaisissa pöytäkirjoissa tarkoitettujen lapsen oikeuksien ajaminen,
 mukaan luettuna lapsityövoiman käytön, lapsikaupan, lapsiprostituution sekä
 lapsisotilaiden värväämisen ja käytön torjunta;
 viii) vammaisten oikeuksien ajaminen;
 ix) taloudelliset, sosiaaliset ja kulttuuriset
 oikeudet sekä perustyönormien ja yritysten sosiaalisen vastuun edistäminen;
 x) ihmisoikeuksiin ja demokratiaan sekä vii
 kohtaan liittyvä koulutus ja seuranta;
 xi) ihmisoikeuksien suojelemiseen, edistämiseen ja
 puolustamiseen ja vii kohdassa tarkoitettuihin toimiin osallistuvien
 paikallisten, alueellisten, kansallisten tai kansainvälisten
 kansalaisjärjestöjen tukeminen;
 (c)
 ihmisoikeuksien suojelemiseen,
 oikeudenmukaisuuteen, oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen ja demokratiaan
 sekä kansainvälisen humanitaarisen oikeuden edistämiseen tähtäävän
 kansainvälisen toimintakehyksen vahvistaminen etenkin:
 i) tukemalla ihmisoikeuksia, oikeudenmukaisuutta,
 oikeusvaltioperiaatetta ja demokratiaa koskevia kansainvälisiä ja alueellisia
 välineitä;
 ii) edistämällä kansalaisyhteiskunnan yhteistyötä
 kansainvälisten ja alueellisten hallitustenvälisten järjestöjen kanssa ja
 tukemalla kansalaisyhteiskunnan toimia, joiden tavoitteena on edistää ja valvoa
 ihmisoikeuksia, oikeudenmukaisuutta, oikeusvaltioperiaatetta ja demokratiaa
 koskevien kansainvälisten ja alueellisten välineiden täytäntöönpanoa;
 iii) tarjoamalla kansainvälistä humanitaarista
 oikeutta koskevaa koulutusta ja siitä tiedottamalla sekä tukemalla sen
 soveltamista;
 (d)
 kansalaisten demokraattisiin vaalimenettelyihin
 kohdistaman luottamuksen lisääminen ja vaalimenettelyjen luotettavuuden ja
 avoimuuden parantaminen sekä koko vaalisyklin tehokkuuden ja yhdenmukaisuuden
 edistäminen erityisesti
 i) unionin vaalitarkkailuvaltuuskuntien avulla;
 ii) muiden vaalitarkkailuprosesseihin liittyvien
 toimien avulla;
 iii) auttamalla kehittämään alueellisten ja
 paikallisten kansalaisjärjestöjen vaalitarkkailukapasiteettia ja tukemalla
 niiden aloitteita vaalimenettelyihin osallistumisen ja niiden seurannan
 tehostamiseksi;
 iv) tukemalla toimia, joilla vaalimenettelyt
 integroidaan yhdenmukaisesti demokraattiseen prosessiin ja joilla unionin
 vaalitarkkailuvaltuuskuntien suosituksia pannaan täytäntöön.
 2. Kaikissa tässä asetuksessa
 tarkoitetuissa avustustoimenpiteissä on otettava tarpeen vaatiessa huomioon
 sukupuolten välisen tasa-arvon, lapsen oikeuksien, alkuperäiskansojen
 oikeuksien ja vammaisten oikeuksien edistäminen ja suojeleminen sekä sellaiset
 periaatteet, kuten heikossa asemassa olevien ryhmien vaikutusmahdollisuudet,
 osallistuminen ja syrjimättömyys sekä vastuullisuus.
 3. Avustustoimenpiteet on
 toteutettava kolmansien maiden alueella tai niiden on liityttävä suoraan
 kolmansissa maissa ilmeneviin tilanteisiin tai niiden on liityttävä suoraan
 maailmanlaajuisiin tai alueellisiin toimiin.
 4. Avustustoimenpiteissä on
 otettava huomioon kriisien tai hätätilanteiden erityisluonne ja niiden maiden
 tai tilanteiden erityisluonne, joissa perusvapauksien puute on vakava, joissa
 ihmisten turvallisuus on eniten uhattuna tai joissa ihmisoikeusjärjestöjen ja
 ihmisoikeuksien puolustajien toimintaolosuhteet ovat vaikeimmat.
 3 artikla
 Yleinen ohjelma- ja täytäntöönpanokehys
 Tämän asetuksen nojalla annettava unionin apu
 pannaan täytäntöön seuraavien toimenpiteiden avulla ja yhteisen täytäntöönpanoasetuksen
 mukaisesti:
 (a)
 strategia-asiakirjat ja niihin tarvittaessa
 tehtävät tarkistukset;
 (b)
 vuotuiset toimintaohjelmat, yksittäiset
 toimenpiteet ja tukitoimenpiteet;
 (c)
 erityistoimenpiteet.
 4 artikla
 Strategia-asiakirjat
 1. Strategia-asiakirjoissa
 vahvistetaan unionin painopistealoihin, kansainväliseen tilanteeseen ja
 tärkeimpien kumppaneiden toimintaan perustuva Euroopan unionin strategia sen
 tämän asetuksen nojalla antamalle avulle. Strategia-asiakirjojen on oltava
 johdonmukaisia tämän asetuksen yleisen tarkoituksen, tavoitteiden,
 soveltamisalan ja periaatteiden kanssa.
 2. Strategia-asiakirjoissa
 vahvistetaan unionin valitsemat rahoituksen painopistealat tämän asetuksen
 voimassaoloaikana, erityistavoitteet, odotetut tulokset ja
 suoritusindikaattorit. Strategia-asiakirjoissa ilmoitetaan myös ohjeelliset
 määrärahat sekä kokonaisuudessaan että painopistealoittain; määrärahat voidaan
 tarvittaessa esittää myös vaihteluvälinä.
 3. Strategia-asiakirjat
 hyväksytään yhteisen täytäntöönpanoasetuksen 15 artiklan 3 kohdassa säädettyä
 menettelyä noudattaen. Jos olosuhteissa ja politiikassa tapahtuneet merkittävät
 muutokset sitä edellyttävät, strategia-asiakirjat päivitetään saman menettelyn
 mukaisesti.
 5 artikla
 Komitea
 Komissiota avustaa demokratia- ja
 ihmisoikeuskomitea, jäljempänä ’komitea’. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o
 182/2011 tarkoitettu komitea.
 6 artikla
 Rahoitusohje
 Rahoituspuitteet tämän asetuksen
 täytäntöönpanoa varten ajanjaksolla 2014–2020 ovat 1 578 000 000
 euroa. Budjettivallan käyttäjä hyväksyy vuotuiset määrärahat vuosia 2014–2020
 koskevan rahoituskehyksen rajoissa.
 7 artikla
 Euroopan ulkosuhdehallinto
 Tätä asetusta sovelletaan Euroopan
 ulkosuhdehallinnon organisaatiosta ja toiminnasta annetun neuvoston päätöksen
 2010/427/EU mukaisesti.
 8 artikla
 Voimaantulo
 Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä
 sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
 Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2014.
 Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava,
 ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
 Tehty Brysselissä
 Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston
 puolesta
 Puhemies Puheenjohtaja
 SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ
 RAHOITUSSELVITYS
 1. PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA
 1.1. Ehdotuksen/aloitteen nimi
 1.2. Toimintalohko(t)
 toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)
 1.3. Ehdotuksen/aloitteen
 luonne
 1.4. Tavoite
 (tavoitteet)
 1.5. Ehdotuksen/aloitteen
 perustelut
 1.6. Toiminnan
 ja sen rahoitusvaikutusten kesto
 1.7. Hallinnointitapa
 (hallinnointitavat)
 2. HALLINNOINTI
 2.1. Seuranta-
 ja raportointisäännöt
 2.2. Hallinnointi-
 ja valvontajärjestelmä
 2.3. Toimenpiteet
 petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi
 3. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT
 RAHOITUSVAIKUTUKSET
 3.1. Kyseeseen
 tuleva(t) monivuotisen rahoituskehyksen otsake/otsakkeet ja menopuolen
 budjettikohta/kohdat
 3.2. Arvioidut
 vaikutukset menoihin
 3.2.1. Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin
 3.2.2. Arvioidut
 vaikutukset toimintamäärärahoihin
 3.2.3. Arvioidut
 vaikutukset hallintomäärärahoihin
 3.2.4. Yhteensopivuus
 nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa
 3.2.5. Ulkopuolisten
 tahojen osallistuminen rahoitukseen
 3.3. Arvioidut vaikutukset tuloihin
 SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN
 LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS
 1. PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA
 1.1. Ehdotuksen/aloitteen nimi
 Ehdotus
 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi demokratian ja ihmisoikeuksien
 maailmanlaajuista edistämistä koskevasta rahoitusvälineestä.
 1.2. Toimintalohko(t)
 toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)[11]
 Osasto
 19: Ulkosuhteet
 Luku
 19 04: Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen väline (EIDHR)
 Kyseinen
 talousarvion luku vastaa vuosien 2007–2013 rahoitusvälineiden nykyistä
 rakennetta. Luku 19 04 ehdotetaan säilytettäväksi.
 1.3. Ehdotuksen/aloitteen luonne
 ̈ Ehdotus/aloite
 liittyy uuteen toimeen.
 ̈ Ehdotus/aloite
 liittyy uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai
 valmistelutoimeen[12].
 x Ehdotus/aloite
 liittyy käynnissä olevan toimen jatkamiseen.
 ̈ Ehdotus/aloite
 liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen.
 1.4. Tavoitteet
 1.4.1. Komission monivuotinen strateginen tavoite (monivuotiset strategiset
 tavoitteet), jonka (joiden) saavuttamista ehdotus/aloite tukee
 Tällä
 rahoitusvälineellä pyritään tukemaan seuraavia strategisia tavoitteita, jotka
 esitetään 29. kesäkuuta 2011 annetussa komission tiedonannossa ”Eurooppa 2020
 -strategiaa tukeva talousarvio – Osa II” (KOM(2011) 500 – Eurooppa 2020
 -strategiaa tukeva talousarvio – Osa II: Politiikan alat, ”Ulkoiset toimet”, s.
 46):
 Tällä
 asetuksella on kaksi tavoitetta.
 1.
 edistää ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamista ja noudattamista
 ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja muiden kansainvälisten ja
 alueellisten välineiden mukaisesti sekä vahvistaa niiden suojelua, edistämistä
 ja valvontaa pääasiassa tukemalla asianmukaisia kansalaisjärjestöjä,
 ihmisoikeuksien puolustajia ja sortotoimien ja väärinkäytösten uhreja;
 2.
 tukea ja vakiinnuttaa demokraattisia uudistuksia kolmansissa maissa tehostamalla
 osallistuvaa ja edustuksellista demokratiaa, vahvistamalla koko demokraattista
 prosessia ja parantamalla vaalimenettelyiden luotettavuutta erityisesti
 vaalitarkkailutoiminnalla.
 1.4.2. Erityistavoite
 (erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis-
 ja budjetointijärjestelmässä
 Edellä mainittuihin kahteen tavoitteeseen pyritään käytännössä
 erilaisten erityistavoitteiden kautta.
 Erityistavoite 1
 Temaattiset kampanjat, kampanjoinnin ja
 kenttäoperaatioiden yhdistäminen (esimerkiksi kansainvälinen oikeus) ja
 puuttuminen vakaviin oikeuksien loukkauksiin (kuten kidutukseen,
 kuolemanrangaistukseen, syrjintään, jne.) sekä tuen antaminen tärkeimmille
 toimijoille ja kansalaisuuskasvatukselle.
 Erityistavoite 2
 Kohdennettu
 tuki toimivan kansalaisyhteiskunnan kehittämiseen, mikä antaa
 kansalaisyhteiskunnalle valmiudet pyrkiä kohti demokratiaa ja ihmisoikeuksia ja
 niiden puolustamista, ja tuki sen erityiselle roolille positiivisen muutoksen
 aikaansaamisessa.
 Erityistavoite 3
 EU:n
 valmiuksien tehostaminen, jotta se voi toimia kaikkein vaikeimmissa
 ympäristöissä, vastata nopeasti ihmisoikeuksia koskeviin hätätilanteisiin
 ja tukea suojelun tarpeessa olevia ihmisoikeuksien puolustajia.
 Erityistavoite 4
 Demokraattista prosessia koskeva tehostettu ja
 paremmin integroitu lähestymistapa, joka perustuu vaalitarkkailuun ja muihin
 demokratiaa ja vaaliprosesseja tukeviin toimiin.
 1.4.3. Odotettavissa olevat tulokset
 ja vaikutukset
 Selvitys siitä, miten
 ehdotuksella/aloitteella on tarkoitus vaikuttaa edunsaajien/kohderyhmän
 tilanteeseen
 Demokratian
 ja ihmisoikeuksien maailmanlaajuisessa edistämisessä ja tukemisessa saatujen
 konkreettisten tulosten tukeminen.
 Hankkeen
 käynnistäminen ajoissa, mukaan luettuna nopea reagointimekanismi
 ihmisoikeuksien rikkomisista johtuvissa ja ihmisoikeuksien puolustajiin
 liittyvissä hätätilanteissa. Ajoissa tapahtuva
 seuranta, täydennys, maksaminen ja päättäminen.
 1.4.4. Tulos- ja
 vaikutusindikaattorit
 Selvitys siitä,
 millaisin indikaattorein ehdotuksen/aloitteen toteuttamista seurataan
 Kahden edellä mainitun tavoitteen ja neljän erityistavoitteen
 toteuttamista mitataan muun muassa seuraavilla tulos- ja
 vaikutusindikaattoreilla:
 Käynnistettyjen
 kampanjoiden määrä, mukaan luettuina kampanjointitapausten määrä, ja erityisesti
 se, kuinka paljon positiivisia muutoksia on saavutettu kolmansien maiden
 laeissa ja asetuksissa ihmisoikeuslausekkeiden osalta.
 Ratifioitujen
 kansainvälisten sopimusten määrä ja erityisesti se, kuinka monta sopimusta
 voisi tulla voimaan ja kuinka monessa maassa ne voisivat tulla voimaan unionin
 antaman tuen ansiosta.
 Kenttäoperaatioiden
 määrä ja erityisesti se, kuinka moni heikko kansalaisjärjestö ja/tai
 syrjäytynyt ryhmä, jotka muuten olisi jätetty selviytymään yksin, on saanut
 tukea.
 Ihmisoikeuksia
 ja demokratiaa koskevaa tietämystä ja koulutusta saaneiden kansalaisten,
 ammattilaisten ja opiskelijoiden määrä.
 Tärkeimpien
 tuettujen toimijoiden määrä, erityisesti tukeen suoraan yhteydessä olevat
 kansainvälisten järjestöjen toimet, kertomukset, oikeuskäytäntö ja/tai
 selvitykset.
 Toteutettujen
 kansalaisyhteiskuntahankkeiden määrä maailmanlaajuisesti ja paikallisesti ja
 niiden vaikutus ihmisoikeuksien edistämiseen, suojeluun ja valvontaan.
 Ihmisoikeuksien
 puolustajia koskevien asioiden määrä, erityisesti niiden henkilöiden määrä,
 joita suojellaan poliittisesti, oikeudellisesti ja/tai fyysisesti ja joiden
 kaltoin kohtelu on saatu lopetettua.
 Hankkeiden
 määrä kaikkein vaikeimmissa maissa ja tilanteissa ja erityisesti niiden toimien
 ja toimijoiden määrä, joita on tuettu kyseisissä vaikeimmissa olosuhteissa.
 Tuettujen,
 tarkkailtujen ja seurattujen vaaliprosessien ja demokraattisten prosessien
 määrä, erityisesti kentällä toteutettujen EU:n vaalitarkkailuvaltuuskuntien
 suositusten määrä.
 1.5. Ehdotuksen/aloitteen
 perustelut
 1.5.1. Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai
 pitkällä aikavälillä
 Perusteluiden
 1 jaksossa määritetään ne poliittiset edellytykset, jotka välineen on tarkoitus
 täyttää kehittyvän poliittisen ohjauksen puitteissa. Ottaen huomioon
 demokratian ja ihmisoikeuksien maailmanlaajuisen edistämisen ja tukemisen
 erityisluonteen sekä hätätilanteet, joissa ihmisoikeuksien puolustajia on
 suojeltava loukkauksilta, ehdotuksella on vastattava sekä lyhyen että pitkän
 aikavälin tarpeisiin.
 1.5.2. EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo
 EU
 näyttää konfliktien ratkaisemisessa, rauhan rakentamisessa ja vaurauden
 luomisessa aikaansaamiensa saavutusten perusteella olevan erinomaisessa
 asemassa toteuttaa ulkoista toimintaa jäsenvaltioidensa puolesta ja niiden
 kanssa, koska sillä on yleensä ottaen suuri uskottavuus maissa, joissa se
 toimii. Sillä on hyvät mahdollisuudet toimia kansainvälisenä suunnannäyttäjänä
 kansalaistensa puolesta erityisesti demokratian ja ihmisoikeuksien tukemisen ja
 edistämisen osalta. Eurooppalaista lisäarvoa
 ei kuitenkaan voida pitää pelkkänä laskennallisena suureena: maailmanlaajuiseen rauhan rakentamiseen
 osallistuminen, maailman köyhimpien ihmisten auttaminen ja demokratisaation ja
 ihmisoikeuksien kunnioittamisen tukeminen ovat kiistämättömiä todisteita siitä,
 kuinka EU tuo lisäarvoa jokapäiväisen toimintansa kautta. EU:n ulkoisen toiminnan tulevien rahoitusvälineiden
 ensisijaiset painopistealat ovatkin juuri edellä mainitut.
 EU:n
 27 jäsenvaltiota toimivat yhteisten politiikkojen ja strategioiden puitteissa,
 minkä takia EU:lla on tarvittava painoarvo vastata maailmanlaajuisiin
 haasteisiin, kuten ihmisoikeuksien yleismaailmallisuuden edistämiseen.
 Suuren
 kokonsa vuoksi EU voi antaa apua maailman syrjäisimmillä alueilla, joihin
 useimmilla jäsenvaltioilla ei ole paljon strategista kiinnostusta, joilla
 niiden läsnäolo on rajallista ja joilla niiden toimintakapasiteetti on
 vähäinen. EU:n toiminnan johdosta esimerkiksi
 Fidžillä, Vanuatulla tai Itä-Timorilla, joissa uutta rahoitusta myönnettiin
 äskettäin vakaan demokratian ja kestävän kehityksen edistämiseen, apu saavuttaa
 sitä eniten tarvitsevat, jotka muuten jäisivät siitä paitsi.
 Budjettirajoitusten
 takia useat jäsenvaltiot ovat pakotettuja vetämään pois apunsa kokonaisilta
 sektoreilta ja mailta, mutta EU jatkaa edelleen aktiivista toimintaansa rauhan,
 demokratian, yhteisvastuun, vakauden, vaurauden ja köyhyyden vähentämisen
 edistämiseksi lähimmissä naapurimaissaan sekä maailmanlaajuisesti. Tässä yhteydessä on kaikista järkevintä pelkästään
 taloudelliselta kannalta investoida rahaa EU:n tasolla, missä on todelliset
 vaikutusmahdollisuudet. Itse asiassa EU:n
 kautta toimimalla jäsenvaltiot voivat säästää rahaa. Äskettäin tehdyn
 riippumattoman tutkimuksen mukaan tietyt avun tuloksellisuutta koskevat
 uudistukset erityisesti työn jakamisen osalta merkitsisivät mahdollisesti 3–6
 miljardin euron säästöjä vuosittain (The Benefits of a European Approach,
 HTSPE).
 EU:n
 kanssa toimiminen on myös halvempaa. Hallinnolliset
 kulut (arviolta 5,4 prosenttia vuoden 2009 tietojen perusteella) ovat
 alhaisemmat kuin kahdenvälisen avun tärkeimpien avunantajien keskimääräiset
 hallinnolliset kulut. Sovellettavien
 hallinnollisten sääntöjen tarkoituksena on varmistaa, että EU:n veronmaksajien
 rahat käytetään asianmukaisesti noudattaen sellaisia kriteereitä, joita voidaan
 valvoa.
 Lisäksi
 Euroopan komissio on yksi maailman avoimimmista apua antavista elimistä. Avoimuus on itsessään tärkeä väline
 kustannustehokkuuden varmistamiseksi. Publish
 what you Fund -järjestö on tunnustanut tämän ja asettanut Euroopan komission
 neljännelle sijalle (listalla 30 avunantajaa) ensimmäisessä avun avoimuutta
 koskevassa arvioinnissaan kuluvan vuoden helmikuussa.
 Avoimuutta pyritään vielä lisäämään.
 Äskettäin
 järjestetyssä vihreään kirjaan liittyneessä kuulemisessa pyrittiin
 kartoittamaan sidosryhmien mielipiteitä unionin kehityspolitiikasta. Kaikki
 vastaajat olivat samaa mieltä siitä, että EU:lla on positiivinen rooli hyvän
 hallinnon (mukaan luettuna kansalaisyhteiskunnan osallistuminen),
 turvallisuuden, ihmisoikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon tukemisessa.
 1.5.3. Vastaavista toimista saadut
 kokemukset
 Tarkastuksissa ja arvioinneissa korostettiin useita vahvuuksia
 Demokratiaa
 ja ihmisoikeuksia koskevasta eurooppalaisesta rahoitusvälineestä rahoitettavien
 toimien toteuttaminen ei ole riippuvaista hallitusten suostumuksesta,
 mikä on ratkaisevan tärkeää erityisesti demokratian ja ihmisoikeuksien
 kaltaisilla aroilla aloilla. Välineestä
 tuetaan nuorten tulevien valkovenäläisten johtajien jatkotutkintotason
 demokratiakoulutusta ulkomailla tai sillä yritetään vähentää oppositioon
 kuulumisen takia vangittujen demokratia-aktivistien epäoikeudenmukaista
 kriminalisointia. Uhrien puolustajia, kuten
 asianajajia, on puolestaan puolustettava (ihmisoikeuksien puolustajia koskeva
 järjestelmä), sillä demokratia-aktivistien tai ihmisoikeuksien puolustajien
 asioiden ajamisen takia heidät voidaan vangita.
 Demokratiaa
 ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline on myös joustavampi
 ja sillä on enemmän valmiuksia vastata muuttuviin olosuhteisiin
 päinvastoin kuin maantieteellisten ohjelmien pitkän aikavälin
 lähestymistavassa. Tunisian uudistuskomitealle
 annettiin välittömästi apua siirtymäkauden etenemissuunnitelman laatimiseksi ja
 kansalaisyhteiskunnan auttamiseksi osallistumaan prosessiin. Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevasta
 eurooppalaisesta rahoitusvälineestä rahoitetaan myös poliittisten puolueiden
 aktivistien demokratiakoulutusta, tuetaan vapaata lehdistöä ja riippumattomia
 moniarvoisia tiedotusvälineitä, sekä perinteisiä että tieto- ja
 viestintätekniikkaan perustuvia tiedotusvälineitä, mukaan luettuina sensuurista
 vapaat ja häiriöttömät sähköiset viestintätekniikat, valvotaan siirtymistä
 demokratiaan ja tuetaan kansalaisten demokratiakoulutusta. Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevasta
 eurooppalaisesta rahoitusvälineestä annettavalla tuella voitaisiin myös
 vahvistaa tiedotusvälineiden tuotantokapasiteettia ja kouluttaa journalisteja. Tunisian tulevat vaalit huomioon ottaen demokratiaa
 ja ihmisoikeuksia koskevasta eurooppalaisesta rahoitusvälineestä rahoitetaan
 tuhansien paikallisten tarkkailijoiden koulutus ja toteutetaan suunniteltu EU:n
 vaalitarkkailuvaltuuskunnan toiminta.
 Demokratiaa
 ja ihmisoikeuksia koskevasta eurooppalaisesta rahoitusvälineestä rahoitetaan
 hankkeita myös kaikkein vaikeimmissa olosuhteissa, joissa perusoikeudet
 ja -vapaudet ovat suurimmassa vaarassa. Kyseisten
 hankkeiden yksityiskohtia ei voida julkistaa, sillä siten halutaan suojella
 aktivisteja ja niitä henkilöitä, joiden henki voi olla vakavasti uhattuna.
 Euroopan komissio raportoi hankkeista neuvoston, parlamentin ja EUH:n
 valtuutetuille henkilöille vain silloin, kun se on tarpeen, ja komissio voi
 vain kiittää asialleen omistautuneita aktivisteja.
 Vaikeiden
 tapausten osuus demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevasta eurooppalaisesta
 rahoitusvälineestä rahoitettavista toimista on noin 20 prosenttia. Vuodesta 2007 demokratiaa ja ihmisoikeuksia
 koskevasta eurooppalaisesta rahoitusvälineestä on tuettu yli 100:aa tällaista
 hanketta (arvo 60 miljoonaa euroa). Ihmisoikeuksien
 puolustajien verkoston tukemana demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevasta
 eurooppalaisesta rahoitusvälineestä rahoitettiin 19:ää ihmisoikeuksien
 puolustajiin liittyvää hanketta (arvo 13,5 miljoonaa euroa) yli 45 maassa.
 Edellä
 mainituissa yhteyksissä demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen
 rahoitusväline on kuin virkistävä tuulahdus; useimmissa hankkeissa
 keskitytään auttamaan heikentynyttä ja romuttunutta kansalaisyhteiskuntaa ja
 tiedotusvälineitä säilymään elinkelpoisina ja avataan ovia vuoropuhelulle ja
 muutokselle. Se tarjoaa suurimmalta osalta ulkomailla oleskeleville
 opiskelijoille ja heikoimmassa asemassa oleville ryhmille mahdollisuuden
 demokratiakoulutukseen. Se auttaa
 kansalaisyhteiskunnan ja kotimaansa ulkopuolella asuvien asian edistämistä.
 Joskus rahoitusvälineestä pyritään antamaan yksinkertaisesti suojelua ja
 tarvittaessa siirtämään demokratian vastaisen sorron uhrit pois maasta.
 ”Jasmiini-vallankumouksen”
 jälkeen voidaan nyt paljastaa, että demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevasta
 eurooppalaisesta rahoitusvälineestä annettiin ennen vallansiirtoa vuonna 2010
 tukea Tunisiassa toimiville Tunisian ihmisoikeusliitolle (LTDH),
 demokraattisten naisten järjestölle (AFTD), ammattiliitoille (UGTT),
 tuomareiden ja asianajajien järjestöille, jne. Kyseisen
 tuen pysyminen pois julkisuudesta voitiin tuolloin tulkita siten, että asiaa ei
 otettu huomioon ja siihen ei haluttu reagoida, mutta tosiasiassa demokratiaa ja
 ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen rahoitusvälineen puitteissa toimittiin
 aktiivisesti kentällä.
 Tarkastuksissa ja arvioinneissa korostettiin myös kolmea ongelmakohtaa
 Ensinnäkin
 laajasti määritellyt tavoitteet ja strategiat ovat aiheuttaneet tiettyä
 lähestymistapojen pirstoutumista ja välineen vaikeatulkintaisuutta.
 Tästä on puolestaan aiheutunut päällekkäisyysriskejä, vaikeuksia arvioida
 toimien vaikutusta ja tiettyä täydentävyyden heikentymistä.
 Toiseksi,
 vaikka kaikkein vaikeimmissa olosuhteissa toteutetut hankkeet on virallisen
 kuvauksen sijaan usein määritelty perinteisemmiksi kehitysaputoimiksi hankkeen
 suojelemiseksi vihamielisessä ympäristössä, demokratiaa ja ihmisoikeuksia
 koskevan eurooppalaisen rahoitusvälineen riippumattomuus maan hallituksen
 suostumuksesta pitää sisällään myös riskin, että sitä käytetään muihin kuin
 välineen soveltamisalaan ensisijaisesti kuuluviin toimiin.
 Tämä on johtanut laadullisen tuen käyttöön ottamiseen.
 Kolmanneksi
 on olemassa jatkuva tarve lisätä välineen joustavuutta. Tämä pitää erityisesti paikkansa, kun kyseessä on
 välineen se osa, joka koskee vaikeimpia ihmisoikeuksien rikkomuksia ja
 hätätilanteita, joiden osalta avoimet ehdotuspyynnöt eivät näyttäisi olevan
 riittäviä.
 1.5.4. Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja
 mahdolliset synergiaedut
 Perussopimuksen
 selkeästä määräyksestä johtuen demokratian ja ihmisoikeuksien edistäminen ja
 tukeminen otetaan osaksi kaikkia EU:n politiikkoja.
 Demokratiaa
 ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline on osa Euroopan
 komission ja YUTP:n korkean edustajan yhdessä ehdottamien ulkoisen toiminnan
 rahoitusvälineiden rakennetta. Sillä täydennetään pitkän aikavälin välineitä
 siten, että siinä keskitytään kansalaisjärjestöjen toimiin demokratian ja
 ihmisoikeuksien alalla, toimitaan kaikkein vaikeimmissa olosuhteissa,
 rahoitetaan EU:n vaalitarkkailuvaltuuskuntia ja tuetaan paikallisia,
 alueellisia ja maailmanlaajuisia kampanjoita tärkeimmistä
 ihmisoikeuskysymyksistä. Se on olennainen osa laajempia ulkoisen toiminnan
 välineitä ihmisoikeuksien edistämiseksi ja turvaamiseksi. Sillä täydennetään
 myös kriisien hallinnan ja ennaltaehkäisemisen välineitä, humanitaarista apua,
 YUTP:n operaatioita ja vakautusvälinettä siten, että siitä annetaan nopeaa
 tukea ihmisoikeuksien rikkomuksista johtuvissa hätätilanteissa. Sillä on myös
 yhteys hätäapuun, kuntoutustoimiin ja kehitysyhteistyöhön, sillä se antaa
 mahdollisuuden loukkausten uhrin fyysiseen ja henkiseen kuntoutukseen ja hänen
 sopeuttamiseensa uudelleen yhteiskuntaan tai ihmisoikeuksien puolustajien
 auttamiseen heidän tarvitessaan pikaista suojelua.
 On
 olennaisen tärkeää varmistaa kentällä käytännönläheisellä tavalla demokratiaa
 ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen rahoitusvälineen ja muiden
 vuorovaikutteisten välineiden keskinäinen koordinaatio ja työnjako erityisesti
 tapausten tarvearviointivaiheessa. Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva
 eurooppalainen rahoitusväline täydentää ECHOn operaatioita, sillä pakolaiset ja
 humanitaarisen avun vastaanottajat ovat usein ihmisoikeusrikkomusten uhreja ja
 kyseiset rikkomukset on dokumentoitava, rekisteröitävä ja käsiteltävä.
 Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen rahoitusvälineen ja
 vakautusvälineen (esim. hätätilanteissa), valtiosta riippumattomia toimijoita
 koskevan ohjelman (esim. tuki kansalaisjärjestöille), Investointi ihmisiin
 -ohjelman (esim. sukupuolten tasa-arvo ja syrjäytyneet ryhmät) ja myöhemmin
 uuden kansalaisyhteiskuntaa tukevan naapuruuspolitiikan välineen välillä on
 vahva synergia ja ne vahvistavat toisiaan.
 1.6. Toiminnan ja sen
 rahoitusvaikutusten kesto
 x Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kesto
 on rajattu.
 –
 x Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa 1.1.2014.
 –
 Rahoitusvaikutukset alkavat 1.1.2014 ja
 päättyvät 31.12.2020.
 ̈ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kestoa
 ei ole rajattu.
 –
 Käynnistysvaihe alkaa vuonna VVVV ja päättyy vuonna
 VVVV,
 –
 minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa.
 1.7. Hallinnointitapa (hallinnointitavat)[13]
 x komissio hallinnoi suoraan keskitetysti
 x välillinen keskitetty hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty
 –
 x toimeenpanovirastoille
 –
 x yhteisöjen perustamille elimille[14]
 –
 x kansallisille julkisoikeudellisille elimille tai julkisen palvelun
 tehtäviä hoitaville elimille
 –
 x henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa Euroopan unionista
 tehdyn sopimuksen V osaston mukaisia erityistoimia ja jotka nimetään
 varainhoitoasetuksen 49 artiklan mukaisessa perussäädöksessä
 x hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa
 x hajautettu hallinnointi yhteistyössä kolmansien maiden kanssa
 x hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa (tarkennettava)
 Jos käytetään useampaa
 kuin yhtä hallinnointitapaa, huomautuksille varatussa kohdassa olisi annettava
 lisätietoja.
 Huomautukset:
 Välineen
 avulla voidaan sen erityisluonteen vuoksi reagoida arkaluonteisiin ja
 monimutkaisiin ihmisoikeus- ja demokratiakysymyksiin erityisesti kaikkein
 vaikeimmissa maissa ja tilanteissa sekä silloin, kun tarvitaan pikaista
 suojelua. Sen vuoksi siihen on sovellettava mahdollisimman monta
 hallinnointitapaa.
 2. HALLINNOINTI
 2.1. Seuranta- ja
 raportointisäännöt
 Ilmoitetaan
 sovellettavat aikavälit ja edellytykset
 Euroopan
 komission seuranta- ja arviointijärjestelmissä keskitytään entistä enemmän
 tuloksiin, ja seurantaan ja arviointiin osallistuu komission henkilöstöä ja
 ulkopuolisia asiantuntijoita.
 Edustustojen
 ja päätoimipaikan vastuuhenkilöt seuraavat jatkuvasti hankkeiden ja ohjelmien
 täytäntöönpanoa eri tavoin, mahdollisuuksien mukaan myös menemällä paikan
 päälle. Seurannan avulla saadaan arvokasta tietoa edistymisestä, ja
 vastuuhenkilöt voivat havaita todelliset ja potentiaaliset pullonkaulat ja
 tehdä tarvittavia korjauksia.
 Riippumattomille
 ulkopuolisille asiantuntijoille annetaan tehtäväksi arvioida EU:n ulkoisia
 toimia kolmella eri tavalla. Arviointien avulla voidaan lisätä
 vastuuvelvollisuutta ja parantaa käynnissä olevia toimia. Niissä otetaan myös
 huomioon aiemmat kokemukset, joiden pohjalta tulevia politiikkoja ja toimia
 voidaan kehittää. Kaikissa arviointivälineissä käytetään kansainvälisesti
 tunnustettuja OECD:n kehitysapukomitean arviointikriteerejä, mukaan lukien
 (mahdolliset) vaikutukset.
 Hanketasolla
 päätoimipaikan hallinnoima tulospainotteinen seurantajärjestelmä (ROM) tuottaa
 lyhyen laatukatsauksen otoksesta toimia. Riippumattomat ROM-asiantuntijat
 arvioivat jäsenneltyä ja vakiomuotoista menettelyä käyttäen hankkeen vahvuuksia
 ja heikkouksia ja antavat suosituksia siitä, miten tuloksellisuutta voidaan
 lisätä.
 Hankkeesta
 vastaava EU:n edustusto hallinnoi hanketason arviointeja, joissa laaditaan
 yksityiskohtaisempi analyysi ja joiden pohjalta vastuuhenkilöt voivat kehittää
 käynnissä olevia toimia ja valmistella uusia. Riippumattomille ulkopuolisille
 asiantuntijoille, joilla on temaattista ja maantieteellistä asiantuntemusta,
 annetaan tehtäväksi laatia kyseinen analyysi sekä kerätä palautetta ja näyttöä
 kaikilta sidosryhmiltä, luonnollisestikin myös lopullisilta edunsaajilta.
 Myös komissio
 laatii strategisia arviointeja politiikoistaan alkaen ohjelmasuunnittelusta ja
 strategiasta ja päätyen toimien täytäntöönpanoon tietyllä sektorilla (esim.
 terveys tai koulutus), tietyssä maassa tai tietyllä alueella taikka tietyn
 välineen osalta. Näistä arvioinneista on suurta apua muotoiltaessa politiikkoja
 ja suunniteltaessa välineitä ja hankkeita. Arvioinnit julkaistaan komission
 verkkosivuilla, ja neuvostolle ja Euroopan parlamentille esitettävään
 vuosikertomukseen sisällytetään tiivistelmät niiden päätelmistä.
 2.2. Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä
 2.2.1. Todetut riskit
 EIDHR:stä
 rahoitettavien toimien toimintaympäristöön liittyvät seuraavat tämän välineen
 tavoitteiden saavuttamista koskevat riskit:
 –
 vaikeat kohdeympäristöt, joissa välineen mukaisia
 toimia toteutetaan erityisesti kaikkien vaikeimmissa maissa/tilanteissa, voivat
 luoda fyysisiä ja poliittisia esteitä hankkeiden toteuttamiselle,
 –
 hajanaiset ja pienet hankkeet ympäri maailmaa
 voivat johtaa täytäntöönpano- ja valvontaresurssien pulaan,
 –
 useat erilaiset edunsaajat, joiden hallinnointi- ja
 valvontarakenteet ovat erilaisia ja joiden kapasiteetti on usein heikko, voivat
 johtaa täytäntöönpanovaikeuksiin ja -viiveisiin,
 –
 demokratian ja ihmisoikeuksien kehitystä useissa
 kolmansissa maissa koskevien tietojen rajallinen laatu ja määrä ja usein
 ristiriitainen luonne voivat rajoittaa komission kykyä ilmoittaa tuloksista ja
 olla niistä vastuussa,
 –
 hallintomäärärahojen puute voi johtaa
 puutteellisiin resursseihin, jolloin välinettä ei voida hallinnoida
 asianmukaisesti.
 2.2.2. Valvontamenetelmä(t)
 Komission
 sisäinen valvontaprosessi on suunniteltu niin, että sillä voidaan kohtuudella
 varmistaa niiden tavoitteiden saavuttaminen, jotka liittyvät toimintojen
 tuloksellisuuteen ja tehokkuuteen, tilinpäätösraportoinnin luotettavuuteen sekä
 lainsäädäntö-, rahoitus- ja menettelykehyksen noudattamiseen.
 Komissio
 soveltaa laajaa strategista politiikanteko- ja suunnitteluprosessia, sisäistä
 ja ulkoista tarkastusta ja muita komission sisäisen valvonnan standardeja.
 Komissio jatkaa nykyisen kirjanpitojärjestelmän (ABAC) sekä ulkoisen avun
 erityisvälineiden, kuten unionin ulkopuolisiin maihin suunnattua unionin apua
 hallinnoivan toimialan tietojärjestelmän (CRIS), käyttämistä. Se pyrkii
 saavuttamaan kirjanpidon ja tilinpäätösraportoinnin korkeimmat standardit
 saadakseen ulkoisilta tarkastajilta (tilintarkastustuomioistuin)
 tarkastuskertomuksen, joka ei sisällä huomautuksia.
 Suurimman
 tuloksellisuuden ja tehokkuuden saavuttamiseksi komissio käyttää räätälöityä
 lähestymistapaa, joka kattaa seuraavat:
 –
 EU:n edustustot hallinnoivat hajautetusti suurinta
 osaa ulkoisesta avusta
 –
 taloudellisen vastuun selvä delegointi tulojen ja
 menojen hyväksyjältä päätoimipaikkaan ja edustustoihin edelleenvaltuutuksen
 välityksellä
 –
 säännöllinen raportointi mukaan lukien edustuston
 päällikön vuosittain laatima tarkastuslausuma
 –
 perusteellinen koulutusohjelma sekä
 päätoimipaikassa että edustustoissa
 –
 merkittävät tuki- ja ohjaustoimet
 –
 säännölliset tarkastukset
 –
 hankesyklin hallintamenetelmä ja sen osien laadun
 tukeminen
 –
 tehokkaan täytäntöönpanon mahdollistavat välineet
 ohjelman/hankkeen hallinnointiin, seurantaan ja raportointiin, mukaan lukien
 hankkeiden säännöllinen ulkopuolinen seuranta paikalla.
 2.3. Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi
 Ottaen
 huomioon ne monet riskit, joita EuropeAidilla/FPI:llä on
 toimintaympäristössään, niiden järjestelmissä on varauduttava sääntöjen
 noudattamiseen liittyvien virheiden (sääntöjenvastaisuuksien) mahdollisesti
 suureen määrään transaktioissa ja kehitettävä tehokkaat menetelmät virheiden
 ehkäisemiseksi, havaitsemiseksi ja korjaamiseksi maksuprosessin mahdollisimman
 varhaisessa vaiheessa. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että sääntöjen
 noudattamista koskevassa EuropeAidin/FPI:n valvonnassa pidetään tärkeimpänä
 sekä ulkopuolisten tarkastajien että komission henkilöstön paikalla ennen
 lopullisten hankemaksujen suorittamista tekemiä ennakkotarkastuksia, joita
 tehdään usean vuoden ajan (samanaikaisesti joidenkin jälkitarkastusten kanssa),
 mikä menee huomattavasti pidemmälle kuin mitä varainhoitoasetuksessa vaaditaan.
 Sääntöjen noudattamista koskeva EuropeAidin/FPI:n valvonta muodostuu muun
 muassa seuraavista tekijöistä:
 Ehkäisevät toimenpiteet
 –
 apua hallinnoivalle henkilöstölle ja tarkastajille
 annettava pakollinen peruskoulutus petoksiin liittyen;
 –
 ohjauksen antaminen (myös internetin välityksellä),
 mukaan lukien julkaisut Practical Guide to Contracts, EuropeAid
 Companion ja nk. varainhoidon työkalupakki (täytäntöönpanokumppaneille);
 –
 ennakkoarviointi sen varmistamiseksi, että
 viranomaisilla, jotka hallinnoivat EU-varoja hajautetusti ja yhteistyössä
 muiden tahojen kanssa, on käytössään asianmukaiset keinot kyseisten varojen
 käyttöön liittyvien petosten ehkäisemiseksi ja havaitsemiseksi;
 –
 kumppanimaassa käytössä olevien
 petostentorjuntamekanismien ennakkoarviointi osana julkisen varainhoidon
 arviointia ehtona budjettituen saamiselle (toisin sanoen aktiivinen
 sitoutuminen petosten ja korruption torjuntaan, pätevät valvontaviranomaiset,
 tuomioistuinlaitoksen riittävät valmiudet sekä tehokkaat toiminta- ja
 seuraamusmekanismit);
 –
 komissio allekirjoitti Accrassa vuonna 2008
 kansainvälisen avun avoimuutta koskevan IATI-aloitteen, jonka ansiosta
 apuvirtoja koskevista tiedoista ja asiakirjoista tulee ajankohtaisempia,
 yksityiskohtaisempia ja säännöllisempiä;
 –
 komissio aloitti 14. lokakuuta 2011 apua koskevien
 tietojen julkaisemista koskevan IATI-vaatimuksen ensimmäisen vaiheen
 täytäntöönpanon avun tuloksellisuudesta Busanissa marraskuussa 2011 järjestettävän
 korkean tason foorumin edellä. Lisäksi komissio aikoo tehdä EU:n
 jäsenvaltioiden kanssa yhteistyötä yhteisen verkkopohjaisen IT-sovelluksen
 (TR-AID) kehittämiseksi. Sovellus muuntaa IATIn ja muiden lähteiden kautta
 toimitetut EU:n antamaa apua koskevat tiedot käyttäjäystävällisemmiksi.
 Havaitsemista helpottavat ja korjaavat toimenpiteet
 –
 ulkoiset, myös Euroopan
 tilintarkastustuomioistuimen tekemät (sekä pakolliset että riskiperusteiset)
 tarkastukset;
 –
 jälkitarkastukset (riskiperusteiset) ja
 takaisinperintä;
 –
 EU:n rahoituksen jäädyttäminen vakavissa
 petostapauksissa laajamittainen korruptio mukaan luettuna, kunnes viranomaiset
 ovat toteuttaneet asianmukaiset toimet tilanteen korjaamiseksi ja vastaavien
 petosten ehkäisemiseksi tulevaisuudessa.
 EuropeAid/FPI muokkaa petostentorjuntastrategiaansa 24. kesäkuuta 2011
 hyväksyttyä komission uutta petostentorjuntastrategiaa vastaavaksi
 varmistaakseen muun muassa, että
 –
 petoksentorjuntaan liittyvä EuropeAidin/FPI:n
 sisäinen valvonta vastaa täysin komission uutta strategiaa;
 –
 petosriskien hallintaan sovellettavassa EuropeAidin/FPI:n
 lähestymistavassa suuntaudutaan petoksille alttiiden osa-alueiden ja
 asianmukaisten vastatoimien kartoittamiseen;
 –
 EU:n varojen käyttöön suunnitellut kolmansien
 maiden järjestelmät tuottavat merkityksellistä tietoa, jota voidaan hyödyntää
 petosriskien hallinnassa (esim. päällekkäisrahoitus);
 –
 tarvittaessa luodaan verkostoja ja
 tarkoituksenmukaisia IT-välineitä ulkoiseen apuun liittyvien petosten
 analysoimiseen. 2.4. Valvontatoimien arvioidut kustannukset ja edut
 Vuosien
 2014–2020 talousarviosuunnittelussa sisäisen valvonnan / hallinnoinnin
 arvioidut kustannukset ovat koko EuropeAidin osalta vuositasolla keskimäärin 658
 miljoonaa euroa maksusitoumuksina. Määrään sisältyy EKR:n hallinnointikulut.
 EKR toimii EuropeAidin hallinnointirakenteen puitteissa. Nämä
 ”ei-operatiiviset” kustannukset ovat noin 6,4 prosenttia arviolta 10,2
 miljardin euron vuotuisesta keskimäärästä, joka on varattu EuropeAidin
 kaikkiin (operatiivisiin ja hallinnollisiin) sitoumuksiin, jotka rahoitetaan
 EU:n yleisestä talousarviosta ja Euroopan kehitysrahastosta vuosina 2014–2020.
 Näissä
 hallinnointikuluissa on huomioitu EuropeAidin koko henkilöstöstä
 (päätoimipaikka ja edustustot), infrastruktuurista, matkoista, koulutuksesta,
 seurannasta, arvioinnista ja (myös edunsaajien tekemistä) tarkastussopimuksista
 aiheutuvat menot.
 EuropeAid
 aikoo ajan mittaan vähentää hallinnoinnin ja operatiivisen toiminnan osuutta
 uusien välineiden mukaisten parempien ja yksinkertaisempien järjestelyjen
 ansiosta hyödyntäen muutoksia, joita on odotettavissa varainhoitoasetuksen
 tarkistuksen myötä. Nämä hallinnointikulut mahdollistavat toimintapoliittisten
 tavoitteiden saavuttamisen, resurssien tehokkaan ja tuloksellisen käytön sekä
 selkeiden ja kustannustehokkaiden ehkäisevien toimenpiteiden ja tarkastusten
 käytön varainkäytön laillisuuden ja sääntöjenmukaisuuden varmistamiseksi.
 Vaikka
 hallinnoinnin luonnetta ja kohdentamista sekä sääntöjen noudattamisen valvontaa
 on tarkoitus kehittää edelleen, nämä kustannukset ovat kokonaisuudessaan
 välttämättömiä välineiden tavoitteiden saavuttamiseksi tuloksellisesti ja
 tehokkaasti niin, että sääntöjenvastaisuuksien riski jää mahdollisimman
 pieneksi (alle 2 prosentin jäännösvirheaste). Kustannukset ovat huomattavasti
 alhaisemmat kuin riskit, joita sisältyy sisäisen valvonnan lopettamiseen tai
 vähentämiseen tällä riskialttiilla osa-alueella.
 3. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN
 ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET
 3.1. Kyseeseen tuleva(t) monivuotisen rahoituskehyksen otsake/otsakkeet ja
 menopuolen budjettikohta/kohdat
 · Talousarviossa jo olevat budjettikohdat
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja
 budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä.
 Moniv. rahoitus-kehyksen otsake || Budjettikohta || Määräraha-laji || Rahoitusosuudet
 Numero: || JM/EI-JM ([15]) || EFTA-mailta[16] || ehdokas-mailta[17] || kolman-silta mailta || varainhoito-asetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet
 4 || 19 04: Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen väline 19 04 01 Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen väline (EIDHR) 19 04 03 Vaalitarkkailu 19 04 05 Aikaisemman yhteistyön loppuun saattaminen 19 04 06 Pilottihanke – EU:n ja Venäjän kansalaisyhteiskuntafoorumi 19 04 07 Pilottihanke – Rahoitus kidutuksen uhreja varten || Ei sovelleta || EI || EI || EI || EI
 · Uudet perustettaviksi esitetyt budjettikohdat
 Monivuotisen
 rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä.
 Moniv. rahoitus-kehyksen otsake || Budjettikohta || Määrä-rahalaji || Rahoitusosuudet
 Numero 19 04 || JM/EI-JM || EFTA-mailta || ehdokas-mailta || kolman-silta mailta || varainhoito-asetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet
 4 || 19 04: Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen väline 19 04 01 Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen väline (EIDHR ilman EU:n vaalitarkkailuvaltuuskuntaa) 19 04 02 EU:n vaalitarkkailuvaltuuskunnat 19 04 03 Aikaisemman yhteistyön loppuun saattaminen || Ei sovelleta || EI || EI || EI || EI
 3.2. Arvioidut vaikutukset menoihin
 3.2.1. Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin
 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: || 4 || ”Globaali Eurooppa”
 PO: DEVCO/FPI || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || YHTEENSÄ
  Toimintamäärärahat || || || || || || || ||
 19 04 || Sitoumukset || (1) || 198,63 || 202,84 || 207,04 || 211,34 || 213,93 || 220,24 || 224,84 || 1 478,87
 Maksut || (2) || 178,43 || 182,24 || 186,04 || 189,94 || 192,03 || 197,94 || 202,14 || 1 328,77
 Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat[18] Budjettikohdan numero 19 01 04 03 || || || || || || || || || ||
 || (3) || 13,57 || 13,66 || 13,76 || 13,86 || 15,77 || 14,06 || 14,16 || 98,83
 PO DEVCO/FPI:n määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =1+1a +3 || 212,20 || 216,50 || 220,80 || 225,20 || 229,70 || 234,30 || 239,00 || 1 577,70
 || Maksut || =2 +3 || 192,00 || 195,90 || 199,80 || 203,80 || 207,80 || 212,00 || 216,30 || 1 427,60
  Toimintamäärärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || (4) || 198,63 || 202,84 || 207,04 || 211,34 || 213,93 || 220,24 || 224,84 || 1 478,87
 Maksut || (5) || 178,43 || 182,24 || 186,04 || 189,94 || 192,03 || 197,94 || 202,14 || 1 328,77
  Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ || (6) || 13,57 || 13,66 || 13,76 || 13,86 || 15,77 || 14,06 || 14,16 || 98,83
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN <4> kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =4+ 6 || 212,20 || 216,50 || 220,80 || 225,20 || 229,70 || 234,30 || 239,00 || 1 577,70
 Maksut || =5+ 6 || 192,00 || 195,90 || 199,80 || 203,80 || 207,80 || 212,00 || 216,30 || 1 427,60
 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: || 5 || ”Hallintomenot”
 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || YHTEENSÄ
 PO: DEVCO/FPI ||
  Henkilöresurssit || 7,168 || 7,096 || 7,024 || 6,953 || 6,953 || 6,953 || 6,953 || 49,100
  Muut hallintomenot || 0,595 || 0,547 || 0,541 || 0,540 || 0,541 || 0,541 || 0,541 || 3,846
 PO DEVCO/FPI YHTEENSÄ || Määrärahat || 7,763 || 7,643 || 7,565 || 7,493 || 7,494 || 7,494 || 7,494 || 52,945
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä) || 7,763 || 7,643 || 7,565 || 7,493 || 7,494 || 7,494 || 7,494 || 52,945
 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 || || || vuosi n 2014 || vuosi n + 1 2015 || vuosi n + 2 2016 || vuosi n + 3 2017 || vuosi n + 4 2018 || vuosi n + 5 2019 || vuosi n + 6 2020 || YHTEENSÄ
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1–5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || 219,963 || 224,143 || 228,365 || 232,693 || 237,194 || 241,794 || 246,494 || 1 630,645
 Maksut || 199,763 || 203,543 || 207,365 || 211,293 || 215,294 || 219,494 || 223,794 || 1 480,545
 3.2.2. Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin
 –
 ̈ Ehdotus/aloite ei edellytä
 toimintamäärärahoja.
 –
 x Ehdotus/aloite edellyttää
 toimintamäärärahoja seuraavasti:
 Maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa (kolmen
 desimaalin tarkkuudella)
 Tavoitteet ja tuotokset ò || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || YHTEENSÄ
 TUOTOKSET
 Tyyppi[19] || Keskimäär. kustannukset || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Luku määrä || Kustannus || Luku määrä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Luku määrä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä yhteensä || Kustannukset yhteensä
 ERITYISTAVOITE 1[20] Temaattiset kampanjat (esim. kidutus, kuolemanrangaistus, jne.) || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Välisumma erityistavoite 1 || 78–88 || 43–53 || 78–88 || 43–53 || 78–88 || 43–53 || 78–88 || 43–53 || 78–88 || 43–53 || 78–88 || 43–53 || 78–88 || 43–53 || 546–616 || 20–25 %
 ERITYISTAVOITE 2 Toimivan kansalaisyhteiskunnan kehittäminen || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Välisumma erityistavoite 2 || 340–390 || 76 || 340–390 || 76 || 340–390 || 76 || 340–390 || 76 || 340–390 || 76 || 340–390 || 76 || 340–390 || 76 || 2 380– 2 730 || 35–40 %
 ERITYISTAVOITE 3 Ihmisoikeuksia koskevat hätätilanteet ja kaikkein vaikeimmat olosuhteet || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Välisumma erityistavoite 3 || 52–76 || 22,2–33,2 || 52–76 || 22,2–33,2 || 52–76 || 22,2–33,2 || 52–76 || 22,2–33,2 || 52–76 || 22,2–33,2 || 52–76 || 22,2–33,2 || 52–76 || 22,2–33,2 || 294–371 || 20–25 %
 ERITYISTAVOITE 4 Tuki demokraattisille prosesseille || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Välisumma erityistavoite 4 || 47–86 || 46,4–76,6 || 47–86 || 46,4–76,6 || 47–86 || 46,4–76,6 || 47–86 || 46,4–76,6 || 47–86 || 46,4–76,6 || 47–86 || 46,4–76,6 || 47–86 || 46,4–76,6 || 329–602 || 25–30 %
 josta vaalitarkkailuvaltuuskunnat || 11–14 || 44–55 || 11–14 || 44–55 || 11–14 || 44–55 || 11–14 || 44–55 || 11–14 || 44–55 || 11–14 || 44–55 || 11–14 || 44–55 || 77–98 || 20–25 %
 KUSTANNUKSET YHTEENSÄ || 506–640 || 198,63 || 506–640 || 202,84 || 506–640 || 207,04 || 506–640 || 211,34 || 506–640 || 213,93 || 506–640 || 220,24 || 506–640 || 224,84 || 3 542–4 480 || 1 478,87
 ·
 3.2.3. Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin
 3.2.3.1. Yhteenveto
 –
 ̈ Ehdotus/aloite ei edellytä
 hallintomäärärahoja.
 –
 x Ehdotus/aloite edellyttää
 hallintomäärärahoja seuraavasti:
 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 || vuosi n[21] 2014 || vuosi n + 1 2015 || vuosi n + 2 2016 || vuosi n + 3 2107 || vuosi n + 4 2018 || vuosi n + 5 2019 || vuosi n + 6 2020 || YHTEENSÄ
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 || || || || || || || ||
 Henkilöresurssit || 7,17 || 7,10 || 7,02 || 6,95 || 6,95 || 6,95 || 6,95 || 49,10
 Muut hallintomenot || 0,595 || 0,547 || 0,541 || 0,540 || 0,541 || 0,541 || 0,541 || 3,846
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5, välisumma || 7,763 || 7,643 || 7,565 || 7,493 || 7,494 || 7,494 || 7,494 || 52,945
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5[22] sisältymättömät || || || || || || || ||
 Henkilöresurssit || 8,81 || 8,81 || 8,81 || 8,81 || 8,81 || 8,81 || 8,81 || 61,67
 Muut hallintomenot || 4,76 || 4,85 || 4,95 || 5,05 || 6,96 || 5,25 || 5,35 || 37,16
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät, välisumma || 13,57 || 13,66 || 13,76 || 13,86 || 15,77 || 14,06 || 14,16 || 98,83
 YHTEENSÄ || 21,333 || 21,306 || 21,324 || 21,349 || 23,264 || 21,551 || 21,654 || 151,780 ||
 3.2.3.2. Henkilöresurssien arvioitu
 tarve
 –
 ̈ Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja.
 –
 x Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti:
 arvio kokonaislukuina (tai enintään yhden
 desimaalin tarkkuudella)
 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
  Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt)
 XX 01 01 01 (päätoimipaikka ja komission edustustot EU:ssa) || 35,1 || 34,8 || 34,4 || 34,1 || 34,1 || 34,1 || 34,1
 XX 01 01 02 (edustustot EU:n ulkopuolella) || 9,8 || 9,7 || 9,6 || 9,5 || 9,5 || 9,5 || 9,5
 XX 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta) || || || || || || ||
 10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta) || || || || || || ||
  Ulkopuolinen henkilöstö (kokoaikaiseksi muutettuna) FTE)[23]
 XX 01 02 01 (kokonaismäärärahoista katettavat sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) || 5,2 || 5,2 || 5,1 || 5,1 || 5,1 || 5,1 || 5,1
 XX 01 02 02 (sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat ja kansalliset asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa) || || || || || || ||
 XX 01 04 yy[24] || - päätoimipaikassa[25] || 34,7 || 34,1 || 33,4 || 32,7 || 32,1 || 31,5 || 30,9
 - edustustoissa || 73,4 || 73,4 || 73,4 || 73,4 || 73,4 || 73,4 || 73,4
 XX 01 05 02 (epäsuora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) || || || || || || ||
 10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) || || || || || || ||
 Muu budjettikohta (mikä?) || || || || || || ||
 YHTEENSÄ || 158,3 || 157,1 || 155,9 || 154,8 || 154,1 || 153,5 || 152,9
 Vuoden 2014 osalta
 otsakkeeseen 5 kuuluvat henkilöresurssit jakautuvat DEVCOn ja FPI:n kesken
 seuraavasti:
 -
 henkilöstötaulukko: FPI:n osalta 5,5 kokoaikaiseksi muutettua virkaa ja DEVCOn
 osalta 39,4 kokoaikaiseksi muutettua virkaa (yhteensä 44,9 kokoaikaiseksi
 muutettua virkaa)
 - ulkopuolinen
 henkilöstö: FPI:n osalta 3,2 kokoaikaiseksi muutettua virkaa ja DEVCOn osalta 2
 kokoaikaiseksi muutettua virkaa (yhteensä 5,2 kokoaikaiseksi muutettua virkaa).
 Otsakkeeseen 4
 kuuluvien henkilöresurssien osalta (EIDHR-ohjelman BA-budjettikohta)
 BA-budjettikohdasta vuonna 2014 rahoitettavan henkilöstön määrä on DEVCOn
 osalta 102,1 sopimussuhteista toimihenkilöä (28,7 päätoimipaikassa ja 73,4
 edustustoissa) ja FPI:n osalta 6 sopimussuhteista toimihenkilöä
 päätoimipaikassa.
 XX viittaa
 kyseessä olevaan toimintalohkoon eli talousarvion osastoon.
 Henkilöresurssien tarve
 katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai
 pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena
 saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka
 toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen
 jakomenettelyssä talousarvion puitteissa.
 Kuvaus henkilöstön
 tehtävistä:
 Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt || Rahoituspäätökset ja operatiiviset päätökset ja niiden täytäntöönpano
 Ulkopuolinen henkilöstö || Tekninen täytäntöönpano
 3.2.4. Yhteensopivuus nykyisen
 monivuotisen rahoituskehyksen kanssa
 –
 x Ehdotus/aloite on nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen mukainen.
 –
 x Ehdotus/aloite edellyttää rahoituskehyksen asianomaisen otsakkeen
 rahoitussuunnitelman muuttamista.
 Selvitys rahoitussuunnitelmaan tarvittavista
 muutoksista, mainittava myös kyseeseen tulevat budjettikohdat ja määrät
 –
 ̈ Ehdotus/aloite edellyttää joustovälineen varojen käyttöön ottamista
 tai monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista[26].
 Selvitys tarvittavista toimenpiteistä, mainittava myös
 kyseeseen tulevat rahoituskehyksen otsakkeet, budjettikohdat ja määrät
 3.2.5. Ulkopuolisten tahojen
 osallistuminen rahoitukseen
 –
 x Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen ei osallistu ulkopuolisia tahoja.
 –
 ̈ Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen osallistuu ulkopuolisia tahoja
 seuraavasti (arvio):
 3.3. Arvioidut vaikutukset
 tuloihin
 –
 ̈ Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia tuloihin.
 –
 x Ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia tuloihin seuraavasti:
 –
 x vaikutukset omiin varoihin
 –
 ̈ vaikutukset sekalaisiin tuloihin
 [1] Euroopan
 parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1889/2006, annettu 20 päivänä
 joulukuuta 2006, demokratian ja ihmisoikeuksien maailmanlaajuista edistämistä
 koskevasta rahoitusvälineestä (EUVL L 386/1 – johdanto-osan 8 kappale).
 [2] Neuvoston
 päätelmät demokratian tukemisesta EU:n ulkosuhteissa – Johdonmukaisuuden ja
 tehokkuuden lisääminen, 16081/09.
 [3] Neuvoston
 päätelmät demokratian tukemisesta EU:n ulkosuhteissa – vuoden 2010
 edistyskertomus ja luettelo ehdotetuista pilottimaista, 3058. ULKOSUHTEIDEN
 neuvoston kokous 13. joulukuuta 2010 Brysselissä.
 [4] Komission
 tiedonanto, annettu 25. tammikuuta 2006.
 [5] Neuvoston
 päätös 2010/427/EU, annettu 26 päivänä heinäkuuta 2010.
 [6] Rauha ja
 turvallisuus, köyhyyden vähentäminen, humanitaarinen apu, investoinnit
 laajentumismaiden ja naapurimaiden vakauteen ja kasvuun, globaaleihin
 haasteisiin vastaaminen, EU:n ja kansainvälisten standardien ja arvojen
 edistäminen sekä kasvun ja kilpailukyvyn tukeminen ulkomailla.
 [7] EUVL C ,
 , s. .
 [8] EUVL C ,
 , s. .
 [9] EUVL L
 386, 29.12.2006, s. 1–11.
 [10] EUVL ...
 [11] ABM:
 toimintoperusteinen johtaminen; ABB: toimintoperusteinen budjetointi.
 [12] Sellaisina
 kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 49 artiklan 6 kohdan a
 ja b alakohdassa.
 [13] Kuvaukset
 eri hallinnointitavoista ja viittaukset varainhoitoasetukseen ovat saatavilla
 budjettipääosaston verkkosivuilla osoitteessa http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
 [14] Sellaisina
 kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 185 artiklassa.
 [15] JM =
 jaksotetut määrärahat; EI-JM = jaksottamattomat määrärahat.
 [16] EFTA:
 Euroopan vapaakauppaliitto.
 [17] Ehdokasmaat
 ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset ehdokasmaat.
 [18] Tekninen
 ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen
 liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora
 tutkimustoiminta.
 [19] Tuotokset
 ovat tuloksena olevia tuotteita tai palveluita (esim. rahoitettujen
 opiskelijavaihtojen määrä, rakennetut tiekilometrit, jne.)
 [20] Kuten
 kuvattu kohdassa 1.4.2 ”Erityistavoitteet”.
 [21] Vuosi n on
 ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi.
 [22] Tekninen
 ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen
 liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora
 tutkimustoiminta.
 [23] CA=sopimussuhteinen
 toimihenkilö; INT=vuokrahenkilöstö (”Intérimaire”); JED=”Jeune Expert en
 Délégation” (nuoremmat asiantuntijat lähetystöissä) ; LA= paikallinen
 toimihenkilö; SNE=kansallinen asiantuntija.
 [24] Toimintamäärärahoista
 katettavan ulkopuolisen henkilöstön enimmäismäärä (entiset BA-budjettikohdat).
 [25] Etenkin
 rakennerahastot, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto
 (maaseuturahasto) ja Euroopan kalatalousrahasto.
 [26] Katso
 toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta.


type: wikipedia

text:
Jamesova zátoka (, ) je veľká vodná plocha zasahujúca hlboko do severoamerickej pevniny v juhovýchodnej časti Hudsonovho zálivu.
 Tvorí hranicu medzi provinciami Quebec a Ontário a ostrovy v ňom patria k teritóriu Nunavut. Ako prvý Európan ju navštívil Henry Hudson v roku 1610, po ňom ju v roku 1631 podrobne preskúmal kapitán Thomas James, po ktorom má meno. Je to najpriaznivejšia oblasť pre ľudský život z celého Hudsonovho zálivu a zohrávala významnú úlohu pri expanzii obyvateľov a spoločností z Kanady do severných oblastí.
 Iné projekty
 Zálivy Atlantického oceánu
 Geografia Ontária
 Geografia Quebecu
 Geografia Nunavutu


text:
Η Ιαπωνική (日本語, νιχόνγκο) είναι γλώσσα που ομιλείται από 127 εκατ. ανθρώπους, κυρίως στην Ιαπωνία, αλλά και σε κοινότητες Ιαπώνων μεταναστών σε όλο τον κόσμο. Θεωρείται συγκολλητική γλώσσα και διακρίνεται για το σύνθετο πλέγμα εκφράσεων ευγενείας που απεικονίζουν την ιεραρχική φύση της ιαπωνικής κοινωνίας, με ρηματικούς τύπους και ιδιαίτερο λεξιλόγιο που υποδεικνύει τη σχετική θέση του ομιλητή και του ακροατή. Η δεξαμενή ήχων της Ιαπωνικής είναι σχετικά μικρή και διαθέτει ένα λεξικογραφικά διακριτό σύστημα τόνων (έντασης φωνής). Το ιστορικό αρχείο της γλώσσας ανάγεται στον 8ο αιώνα, όταν συντέθηκαν τα τρία μείζονα έργα της αρχαίας ιαπωνικής.
 Η Ιαπωνική γράφεται με συνδυασμό τριών διαφορετικών τύπων χαρακτήρων: Οι κινεζικοί χαρακτήρες (ονομάζονται Κάντζι), ενώ οι δύο συλλαβικές γραφές, χιραγκάνα και κατακάνα. Το λατινικό αλφάβητο (που αποκαλείται ρομάτζι) χρησιμοποιείται συχνά στη σύγχρονη Ιαπωνική, για ονόματα εταιρειών, διαφημιστικούς λόγους ή υπολογιστική χρήση. Η αραβική αρίθμηση χρησιμοποιείται εν γένει, αλλά επίσης κοινός τόπος είναι η παραδοσιακή Κινεζική/Ιαπωνική αρίθμηση.
 Το ιαπωνικό λεξιλόγιο έχει επηρεαστεί ιδιαίτερα από δάνεια άλλων γλωσσών. Μεγάλος αριθμός λέξεων προέρχονται από την Κινεζική ή δημιουργήθηκαν βάσει κινεζικών προτύπων, σε μια περίοδο 1.500 τουλάχιστον χρόνων. Από τα τέλη του 19ου αιώνα, η Ιαπωνική δανείστηκε αρκετά μεγάλο αριθμό λέξεων, κυρίως αγγλικών.
 Ταξινόμηση
 Οι ιστορικοί γλωσσολόγοι που εξειδικεύονται στην Ιαπωνική συμφωνούν ότι είναι ένα από τα δύο μέλη της Ιαπωνικής γλωσσικής οικογένειας. Το άλλο μέλος είναι οι Ριουκιουανές γλώσσες. (Μια παλαιότερη άποψή, την οποία ασπάζονται αρκετοί μη γλωσσολόγοι, είναι ότι η Ιαπωνική είναι απομονωμένη γλώσσα, της οποίας οι Ριουκιουάν γλώσσες είναι διάλεκτοι.)
 Η γενετική συγγένεια της Ιαπωνικής οικογένειας είναι αβέβαιη. Έχουν προταθεί διάφορες θεωρίες, που τη συνδέουν με μια ποικιλία άλλων γλωσσών και οικογενειών, ανάμεσα στις οποίες περιλαμβάνονται εξαφανισμένες γλώσσες που ομιλούντο από ιστορικούς πολιτισμούς της κορεατικής χερσονήσου, οι Αλταϊκές και οι Αυστρονησιακές. Συχνά προτάθηκε ως κρεολή γλώσσα, καθώς συνδυάζει στοιχεία από αρκετές γλώσσες. Οι διάφορες θεωρίες που έχουν προταθεί εκτίθενται λεπτομερειακά στο άρθρο σχετικά με τις ταξινομήσεις της Ιαπωνικής γλώσσας. Έως τώρα, καμία θεωρία δεν είναι γενικώς αποδεκτή ως ορθή και το θέμα πιθανώς θα παραμείνει υπό αμφισβήτηση και στο μέλλον.
 Γεωγραφική κατανομή
 Αν και η Ιαπωνική ομιλείται σχεδόν αποκλειστικά στην Ιαπωνία, ομιλείτο και ακόμη ομιλείται ενίοτε και αλλού. Όταν η Ιαπωνία κατέλαβε την Κορέα, την Ταϊβάν, τμήμα της κινεζικής ηπειρωτικής γης και διάφορες νήσους του Ειρηνικού, γηγενείς πληθυσμοί εξαναγκάστηκαν να μάθουν την Ιαπωνική ως τμήμα της πολιτικής διαμόρφωσης της αυτοκρατορίας. Έως το 1945 ήταν και η πιο ομιλούμενη γλώσσα στο νησί της Σαχαλίνης, καθώς από το 1905 έως το 1945 η Ιαπωνία ήλεγχε όλο το νησί νότια του πεντηκοστού βόρειου παράλληλου (σήμερα ανήκει εξολοκλήρου στην Ρωσία).
 Το αποτέλεσμα είναι ότι ακόμη και σήμερα στις συγκεκριμένες χώρες πολλοί μιλούν την Ιαπωνική αντί των τοπικών γλωσσών. Οι κοινότητες Ιαπώνων μεταναστών, (ιδίως αυτή της Βραζιλίας), χρησιμοποιούν την Ιαπωνική ως πρωταρχική τους γλώσσα. Ιάπωνες μετανάστες υπάρχουν επίσης στο Περού, την Αυστραλία (ειδικά το Σίδνεϊ, το Μπρισμπέιν και τη Μελβούρνη) και στις Η.Π.Α. (ιδιαίτερα την Καλιφόρνια και τη Χαβάη).
 Υπάρχει επίσης μια μικρή κοινότητα μεταναστών στο Νταβάο και τις Φιλιππίνες. Οι απόγονοί τους (γνωστοί ως νικκέι 日系, κυριολεκτικά ιαπωνικής καταγωγής), ωστόσο, σπάνια τη μιλούν με ευχέρεια. Εκτιμάται ότι αρκετά εκατομμύρια μη Ιάπωνες μελετούν τη γλώσσα, ενώ τη διδάσκουν πολλά σχολεία της πρωτοβάθμιας και της δευτεροβάθμιας εκπαίδευσης. Η οικονομική ανάπτυξη και πολιτιστική επιρροή της Ιαπωνίας κάνουν την ιαπωνική δημοφιλή ξένη γλώσσα στις γύρω χώρες αλλά και εκτός Ασίας.
 Επίσημη κατάσταση
 Η Ιαπωνική είναι η επίσημη γλώσσα της Ιαπωνίας. Υπάρχουν δύο μορφές της γλώσσας που θεωρούνται στερεότυπες: (標準語, χιόοτσουνγκο) ή στερεότυπη Ιαπωνική και (共通語, κιόοτσουουγκο) ή κοινή γλώσσα. Η επίσημη πολιτική για εκσυγχρονισμό της γλώσσας έχει αμβλύνει τις διαφορές ανάμεσα στις δύο. Η εκδοχή χιόουτσουνγκο, η οποία συζητείται στο παρόν λήμμα, διδάσκεται στα σχολεία και χρησιμοποιείται στην τηλεόραση και τις επίσημες επικοινωνίες.
 Η στερεότυπη Ιαπωνική μπορεί επίσης να διαιρεθεί σε (文語, μπούνγκο) ή "λογοτεχνική γλώσσα" και η (口語, κόογκο) ή "προφορική γλώσσα", που έχει διαφορετικούς κανόνες γραμματικής και διαφορές στο λεξιλόγιο. Η μέθοδος μπούνγκο ήταν ο κύριος τρόπος γραφής των Ιαπωνικών έως τα τέλη της δεκαετίας 1940, και χρησιμοποιείται ακόμη από ιστορικούς, φιλολόγους και νομικούς (αρκετοί ιαπωνικοί νόμοι που επεβίωσαν του Β' Π.Π. είναι ακόμη γραμμένοι σε μπούνγκο, αν και γίνονται συνεχείς προσπάθειες εκσυγχρονισμού της γλώσσας). Κυρίαρχος τρόπος ομιλίας και γραφής στην Ιαπωνία σήμερα είναι η μέθοδος κόογκο, αν και η γραμματική και λεξιλόγιο της μορφής μπούνγκο χρησιμοποιούνται συχνά για εντυπωσιασμό στη σύγχρονη Ιαπωνική.
 Διάλεκτοι
 Στην Ιαπωνία ομιλούνται δεκάδες διάλεκτοι, κάτι που ανάγεται σε πολλούς παράγοντες, συμπεριλαμβανομένων της μακράς ανθρώπινης παρουσίας στο ιαπωνικό αρχιπέλαγος, του ορεινού αναγλύφου της χώρας και της μακράς της ιστορικά απομόνωσης - εσωτερικής και εξωτερικής. Τυπικά οι διάλεκτοι διαφέρουν στον τρόπο τονισμού, στη γραμματική, το λεξιλόγιο και στη χρήση των μορίων.
 Βλέπε επίσης
 Ιαπωνική γραφή
 Λατινισμός Χέπμπορν
 Χιραγκάνα
 Κατακάνα
 Ρομάτζι
 Δικτυακοί τόποι
 Η αναφορά του Εθνολόγου για τον κώδικα JPN
 Ορισμοί των διαφορετικών ιαπωνικών διαλέκτων
 A page dealing with the Kansai dialect of Japanese
 Βιβλιογραφία
 Bloch, Bernard. (1946). Studies in colloquial Japanese I: Inflection. Journal of the American Oriental Society, 66, 97-109.
 Bloch, Bernard. (1946). Studies in colloquial Japanese II: Syntax. Language, 22, 200-248.
 Chafe, William L. (1976). Giveness, contrastiveness, definiteness, subjects, topics, and point of view. In C. Li (Ed.), Subject and topic (pp. 25–56). New York: Academic Press. ISBN 0-12-447350-4.
 Kuno, Susumu. (1973). The structure of the Japanese language. Cambridge, MA: MIT Press. ISBN 0-262-11049-0.
 Kuno, Susumu. (1976). Subject, theme, and the speaker's empathy: A re-examination of relativization phenomena. In Charles N. Li (Ed.), Subject and topic (pp. 417–444). New York: Academic Press. ISBN 0-12-447350-4.
 Martin, Samuel E. (1975). A reference grammar of Japanese. New Haven: Yale University Press. ISBN 0-300-01813-4.
 McClain, Yoko Matsuoka. (1981). Handbook of modern Japanese grammar: 口語日本文法便覧 [Kōgo Nihon bumpō]. Tokyo: Hokuseido Press. ISBN 4-590-00570-0; ISBN 0-89346-149-0.
 Miller, Roy. (1967). The Japanese language. Chicago: University of Chicago Press.
 Miller, Roy. (1980). Origins of the Japanese language: Lectures in Japan during the academic year, 1977-78. Seattle: University of Washington Press. ISBN 0-295-95766-2.
 Mizutani, Osamu; & Mizutani, Nobuko. (1987). How to be polite in Japanese: 日本語の敬語 [Nihongo no keigo]. Tokyo: Japan Times. ISBN 4-7890-0338-8; ISBN 4-7890-0338-9.
 Shibatani, Masayoshi. (1990). Japanese. In B. Comrie (Ed.), The major languages of east and south-east Asia. London: Routledge. ISBN 0-415-04739-0.
 Shibatani, Masayoshi. (1990). The languages of Japan. Cambridge: Cambridge University Press. ISBN 0-521-36070-6 (hbk); ISBN 0-521-36918-5 (pbk).
 Shibamoto, Janet S. (1985). Japanese women's language. New York: Academic Press. ISBN 0-12-640030-X. Graduate Level
 Tsujimura, Natsuko. (1996). An introduction to Japanese linguistics. Cambridge, MA: Blackwell Publishers. ISBN 0-631-19855-5 (hbk); ISBN 0-631-19856-3 (pbk). Upper Level Textbooks
 Tsujimura, Natsuko. (Ed.) (1999). The handbook of Japanese linguistics. Malden, MA: Blackwell Publishers. ISBN 0-631-20504-7. Readings/Anthologies
 Συγκολλητικές γλώσσες


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 2.7.2020
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 210/5
 SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP št. 48/2019
 z dne 29. marca 2019
 o spremembi Priloge I (Veterinarske in fitosanitarne zadeve) k Sporazumu EGP [2020/802]
 SKUPNI ODBOR EGP JE –
 ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) in zlasti člena 98 Sporazuma EGP,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2018/1079 z dne 30. julija 2018 o izdaji dovoljenja za pripravek iz Bacillus subtilis (DSM 28343) kot krmni dodatek za odstavljene pujske (imetnik dovoljenja Lactosan GmbH & Co. KG) (1) je treba vključiti v Sporazum EGP.
 (2)
 Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2018/1080 z dne 30. julija 2018 o izdaji dovoljenja za pripravek iz Bacillus subtilis DSM 29784 kot krmni dodatek za manj pomembne vrste perutnine za pitanje in za nesnice (imetnik dovoljenja Adisseo France SAS) (2) je treba vključiti v Sporazum EGP.
 (3)
 Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2018/1081 z dne 30. julija 2018 o izdaji dovoljenja za pripravek iz Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544) kot krmni dodatek za prašiče pitance (imetnik dovoljenja Asahi Calpis Wellness Co. Ltd, ki ga zastopa Asahi Calpis Wellness Co. Ltd Europe Representative Office) (3) je treba vključiti v Sporazum EGP.
 (4)
 Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2018/1090 z dne 31. julija 2018 o izdaji dovoljenja za pripravek iz endo-1,4-beta-ksilanaze in endo-1,3(4)-beta-glukanaze, ki ju proizvajata Komagataella pastoris (CBS 25376) in Komagataella pastoris (CBS 26469), kot krmni dodatek za pitovne piščance, piščance za nesnice, pitovne purane, vse aviarne vrste za nesnice ali za razplod, odstavljene pujske in manj pomembne vrste prašičev (odstavljenih) (imetnik dovoljenja Kaesler Nutrition GmbH) (4) je treba vključiti v Sporazum EGP.
 (5)
 Ta sklep se nanaša na zakonodajo v zvezi s krmili. Zakonodaja v zvezi s krmili se ne uporablja za Lihtenštajn, dokler se Sporazum med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o trgovini s kmetijskimi proizvodi uporablja tudi za Lihtenštajn, kakor je določeno v sektorskih prilagoditvah Priloge I k Sporazumu EGP. Ta sklep se zato ne uporablja za Lihtenštajn.
 (6)
 Prilogo I k Sporazumu EGP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –
 SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
 Člen 1
 Za točko 263 (Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/1550) poglavja II Priloge I k Sporazumu EGP se vstavijo naslednje točke:
 „264.
 32018 R 1079: Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/1079 z dne 30. julija 2018 o izdaji dovoljenja za pripravek iz Bacillus subtilis (DSM 28343) kot krmni dodatek za odstavljene pujske (imetnik dovoljenja Lactosan GmbH & Co. KG) (UL L 194, 31.7.2018, str. 131).
 265.
 32018 R 1080: Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/1080 z dne 30. julija 2018 o izdaji dovoljenja za pripravek iz Bacillus subtilis DSM 29784 kot krmni dodatek za manj pomembne vrste perutnine za pitanje in za nesnice (imetnik dovoljenja Adisseo France SAS) (UL L 194, 31.7.2018, str. 134).
 266.
 32018 R 1081: Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/1081 z dne 30. julija 2018 o izdaji dovoljenja za pripravek iz Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544) kot krmni dodatek za prašiče pitance (imetnik dovoljenja Asahi Calpis Wellness Co. Ltd, ki ga zastopa Asahi Calpis Wellness Co. Ltd Europe Representative Office) (UL L 194, 31.7.2018, str. 137).
 267.
 32018 R 1090: Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/1090 z dne 31. julija 2018 o izdaji dovoljenja za pripravek iz endo-1,4-beta-ksilanaze in endo-1,3(4)-beta-glukanaze, ki ju proizvajata Komagataella pastoris (CBS 25376) in Komagataella pastoris (CBS 26469), kot krmni dodatek za pitovne piščance, piščance za nesnice, pitovne purane, vse aviarne vrste za nesnice ali za razplod, odstavljene pujske in manj pomembne vrste prašičev (odstavljenih) (imetnik dovoljenja Kaesler Nutrition GmbH) (UL L 195, 1.8.2018, str. 23).“.
 Člen 2
 Besedila izvedbenih uredb (EU) 2018/1079, (EU) 2018/1080, (EU) 2018/1081 in (EU) 2018/1090 v islandskem in norveškem jeziku, ki se objavijo v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije, so verodostojna.
 Člen 3
 Ta sklep začne veljati 30. marca 2019 pod pogojem, da so bila predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma EGP (*1).
 Člen 4
 Ta sklep se objavi v sklopu EGP Uradnega lista Evropske unije in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije.
 V Bruslju, 29. marca 2019
 Za Skupni odbor EGP
 Predsednik
 Claude MAERTEN
 (1) UL L 194, 31.7.2018, str. 131.
 (2) UL L 194, 31.7.2018, str. 134.
 (3) UL L 194, 31.7.2018, str. 137.
 (4) UL L 195, 1.8.2018, str. 23.
 (*1) Navedena ni nobena ustavna zahteva.