type: wikipedia

text:
Vuosi 1990 oli normaalivuosi, joka alkoi maanantaista.
 Tapahtumia
 Tammikuu
 1. tammikuuta – Sosiaali- ja terveysministeri Helena Pesola siirtyi Kansaneläkelaitoksen johtajaksi. Hänen seuraajakseen tuli kansanedustaja Mauri Miettinen.
 1. tammikuuta – Kokoomuksen kansanedustaja Eva-Riitta Siitonen siirtyi Uudenmaan läänin maaherraksi. Hänen tilalleen eduskuntaan nousi veteraanipoliitikko Tuure Junnila. 79-vuotiaasta Junnilasta tuli eduskunnan ikäpuhemies.
 1. tammikuuta – SDP:n kansanedustaja Reino Paasilinna siirtyi Yleisradion pääjohtajaksi. Hänen tilalleen eduskuntaan tuli apulaisprofessori Kai Kalima.
 1. tammikuuta – Someron kunta siirrettiin Hämeen läänistä Turun ja Porin lääniin.
 3. tammikuuta – Panaman presidentti Manuel Noriega antautui yhdysvaltalaisjoukoille.
 7. tammikuuta – Pisan torni suljettiin yleisöltä turvallisuusvaaran vuoksi.
 9. tammikuuta – Tukholmassa Finnbodan telakalla korjattavana ollut risteilyalus Sally Albatross vaurioitui pahoin tulipalossa.
 10. tammikuuta – Time Warner -mediayhtiö syntyi Timen ja Warner Communications -yhtiöiden yhdistyttyä.
 10. tammikuuta – Kiina lakkautti Pekingissä kesän 1989 mielenosoitusten tukahduttamisesta lähtien voimassa olleen sotatilan. Päätöksellä ei kuitenkaan katsottu olevan suurtakaan merkitystä, koska vain hallitusta tukeneet mielenosoitukset oli sallittu.
 11. tammikuuta – 200 000 ihmistä osoitti mieltään Liettuassa.
 13. tammikuuta – Azerbaidžanin Bakussa alkoi pogromi armenialaisia vastaan. Azerbaidžanin kansanrintaman mielenosoituksen jälkeen alkoivat hyökkäykset, joissa tapettiin 90 armenia ja parikymmentä neuvostoarmeijan sotilasta.
 14. tammikuuta – Maailmanpankin tilastosta ilmeni, että Suomi oli vuonna 1988 ollut bruttokansantuotteella mitattuna maailman kahdeksanneksi rikkain maa. Kolme rikkainta maata olivat tilaston mukaan Sveitsi, Luxemburg ja Japani, kolme köyhintä Mosambik, Etiopia ja Tšad.
 18. tammikuuta – Bulgarian entinen puoluejohtaja Todor Živkov vangittiin syytettynä valtion varojen kavaltamisesta ja vallan väärinkäytöstä.
 20. tammikuuta – Musta tammikuu: Neuvostojoukot vyöryvät Bakuun Azerbaidžanissa palauttamaan kommunistisen puolueen vallan.
 25. tammikuuta – Liikenneturva ilmoitti, että Suomen tieliikenteessä oli vuoden 1989 aikana kuollut 750 ja loukkaantunut noin 13 000 ihmistä eli enemmän kuin kertaakaan 1980-luvulla. Syynä tähän pidettiin yleisen välinpitämättömyyden lisääntymistä.
 26. tammikuuta – STTK:n puheenjohtaja Jorma Reini nimitettiin valtakunnansovittelijaksi helmikuun alusta alkavaksi nelivuotiskaudeksi. Edellinen valtakunnansovittelija Teuvo Kallio siirtyi oikeusministeriön kansliapäälliköksi.
 30. tammikuuta – Puola jätti jäsenhakemuksen Euroopan neuvostolle.
 31. tammikuuta – Neuvostoliiton ensimmäinen McDonald’s avattiin Moskovassa.
 Helmikuu
 2. helmikuuta – Apartheid: Etelä-Afrikan presidentti Frederik de Klerk salli Afrikan kansalliskongressin toiminnan ja lupasi vapauttaa Nelson Mandelan.
 6. helmikuuta – Tilastokeskus ilmoitti, että Suomen bruttokansantuote oli kasvanut vuoden 1989 aikana viisi prosenttia. Suomen BKT oli kasvanut yhtäjaksoisesti vuodesta 1977 alkaen keskimäärin 3,8 prosenttia vuodessa.
 7. helmikuuta – Neuvostoliiton kommunistisen puolueen keskuskomitea luopui puolueen yksinvaltiudesta Neuvostoliitossa.
 11. helmikuuta – Nelson Mandela pääsi vapaaksi Victor Versterin vankilasta Kapkaupungissa.
 12. helmikuuta – Super Mario Bros. 3 -videopeli julkaistiin Nintendo Entertainment System -pelikonsolille.
 12. helmikuuta – Oopperalaulaja Jorma Hynninen valittiin Savonlinnan oopperajuhlien johtajaksi syyskuun 1991 alusta lukien.
 14. helmikuuta – Voyager 1 otti Pale Blue Dot -nimellä tunnetun kuvan Maasta kuuden miljardin kilometrin päästä.
 15. helmikuuta – Iso-Britannia ja Argentiina solmivat uudelleen diplomaattisuhteet, jotka olivat katkenneet vuonna 1982 Falklandin sodan vuoksi.
 15. helmikuuta – Latvian korkein neuvosto julisti laittomaksi Latvian liittämisen Neuvostoliittoon vuonna 1940 ja asetti tavoitteeksi maan itsenäisyyden palauttamisen.
 15. helmikuuta – Suomessa alkoi pankkilakko, joka sulki kaikki pankit yli kuukaudeksi Postipankkia lukuun ottamatta. Jo kolme viikkoa aiemmin oli alkanut maksuvälityssaarto, jonka aikana rahasuorituksia ei ollut välitetty pankkiryhmästä toiseen, ja helmikuun alussa työnantajan julistama työsulku.
 19. helmikuuta – Tampere-talossa järjestettiin ensimmäinen konsertti, kun Juice Leskinen esiintyi keskeneräisessä rakennuksessa 40-vuotissyntymäpäivänään.
 20. helmikuuta – Iso-Britannia ilmoitti purkavansa Etelä-Afrikan vastaiset talouspakotteet.
 23. helmikuuta – Neuvostoliitto lupasi kotiuttaa kaikki joukkonsa Tšekkoslovakiasta kesäkuun 1991 loppuun mennessä.
 23. helmikuuta – Ruotsalainen Volvo ja ranskalainen Renault yhdistyivät. Uudesta yhtiöstä tuli maailman neljänneksi suurin henkilöautojen ja maailman suurin kuorma-autojen valmistaja.
 23. helmikuuta – Suomen Kommunistisen Puolueen edustajakokous päätti siirtää puolueen poliittisen toiminnan perustettavalle Vasemmistoliitolle, mutta säilyttää itse puolueen. Kokouksessa pidetyissä puheenvuoroissa arvosteltiin SKP:n toiminnassa vuosien aikana tehtyjä virheitä.
 26. helmikuuta – Sandinistit hävisivät Nicaraguan vaalit.
 27. helmikuuta – Raumalla mitattiin Suomen kaikkien aikojen alhaisin ilmanpaine: 940 hPa (mb).
 Maaliskuu
 1. maaliskuuta – Presidentti Mauno Koivisto nimitti valtiovarainministeri Erkki Liikasen Suomen EY-suurlähettilääksi Brysseliin. Uudeksi valtiovarainministeriksi tuli oikeusministeri Matti Louekoski, uudeksi oikeusministeriksi sosiaali- ja terveysministeri Tarja Halonen ja uudeksi sosiaali- ja terveysministeriksi kansanedustaja Tuulikki Hämäläinen. Liikasen tilalle eduskuntaan nousi myyjä Kyllikki Muttilainen.
 1. maaliskuuta – Pääesikunnan päällikkö, amiraali Jan Klenberg siirtyi uudeksi puolustusvoimain komentajaksi. Hänen edeltäjänsä kenraali Jaakko Valtanen jäi eläkkeelle. Valtanen oli viimeinen palveluksessa ollut, talvi- ja jatkosotiin osallistunut kenraali.
 2. maaliskuuta – Neuvostoliitto ilmoitti aikovansa siirtää kaikki ydinkokeensa Semipalatinskin alueelta Kazakstanista Novaja Zemljan saarelle Pohjoiselle jäämerelle vuoteen 1993 mennessä.
 2. maaliskuuta – Neuvostoliitto ilmoitti kotiuttavansa kaikki Mongoliassa olevat 55 000 sotilastaan vuoden 1992 loppuun mennessä.
 3. maaliskuuta – Oikeustieteen kandidaatti Esa Swanljung valittiin STTK:n uudeksi puheenjohtajaksi valtakunnansovittelijaksi siirtyneen Jorma Reinin tilalle.
 9. maaliskuuta – Albania ilmaisi halukkuutensa osallistua seuraavaan Euroopan turvallisuus- ja yhteistyökokoukseen. Albania oli ainoana Euroopan maana jättäytynyt pois Helsingissä vuonna 1975 pidetystä kokouksesta.
 9. maaliskuuta – Georgian korkein neuvosto julisti laittomaksi maan liittämisen Neuvostoliittoon vuonna 1922 ja asetti tavoitteeksi itsenäisyyden palauttamisen.
 11. maaliskuuta – Liettua julisti itsenäisyyden Neuvostoliitosta ensimmäisenä Baltian maana.
 11. maaliskuuta – Patricio Aylwin vannoi virkavalan Chilen ensimmäisenä demokraattisesti valittuna presidenttinä sitten vuoden 1973.
 13. maaliskuuta – Pääministeri Harri Holkeri esitti eduskunnalle hallituksen selonteon Suomen liittymisestä kaavailtuun eurooppalaiseen talousalueeseen (ETA).
 13. maaliskuuta – Talvisodan päättymisestä tuli kuluneeksi 50 vuotta.
 15. maaliskuuta – Neuvostoliitto ilmoitti Liettuan itsenäisyysjulistuksen olevan laiton.
 18. maaliskuuta – Yhteisarvoltaan sadan miljoonan dollarin arvoiset 12 taulua varastettiin Isabella Stewart Gardner -museosta Bostonissa. Maalauksia ei ole toistaiseksi löydetty.
 21. maaliskuuta – Namibia itsenäistyi Etelä-Afrikasta.
 26. maaliskuuta – Helsingin yliopisto täytti 350 vuotta. Pääjuhla pidettiin 9. syyskuuta.
 27. maaliskuuta – Eduskunta hyväksyi vaalilain muutoksen, jonka nojalla presidentin-, eduskunta- ja kunnallisvaalit muuttuivat kaksipäiväisistä yksipäiväisiksi. Ensimmäiset yksipäiväiset vaalit olivat vuoden 1991 eduskuntavaalit.
 Huhtikuu
 3. huhtikuuta – Viro tunnusti Liettuan itsenäisyyden.
 4. huhtikuuta – Postipankki ilmoitti sulkevansa noin 1900 konttoriaan eri puolilla maata seuraavien kahden vuoden aikana.
 7. huhtikuuta – Bahaman mukavuuslipun alla purjehtinut risteilyalus Scandinavian Star paloi Oslonvuonossa, jolloin 160 ihmistä sai surmansa. Laivan turvatoimet oli laiminlyöty ja palo oli sytytetty tahallaan.
 13. huhtikuuta – Neuvostoliitto tunnusti syyllisyytensä Katynissa vuonna 1940 tehtyyn tuhansien puolalaisten upseerien joukkomurhaan. Tähän asti se oli syyttänyt teosta Natsi-Saksaa. Neuvostoliitto ilmoitti, että teosta oli ollut vastuussa Josif Stalinin aikainen salainen poliisi NKVD.
 19. huhtikuuta – Nicaraguan yhdeksän vuotta kestänyt sisällissota päättyi, kun hallitus ja sitä vastustaneet contra-sissit solmivat aselevon.
 23. huhtikuuta – Namibia liittyi YK:n jäseneksi, jolloin siitä tuli järjestön 160. jäsenmaa.
 24. huhtikuuta – Avaruussukkula Discovery asetti Hubble-avaruusteleskoopin kiertoradalle.
 24. huhtikuuta – Eduskunnan perustuslakivaliokunta katsoi, ettei SKDL:n kansanedustajien kauppa- ja teollisuusministeri Ilkka Suomista ja ulkomaankauppaministeri Pertti Salolaista vastaan syyskuussa 1989 tekemä tutkintapyyntö antanut aihetta jatkotoimiin eikä syytteiden nostamiseen heitä vastaan valtakunnanoikeudessa. Tutkintapyynnön aiheena oli ollut Suomisen ja Salolaisen toiminta Wärtsilä Meriteollisuuden talousvaikeuksien yhteydessä.
 29. huhtikuuta – Suomeen perustettiin uusi puolue, kommunistien ja kansandemokraattien muodostama Vasemmistoliitto. Puolueen ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin psykiatri ja kirjailija Claes Andersson. Suomen Kansan Demokraattinen Liitto päätettiin lakkauttaa.
 Toukokuu
 2. toukokuuta – Ulkoministeri Pertti Paasio esitti Suomessa vierailleelle Iranin ulkoministerille Ali Akbar Velayatille Suomen virallisen vastalauseen kirjailija Salman Rushdielle langetetun tappotuomion vuoksi. Paasio sanoi tuomion haittaavan Suomen ja Iranin välisiä suhteita. Iranin uskonnollinen johtaja Ali Khamenei oli helmikuussa uudistanut Rushdien tuomion.
 4. toukokuuta – Suomi ratifioi viimeisenä Länsi-Euroopan maana vuonna 1950 solmitun Euroopan neuvoston ihmisoikeussopimuksen.
 5. toukokuuta – Euroviisut järjestettiin Zagrebissa Jugoslaviassa. Italia voitti kilpailun Salvatore "Toto" Cutugnon kappaleella Insieme: 1992.
 8. toukokuuta – Nicaraguan contra-sissit alkoivat luovuttaa aseitaan YK:n rauhanturvajoukoille.
 17. toukokuuta – Maailman terveysjärjestö poistaa homoseksuaalisuuden sairauksien luettelostaan.
 17. toukokuuta – Ruotsin arvokkaimpiin kirkkorakennuksiin kuuluva, 1600-luvulla rakennettu Katariinan kirkko Tukholmassa Södermalmin kaupunginosassa, tuhoutui tulipalossa. Kirkko päätettiin rakentaa uudelleen.
 22. toukokuuta – Pohjois- ja Etelä-Jemen yhdistyivät Jemeniksi. Yhdistyneen valtion pääkaupungiksi tuli Pohjois-Jemenin pääkaupunki Sanaa ja taloudelliseksi keskukseksi Etelä-Jemenin pääkaupunki Aden. Sosialistisen Etelä-Jemenin katoaminen kartalta vähensi merkittävästi Neuvostoliiton vaikutusvaltaa Lähi-idässä.
 22. toukokuuta – Microsoft julkaisi Windows 3.0:n.
 27. toukokuuta – Burmassa järjestettiin ensimmäiset vapaat vaalit sitten vuoden 1960. Ne voitti Aung San Suu Kyin johtama Kansallinen demokratialiike, mutta sotilashallitus kieltäytyi luopumasta asemastaan.
 27.toukokuuta Voltin rautatieaseman Matkustajaliikenne lopetettiin
 30. toukokuuta – Helsingin Meilahdessa muurattiin tasavallan presidentin uuden virka-asunnon Mäntyniemen peruskivi. Talon oli tarkoitus olla valmis kesällä 1992.
 31. toukokuuta – Presidentti Mauno Koivisto armahti 39 päivää syömälakossa olleet kolme totaalikieltäytyjää, jotka eivät olleet suostuneet varusmies- tai siviilipalvelukseen.
 Kesäkuu
 1. kesäkuuta – Yleisradion radiokanavilla toteutettiin uuden radiojohtajan Olli Alhon sommittelema uudistus. Entisten yleis- ja rinnakkaisohjelmien tilalle tulivat Yle 1 (Ylen ykkönen), Yle 2 (Radiomafia) ja Yle 3 (Radio Suomi). Alhon mukaan kanavauudistuksella, etenkin Radiomafian perustamisella, pyrittiin vastaamaan tehokkaammin kaupallisten radiokanavien haasteeseen.
 1. kesäkuuta – Mikkelin raastuvanoikeus vapautti vuoden 1986 panttivankidraamassa mukana olleet kuusi poliisia, joita oli syytetty taposta, kuolemantuottamuksesta ja virkavirheestä. Surmansa saaneen panttivangin Jukka Häkkisen omaiset valittivat päätöksestä hovioikeuteen.
 2. kesäkuuta – Yhdysvallat aloitti Operaatio Sharp Edge -nimisen sotilasoperaation, jossa joukko Yhdysvaltain kansalaisia ja joitakin ulkomaalaisia evakuoitiin Liberiasta maan sisällissodan aikana.
 4. kesäkuuta – Poliisi ja turvallisuusmiehet estivät opiskelijoiden mielenosoituksen Pekingin Taivaallisen rauhan aukiolla vuoden 1989 mielenosoitusten tukahduttamisen vuosipäivänä. Aukio suljettiin kaikilta ulkopuolisilta.
 5. kesäkuuta – Neuvostoliiton presidentti Mihail Gorbatšov saapui vierailulle Yhdysvaltoihin. Tavattuaan presidentti George H. W. Bushin Gorbatšov julisti kylmän sodan ”virallisesti” päättyneeksi.
 5. kesäkuuta – Yli sadan ihmisen ilmoitettiin saaneen surmansa kirgiisien ja uzbekkien yhteenotoissa Kirgisiassa.
 5. kesäkuuta – Metsäteollisuusyhtiöt Rauma-Repola ja Yhtyneet Paperitehtaat allekirjoittivat sopimuksen yhtiöiden yhtymisestä Repola Oy:ksi vuoden 1991 alussa.
 7. kesäkuuta – Varsovan liitto päätti muuttaa rakennettaan ja toimintatapojaan sotilasliitosta ”suvereenien valtioiden liitoksi” vuoden 1991 alkuun mennessä. Päätöstä pidettiin loppuna Neuvostoliiton johtoasemalle.
 8. kesäkuuta – Yhdysvaltalainen autoteollisuuskonserni General Motors, saksalainen Adam Opel AG ja Saab-Valmet allekirjoittivat sopimuksen Opel Calibra -urheiluautojen kokoonpanon aloittamisesta Uudenkaupungin autotehtaalla Saabin malliston rinnalla maaliskuussa 1991.
 11. kesäkuuta – Yhdysvaltalainen amiraali John Poindexter tuomittiin Iran–Contra-skandaalia käsitelleessä oikeudenkäynnissä kuudeksi kuukaudeksi vankeuteen ja 250 dollarin sakkoihin. Poindexter oli toiminut presidentti Ronald Reaganin turvallisuuspoliittisena neuvonantajana ja oli seitsemästä jutun vuoksi oikeuteen joutuneesta henkilöstä ainoa ehdottomaan vankeuteen tuomittu.
 12. kesäkuuta – Venäjän federaatio julisti itsenäisyyden Neuvostoliitosta.
 13. kesäkuuta – RKP:n Elisabeth Rehn nimitettiin Suomen ensimmäiseksi naispuoliseksi puolustusministeriksi. Edellinen puolustusministeri Ole Norrback siirtyi politiikan jättäneen, Partekin pääjohtajaksi siirtyneen Christoffer Taxellin tilalle opetusministeriksi.
 16. kesäkuuta – Kansanedustaja Esko Aho valittiin Suomen Keskustan uudeksi puheenjohtajaksi Paavo Väyrysen jälkeen. Uudeksi puoluesihteeriksi Seppo Kääriäisen tilalle tuli ulkoministeriön osastopäällikkö Erja Tikka.
 17. kesäkuuta – Rehtori Kaarina Koivistoinen valittiin Liberaalisen Kansanpuolueen puheenjohtajaksi tehtävän jättäneen Kyösti Lallukan tilalle. LKP oli helmikuussa palannut eduskuntapuolueeksi Suomen maaseudun puolueen entisen kansanedustajan ja puoluesihteerin Urpo Leppäsen liityttyä siihen.
 19. kesäkuuta – 20-vuotiaan neuvostoliittolaisen opiskelijan Oleg Kozlovin kaappaama Aeroflotin matkustajakone laskeutui Helsinki-Vantaan lentoasemalle. Kozlov kaappasi Riiasta Murmanskiin matkalla olleen koneen ja uhkasi räjäyttää sen. Alun perin Ruotsiin pyrkinyt Kozlov antautui poliisille ja anoi Suomesta poliittista turvapaikkaa. Anomus hylättiin ja Kozlov palautettiin Neuvostoliittoon heinäkuun lopulla. Parin kuukauden aikana Suomeen ja Ruotsiin kaapattiin tai yritettiin kaapata liki 20 neuvostoliittolaista matkustajakonetta.
 22. kesäkuuta – Tunnetuin Länsi- ja Itä-Saksan välinen rajanylityspaikka, Berliinissä sijainnut ja Saksan kahtiajaon yhdeksi symboliksi muodostunut Checkpoint Charlie poistettiin käytöstä juhlavin menoin.
 25. kesäkuuta – Puolan riippumaton Solidaarisuus-ammattiliitto hajosi kahtia sisäisten kiistojensa vuoksi. Liikkeen oppositio oli syyttänyt puheenjohtaja Lech Wałęsaa yksinvaltaisuudesta.
 26. kesäkuuta – Unkari ilmoitti eroavansa Varsovan liitosta vuoden 1991 loppuun mennessä.
 28. kesäkuuta – Ruotsin kuningas Kaarle XVI Kustaa ja kuningatar Silvia saapuivat vierailulle Suomeen ja osallistuivat Ruotsinsalmen taistelun 200-vuotisjuhlaan Kotkassa.
 Heinäkuu
 1. heinäkuuta – Länsi- ja Itä-Saksan talous- ja rahaliitto astui voimaan. Itäsaksalaiset saivat käyttöönsä läntisen D-markan ja Itä-Saksan markka poistui käytöstä.
 2. heinäkuuta – Yli 1 400 islamilaista pyhiinvaeltajaa tukehtui hengiltä Saudi-Arabiassa lähellä Mekkaa tunnelissa, johon oli ahtautunut yli 50 000 ihmistä.
 4. heinäkuuta – Kypros jätti jäsenhakemuksen Euroopan yhteisölle.
 5. heinäkuuta – Nato ilmoitti luopuvansa vuodesta 1967 noudattamastaan ”joustavan vastaiskun” opista ja julisti ydinaseet ”viimeiseksi keinoksi”. Päätös oli vastaus Neuvostoliiton presidentin Mihail Gorbatšovin kesäkuiselle julistukselle kylmän sodan päättymisestä.
 8. heinäkuuta – Neuvostoliitto ilmoitti ryhtyvänsä luopumaan asteittain talousavustaan Kuuballe ja Vietnamille. Yhdysvallat oli vaatinut Neuvostoliittoa lopettamaan Kuuban tukemisen ehtona talousavun myöntämiseksi Neuvostoliitolle.
 13. heinäkuuta – Albanialaisten joukkopako kotimaastaan alkoi, kun noin 4 500 ihmistä siirtyi laivoilla Italiaan.
 16. heinäkuuta – 7,7 richterin maanjäristys surmasi 1 600 ihmistä Filippiineillä.
 21. heinäkuuta – Roger Waters konsertoi Berliinin muurilla (”The Wall”).
 22. heinäkuuta – Helsinki–Joensuu-linjalla sattui täydellinen auringonpimennys.
 28. heinäkuuta – Alberto Fujimorista tuli Perun presidentti.
 28. heinäkuuta – Liberian kapinalliset ilmoittivat kukistaneensa maan presidentin Samuel Doen.
 30. heinäkuuta – Neuvostoliitto ja Albania solmivat uudelleen vuodesta 1961 poikki olleet diplomaattisuhteensa.
 Elokuu
 1. elokuuta – Suomen Partiolaisten 3. Finnjamboree, Tervas alkoi Kannonkoskella.
 2. elokuuta – Irakin joukot valtasivat Kuwaitin. Persianlahden sota alkoi.
 6. elokuuta – Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvosto määräsi kauppasaarron Irakille.
 6. elokuuta – Pakistanin presidentti Ghulam Ishaq Khan erotti Benazir Bhutton hallituksen, hajotti parlamentin ja määräsi pidettäväksi uudet vaalit. Khan oli syyttänyt Bhuttoa muun muassa korruptiosta.
 7. elokuuta – Irak sulki rajansa ja ilmoitti pitävänsä maassa olevia ulkomaalaisia panttivankeina – kansallisuudesta riippumatta – ja tarvittaessa ihmiskilpinä strategisesti tärkeissä kohteissa.
 8. elokuuta – Irak liitti Kuwaitin itseensä ”ikuisiksi ajoiksi” ja määräsi Kuwaitissa toimineet ulkomaiset edustustot siirtymään Bagdadiin.
 10.–11. elokuuta – Nuoriso mellakoi Oulussa.
 11. elokuuta – Mosambikia hallinneen Frelimo-puolueen keskuskomitea päätti, että maa alkaa siirtyä asteittain monipuoluejärjestelmään.
 14. elokuuta – Neuvostoliiton presidentti Mihail Gorbatšov palautti kaikkien Josif Stalinin valtakaudella surmattujen ihmisten kunnian ja mitätöi tuolloin langetetut kuolemantuomiot.
 15. elokuuta – Liechtenstein liittyi Yhdistyneiden Kansakuntien jäseneksi järjestön 160. jäsenmaana. YK:n jäsenmaiden lukumäärä oli vähentynyt aiemmin yhdellä Pohjois- ja Etelä-Jemenin yhdistyttyä.
 15. elokuuta – Neuvostoliitto päätti palauttaa kansalaisoikeudet useille vuosina 1966–1988 maanpakoon joutuneille kulttuurihenkilöille. Yksi tunnetuimmista oli Yhdysvalloissa oleskellut Nobel-kirjailija Aleksandr Solženitsyn, joka kuitenkin kieltäytyi ottamasta niitä vastaan.
 24. elokuuta – Suomen Maaseudun Puolue erosi Harri Holkerin hallituksesta budjettiin liittyneistä eläkepäätöksistä syntyneiden erimielisyyksien vuoksi. Uudeksi liikenneministeriksi Raimo Vistbackan tilalle tuli ministerinä valtioneuvoston kansliassa toiminut Ilkka Kanerva. Kanervalle ei nimitetty seuraajaa.
 26. elokuuta – Itävallan presidentti Kurt Waldheim vieraili Irakissa ja sai neuvotelluksi maastapoistumisluvan kaikille Itävallan kansalaisille. Monissa Euroopan maissa Waldheimia arvosteltiin poikkeamisesta yhteisesti sovitulta linjalta.
 28. elokuuta – Ison-Britannian pääministeri Margaret Thatcher saapui kolmen päivän vierailulle Suomeen. Thatcher esitti vierailun aikana mielipiteenään, että Suomen puolueettomuus ei olisi este Suomen liittymiselle Euroopan yhteisön jäseneksi.
 30. elokuuta – Suomen merivartiosto löysi jatkosodan aikana vuonna 1941 uponneen panssarilaiva Ilmarisen hylyn Korppoon aluevesiltä Utön eteläpuolelta. 70 metrin syvyydessä oleva alus päätettiin jättää toistaiseksi nostamatta.
 31. elokuuta – YK:n pääsihteeri Javier Perez de Cuellar tapasi Irakin ulkoministerin Tariq Azizin Bagdadissa, mutta heidän neuvottelunsa Kuwaitin kriisin ratkaisemisesta jäivät tuloksettomiksi.
 31. elokuuta – Valtion taidemuseo aloitti toimintansa valtakunnallisena keskustaidemuseona. Siihen kuuluivat Ateneumin taidemuseo, Sinebrychoffin taidemuseo ja tuleva Nykytaiteen museo Kiasma.
 Syyskuu
 1. syyskuuta – Rehtori Aarno von Bell nousi eduskuntaan Veikkaus Oy:n toimitusjohtajaksi siirtyneen Matti Ahteen tilalle. von Bell oli pudonnut eduskunnasta vuoden 1987 vaaleissa.
 3. syyskuuta – Kuvanveistäjä Pekka Kauhasen muotoilema presidentti Urho Kekkosen muistomerkki Suuri aika paljastettiin Kajaanissa. Kekkosen syntymästä oli kulunut 90 vuotta. Urho Kekkonen oli asunut Kajaanissa nuoruudessaan 1910- ja 1920-luvuilla.
 5. syyskuuta – Presidentti Mauno Koivisto vaati Yleisradion TV-uutisten haastattelussa Irakin pikaista ja ehdotonta vetäytymistä Kuwaitista sekä Irakin ottamien panttivankien vapauttamista ehdoitta. Koiviston kannanottoa pidettiin poikkeuksellisen jyrkkänä. Koivisto korosti YK:n roolia kriisin ratkaisemisessa.
 8. syyskuuta – Irakin hyökkäyksen vuoksi Neuvostoliitto ja Yhdysvallat päättivät järjestää pikaisesti huippukokouksen. Mihail Gorbatšov ja George Bush tapasivat Helsingissä vain viikon varoitusajalla. Mauno Koivisto isännöi tilaisuutta.
 8. syyskuuta – Demokraattisen vaihtoehdon kansanedustajat Esko-Juhani Tennilä, Marja-Liisa Löyttyjärvi ja Ensio Laine luopuivat johtopaikoistaan SKP (yhtenäisyys) -puolueessa, mikä oli ehto heidän pääsylleen Vasemmistoliiton kansanedustajiksi ja puolueen ehdokkaiksi kevään 1991 eduskuntavaaleissa. Vasemmistoliiton eduskuntaryhmä hyväksyi heidän jäsenyytensä 11. syyskuuta. Neljäs Devan kansanedustaja Marjatta Stenius-Kaukonen oli siirtynyt Vasemmistoliiton eduskuntaryhmään jo kesällä.
 9. syyskuuta – Liberian syrjäytetyn presidentin Samuel Doen ilmoitettiin tulleen teloitetuksi hänen jouduttuaan sissien vangiksi.
 9. syyskuuta – SKP (yhtenäisyys) valitsi uudeksi puheenjohtajakseen pääsihteerinsä Yrjö Hakasen.
 10. syyskuuta – Paavi Johannes Paavali II vihki käyttöön Notre-Dame de la Paixin, maailman suurimman kristillisen kirkon Norsunluurannikon pääkaupungissa Yamoussoukrossa. Mahtipontisen kirkon rakentamista pahoin velkaantuneeseen kehitysmaahan pidettiin yleisesti suuruudenhulluutena.
 10. syyskuuta – Irak ja Iran solmivat uudelleen vuonna 1980 katkenneet diplomaattisuhteensa.
 12. syyskuuta – Saksan valtiot ja neljä toisen maailmansodan voittajamaata solmivat rauhansopimuksen Moskovassa, mikä mahdollisti Saksan yhdistymisen ja päätti miehitysvallan. Sopimuksessa todettiin, että yhdistynyt Saksa on sekä YK:n että Naton jäsen, mutta se ei valmista eikä omista ydin-, biologisia eikä kemiallisia aseita. Sopimuksen allekirjoittivat Länsi-Saksan ulkoministeri Hans-Dietrich Genscher ja Itä-Saksan pääministeri Lothar de Maizière sekä Neuvostoliiton, Yhdysvaltain, Ranskan ja Ison-Britannian ulkoministerit.
 14. syyskuuta – Suomen hallitus alkoi painattaa polttonesteiden säännöstelykuponkeja Kuwaitin kriisin mahdollisesti aiheuttaman polttoainepulan varalta.
 18. syyskuuta – Yhdysvallat ilmoitti sulkevansa lähivuosina yli sata sotilastukikohtaansa eri puolilla maailmaa. Suurin osa suljettavista tukikohdista sijaitsi kuitenkin Länsi-Saksan alueella.
 18. syyskuuta – Kansainvälinen olympiakomitea myönsi vuoden 1996 kesäkisat Yhdysvaltain Atlantalle.
 19. syyskuuta – Puolan presidentti Wojciech Jaruzelski ilmoitti eroavansa virastaan kesken virkakautensa. Hänet oli valittu kuuden vuoden virkakaudelle kesällä 1989. Jaruzelskia oli painostettu eroamaan hänen kommunistitaustansa vuoksi. Solidaarisuus-järjestön johtaja Lech Wałeşa ilmoittautui ehdokkaaksi seuraaviin presidentinvaaleihin 21. syyskuuta.
 21. syyskuuta – Suomi muutti Pariisin rauhansopimuksen tulkintaa. Sopimuksen Suomen täysivaltaista asemaa ja puolustusta koskevien kohtien oli katsottu vanhentuneen Euroopan poliittisten olojen muututtua. Sopimustekstistä poistettiin myös viittaukset ”Saksaan tai sen kanssa liitossa olevaan valtioon” vihollismaana. Sopimuksen toiset osapuolet, Neuvostoliitto ja Iso-Britannia, eivät vastustaneet Suomen uutta tulkintaa. Ydinaseiden osalta Suomi totesi, että kansainvälinen ydinsulkusopimus, johon Suomi oli liittynyt vuonna 1969, kielsi ydinaseiden hankkimisen.
 24. syyskuuta – Etelä-Afrikan presidentti Frederik de Klerk vieraili Yhdysvalloissa ensimmäisenä Etelä-Afrikan valtionpäämiehenä toisen maailmansodan jälkeen. Yhdysvallat ei kuitenkaan purkanut Etelä-Afrikan vastaisia talouspakotteita.
 25. syyskuuta – YK:n turvallisuusneuvosto julisti Irakin ilmasaartoon lukuun ottamatta avustusjärjestöjen valvomia humanitaarisia lentoja.
 28. syyskuuta – 16 sotilasta tuomittiin Filippiineillä elinkautiseen vankeuteen oppositiojohtaja Benigno Aquinon vuonna 1983 tehdystä murhasta. Oikeus tuomitsi murhan taustavoimaksi entisen presidentin Ferdinand Marcosin, joka oli kuollut maanpaossa Havaijilla syyskuussa 1989.
 28. syyskuuta – Karttakeskus julkaisi uusintapainoksena vuoden 1938 kartan Karjalan kannaksesta. Se oli yksityiskohtaisin saatavissa oleva kartta alueesta.
 29. syyskuuta – Tampere-talo vihittiin käyttöön Tampereella.
 Lokakuu
 1. lokakuuta – Pankinjohtaja Jaakko Iloniemi siirtyi Elinkeinoelämän valtuuskunnan toimitusjohtajaksi Kauko Sipposen jäätyä eläkkeelle.
 3. lokakuuta – Saksan jälleenyhdistyminen: Saksan demokraattisesta tasavallasta tuli osa Saksan liittotasavaltaa.
 4. lokakuuta – Suomen Keskustan Johannes Virolaisesta tuli eduskuntavuorokausilla mitattuna Suomen kaikkien aikojen pitkäaikaisin kansanedustaja. Virolainen oli ollut eduskunnan jäsenenä yhtäjaksoisesti vuosina 1945–1983 ja uudelleen vuodesta 1987 yhteensä 42 valtiopäivillä. Edellinen ennätys oli ollut RKP:n John Österholmin nimissä; Österholm oli istunut eduskunnassa vuodet 1919–1960 yhteensä 46 valtiopäivillä.
 5. lokakuuta – Tavarajuna törmäsi Helsingin rautatieaseman seinään, jolloin veturinkuljettaja loukkaantui lievästi. Muita henkilövahinkoja ei sattunut.
 7. lokakuuta – Presidentti Mauno Koivisto ja rouva Tellervo Koivisto matkustivat valtiovierailulle Kanadaan.
 8. lokakuuta – Jerusalemissa Israelin poliisi tappoi 17 palestiinalaista ja haavoitti yli sataa Temppelivuorella.
 9. lokakuuta – Neuvostoliitossa säädettiin uskonnonvapaus ja sallittiin poliittiset puolueet.
 11. lokakuuta – Posti- ja telelaitos ilmoitti lakkauttavansa yli 1 800 postitoimistoa ympäri Suomea talven ja kevään 1991 aikana.
 15. lokakuuta – Mihail Gorbatšov sai Nobelin rauhanpalkinnon.
 19. lokakuuta – Pohjoismaiden neuvoston valtuuskunta vieraili Virossa, Latviassa ja Liettuassa. Neuvosto asettui tukemaan Baltian maiden itsenäisyyttä.
 19. lokakuuta – Ympäristöministeri Kaj Bärlund nimitettiin vesi- ja ympäristöhallituksen pääjohtajaksi joulukuun alusta lukien. Bärlund siirtyi uuteen tehtäväänsä kuitenkin vasta hallituksen erottua kevään eduskuntavaalien jälkeen.
 21. lokakuuta – Viron entisen valtionpäämiehen, vuonna 1956 kuolleen Konstantin Pätsin maalliset jäännökset tuotiin Tallinnaan ja haudattiin valtiollisin menoin. Pätsin hauta oli löydetty Tverin alueelta kesäkuussa.
 21. lokakuuta – Irakissa vieraillut suomalainen valtuuskunta, johon kuuluivat kansanedustajat Pekka Haavisto (Vihr.), Saara-Maria Paakkinen (SDP) ja Marjatta Stenius-Kaukonen (Vas.), sai Irakin vapauttamaan viisi kaikkiaan 14 suomalaisesta panttivangista, jotka olivat jääneet maahan Persianlahden kriisin puhjettua.
 24. lokakuuta – Neuvostoliitto teki maanalaisen ydinkokeen Novaja Zemljalla Pohjoisella jäämerellä. Norja ja Islanti tuomitsivat kokeen, Suomi ja Ruotsi esittivät Neuvostoliitolle huolestumisensa kokeesta ja siitä, että Neuvostoliitto aikoi siirtää kaikki ydinkokeensa Kazakstanista Novaja Zemljalle.
 26. lokakuuta – YK:n hallintoasioiden alipääsihteeri Martti Ahtisaari nimitettiin ulkoministeriön valtiosihteeriksi heinäkuun 1991 alusta lukien.
 29. lokakuuta – Presidentti Mauno Koivisto ja rouva Tellervo Koivisto matkustivat valtiovierailulle Portugaliin.
 Marraskuu
 1. marraskuuta – Unkarista tuli ensimmäisenä entisen itäblokin maana Euroopan neuvoston jäsen.
 1. marraskuuta – Suomessa otettiin käyttöön kuvanveistäjä Antti Neuvosen suunnittelemat uudet 10 ja 50 pennin kolikot. Samalla lopetettiin viiden ja kahdenkymmenen pennin kolikoiden valmistus. Uudet yhden, viiden ja kymmenen markan kolikot oli tarkoitus saada käyttöön vuonna 1993.
 6. marraskuuta – Itävalta kumosi Suomen esimerkkiä seuraten vuoden 1955 valtiosopimuksestaan vanhentuneiksi katsotut aseistusta rajoittaneet kohdat.
 7. marraskuuta – Irlanti sai historiansa ensimmäisen naispresidentin vasemmiston yhteisen ehdokkaan Mary Robinsonin voitettua presidentinvaalit.
 9. marraskuuta – Neuvostoliiton presidentti Mihail Gorbatšov saapui valtiovierailulle Saksaan. Vierailun aikana Gorbatšov ja liittokansleri Helmut Kohl allekirjoittivat laajan sopimuksen maiden välisten suhteiden uudistamisesta.
 9. marraskuuta – Säästöpankkien Keskus-Osake-Pankki SKOP, Osuuspankkien Keskuspankki OKO, Kansallis-Osake-Pankki ja Yhdyspankki ilmoittivat konttoriverkostojensa tuntuvista supistuksista lähivuosien aikana kustannussyistä. Pankkikonttorien kokonaismäärän arvioitiin Postipankki mukaan lukien vähenevän vuoteen 1995 mennessä yli kolmanneksella.
 11. marraskuuta – Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätös numero 678 antoi Irakille 15. tammikuuta 1991 asti aikaa vetäytyä Kuwaitista.
 12. marraskuuta – Tim Berners-Lee lähetti sähköpostin, jossa hän antoi kuvauksen hypertekstiprojektiksi.
 12. marraskuuta – Akihito kruunattiin virallisesti Japanin keisariksi perinteisin juhlamenoin.
 13. marraskuuta – Ensimmäinen tunnettu web-sivu kirjoitettiin.
 13. marraskuuta – SAK:n puheenjohtaja Pertti Viinanen jätti paikkansa ja siirtyi Eläketiedotustoimiston toimitusjohtajaksi. Uudeksi puheenjohtajaksi valittiin järjestön sihteeri Lauri Ihalainen.
 14. marraskuuta – Saksa ja Puola solmivat sopimuksen vahvistaen rajansa Oder–Neisse-linjalle.
 14. marraskuuta – Iso-Britannian entinen puolustusministeri Michael Heseltine ilmoittautui Margaret Thatcherin vastaehdokkaaksi konservatiivipuolueen puheenjohtajan vaaliin. Heseltine oli eronnut Thatcherin hallituksesta Euroopan yhteisöstä syntyneiden erimielisyyksien vuoksi vuonna 1986.
 15. marraskuuta – Avaruussukkula Atlantiksen lento STS-38.
 22. marraskuuta – Margaret Thatcher erosi Yhdistyneen kuningaskunnan pääministerin paikalta.
 25. marraskuuta – Vihreä liitto valitsi ensimmäiseksi puoluesihteerikseen filosofian tohtori Pekka Saurin.
 26. marraskuuta – Suomeen saapui rautateitse Vainikkalan kautta ensimmäinen suuri ryhmä somaleja (120 henkilöä), jotka anoivat poliittista turvapaikkaa. Seuraavana päivänä somaleja saapui lähes yhtä suuri joukko ja uusi suurehko aalto seurasi vuodenvaihteen 1990–1991 tienoilla.
 27. marraskuuta – Konservatiivipuolue valitsi John Majorin Margaret Thatcherin seuraajaksi pääministerin virkaan.
 28. marraskuuta – Sveitsiläinen Appenzell-Innerrhodenin kantoni pakotettiin myöntämään äänioikeus naisille. Kantonin naiset saivat äänioikeuden viimeisinä koko Euroopassa.
 29. marraskuuta – Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätös numero 678 salli voimankäytön, ellei Irak ajoissa vetäydy valtaamastaan Kuwaitista ja vapauta kaikkia ulkomaisia vankeja. Myös turvallisuusneuvoston vaihtuvana jäsenenä ollut Suomi äänesti päätöslauselman puolesta.
 30. marraskuuta – Pankinjohtaja Ulf Sundqvist (SDP) ja kansanedustaja Paavo Väyrynen (Kesk.) vierailivat Irakissa. Vierailun tuloksena vapautettiin viisi Irakissa vielä olleista yhdeksästä suomalaisesta panttivangista. Loput neljä panttivankia pääsivät palaamaan Suomeen joulukuussa.
 30. marraskuuta – Presidentti Mauno Koivisto nimitti Helsingin yliopiston dogmatiikan professorin Eero Huovisen Helsingin hiippakunnan uudeksi piispaksi eläkkeelle jäävän Samuel Lehtosen seuraajaksi.
 Joulukuu
 1. joulukuuta – Kanaalin tunnelin rakentajat tapasivat 40 metrin syvyydessä Englannin kanaalin alla.
 1. joulukuuta – Itä-Saksan entinen valtionpäämies Erich Honecker pidätettiin syytettynä siitä, että hän oli Berliinin muurin rakentamisen jälkeen henkilökohtaisesti antanut käskyn ampua kaikki pakoa länteen yrittäneet itäsaksalaiset.
 1. joulukuuta – Keskiafrikkalaisen Tšadin kapinalliset valtasivat maan pääkaupungin N’Djamenan. Presidentti Hissène Habré pakeni naapurimaahan Kameruniin ja uudeksi presidentiksi julistautui maan armeijan entinen esikuntapäällikkö kenraali Idriss Déby. Tšadin sisäisen sekasorron ei uskottu päättyvän vielä aikoihin.
 2. joulukuuta – Helmut Kohl valittiin vapailla vaaleilla koko Saksan kansleriksi ensi kertaa sitten vuoden 1932. Liittopäivävaalien voittajaksi tuli kristillisdemokraattinen puolue CDU.
 2. joulukuuta – Latvian puoluejohtajana vuosina 1984–1988 toiminut Boris Pugo nimitettiin Neuvostoliiton sisäministeriksi.
 3. joulukuuta – Mary Robinsonista tuli ensimmäinen nainen Irlannin presidenttinä.
 4. joulukuuta – Eduskunta päätti, että ns. pakkoruotsi säilyy peruskoulussa.
 9. joulukuuta – Lech Wałęsa valittiin Puolan presidentiksi.
 10. joulukuuta – Neuvostoliitto ilmoitti lopettavansa ns. clearing-järjestelmän ja siirtyvänsä normaaliin ulkomaankauppaan kaikkien muiden maiden, myös Suomen, kanssa. Muutos toteutettiin ilman siirtymäkautta vuodenvaihteessa 1990–1991. Tämä merkitsi kovaa iskua Suomen vientiteollisuudelle, joka oli toivonut useiden vuosien siirtymäaikaa. Neuvostoliiton osuus Suomen ulkomaankaupasta oli ollut suurimmillaan vuosina 1982–1983 liki neljännes, mutta se oli supistunut vuoteen 1990 mennessä noin kymmeneen prosenttiin.
 11. joulukuuta – Albaniassa sallittiin monipuoluejärjestelmä.
 12. joulukuuta – Suomen hallitus päätti ryhtyä valmistelemaan energian tuontisäännöstelyn purkamista Neuvostoliiton kanssa käydyn clearing-kaupan päättymisen vuoksi. Muun muassa raakaöljyä saisivat jatkossa tuoda muutkin yritykset kuin Neste.
 16. joulukuuta – Jean-Bertrand Aristide valittiin Haitin presidentiksi ja kolmikymmenvuotinen sotilasvalta päättyi.
 17. joulukuuta – Sambian presidentti Kenneth Kaunda lakkautti maassa 17 vuotta voimassa olleen yksipuoluejärjestelmän.
 20. joulukuuta – Neuvostoliiton ulkoministeri Eduard Ševardnadze erosi virastaan katsottuaan ”taantumuksellisten voimien” hyökänneen perestroikan ulkopoliittista linjaa vastaan ja varoitti Neuvostoliiton voivan luisua diktatuuriin.
 24. joulukuuta – Armeija kaappasi vallan Surinamessa.
 25. joulukuuta – Neuvostoliiton presidentti Mihail Gorbatšov sai lisää valtaoikeuksia, kun kansanedustajien kongressi päätti myöntää presidentille oikeuden kumota hallituksen hyväksymät lait, mikäli ne olivat ristiriidassa perustuslain tai muiden lakien kanssa.
 26. joulukuuta – Slovenia julistautui itsenäiseksi.
 27. joulukuuta – Ammattiyhdistysjohtaja Gennadi Janajev nimitettiin Neuvostoliiton uuteen varapresidentin virkaan.
 27. joulukuuta – Albania ilmoitti alkavansa siirtyä vähitellen markkinatalouteen.
 27. joulukuuta – Kahdeksan merimiestä hukkui Hangon Koverharin edustalla Finn-Baltic-työntöaluksen ja proomun kaaduttua kovassa merenkäynnissä. Kaksi miehistön jäsentä saatiin pelastetuiksi työntöaluksen konehuoneesta. Proomun lastina oli Ruotsin Luulajasta tuotua rautamalmia.
 30. joulukuuta – Argentiinan presidentti Carlos Menem armahti useita maata vuosina 1976–1983 hallinneen sotilashallituksen jäseniä, jotka oli vuonna 1985 tuomittu pitkiin vankeusrangaistuksiin ihmisoikeusrikoksista. Armahduspäätöstä arvosteltiin maailmalla laajalti, koska armahdettujen joukossa olivat muiden muassa entiset presidentit Jorge Videla ja Roberto Viola.
 31. joulukuuta – Noin 200 000 Neuvostoliiton juutalaisen ilmoitettiin muuttaneen Israeliin vuoden 1990 aikana. Näistä pieni osa oli matkustanut Suomen kautta. Vuoden 1992 loppuun mennessä ennakoitiin miljoonan Neuvostoliiton juutalaisen muuttavan Israeliin ja seuraavan miljoonan vuoteen 1995 mennessä.
 Syntyneitä
 7. tammikuuta – Liam Aiken, yhdysvaltalainen näyttelijä
 7. tammikuuta – Gregor Schlierenzauer, itävaltalainen mäkihyppääjä
 13. tammikuuta – Liam Hemsworth, australialainen näyttelijä
 26. tammikuuta – Geraldine Kemper, alankomaalainen televisiojuontaja
 30. tammikuuta – Jake Thomas, yhdysvaltalainen näyttelijä
 6. helmikuuta – Christina Geiger, saksalainen alppihiihtäjä
 6. helmikuuta – Dominic Sherwood, englantilainen näyttelijä ja malli
 7. helmikuuta – Anna Abreu, suomalainen laulaja
 8. helmikuuta – Pete Parkkonen, suomalainen laulaja
 23. helmikuuta – Kevin Connauton, kanadalainen jääkiekkoilija
 25. helmikuuta – Mikael Gabriel, suomalainen rap-artisti
 4. maaliskuuta – Fran Mérida, espanjalainen jalkapalloilija
 23. maaliskuuta – Jaime Alguersuari, espanjalainen Formula 1 -kuljettaja
 23. maaliskuuta – Mikko Laine, suomalainen jääkiekkoilija
 24. maaliskuuta – Keisha Castle-Hughes, uusiseelantilainen näyttelijä
 29. maaliskuuta – Teemu Pukki, suomalainen jalkapalloilija
 30. maaliskuuta – Ella Alanko, suomalainen salibandyn pelaaja
 8. huhtikuuta – Gábor Fehérvári (”Freddie”), unkarilainen laulaja
 8. huhtikuuta – Kim Jong-hyun (”Jonghyun”), eteläkorealainen laulaja (”SHINee”) (k. 2017)
 9. huhtikuuta – Kristen Stewart, yhdysvaltalainen näyttelijä ja malli
 10. huhtikuuta – Alex Pettyfer, englantilainen näyttelijä
 15. huhtikuuta – Emma Watson, englantilainen näyttelijä
 25. huhtikuuta – Matias Laine, suomalainen autourheilija
 2. toukokuuta – Amanda Pilke, suomalainen näyttelijä
 19. toukokuuta – Mireille Dereboba-Ngaisset, keskiafrikkalainen juoksija
 19. toukokuuta – Iiro Panula, suomalainen näyttelijä
 21. toukokuuta – Tapio Pulkkanen, suomalainen amatöörigolfaaja
 26. toukokuuta – Olli Jokinen, suomalainen jääkiekkoilija
 27. toukokuuta – Nacer Barazite, alankomaalainen jalkapalloilija
 2. kesäkuuta – Kristiina Brask, suomalainen laulaja
 13. kesäkuuta – Aaron Taylor-Johnson, brittiläinen näyttelijä
 16. kesäkuuta – John Newman, brittiläinen laulaja
 4. heinäkuuta – David Kross, saksalainen näyttelijä
 24. heinäkuuta – Daveigh Chase, yhdysvaltalainen näyttelijä
 30. heinäkuuta – Elli Haloo, suomalainen laulaja-lauluntekijä
 6. elokuuta – JonBenét Ramsey, yhdysvaltalainen lapsimissi (k. 1996)
 15. elokuuta – Jennifer Lawrence, yhdysvaltalainen Oscar-palkittu näyttelijä
 28. elokuuta – Bojan Krkić, espanjalainen jalkapalloilija
 3. syyskuuta – Mert Otsamo, suomalainen muotisuunnittelija
 5. syyskuuta – Franco Zuculini, argentiinalainen jalkapalloilija
 5. lokakuuta – Pia Lamberg, suomalainen malli ja näyttelijä
 10. lokakuuta – Kristjan Järvan, virolainen poliitikko
 11. lokakuuta – James Nikander (”Musta Barbaari”), suomalainen kehonrakehtaja ja rap-artisti
 12. lokakuuta – Miila Virtanen, suomalainen näyttelijä
 20. lokakuuta – Anna Laulumaa, suomalainen näyttelijä, laulaja ja lauluntekijä
 23. lokakuuta – Axel Ehnström (”Paradise Oskar”), suomalainen laulaja
 25. lokakuuta – Sara Chafak, suomalainen malli ja näyttelijä, Miss Suomi 2012
 7. marraskuuta – Ada Kukkonen, suomalainen näyttelijä
 21. marraskuuta – Bekele Belanyneh (”Prinssi Jusuf”), suomalainen rap-artisti
 24. marraskuuta – Sarah Hyland, yhdysvaltalainen näyttelijä (Moderni perhe)
 26. marraskuuta – Rita Ora, brittiläinen laulaja, säveltäjä ja näyttelijä
 12. joulukuuta – Krista Pärmäkoski, suomalainen maastohiihtäjä
 20. joulukuuta – Joanna Noëlle Levesque (”JoJo”), yhdysvaltalainen laulaja
 Kuolleita
 Nobelin palkinnot
 Nobelin fysiikanpalkinto: Jerome Friedman, Henry Way Kendall ja Richard Taylor
 Nobelin kemianpalkinto: Elias James Corey
 Nobelin lääketieteen palkinto: Joseph Murray ja Edward Donnall Thomas
 Nobelin kirjallisuuspalkinto: Octavio Paz
 Nobelin rauhanpalkinto: Mihail Gorbatšov
 Tapahtumia aiheittain
 Elokuvat
 Kirjallisuus
 Musiikki
 Urheilu
 Videopelit
 Lähteet
 Aiheesta muualla


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 Svarbus teisinis pranešimas
 |
 52009PC0660
 Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos sprendimas dėl lankstumo priemonės mobilizavimo /* KOM/2009/0660 galutinis */
 [pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 2009.11.30KOM(2009)660 galutinisPasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMASdėl lankstumo priemonės mobilizavimoAIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstituciniame susitarime[1] numatyta galimybė mobilizuoti lankstumo priemonę, kad būtų galima finansuoti aiškiai nurodytas išlaidas, kurių negalima finansuoti neviršijant daugiametės finansinės programos vienos ar kelių išlaidų kategorijų viršutinių ribų.2010 m. biudžete reikia numatyti papildomų išlaidų, kurios viršytų 1a išlaidų kategorijos viršutines ribas. Todėl siūloma mobilizuoti lankstumo priemonę pagal Tarpinstitucinio susitarimo 27 punktą.Mobilizuotinos šios sumos:- 120 mln. EUR – energetikos srities projektams pagal Europos ekonomikos atkūrimo planą finansuoti;- 75 mln. EUR – Kozlodujaus branduolinės elektrinės eksploatacijai nutraukti;Abiem biudžeto valdymo institucijoms primenama, kad sprendimas paskelbtinas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ne vėliau negu 2010 m. biudžetas.PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMASdėl lankstumo priemonės mobilizavimoEUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo[2], ypač į jo 27 punkto penktą pastraipą,atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[3],kadangi išnagrinėjusios visas galimybes perskirstyti asignavimus pagal 1a išlaidų kategoriją 2009 m. lapkričio 18 d. taikinimo posėdyje abi biudžeto valdymo institucijos susitarė mobilizuoti lankstumo priemonę, siekdamos papildyti finansavimą pagal 2010 m. biudžetą viršijant 1a išlaidų kategorijoje numatytą viršutinę ribą:- 120 mln. EUR – energetikos srities projektams pagal Europos ekonomikos atkūrimo planą finansuoti;- 75 mln. EUR – Kozlodujaus branduolinės elektrinės eksploatacijai nutraukti,NUSPRENDĖ:1 straipsnis2010 finansinių metų Europos Sąjungos bendrajame biudžete (toliau – 2010 m. biudžetas) lankstumo priemonė naudojama suteikti 195 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų pagal 1a išlaidų kategoriją.Ši suma naudojama, siekiant papildyti šių sričių finansavimą:- 120 mln. EUR – energetikos srities projektams pagal Europos ekonomikos atkūrimo planą finansuoti;- 75 mln. EUR – Kozlodujaus branduolinės elektrinės eksploatacijai nutraukti.2 straipsnisŠis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Priimta Briuselyje,Europos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas Pirmininkas [1] OL C 139, 2006 6 14, p. 1.[2] OL C 139, 2006 6 14, p. 1.[3] OL [...]


type: caselaw

text:
 14.8.2017
 SV
 Europeiska unionens officiella tidning
 C 269/13
 Begäran om förhandsavgörande framställd av Administrativen sad Varna (Bulgarien) den 13 juni 2017 – Varna Holideis EOOD mot Direktor na Direktsia ”Obzhalvane i danachno-osiguritelna praktika” Varna pri Tsentralno upravlenie na Natsionalnata agentsia za prihodite
 (Mål C-364/17)
 (2017/C 269/18)
 Rättegångsspråk: bulgariska
 Hänskjutande domstol
 Administrativen sad Varna
 Parter i målet vid den nationella domstolen
 Klagande: Varna Holideis EOOD
 Motpart: Direktor na Direktsia ”Obzhalvane i danachno-osiguritelna praktika” Varna pri Tsentralno upravlenie na Natsionalnata agentsia za prihodite
 Tolkningsfrågor
 1)
 Ska artiklarna 90.1 och 185.1 i direktiv 2006/112 (1) tolkas så, att de kräver en justering av avdragen mervärdesskatt avseende en leverans också i ett fall som i det nationella målet där den transaktion avseende vilken avdraget gjordes har ogiltigförklarats genom lagakraftvunnet avgörande, eller ska det med beaktande av definitionen i artikel 14.1 i direktiv 2006/112 i ett sådant fall antas att det inte föreligger någon leverans och att mervärdesskatten aldrig blev utkrävbar?
 2)
 Ska artikel 185.1 och 185.2 i direktiv 2006/112 tolkas så, att det i avsaknad av nationella bestämmelser för justering av avdrag för ingående mervärdesskatt när en transaktion ogiltigförklaras genom domstolsavgörande, kan ske en justering med direkt tillämpning av artikel 90.1 i direktivet?
 (1) Rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (EUT L 347, 2006, s. 1).


text:
 11.5.2015
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 C 155/15
 Wniosek o wydanie orzeczenia w trybie prejudycjalnym złożony przez Hof van beroep te Antwerpen (Belgia) w dniu 25 lutego 2015 r. – Sven Mathys/De Grave Antverpia NV
 (Sprawa C-92/15)
 (2015/C 155/16)
 Język postępowania: niderlandzki
 Sąd odsyłający
 Hof van beroep te Antwerpen
 Strony w postępowaniu głównym
 Wnoszący apelację: Sven Mathys
 Druga strona postępowania: De Grave Antverpia NV
 Pytanie prejudycjalne
 Czy art. 3 belgijskiej ustawy z dnia 5 maja 1936 r. w sprawie czarterowania w żegludze śródlądowej jest zgodny z art. 1 i 2 dyrektywy 96/75/WE (1), gdy osoba, która nie jest ani właścicielem, ani armatorem statku żeglugi śródlądowej, zawiera jako przewoźnik umowę przewozu towarów na śródlądowych drogach wodnych i nie występuje w charakterze pośrednika „czarterującego” w rozumieniu art. 3 ustawy z dnia 5 maja 1936 r.?
 (1) Dyrektywa Rady 96/75/WE z dnia 19 listopada 1996 r. w sprawie systemów czarterowania i wyznaczania stawek przewozowych w krajowej i międzynarodowej żegludze śródlądowej we Wspólnocie (Dz.U. L 304, s. 12).


text:
 1.3.2014
 ES
 Diario Oficial de la Unión Europea
 C 61/7
 Recurso de casación interpuesto el 16 de enero de 2014 por la Comisión Europea contra la sentencia del Tribunal General (Sala Segunda ampliada) dictada el 5 de noviembre de 2013 en el asunto T-512/09, Rusal Armenal ZAO/Consejo de la Unión Europea
 (Asunto C-21/14 P)
 2014/C 61/11
 Lengua de procedimiento: inglés
 Partes
 Recurrente: Comisión Europea (representantes: J. Brakeland, M. França y T. Maxian Rusche, agentes)
 Otras partes en el procedimiento: Rusal Armenal ZAO, Consejo de la Unión Europea
 Pretensiones de la parte recurrente
 —
 Que se anule la sentencia del Tribunal General (Sala Segunda ampliada) de 5 de noviembre de 2013, notificada a la Comisión el 6 de noviembre de 2013, en el asunto T-512/09, Rusal Armenal ZAO/Consejo de la Unión Europea.
 —
 Que se desestime por infundada la primera pretensión de la demanda en primera instancia.
 —
 Que se devuelva el asunto en lo concerniente a las otras pretensiones al Tribunal General para su nuevo examen.
 —
 reservar la decisión sobre las costas en primera instancia y en casación.
 Motivos y principales alegaciones
 La Comisión mantiene que la sentencia recurrida debe ser anulada por los siguientes motivos:
 En primer lugar, el Tribunal General resolvió ultra petita.
 En segundo lugar, el Tribunal General interpretó erróneamente el artículo 2, apartado 7, del Reglamento (CE) no 384/96 del Consejo, de 22 de diciembre de 1995, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1) en su versión aplicable cuando se adoptó el Reglamento discutido, y la intención del legislador comunitario, en el sentido de la jurisprudencia enunciada en la sentencia Nakajima, (2) al adoptar esa disposición.
 En tercer lugar, el Tribunal General vulneró el principio general de Derecho comunitario de equilibrio institucional.
 (1) DO 1996, L 56, p. 1.
 (2) Sentencia de 7 de mayo de 1991, Nakajima/Consejo (C-69/89; Rec. p. I-2069, apartados 28 a 32); reiterada en la sentencia de 23 de noviembre de 1999, Portugal/Consejo (C-149/96, Rec. p. I-8395, apartado 49); véase también la sentencia de 9 de enero de 2003, Petrotub y Republica/Consejo (C-76/00 P, Rec. p. I-79, apartados 53 a 56).


text:
 14.4.2014
 HR
 Službeni list Europske unije
 C 112/48
 Tužba podnesena 27. siječnja 2014. – UAB MELT WATER protiv OHIM-a (MELT WATER Original)
 (Predmet T-69/14)
 2014/C 112/62
 Jezik na kojem je tužba podnesena: litvanski
 Stranke
 Tužitelj: Research and Production Company MELT WATER UAB (Klaipėda, Litva) (zastupnik: V. Viešūnaitė, odvjetnik)
 Tuženik: Ured za usklađivanje na unutarnjem tržištu (žigovi i dizajni)
 Tužbeni zahtjev
 Tužitelj od Općeg suda zahtijeva da:
 —
 poništi odluku petog žalbenog vijeća OHIM-a od 26. studenoga 2013. u predmetu R 494/2013-5 i naloži OHIM-u da registrira, kao žig Zajednice, žig „MELT WATER Original” za koji je tužitelj, Research and Production Company MELT WATER UAB, zahtijevao registraciju (prijava br. 010782068);
 —
 odluči o troškovima u korist tužitelja Research and Production Company MELT WATER UAB;
 —
 naloži tuženiku, OHIM-u, da dostavi spis u vezi s tužbom koja se odnosi na tu prijavu za registraciju žiga Zajednice (prijava br. 010782068).
 Tužbeni razlozi i glavni argumenti
 Podnositelj prijave žiga Zajednice: tužitelj
 Predmetni žig Zajednice: svijetloplavi figurativni žig koji se sastoji od riječi „MELT WATER Original” za proizvode iz razreda 32. – prijava za registraciju žiga Zajednice br. 010782068
 Odluka ispitivača: prijava se odbija
 Odluka žalbenog vijeća: žalba se odbija
 Tužbeni razlozi: lanak 7. stavak 1. točke (c) i (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 207/2009 i povezana sudska praksa Suda Europske unije


type: other

text:
Nieuws | Dexia schikken en afwikkeling
 Schikkingen augustus 2014, 02 September 2014
 Schikkingen, feiten en cijfers
 In augustus 2014 heeft Dexia met 54 klanten een schikking getroffen. Een overzicht van de getroffen schikkingen in de periode januari tot en met augustus 2014 kunt u hier vinden.
 Afwikkeling Dexia-overeenkomsten, 28 August 2014
 Schikken, batig saldo
 Op verzoek van Dexia heeft USG Legal Professionals een groot aantal klanten van Dexia benaderd om te bemiddelen bij het afwikkelen van Dexia-overeenkomsten. Heeft u een brief ontvangen van Dexia hierover? In dat geval zal USG Legal Professionals binnenkort contact met u opnemen om te bespreken op welke manier uw geschil afgewikkeld kan worden. U kunt natuurlijk ook zelf contact opnemen via het contactformulier op deze website.
 Nieuwe website Dexia-schikken.nl live, 12 August 2014
 Vandaag is de nieuwe website www.Dexia-schikken.nl online gegaan. Met dit initiatief van USG Legal Professionals wordt het makkelijker om informatie te vinden over het definitief afwikkelen van uw Dexia-overeenkomst. De website is bedoeld om uitleg te geven over de manier waarop Dexia-overeenkomsten worden afgewikkeld. Door middel van voorbeelden wordt duidelijk gemaakt welk gevolg de afwikkeling zal hebben. Ook worden recente ontwikkelingen in de rechtspraak met betrekking tot Dexia gepubliceerd.
 Arrest gerechtshof 's-Hertogenbosch, 20 June 2014
 Hofmodel, wettelijke rente, schadevergoeding, prejudiciële vraag
 Op 17 juni 2014 heeft het gerechtshof 's-Hertogenbosch een tussenarrest gewezen waarin de wettelijke rente aan de orde is gekomen. In deze procedure heeft Dexia zich op het standpunt gesteld dat zij bij toepassing van het Hofmodel wettelijke rente verschuldigd is vanaf de datum waarop de effectenleaseovereenkomst is beëindigd. Dexia is immers van mening dat een verplichting tot schadevergoeding pas bestaat nadat de overeenkomst is geëindigd. In deze lijn heeft namelijk het gerechtshof Amsterdam geoordeeld op 1 december 2009.
 Arrest gerechtshof Amsterdam, 15 June 2014
 Hofmodel, herinvestering batig saldo
 Op 10 juni 2014 heeft het gerechtshof Amsterdam arrest gewezen (uitspraak niet gepubliceerd, zaaknummer 200.104.109/01) waarin de vraag aan de orde was of met winsten uit eerdere Dexia-overeenkomsten (een batig saldo) rekening dient te worden gehouden bij de toepassing van het Hofmodel. In deze procedure was sprake van twee Dexia-overeenkomsten die met een positief resultaat zijn geëindigd. Dit positieve resultaat is vervolgens door de klant geherinvesteerd in een nieuwe Dexia-overeenkomst. Nu de laatste overeenkomst met een restschuld is geëindigd, heeft de klant zich op het standpunt gesteld dat hij geen werkelijk voordeel heeft genoten, zodat het batig saldo van de eerdere overeenkomsten buiten beschouwing gehouden dient te worden.