text:
Hera (în , Hēra) este în mitologia greacă zeița protectoare a căsniciei, a căminului și a femeilor măritate, precum și regina zeilor și a oamenilor. La romani este identificată cu Iunona.
 Ca soție a zeului suprem, ea era considerată protectoarea căminului, a căsătoriei și, în general, a femeilor măritate. Având ca simbol sceptrul, semn de conducere dar nu și de putere, Hera este adesea înfățișată ca o soție geloasă și nesăbuit de violentă, care este ușor de jignit și nu pregetă să se răzbune crunt pentru toate infidelitățile săvârșite de soțul ei, Zeus.
 Etimologie
 Una dintre primele instanțe ale numelui zeiței apare pe tablele din Pylos, scrise în Linearul B, un sistem de scriere care a fost găsit și pe datând încă din 1450 î.Hr. folosit de civilizațiile miceniene până la colapsul acestora în secolul XII î.Hr. Aici apare ca Qo-wi-ja (Guōwiā „cea asemenea vacilor” un cunoscut epitet homeric).
 Numele Herei poate avea mai multe etimologii se exclud reciproc; o explicație leagă numele de ὥρα transliterat hōra, însemnând sezon, interpretându-l ca o vreme propice pentru căsătorie. Pe de altă parte, Platon consideră că e legat de ἐρατή transliterat eratē, adică „preiubit”, deoarece se spune că Zeus s-a căsătorit cu ea din dragoste, sau că numele zeiței este anagramă a aēr (ἀήρ, „aer“). Plutarh susține a doua variantă sugerând că este un nume alegoric pentru poziția înălțată a acesteia.
 Caracteristici
 Hera împărtășește multe atribute cu o zeitate feminină dominantă al cărui cult apare răspândit în multe forme în continentul European. Cultul aceleia s-a diversificat în perioada neolitică, fiind probabil la rădăcina multor zeități din diverse panteonuri. Hera, alături de restul zeităților feminine grecești, prin poziția lor în orașele lor, cultul lor, atributele lor și epitetele lor reprezintă funcții similare ca divinități protectoare și dominante asupra sacrificiilor și ale animalelor. Cultul Herei, cel puțin la Olimpia, este mai vechi decât cel al lui Zeus. Se știe că a fost o zeitate importantă în Grecia antică, posibil o variantă a acelei zeități materne supreme a lumii Egee.
 O teorie susține că miturile și cultul Herei își au rădăcina într-o civilizație pre-elenistică matriarhală, așadar Hera are un sistem de valori mai vechi bazat pe loialitate între femei, de aceea prigonește consoartele lui Zeus. Burkert consideră teoria ingenioasă, dar fantezistă, și dezminte această teorie, afirmând că un matriarhat n-ar fi fost posibil nici în societățile de vânători-culegători din Paleoliticul târziu nici în civilizațiile neolitice de fermieri. Mai degrabă, acea „Mare Zeiță” este întruchiparea datoriei și necesității vânătorului de a ucide pentru femeile pentru care e responsabil.
 Relația Herei cu soțul ei este ambivalentă. Zeus apare adesea cu epitetul Heraios „lit. al Herei”, dar Homer face adesea referire la episoadele de gelozie și răzbunările acesteia pe consoartele lui Zeus. În poezia epică greacă, Hera îi adresează lui Zeus cuvinte grele, dar îl și preamărește, precum fraza:„Chiar de m-oi pune-mpotrivă [...] / N-aș izbuti eu de fel, că tu ești mult mai tare ca mine. / Dar se cuvine și mie să nu-mi faci zadarnică truda, / Neam de zeiță și eu sunt, ba chiar din același părinte; / Tată mi-e Cronos mintosul și sunt cea mai mare din toate / Fiicele lui, înălțată prin naștere-ntâi și fiindcă / Eu ți-s nevastă, iar tu ești mai mare-ntre zei și-mpăratul.”
 Epitete
 Epitetele în mitologia greacă sunt determinante folosite pentru a evita pronunțarea numelui, precum în cazul lui Hades, pentru a poziționa geografic zeul relativ la lăcașul de cult, pentru a preciza aspectul zeului căruia i se adresează invocația, etc. De exemplu, un călător va dori să ceară ajutorul lui Poseidon Soter („salvatorul”) când este prins de o furtună pe mare, dar s-ar ruga fără rost la Poseidon Hippios („al cailor”) dacă nu are probleme cu calul său.
 Epitetele apar des în epoca elenistică, dar sunt considerate aproape imposibil de definit și categorisit stricto sensu. Acestea diferă de asemenea în funcție de sursă, fiind rar întâlnite în narațiune, spre deosebire de poezii și cult, ultimele două grupuri de asemenea diferite între ele. Conform teoriei lui Hermann Usener, e posibil ca fiecare epitet să fi fost un zeu vechi cu o funcție simplă, asimilat ulterior în cultul divinităților vremii, numele lor devenind epitete, ceea ce ar putea explica de ce în scrieri de-a cursul istoriei unele astfel de epitete devin entități divine independente și, respectiv, numele unor entități divine ajung să fie folosite și ca epitete (Illythia, zeița nașterilor, fiica Herei, epitet al lui Artemis). Epitetele de cult mai apar și în perechi, de exemplu Athena Potnia „stăpâna Atenei”.
 După cum se vede în lista de epitete de mai jos, aceste descrieri ale zeiței percepții care creează o reprezentare multifațetată a acesteia din perspectiva celor care o venerau:
 Atribute
 Sceptru regal
 Animale sacre: junca, leul, cucul și păunul
 Planta sacră, rodia
 Din alaiul său adesea fac parte Hebe, Ilitia, Iris și Grațiile
 În imagistica elenistică, Hera călătorea într-un car tras de păuni, păsări de care grecii n-au aflat până la victoriile lui Alexandru cel Mare. Învățătorul lui Alexandru, Aristotel, se referă la ei ca „păsările persane”. Motivul păunului a reapărut în iconografia Renașterii, care le unise pe Hera și pe Iunona, pe care s-au concentrat pictorii europeni. Pasărea care fusese asociată cu zeița în perioada arhaică, când toate zeițele elene din Epoca Bronzului aveau pasărea proprie, era cucul, care apare în fragmente despre curtarea Herei de către Zeus.
 În perioada arhaică era preponderent asociată cu bovine, ca o zeiță a vacilor, venerată în special în Euboea, care era faimoasă pentru numeroasele lor cirezi. În Cipru, situri arheologice foarte vechi conțin cranii de taur care par să fi fost folosite ca măști. Epitetul ei Homeric Boôpis, apare tradus ca „(cea) cu ochi de vacă”.
 Din acest punct de vedere, Hera se aseamănă cu divinitatea Egiptului antic Hathor, o zeiță maternă asociată bovinelor.
 Romanii au identificat-o în mitologia lor cu zeița Iunona, regina oamenilor și a zeilor.
 Mitologie
 În Teogonia, Cronos îl detronă pe tatăl său, Uranus și se căsători cu Rhea, având șase copii. Hera a fost al treilea copil și cea mai mică fată. Gaia și Uranus îi împărtășiseră lui Cronos că va fi la rândul său detronat de fiul său, așa că acesta își înghițea copii pe măsură ce se nășteau. Rhea reuși să-l scape pe mezin, Zeus, cu ajutorul Gaiei și acesta crescu și-l forță pe Cronos să-i dea afară pe ceilalți cinci.
 Hera a fost alăptată de leul din Nemeea, odrasla Echidnei. În unele surse Rhea o trimite la marginile lumii să fie crescută de titanii Ocean și Tetis în timpul luptei dintre zei și titani. Când cei doi se certară, aceasta îi împăcă. Alte surse atribuie educația ei lui Horelor, zeițe ale anotimpurilor, eroului peloponezian Temenos sau fiicelor regelui cretan Asterion, soțul Europei.
 Hera și Zeus
 Hera este a treia soție propriu-zisă a lui Zeus, după Metis și Themis. În fragmente mai vechi se spune că aceasta n-ar fi cedat avansurilor acestuia, așa că Zeus se transformă într-un cuc, și apăru tremurând în preajma ei, pe muntele Thornax lângă orașul antic Halieis (lângă Porto Heli, Argolida). Făcându-i-se milă de acesta, Hera-l trase aproape. Zeus se transformă la loc și se uni cu aceasta. Locul nunții variază, dar cel mai des apare grădina Hesperidelor. În altă versiune, merele de aur sunt un dar de nuntă de la Gaia; Herei îi plăcură atât de mult că le plantă în grădina ei, la marginea oceanului. În Iliada, nunta are loc pe vârful muntelui Ida, în Frigia.
 Din această uniune se născură patru copii: Hefaistos, Ares, Hebe și Ilitia, ocrotitoarea femeilor care nășteau. În Teogonia, Hefaistos este doar fiul Herei, nu și al lui Zeus, pe care-l naște cu propriile puteri.
 Hefaistos
 Hefaistos s-a născut urât, astfel Hera l-a apucat de picior și l-a aruncat în mare. Acesta, lovindu-se de pietre, a rămas astfel schilod. Zeița Thetis l-a găsit și l-a-ngrijit împreună cu Eurynome, în Iliada, timp de nouă ani, până când acesta a crescut. În altă versiune, Hefaistos încearcă să o dezlege pe Hera după ce Zeus o înlănțuise și acesta îl aruncă din ceruri. Acesta căzu în Lemnos și fu îngrijit de un neam de traci. Când crescu, acesta se-ntoarse în Olimp. Prefăcându-se că o iartă pe Hera, acesta-i dărui un jilț maiestuos. Zeița se așeză dar nu se mai putu ridica. Când își dădu seama, trimise după Hefaistos, dar acesta se încuiase în atelier și niciunul dintre Olimpieni nu reuși să-l scoată afară. Până la urmă Dionis îl îmbie cu băutură, îl îmbătă și-l aduse în Olimp.
 Ajuns înapoi Hefaistos se învoi să-i dea drumul Herei cu condiția ca să se căsătorească cu Afrodita. Zeus se împotrivi, dar până la urmă nu avu de ales și i-o dădu de nevastă.
 Hera și Heracle
 Hera, descoperind că Zeus s-a unit cu Alcmena, fiica regelui teban Electrion, a cerut un jurământ de la soțul său că primul născut dintre perseizi să conducă și al doilea să-i fie sclav, apoi a prelungit travaliul Alcmenei. Galanthis o sperie pe Ilitia care încerca să prevină nașterea lui Heracle, dar primul născut fu tot Euristeu. Ca pedeapsă, Hera o transformă pe Galanthis într-o pisică sau nevăstuică.
 Fiindu-i drag de noul său fiu, Zeus îl puse pe Hermes să-l pună pe Heracle la sânul Herei, care dormea, deoarece laptele acesteia dădea abilități divine. Trezindu-se cu un copil necunoscut alături, aceasta l-a dat la o parte și din laptele care s-a scurs a apărut Calea Lactee. Hera trimise doi șerpi în iatacul lui și-al lui Ificle să omoare copii, dar Heracle îi sugrumă.
 Hera și Heracle au o relație complicată în mitologie. Hera îl persecută datorită infidelității tatălui său, dar îl și ajută. Mai mult, numele său este derivat din numele Herei. Hera l-a împilat pe diferite căi și a pus un monstru pe nume Nessus să îl atace, cu condiția ca, în cazul înfrângerii, el să o păcălească pe soția lui dându-i sângele lui și spunând că dacă vreodată Heracle o va uita pe ea, să folosească sângele pe el ca să recupereze dragostea pierdută, un vicleșug bine pus la cale. Dar ea a crezut și așa a făcut. În Iliada se menționează că Heracle acesta o săgetase pe Hera cu una dintre săgețile sale otrăvite.Hera s-a împăcat cu Heracle doar după înălțarea sa în Olimp.
 Io, ochii păunului și regele Egiptului
 Articol principal: Io (mitologie)
 Io era din Argos, o preoteasă a Herei. În funcție de sursă, tatăl acesteia diferă, dar toate o desemnează ca o prințesă din neamul regal, descendentă a fiului lui Ocean, Inachos. Aceasta avu un vis în care mergea spre malul unui lac din Lerné și se unea cu Zeus. Auzind visul fiicei sale, tatăl ei întrebă oracolul din Dodona, care-i spuse să se supună, altfel toată familia-i va fi fulgerată.
 După ceva timp Hera începu să bănuiască pe Zeus. Acesta fu nevoit să transforme pe Io într-o juncă, jurând că n-ar iubi vreodată un asemenea animal. Auzind asta, Hera ceru junca și Zeus nu avu de ales și i-o cedă, dar Hera o recunoscuse pe Io și o puse în stăpânirea lui Argos, cel cu o sută de ochi, care o mână prin toată lumea. Zeus, făcându-și milă de Io, îi porunci fiului său, Hermes, să o răpească. Acesta-l ucise pe Argos. Hera îi adună ochii și-i puse pe cozile păunului și puse pe urmele lui Io un tăun înfricoșător, care o gonea pe săraca juncă din țară-n țară. De abia în Egipt Zeus îi redădu chipul omenesc și Io născu un copil pe nume Epafos.
 Hera le ceru cureților, un trib din Acarnia și Etolia, să-l prindă Epafos. Aceștia îl ascunseră atât de bine, că Io nu-l putu găsi și-i ceru ajutorul lui Zeus, care-i omorî. Io îl găsi în Siria și-l aduse înapoi. Acesta crescu și deveni primul rege al Egiptului.
 Războiul troian
 Eris, personificarea discordiei, nu fusese invitată la nunta zeiței Tetis cu Peleu, regele din Tesalia. Aceasta a luat un măr de aur din grădina Hesperidelor, a scris pe el „Celei mai frumoase” și l-a aruncat în mijlocul nuntașilor. Văzând mărul, Atena, Hera și Afrodita l-au revendicat, fiecare susținând că le întrece în frumusețe pe celelalte două. Văzând că se pot înțelege, Zeus îl alese arbitru pe Paris, fiul lui Priam, regele Troiei.
 Hermes le aduse la acesta și-i dădu mărul, pentru a fi oferit câștigătoarei. Fiecare i-a oferit o răsplată, dar Paris i-a dat mărul Afroditei, care i-a dat de soție pe Elena, cea mai frumoasă dintre femei. Atena și Hera au făcut pace, mâniate de Paris. Din dorința de a se răzbuna, porni Războiul Troian. Ca să-l pedepsească, Hera i-a trimis furtuni pe drumul de întoarcere din Sparta, de unde o luase pe Elena.
 Din ură pentru Paris, Hera i-a susținut pe ahei, în special pe Ahile, din loialitate pentru mama lui, Tetis. Ulterior, aceasta îl protejă și pe Menelau, pe care într-un final îl făcu nemuritor.
 Diverse
 Argonauții: Hera protejă nava Argo, ajutând eroii să treacă de Stâncile Simplegade și de Scila și Caribda. Supărată pe regele Pelias din Iolcos, care-și ucisese bunica vitregă în templul Herei, aceasta-i îndemnă pe Iason și pe Medeea să-l ucidă.
 Callisto și Arcas: Când Zeus se îndrăgosti de nimfa Callisto, Hera o anunță pe Artemis deoarece Callisto trebuia să rămână castă. Artemis o transformă în ursoaică. Stăpâna Olimpului, încă mânioasă, îi ceru lui Artemis s-o ucidă pe nimfă. După ce fiul ei a murit, Zeus îl tranformă pe el și pe mama lui în aștri - Ursa Mare și Ursa Mică.
 Chelone: La nunta lui Zeus și a Herei, a fost invitată o fată mai singuratică, numită Chelone. Ea a refuzat să meargă, iar Hermes, drept răzbunare, a transformat-o într-o broască țestoasă.
 Cidipe: În Istoriile lui Herodot, Cartea I, Solon povestește despre Cleobis și Biton, fiii lui Cidipe, o preoteasă a Herei. Aceasta s-a rugat pentru cel mai bun dar al zeilor pentru fiii ei și zeița a făcut ca aceștia să moară în somn ziua următoare.
 Echo: Cu mult timp în urmă, nimfa Echo avusese o aventură cu Zeus . In clipa in care Hera află acest lucru, ea o pedepsește pe nimfă ca atunci când aude pe cineva, sa nu poată vorbi, iar la întrebări, să răspundă doar îngânând ultimele cuvinte rostite de cel care i se adresa.
 Gerana / Oenea: Gerana (sau Oenea) era o femeie din rasa pigmeilor care, în unele surse, se născuse de înălțime naturală. Venerată de neamul ei, aceasta nu respecta zeii. Pentru a o pedepsi, Hera o schimbă în gruie sau în lebădă. Aceasta încercă să se apropie de soțul ei, Nicodamas, sau de fiul ei, Mopsos, dar pigmeii înfricoșați se înarmară și o alungară.
 Lamia: Zeus a iubit-o pe Lamia și s-a unit cu ea, dar de fiecare dată când aceasta dădea naștere unui copil, Hera făcea ca acesta să moară. Într-un final, Lamia se retrase într-o peșteră și amarul o transformă într-un monstru, geloasă pe toate mamele fericite, pe care le sfâșia, mâncându-le copiii. Ca să o chinuie și mai mult, Hera nu o lăsa să doarmă așa că Zeus, făcându-i-se milă de aceasta, îi dădu darul de a-și pune ochii deoparte și de a-i pune la loc când dorește. Astfel, când Lamia își punea ochii deoparte, sau când bea mult vin, lumea nu avea de ce să se teamă de ea. În restul timpului, zi și noapte fără somn, căuta copii pe care să-i devoreze.
 Leto: Când Hera auzi că zeița Leto va naște, tată fiind însuși Zeus, ea nu o lăsă pe Leto să nască nici pe uscat, nici pe vreo insulă din mare. Atunci Poseidon scoase la iveală insula Delos. Hera o ascunse atunci pe Ilitia, prelungind travaliul lui Leto, până când Iris o găsi și o aduse și Leto născu doi gemeni, Apollo și Artemis. Cei doi deveniră zei puternici și își stabiliră casa în Olimp, unde ulterior au fost recunoscuți de toți zeii.
 Semele a fost fiica regelui teban Cadmos și a Harmoniei. A fost iubită de către Zeus, cu care a avut un fiu, pe Dionis. Trezind gelozia Herei, Semele a fost sfătuită de aceasta să-i ceară lui Zeus să i se înfățișeze în toată splendoarea sa zeiască. Stăpânul zeilor i-a îndeplinit ruga dar, la vederea lui, Semele a căzut fulgerată și a murit. Dionis a fost salvat din pântecul Semelei de către Zeus și ținut în coapsa sa pînă a crescut destul ca să se poată naște. Dionis fu crescut de regele beoțian Atamas și de soția sa, Ino, fiica lui Cadmos. Hera îi blestemă pe amândoi cu nebunie. Petru a-și ascunde fiul, Zeus îl transformă pe Dionis în ied.
 Tiresias: Hera îl transformă pe Tiresias în femeie și apoi, înapoi în bărbat când acesta îi atacă șerpii. Chemat să judece între Zeus și Hera cine simtă mai multă plăcere în timpul actului sexual, bărbatul sau femeia, acesta răspunse că femeia simte de nouă ori mai puternic. Hera fu nemulțumită de răspuns și-l orbi.
 Cultul Herei
 Templele Herei se numeau Heraeum sau Heraion (Ἡραιον). Festivalele se numeau Heraea (Ἡραια) sau Daedala (Δαιδαλα).
 Este posibil zeița Hera să aibă rădăcini de dinainte de sosirea grecilor, la un popor matriarhal. De abia la venirea grecilor indo-europeni a fost introdusă în cult în perioada ioniană sau miceniană.
 Jocurile Herei
 Datând din secolul VI î.Hr., jocurile Herei erau doar pentru femei. O dată la patru ani la templul din Olimpia, șaisprezece femei țeseau o rochie zeiței. Acestea organizau curse pentru fecioare pe stadionul Jocurilor Olimpice, fetele alergând pe vârste, de la cele mai tinere la cele mai în vârstă. Lungimea era aproximativ 152.4 m, scurtată la o șesime din cât alergau bărbații. Câștigătoarele primeau o coroană de ramuri de măslin și o parte din vaca sacrificată. Puteau de asemenea să dedice statui cu numele lor zeiței.
 Cele Șaisprezece erau femei măritate. Jocurile aveau o tradiție îndelungată când le-a observa Pausanias (Secolul II d. Hr.), spunându-se că ar fi fost întemeiate de Hippodamia în semn de mulțumire pentru căsătoria cu Pelops și că printre primele fecioare care au participat a fost și Chloris, nepoata lui Pelops, ultima fiică în viață a Niobei. În altă variantă Cele Șaisprezece au fost alese pentru a face pace între Elis și Pisa, și au întemeiat jocurile Herei în acest scop.
 Răspândire geografică
 Cultele zeilor mitologiei grecești sunt adesea vechi și adevărata lor întindere și popularitate este greu de determinat în zilele de azi. Ce rămâne se bazează pe mărturiile celor care trăiră atunci, printre care geografi și călători precum Strabon și Pausanias, și descoperiri arheologice, după cum urmează:
 Grecia de Sud:
 S Atica: Atena
 S Corintia: Corint
 S Sicionia: Sicion, Phlius
 S Argolida: Argos, Heraeum lângă Micene, Epidaur, vârful Arachnaeus, munții Coccux și Pron, Nauplion
 S Lacedemon: Sparta
 S Elida: Olimpia, Crotona
 S Arcadia: Megalopolis, Stymfalia, Mantinea, Heraea (lângă orașul Loutra Iraias din provincia Gortinia)
 Grecia centrală:
 C Beoția: Plateea, Coroneia, Levadeia
 C Locris de Est: Pharygae
 Marea Egee:
 Samos
 Altele:
 Lidia: Sardes
 Egipt: Alexandria, Naucratis
 Sicilia: Himera
 Bruttium: templul Lacinium lângă Croton
 Lucania: Sybaris
 Picenum: Silaris, templul Fanum la Cupra
 VenetoF: Heneti
 Latium: Lavinium
 Iberia: Insule lângă Gibraltar
 În artă și ficțiune
 Pentru reprezentări ale Iunonei, vezi Iunona în artă și ficțiuneHera în arta antică este cel mai frecvent portretizată pe un tron lângă Zeus, cum ar fi, de exemplu, în friza Partenonului din Atena, unde se întoarce spre Zeus, ținându-și voalul deschis într-un gest caracteristic soțiilor.
 În arta post-clasică este adesea pictată cu Zeus ca o alegorie a căsătoriei; acest motiv este folosit, de exemplu, în ciclul Medici (1622-25, menționat mai sus) al lui Rubens, în The Meeting of Marie and Henri at Lyons (Întâlnirea lui Marie și Henri la Lyon). În multe picturi, ea este arătată cu alaiul ei de păuni, în cozile cărora au fost aranjați ochii lui Argus, gardianul lui Io. Mulți artiști au reprezentat furia ei contra lui Zeus: o reprezentare spectaculoasă este pictura lui Pieter Lastman, Juno Discovering Jupiter with Io (Iunona descoperindu-l pe Jupiter cu Io, 1618, acum la Londra) sau în pictura lui Ingres, Jupiter and Thetis, unde ea se ivește amenințător în stânga imaginii. Ea a fost comparativ puțin portretizată în artă de la începutul secolului al XIX-lea.
 Benzi desenate și cărți
 Pentru reprezentări ale Iunonei, vezi Iunona în cărți și benzi desenate
 Hera apare ca personaj în cărți de fantezie cu tangențe mitologice, precum Warrior Rising a lui P. C. Cast și seriile Percy Jackson și Olimpienii și Eroii Olimpului (împreună cu Iunona, ca personaje separate) de Rick Riordan.
 Unul dintre cei doi lideri pe piața americană de benzi desenate, DC Comics a introdus propria versiune a zeiței, creată de William Moulton și Harry G. Peter, care a apărut pentru prima dată în 1942 în revista All-Star Comics #8. Principalul rival DC, Marvel Comics, ca urmare a succesului personajelor Thor și Loki, a căutat să reintroducă și alte mitologii. Așadar, Stan Lee și Jack Kirby au prezentat Olimpienii, personaje bazate pe zeii grecești olimpieni, printre care Hera Argeia, în Aprilie 1949, în Marvel Mystery Comics #91.
 Film și televiziune
 Pentru rolurile Iunonei, vezi Iunona în film și televiziune
 Hera a apărut de numeroase ori în film și televiziune, printre care:
 1927: The Private Life of Helen of Troy, Virginia Thomas
 1963: Jason and the Argonauts (1963), Honor Blackman
 1965: Pandora and the Magic Box, Marla Ellis
 1978: Theoi ston Olympo (TV), Despoina Nikolaidou
 1980: Xanadu, Coral Browne
 1981: Clash of the Titans, Claire Bloom
 1983: Hercules, Rossana Podestà, Susan Spafford
 1985: Le avventure dell'incredibile Ercole, Maria Rosaria Omaggio
 1986: Ladies in Charge (TV), episodul Zoe's Fever, Jessica Forte
 1988: Goddess of Love (TV), Betsy Palmer
 1988: Europa und der zweite Apfel (TV), Christiane Bruhn
 1994, 1998, 1999: Hercules: The Legendary Journeys, episodul Hercules and the Circle of Fire (TV), Joy Watson, Narelle Swenson, Meg Foster
 1997: Crayola Kids Adventures: The Trojan Horse, Zeahna Young
 1997: Hercules, Samantha Eggar
 1997: Hercules, Mary Kay Bergman
 1998: Hercules and Xena - The Animated Movie: The Battle for Mount Olympus, Joy Watson
 1998-1999: Hercules (TV), 7 episoade, Samantha Eggar
 1998-1999: Young Hercules (TV), 4 episoade, Elizabeth Hawthorne
 1999-2000: Mythic Warriors: Guardians of the Legend (TV), 4 episoade, Janet-Laine Green
 2000: Xena, Prințesa războinică (TV), episodul God Fearing Child, Meg Foster
 2000: Jason and the Argonauts" , 2 episoade, Olivia Williams, Freda Dowie
 2003: Helen of Troy (TV), Episodul #1.2, Andreea Radutoiu
 2004: Le Dieu Saturne, Geneviève Troussier
 2005: Hercules in Hollywood, Francine York
 2006-2007: Class of the Titans (TV), 21 episoade, Patricia Drake
 2008: Divina confusión, Lisa Owen
 2009: Myths (TV), episodul Paris and the Godesses, Scarlett Sabet
 2009: Little Hercules in 3-D, Diane Venora
 2009: Wonder Woman, Marg Helgenberger
 2010: Percy Jackson și Olimpienii: Hoțul Fulgerului, Erica Cerra
 2010: Înfruntarea titanilor, Nina Young
 2011: Narcissus Rex, Kristen Harris
 2011: Pâris, Marine Médal
 2011: Saturday Night Live, episodul Charlie Day/Maroon 5, Kristen Wiig
 2012: Titans of Newark, Amanda Jane Fleming
 2012: The Parthenon Project, Rachel Gardner
 2012: 1313: Hercules Unbound!, Laurene Landon
 2012: Mitos y leyendas, episodul Heracles, Arlette Torres
 2013: Pandora, Amanda Marier
 2013: Hercules: The Brave and the Bold, Camille Marolf
 2014: Helen, Preethi Sehrewat
 2014: Prometheus: Retribution, Amanda Marier
 2014: The Mundane Goddess, Uma Thurman
 2014: Godsdotcom, Nancy Lantis
 2014: Psychobitches, episodul #2.6, Meera Syal
 2005-2017: For the Love of Zeus, 5 episoade, Mireya Kilmon
 2016: Throne of Atlantis Abridged, Amber Lee Connors
 2017: Wonder Woman Abridged, Eileen Montgomery
 Jocuri video
 Hera a apărut în Grecia (1997, Samantha Eggar), Herc's Adventures (1997, Patricia Parris), God of War III (2010, Adrienne Barbeau) și Apotheon (2015, Sonja Ball).
 Altele
 Asteroidul 103 Hera din centura de asteroizi, descoperit în 7 septembrie 1868 de J. C. Watson, este numit după zeiță.
 Note
 Bibliografie
 Anca Balaci, Mic dicționar de mitologie greacă si romană, Editura Mondero, București, 1992, ISBN 973-9004-09-2
 Hesiod, (c. 700 î.Hr.) Teogonia
 Victor Kernbach, Dicționar de mitologie generală, București, Albatros, 1995
 N.A.Kun, Legendele și miturile Greciei Antice, Editura Lider, București, 2003, ISBN 973-629-035-2
 George Lăzărescu, Dicționar de mitologie, Casa Editorială Odeon, București, 1992, ISBN 973-9008-28-3
 Vezi și
 Lista personajelor mitologice elene
 Listă de zei
 Zeus
 Mitologia greacă
 Legături externe
 Hera pe theoi.com''
 Dicționar mitologic
 Zeițe grecești
 Eponime ale asteroizilor


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 13.9.2012
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 L 248/22
 ETA:n SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS
 N:o 85/2012,
 annettu 30 päivänä huhtikuuta 2012,
 ETA-sopimuksen liitteen II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) muuttamisesta
 ETA:n SEKAKOMITEA, joka
 ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,
 sekä katsoo seuraavaa:
 (1)
 Sopimuksen liite II muutettiin 30 päivänä maaliskuuta 2012 annetulla ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 47/2012 (1).
 (2)
 Farmakologisesti vaikuttavista aineista ja niiden eläinperäisissä elintarvikkeissa esiintyvien jäämien enimmäismääriä koskevasta luokituksesta annetun asetuksen (EU) N:o 37/2010 liitteen muuttamisesta siltä osin kuin on kyse valnemuliinista 24 päivänä elokuuta 2010 annettu komission asetus (EU) N:o 758/2010 (2) olisi otettava osaksi sopimusta.
 (3)
 Farmakologisesti vaikuttavista aineista ja niiden eläinperäisissä elintarvikkeissa esiintyvien jäämien enimmäismääriä koskevasta luokituksesta annetun asetuksen (EU) N:o 37/2010 liitteen muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tildipirosiinista 24 päivänä elokuuta 2010 annettu komission asetus (EU) N:o 759/2010 (3) olisi otettava osaksi sopimusta.
 (4)
 Farmakologisesti vaikuttavista aineista ja niiden eläinperäisissä elintarvikkeissa esiintyvien jäämien enimmäismääriä koskevasta luokituksesta annetun asetuksen (EU) N:o 37/2010 liitteen muuttamisesta siltä osin kuin on kyse metyyliprednisolonista 25 päivänä elokuuta 2010 annettu komission asetus (EU) N:o 761/2010 (4) olisi otettava osaksi sopimusta,
 ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
 1 artikla
 Lisätään sopimuksen liitteessä II olevan XIII luvun 13 kohtaan (komission asetus (EU) N:o 37/2010) luetelmakohdat seuraavasti:
 ”—
 32010 R 0758: komission asetus (EU) N:o 758/2010, annettu 24 päivänä elokuuta 2010 (EUVL L 223, 25.8.2010, s. 37),
 —
 32010 R 0759: komission asetus (EU) N:o 759/2010, annettu 24 päivänä elokuuta 2010 (EUVL L 223, 25.8.2010, s. 39),
 —
 32010 R 0761: komission asetus (EU) N:o 761/2010, annettu 25 päivänä elokuuta 2010 (EUVL L 224, 26.8.2010, s. 1)”.
 2 artikla
 Asetusten (EU) N:o 758/2010, (EU) N:o 759/2010 ja (EU) N:o 761/2010 islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.
 3 artikla
 Tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä toukokuuta 2012, jos kaikki sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle (5).
 4 artikla
 Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.
 Tehty Brysselissä 30 päivänä huhtikuuta 2012.
 ETA:n sekakomitean puolesta
 Väliaikainen puheenjohtaja
 Gianluca GRIPPA
 (1) EUVL L 207, 2.8.2012, s. 27.
 (2) EUVL L 223, 25.8.2010, s. 37.
 (3) EUVL L 223, 25.8.2010, s. 39.
 (4) EUVL L 224, 26.8.2010, s. 1.
 (5) Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.


type: legislation

text:
 |
 52013PC0288
 Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se mění nařízení (EU) č. 528/2012 o dodávání biocidních přípravků na trh a jejich používání, pokud jde o určité podmínky přístupu na trh /* COM/2013/0288 final - 2013/0150 (COD) */
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU
 Návrh se týká nařízení (EU)
 č. 528/2012 (dále jen „nařízení o biocidních přípravcích“),
 které byla nedávno přijato, ale není ještě použitelné. Analýzou
 nařízení o biocidních přípravcích se zjistilo, že některá
 ustanovení povedou k nepředvídaným důsledkům.
 Hlavním problémem je, že přechodná
 pravidla nařízení o biocidních přípravcích neúmyslně
 způsobí až jedenáctileté zmrazení trhu s předměty
 ošetřenými biocidními látkami, které jsou zákonně na trhu EU,
 ale dosud nebyly na úrovni EU posouzeny. Odhalily se i další neúmyslné
 tržní překážky, které by vyvstaly některým společnostem. V
 nařízení o biocidních přípravcích navíc chybí lhůta stanovená
 pro ochranu údajů, které se týkají přípravků
 s nejlepším rizikovým profilem.
 2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
 ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
 Konzultace se zúčastněnými stranami
 a odborníky proběhly v rámci několika zasedání expertní
 skupiny nazvané Příslušné orgány pro biocidní přípravky. Návrh získal
 na těchto zasedáních významnou podporu.
 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
 Návrh obsahuje ustanovení, jež odstraní tržní
 překážky pro dodavatele nových předmětů ošetřených
 biocidními přípravky a pro velký počet dodavatelů
 biocidních účinných látek. Stanoví rovněž lhůty pro ochranu
 údajů týkajících se biocidních přípravků s nejlepším
 profilem.
 2013/0150 (COD)
 Návrh
 NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
 RADY,
 kterým se mění nařízení (EU)
 č. 528/2012 o dodávání biocidních přípravků na trh a jejich
 používání, pokud jde o určité podmínky přístupu na trh
 (Text s významem pro EHP)
 EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA
 EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
 unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 po postoupení návrhu legislativního aktu
 vnitrostátním parlamentům,
 s ohledem na stanovisko Evropského
 hospodářského a sociálního výboru[1],
 v souladu s řádným legislativním
 postupem,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1) Ustanovení čl. 19
 odst. 4 písm. c) nařízení (EU) č. 528/20122[2] stanoví, že se nesmí
 povolit dodání biocidních přípravků na trh pro používání širokou
 veřejností, jestliže splňují kritéria pro látky perzistentní,
 bioakumulativní a toxické (PBT) nebo vysoce perzistentní a vysoce
 bioakumulativní (vPvB) v souladu s přílohou XIII nařízení
 Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 ze dne 18.
 prosince 2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování
 chemických látek, o zřízení Evropské agentury pro chemické látky,
 o změně směrnice 1999/45/ES a o zrušení nařízení
 Rady (EHS) č. 793/93 a nařízení Komise (ES)
 č. 1488/94, směrnice Rady 76/769/EHS a směrnic Komise
 91/155/EHS, 93/67/EHS, 93/105/ES a 2000/21/ES[3]. Tato kritéria se vztahují
 pouze na látky, ale biocidní přípravky jsou často směsi
 a někdy výrobky. Ustanovení čl. 19 odst. 4 písm. c)
 nařízení (EU) č. 528/2012 by proto mělo odkazovat
 na biocidní přípravky, které obsahují látky splňující tato
 kritéria nebo z nichž takové látky vznikají.
 (2) V čl. 19
 odst. 1 písm. e) a čl. 19 odst. 7 nařízení
 (EU) č. 528/2012 je třeba objasnit, že limity, které musí být
 stanoveny podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES)
 č. 1935/2004 ze dne 27. října 2004 o materiálech
 a předmětech určených pro styk s potravinami[4], jsou specifické migrační
 limity.
 (3) V
 ustanovení čl. 23 odst. 3 nařízení (EU)
 č. 528/2012 by měl být zrušen odkaz na přílohu VI,
 protože příloha uvedeného nařízení srovnávací posouzení neupravuje.
 (4) Ustanovení čl. 35
 odst. 3 nařízení (EU) č. 528/2012 uvádí, že pokud všechny
 dotčené členské státy uzavřou s referenčním
 členským státem dohodu o vzájemném uznání, výrobek má být povolen
 v souladu s čl. 33 odst. 4 nebo čl. 34
 odst. 6. Ustanovení odkazující na rozhodnutí všech dotčených
 členských států udělit povolení na základě vzájemného
 uznání jsou však stanovena v čl. 33 odst. 3
 a článku 34 odst. 6. Ustanovení čl. 35 odst. 3 by
 tudíž mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
 (5) Druhý pododstavec
 čl. 45 odst. 1 nařízení (EU) č. 528/2012
 požaduje, aby se při podání žádosti o obnovení povolení Unie uhradily
 poplatky podle čl. 80 odst. 1. Poplatky lze však uhradit až
 poté, co v souladu s čl. 45 odst. 3 druhým podstavcem Evropská
 agentura pro chemické látky (dále jen „agentura“) sdělí informace
 o jejich výši. Proto je třeba v zájmu zajištění soudržnosti
 s čl. 7 odst. 1, čl. 13 odst. 1 a s
 čl. 43 odst. 1 odstranit druhý pododstavec čl. 45
 odst. 1.
 (6) První a druhý
 pododstavec čl. 60 odst. 3 nařízení (EU)
 č. 528/2012 se vztahují na povolení udělená podle
 čl. 30 odst. 4, čl. 34 odst. 6 nebo
 čl. 44 odst. 4. Ustanovení odkazující na rozhodnutí
 udělit povolení jsou však stanovena v čl. 30 odst. 1,
 čl. 33 odst. 3, čl. 33 odst. 4, čl. 34
 odst. 6, čl. 34 odst. 7, čl. 36 odst. 4,
 čl. 37 odst. 2, čl. 37 odst. 3 a čl. 44
 odst. 5. Druhý pododstavec čl. 60 odst. 3 kromě toho
 neuvádí žádné období pro ochranu údajů uvedených
 v čl. 20 odst. 1 písm. b) předkládaných v žádosti
 podle čl. 26 odst. 1. Ustanovení čl. 60 odst. 3 by se
 proto mělo vztahovat i na čl. 26 odst. 3,
 čl. 30 odst. 1, čl. 33 odst. 3, čl. 33
 odst. 4, čl. 34 odst. 6, čl. 34
 odst. 7, čl. 36 odst. 4, čl. 37 odst. 2,
 čl. 37 odst. 3 a čl. 44 odst. 5.
 (7) Aby bylo možné připravit
 žádosti o povolení přípravku do data schválení účinné látky
 podle druhého pododstavce čl. 89 odst. 3 nařízení (EU)
 č. 528/2012, měl by být ode dne, kdy Komise přijme
 nařízení stanovující schválení účinné látky, umožněn
 elektronický přístup veřejnosti k informacím
 o účinných látkách podle článku 67 tohoto nařízení.
 (8) První pododstavec
 čl. 77 odst. 1 nařízení (EU) č. 528/2012 stanoví
 opravné prostředky proti rozhodnutím agentury přijatým podle
 čl. 26 odst. 2. Vzhledem k tomu, že však článek
 26 odst. 2 nezmocňuje agenturu k přijímání jakýchkoli
 rozhodnutí, odkaz na tento článek v čl. 77
 odst. 1 by měl být zrušen.
 (9) Článek 86 nařízení
 (EU) č. 528/2012 se vztahuje na účinné látky zařazené
 do přílohy I směrnice Evropského parlamentu a Rady
 98/8/ES ze dne 16. února 1998 o uvádění biocidních
 přípravků na trh[5].
 Mělo by být upřesněno, že ustanovení se použije
 na všechny účinné látky, pro něž Komise přijala
 směrnici, kterou je do této přílohy zařadila,
 že podmínky pro zařazení se použijí pro schválení
 a že datum schválení se považuje za datum zařazení.
 (10) První pododstavec
 čl. 89 odst. 2 nařízení (EU) č. 528/2012
 umožňuje členským státům uplatňovat jejich stávající systém
 do dvou let ode dne schválení účinné látky. První pododstavec
 čl. 89 odst. 3 požaduje od členských států zajistit,
 aby schválení přípravku byla udělována, měněna nebo rušena
 do dvou let od schválení účinné látky. Pokud se však vezme
 v úvahu čas potřebný na jednotlivé kroky procesu udělování
 povolení, zejména pokud přetrvává neshoda o vzájemném uznání mezi
 členskými státy, a rozhodnutí proto musí být přenecháno Komisi,
 je třeba tyto lhůty prodloužit na tři roky a zohlednit
 toto prodloužení v druhém pododstavci čl. 37 odst. 3.
 (11) První pododstavec
 čl. 89 odst. 2 nařízení (EU) č. 528/2012
 členským státům umožňuje uplatňovat jejich stávající systém
 na existující účinné látky. Biocidní přípravek může
 obsahovat kombinaci nových účinných látek, které byly schváleny,
 a existujících účinných látek, které dosud schváleny nebyly. Aby se
 zaručil přístup takových produktů na trh a motivovaly se tak
 inovace, měly by mít členské státy možnost používat pro takové
 produkty svůj současný systém až do okamžiku, kdy se existující účinná
 látka schválí, a takové přípravky budou tedy způsobilé ke schválení
 podle nařízení (EU) č. 528/2012.
 (12) Ustanovení čl. 89
 odst. 4 a čl. 93 odst. 2 nařízení (EU)
 č. 528/2012 stanoví přechodná období pro vyřazování
 biocidních přípravků, kterým nebylo uděleno povolení. Stejná
 období by se měla použít pro vyřazování přípravků, které
 již jsou na trhu a kterým je sice povolení uděleno, ale u kterých
 podmínky povolení vyžadují změnu.
 (13) V prvním a druhém
 pododstavci čl. 93 odst. 2 by se mělo vyjasnit,
 že odchylky v nich stanovené se uplatní pouze v rámci vnitrostátních
 předpisů členských států.
 (14) Smyslem čl. 94
 odst. 1 nařízení (EU) č. 528/2012 je povolit uvádění
 na trh předmětů ošetřených biocidními přípravky
 obsahujícími účinné látky, které sice zatím nebyly schváleny, ale jsou
 hodnoceny, a to buď v rámci pracovního programu podle
 čl. 89 odst. 1, nebo na základě žádosti podané podle
 čl. 94 odst. 1. Odkaz na celý článek 58 by se však
 mohl vykládat jako odchylka od požadavků na označování
 a informace v čl. 58 odst. 3 a 4, což nebyl
 úmysl. Ustanovení čl. 94 odst. 1 by proto mělo odkazovat
 na čl. 58 odst. 2.
 (15) Ustanovení čl. 94
 odst. 1 nařízení (EU) č. 528/2012 se vztahuje pouze
 na ošetřené předměty, které již byly uvedeny na trh,
 a zavede tedy zákaz uvádění na trh většiny nově
 ošetřených předmětů od 1. září 2013 až
 do schválení poslední účinné látky obsažené
 v předmětech, což nebyl úmysl. Působnost článku by
 proto měla být rozšířena tak, aby zahrnovala nově ošetřené
 předměty. Ustanovení čl. 94 odst. 1 by mělo
 rovněž stanovit přechodné vyřazovací období pro ošetřené
 předměty, pro které nebude do 1. září 2016
 předložena žádost o schválení účinné látky pro příslušný
 typ přípravku. V zájmu zjednodušení by měl být čl. 94
 odst. 2 sloučen s čl. 94 odst. 1.
 (16) První pododstavec
 čl. 95 odst. 1 nařízení (EU) č. 528/2012 ukládá
 povinnost předložení úplné dokumentace o látkách. Mělo by být
 jasně stanoveno, že taková úplná dokumentace má zahrnovat údaje podle
 přílohy IIIA nebo IVA směrnice 98/8/ES.
 (17) Smyslem třetího
 pododstavce čl. 95 odst. 1 nařízení (EU)
 č. 528/2012 je rozšířit právo odvolávat se na údaje uvedené
 v druhém pododstavci čl. 63 odst. 3 na všechny studie,
 které jsou potřebné k posouzení dopadů na lidské zdraví
 a hodnocení rizik pro životní prostředí, aby se možné budoucí
 příslušné osoby mohly zařadit do seznamu uvedeného
 v čl. 95 odst. 2. Bez takového práva na odvolání nebudou
 mít mnohé potenciální příslušné osoby čas na dosažení souladu
 s čl. 95 odst. 1 do požadovaného termínu, a nebudou
 moci být zařazeny na seznam do data uvedeného
 v čl. 95 odst. 3. Třetí pododstavec čl. 95
 odst. 1 však nezahrnuje studie o rozpadu a chování
 v životním prostředí. Kromě toho vzhledem k tomu,
 že potenciální příslušné osoby budou v souladu s čl. 63
 odst. 3 platit za právo na odvolání, měly by mít možnost plně využít
 tohoto práva jeho převodem na žadatele o povolení
 přípravku. Tento článek by proto měl být odpovídajícím
 způsobem změněn.
 (18) Cílem pátého pododstavce
 čl. 95 odst. 1 nařízení (EU) č. 528/2012 je
 omezit lhůtu pro ochranu údajů, které mohou být předávány již
 od 1. září 2013 pro účely souladu s prvním pododstavcem
 čl. 95 odst. 1, před tím, než budou sdíleny za účelem
 doložení žádosti o povolení přípravku. Tak tomu bude
 v případě údajů týkajících se kombinace látky a typu
 přípravku, pro který nebylo rozhodnutí o zařazení
 do přílohy I směrnice 98/8/ES přijato dne 1. září
 2013. Článek 95 uvedeného nařízení by proto měl odkazovat
 na toto datum.
 (19) Podle čl. 95
 odst. 2 nařízení (EU) č. 528/2012 má seznam
 zveřejněný agenturou obsahovat jména účastníků pracovního
 programu podle čl. 89 odst. 1. Cílem ustanovení je umožnit
 těmto účastníkům, aby mohli využívat mechanismus pro náhrady
 nákladů, který zavádí článek 95. Tato možnost by se měla týkat
 všech osob, které předložily úplnou dokumentaci v souladu
 s nařízením (EU) č. 528/2012 nebo podle směrnice
 98/8/ES nebo potvrzení o přístupu k této dokumentaci. Měla
 by zahrnovat rovněž dokumentaci předloženou k jakékoli látce,
 která není účinnou látkou sama o sobě, ale z které takové účinné
 látky vznikají.
 (20) První pododstavec
 čl. 95 odst. 3 nařízení (EU) č. 528/2012 zakazuje
 uvádět na trh biocidní přípravky obsahující účinné látky,
 jejichž výrobce nebo dovozce (dále jen „příslušná osoba“) není
 zařazen na seznamu uvedeném v tomto článku.
 Na základě čl. 89 odst. 2 a článku 93 odst.
 2 budou některé účinné látky legálně na trhu
 s biocidními přípravky, přestože ještě nebyla podána úplná
 dokumentace. Zákaz by se na tyto látky neměl vztahovat. Pokud navíc
 není v seznamu uveden výrobce nebo dovozce látky, jejíž úplná dokumentace
 je předložena, mělo by se umožnit jiné osobě uvést biocidní
 přípravky obsahující tuto látku na trh, s výhradou
 předložení dokumentace nebo potvrzení o přístupu
 k dokumentaci touto osobou nebo výrobcem nebo dovozcem biocidního
 přípravku.
 (21) Přechodné vyřazovací
 období pro používání biocidních přípravků podle druhého pododstavce
 čl. 95 odst. 3 nařízení (EU) č. 528/2012 by
 mělo záviset na okamžiku, kdy byla látka zahrnuta do seznamu.
 (22) Ustanovení čl. 95
 odst. 4 nařízení (EU) č. 528/2012 stanoví, že se
 článek 95 vztahuje na účinné látky uvedené v příloze I
 v kategorii 6. Tyto látky byly zahrnuty do přílohy
 I na základě podání úplné dokumentace, jejíž držitelé by
 měli mít nárok využít mechanismus náhrady nákladů
 zavedený uvedeným článkem. V budoucnu mohou být
 do přílohy I na základě takových podání zařazeny
 další látky. V kategorii 6 v příloze I uvedeného nařízení
 by proto měla být úprava pro všechny takové látky.
 (23) Popis produktů použitých
 v materiálech pro styk s potravinami v příloze
 V nařízení (EU) č. 528/2012 by měl být v souladu
 s terminologií používanou v nařízení (ES)
 č. 1935/2004.
 (24) V prvním pododstavci
 článku 96 nařízení (EU) č. 528/2012 by mělo být
 vyjasněno, že se směrnice 98/8/ES zrušuje, aniž jsou
 dotčena veškerá ustanovení nařízení (EU) č. 528/2012
 odkazující na směrnici 98/8/ES.
 (25) Nařízení (EU)
 č. 528/2012 by proto mělo být odpovídajícím způsobem
 změněno,
 PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
 Článek 1
 Nařízení (EU) č. 528/2012 se
 mění takto:
 1) Článek 19 se mění takto:
 a) v odstavci 1 se písmeno e) nahrazuje tímto:
 „e) v příslušných případech byly
 stanoveny maximální limity reziduí pro potraviny a krmiva, pokud jde o
 účinné látky obsažené v biocidním přípravku, v souladu s
 nařízením Rady (EHS) č. 315/93 ze dne 8. února 1993, kterým se stanoví
 postupy Společenství pro kontrolu kontaminujících látek v potravinách*,
 nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005 ze
 dne 23. února 2005 o maximálních limitech reziduí pesticidů v
 potravinách a krmivech rostlinného a živočišného původu a na jejich
 povrchu**, nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 470/2009 ze
 dne 6. května 2009, kterým se stanoví postupy Společenství pro
 stanovení limitů reziduí farmakologicky účinných látek v potravinách
 živočišného původu***, nebo směrnicí Evropského parlamentu a
 Rady 2002/32/ES ze dne 7. května 2002 o nežádoucích látkách v
 krmivech****, nebo byly pro příslušné účinné látky stanoveny
 specifické limity pro migraci v souladu s nařízením Evropského parlamentu
 a Rady (ES) č. 1935/2004 ze dne 27. října 2004 o materiálech a
 předmětech určených pro styk s potravinami *****.
 * Úř. věst. L 37, 13.2.1993, s. 1.
 ** Úř. věst. L 70, 16.3.2005, s. 1.
 *** Úř. věst. L 152,
 16.6.2009, s. 11.
 **** Úř. věst. L 140,
 30.5.2002, s. 10.
 ***** Úř. věst. L 338,
 13.11.2004, s. 4.“
 b) v odstavci 4 se písmeno c) nahrazuje tímto:
 „c) je složen z látek, které splňují
 kritéria pro PBT nebo vPvB v souladu s přílohou XIII
 nařízení (ES) č. 1907/2006, nebo takové látky obsahuje nebo
 z něj mohou takové látky vzniknout;
 c) odstavec 7 se nahrazuje tímto:
 „7. Je-li to vhodné, budoucí držitel povolení nebo
 jeho zástupce požádá o stanovení maximálních limitů reziduí vztahujících
 se na účinné látky obsažené v biocidním přípravku v souladu s
 nařízením (EHS) č. 315/93, nařízením (ES) č. 396/2005,
 nařízením (ES) č. 470/2009 nebo směrnicí 2002/32/ES, nebo
 o stanovení specifických limitů pro migraci těchto látek v
 souladu s nařízením (ES) č. 1935/2004.“
 2) V čl. 23 odst. 3 se úvodní
 věta nahrazuje tímto:
 „Přijímající příslušný orgán nebo, v
 případě rozhodování o žádosti o povolení Unie, Komise zakáže nebo
 omezí dodání na trh nebo používání biocidního přípravku obsahujícího
 účinnou látku, která se má nahradit, pokud srovnávací posouzení podle
 technických pokynů uvedených v článku 24 prokáže, že jsou splněna
 obě tato kritéria:“
 3) V čl. 35 odst. 3 se čtvrtá
 věta nahrazuje tímto:
 „Postup se poté považuje za ukončený a
 referenční členský stát a každý dotyčný členský stát povolí
 biocidní přípravek v souladu s čl. 33 odst. 3 nebo čl. 34 odst.
 6.“
 4) V čl. 37 odst. 3 se druhý
 pododstavec nahrazuje tímto:
 „Zatímco probíhá postup podle tohoto článku,
 je povinnost členských států povolit biocidní přípravek
 během tří let od data schválení, uvedená v čl. 89 odst. 3 prvním
 pododstavci, dočasně pozastavena.“
 5) V čl. 45 odst. 1 se zrušuje
 druhý pododstavec;
 6) V čl. 60 odst. 3 se znění
 prvního a druhého pododstavce nahrazuje tímto:
 „Lhůta pro ochranu údajů
 předložených za účelem povolení biocidního přípravku
 obsahujícího pouze stávající účinné látky skončí 10 let po prvním dni
 v měsíci následujícím po prvním rozhodnutí o povolení přípravku
 přijatém podle čl. 26
 odst. 3, čl. 30 odst. 1, čl. 33 odst. 3, čl. 33 odst.4, čl.
 34 odst. 6, čl. 34 odst. 7, čl. 36 odst. 4, čl. 37 odst. 2,
 čl. 37 odst. 3, nebo čl. 44 odst. 5.
 Lhůta pro ochranu údajů
 předložených za účelem povolení biocidního přípravku
 obsahujícího novou účinnou látku skončí 15 let po prvním dni v
 měsíci následujícím po prvním rozhodnutí o povolení přípravku
 přijatém podle čl. 26 odst. 3, čl. 30 odst.1, čl. 33
 odst.3, čl. 33 odst.4, čl. 34 odst. 6, čl. 34 odst.7, čl.
 36 odst. 4, čl. 37 odst. 2, čl. 37 odst. 3, nebo čl. 44 odst.
 5.“
 7) V čl. 67 odst. 1 se úvodní
 věta nahrazuje tímto:
 „Ode dne, kdy Komise přijme nařízení v
 souladu s čl. 9 odst. 1 písm. a), jsou veřejnosti bezplatně a ve
 snadno přístupné podobě poskytovány níže uvedené aktuální informace o
 účinných látkách uchovávané agenturou nebo Komisí:“
 8) V čl. 67 odst. 3 se úvodní
 věta nahrazuje tímto:
 „Ode dne, kdy Komise přijme nařízení v
 souladu s čl. 9 odst. 1 písm. a), s výjimkou případů, kdy
 poskytovatel informací předloží odůvodnění podle čl. 66
 odst. 4, které příslušný orgán nebo agentura schválí a z něhož
 vyplývá, proč by toto zveřejnění mohlo ohrozit jeho obchodní
 zájmy nebo zájmy kterékoliv jiné dotčené strany, agentura bezplatně
 zveřejní tyto aktuální informace o účinných látkách:“
 9) V čl. 77 odst. 1
 se první pododstavec nahrazuje tímto:
 „Odvoláními proti rozhodnutím agentury
 přijatým v souladu s čl. 7 odst. 2, čl. 13 odst. 3, čl. 43
 odst. 2, čl. 45 odst. 3, čl. 54 odst. 3, čl. 54 odst. 4 a
 čl. 54 odst. 5, čl. 63 odst. 3 a čl. 64 odst. 1 je
 pověřen odvolací senát zřízený podle nařízení (ES) č.
 1907/2006.“
 10) Článek 86 se nahrazuje tímto:
 „Článek 86
 Účinná látka zařazená do
 přílohy I směrnice 98/8/ES
 Účinné látky,
 které Komise přijetím směrnice zařadila do přílohy
 I směrnice 98/8/ES, se považují od data zařazení za
 schválené tímto nařízením a zařadí se na seznam uvedený
 v čl. 9 odst. 2. Schválení podléhá podmínkám stanoveným
 v uvedených směrnicích Komise.“;
 11) Článek 89 se mění takto:
 a) v odstavci 2 se první pododstavec nahrazuje
 tímto:
 „Odchylně od čl. 17 odst. 1, čl. 19
 odst. 1 a čl. 20 odst. 1 tohoto nařízení a aniž jsou dotčena
 ustanovení odstavců 1 a 3 tohoto článku, může členský stát
 pokračovat v uplatňování svého současného systému nebo praxe
 dodávání určitého biocidního přípravku na trh po dobu tří let od
 data schválení poslední účinné látky obsažené v tomto biocidním
 přípravku. Členský stát má možnost v souladu se svými vnitrostátními
 pravidly povolit dodávání na trh na jeho území pouze u biocidních
 přípravků obsahujících pouze stávající účinné látky, které byly
 nebo jsou hodnoceny podle nařízení Komise (ES) č. 1451/2007 ze dne 4.
 prosince 2007 o druhé etapě desetiletého pracovního programu uvedeného v
 čl. 16 odst. 2 směrnice 98/8/ES*, ale dosud nebyly pro tento typ
 přípravku schváleny, nebo u biocidních přípravků obsahujících
 kombinaci takových látek a účinných látek schválených v souladu s tímto
 nařízením.
 * Úř. věst. L 325, 11.12.2007,
 s. 3.“
 b) v odstavci 3 se první pododstavec nahrazuje
 tímto:
 „Na základě rozhodnutí o schválení
 určité účinné látky pro konkrétní typ přípravku členské
 státy zajistí, aby povolení pro biocidní přípravky takového typu
 přípravku obsahující uvedenou účinnou látku byla v souladu s tímto
 nařízením podle potřeby udělována, měněna nebo rušena
 do tří let ode dne schválení.“
 c) odstavec 4 se nahrazuje tímto:
 „4. Pokud příslušný orgán členského
 státu zamítne žádost o povolení biocidního přípravku předloženou
 podle odstavce 3, rozhodne se povolení neudělit nebo se rozhodne
 udělit povolení za určitých podmínek, které si vyžádají změny
 přípravku, platí, že:
 a) biocidní přípravek, kterému nebylo
 uděleno povolení nebo který případně
 nesplňuje podmínky povolení, již nesmí být dodáván na trh po uplynutí
 180 dnů od data takového rozhodnutí příslušného orgánu;
 b) odstraňování a používání stávajících
 zásob biocidního přípravku může pokračovat do uplynutí 365
 dnů ode dne rozhodnutí příslušného orgánu.“
 12) V čl. 93 odst. 2 se znění
 prvního a druhého pododstavce nahrazuje tímto:
 „Odchylně od čl. 17 odst. 1 může
 členský stát pokračovat v uplatňování svého stávajícího systému
 nebo praxe dodávání na trh biocidních přípravků uvedených v odstavci
 1 tohoto článku, v jejichž případě byla podána žádost v souladu
 s odstavcem 1 tohoto článku, až do dne rozhodnutí o udělení povolení.
 V případě, že se rozhodne o zamítnutí povolení nebo o
 udělení povolení za určitých podmínek, které si vyžádají změny přípravku,
 tento biocidní přípravek, který nezískal povolení nebo případně
 není v souladu s podmínkami povolení, již nesmí být dodáván
 na trh po uplynutí 180 dnů od data takového rozhodnutí.
 Odchylně od čl. 17
 odst. 1 mohou členské státy pokračovat v uplatňování svého
 stávajícího režimu nebo praxe dodávání na trh biocidních
 přípravků uvedených v odstavci 1 tohoto článku,
 v jejichž případě nebyla předložena žádost v souladu
 s odstavcem 1 tohoto článku do 180 dnů po dni 1.
 září 2017.“
 13) Články 94 a 95 se nahrazují
 tímto:
 „Článek 94
 Přechodná opatření týkající se ošetřených
 předmětů
 Ošetřený předmět, který byl
 ošetřen biocidním přípravkem, jenž obsahuje pouze účinné látky
 uvedené v čl. 89 odst. 2 nebo pro nějž byla nejpozději dne 1.
 září 2016 podána žádost o schválení pro příslušný typ přípravku
 nebo jenž obsahuje kombinaci pouze takových látek a účinných látek
 uvedených v čl. 58 odst. 2, nebo ošetřený předmět, který
 takový biocidní přípravek obsahuje, může být odchylně od
 čl. 58 odst. 2 nadále uváděn na trh až do:
 1.
 data schválení použití pro příslušný typ
 přípravku poslední účinné látky obsažené v biocidním
 přípravku, pokud se nerozhodne o neschválení jedné
 z účinných látek pro příslušné použití,
 2.
 do 180 dnů od rozhodnutí, kterým se
 zamítá schválení jedné z účinných látek pro příslušné použití.
 Rovněž
 odchylně od čl. 58 odst. 2 může být ošetřený
 předmět, který byl ošetřen biocidním přípravkem obsahujícím
 jiné látky než ty, které jsou uvedeny ve zmíněném článku nebo
 v odstavci 1 tohoto článku, nebo ošetřený předmět,
 který takový biocidní přípravek obsahuje, uváděn na trh
 do 1. března 2017.
 Článek 95
 Přechodná opatření týkající se přístupu k dokumentaci
 o účinných látkách
 1. Počínaje dnem 1. září 2013 agentura
 zveřejňuje a pravidelně aktualizuje seznam všech
 účinných látek a všech látek, z kterých mohou účinné látky
 vzniknout, jejichž dokumentace byla v souladu s přílohou II
 tohoto nařízení nebo s přílohou IVA nebo IIA směrnice
 98/8/ES a případně IIIA uvedené směrnice (dále jen „úplná
 dokumentace látky“) předložena a přijata nebo ověřena
 orgány členského státu v řízení podle tohoto nařízení nebo
 směrnice (dále jen „příslušné látky“). U každé příslušné látky
 musí být v seznamu rovněž uvedeny všechny osoby, které jim dokumentaci
 předložily nebo ji předložily agentuře v souladu
 s druhým pododstavcem tohoto odstavce, a upřesní se jejich
 úloha, jak je uvedeno ve zmíněném pododstavci, jakož i datum
 zařazení látky do seznamu.
 Osoba usazená v Unii, která vyrábí nebo
 dováží příslušné látky nebo biocidní přípravky, které je obsahují,
 (dále jen „dodavatel látky“) může kdykoli předložit agentuře
 buď úplnou dokumentaci látky, potvrzení o přístupu k úplné
 dokumentaci látky, nebo odkaz na úplnou dokumentaci látky, jejíž veškeré
 lhůty pro ochranu údajů uplynuly.
 Pokud u příslušné látky není v seznamu, na
 který se odkazuje v prvním pododstavci, uveden žádný dodavatel, může
 tyto informace poskytnout osoba usazená v Unii, která vyrábí biocidní
 přípravek, který se z příslušné látky skládá, obsahuje ji nebo
 z kterého může tato látka vzniknout, nebo která jej dodává na trh.
 Agentura informuje předkladatele žádosti
 o poplatcích splatných podle čl. 80 odst. 1 a zamítne
 žádost, pokud žadatel poplatky ve lhůtě 30 dnů nezaplatí.
 Předkladatele o tom informuje.
 Po obdržení poplatků splatných podle
 čl. 80 odst. 1 agentura ověří, zda je předložení
 v souladu s druhým pododstavcem tohoto odstavce, a informuje o
 tom předkladatele.
 2. Od 1. září 2015 se nesmějí
 biocidní přípravky, které jsou z látky uvedené na seznamu podle
 odstavce 1 složeny, obsahují ji nebo z nich může taková látka
 vzniknout, dodávat na trh nebo používat, dokud nebude dodavatel látky nebo
 dodavatel přípravku doplněn na seznam uvedený v odstavci 1.
 3. Pro účely předkládání žádosti
 v souladu s odst. 1 druhým pododstavcem se čl. 63
 odst. 3 tohoto nařízení použije na všechny toxikologické a ekotoxikologické
 studie a studie rozpadu a chování v životním prostředí v
 souvislosti s látkami uvedenými v příloze II nařízení (ES)
 č. 1451/2007, včetně veškerých studií nezahrnujících zkoušky
 na obratlovcích.
 4. Dodavatel látky nebo přípravku zahrnutý do seznamu
 uvedeného v odstavci 1, jemuž bylo vydáno potvrzení o přístupu
 pro účely tohoto článku nebo mu bylo uděleno právo odvolávat se
 na studii v souladu s odstavcem 3, je oprávněn umožnit
 žadatelům o povolení biocidního přípravku, aby se pro účely
 čl. 20 odst. 1 odkazovaly na toto potvrzení
 o přístupu nebo na tuto studii.
 5. Všechny lhůty pro ochranu údajů o
 kombinacích látky a typu přípravku uvedených v příloze II
 nařízení (ES) č. 1451/2007, ale pro které se do 1.
 září 2013 nepřijalo rozhodnutí o zařazení
 do přílohy I směrnice 98/8/ES, skončí odchylně
 od článku 60 dne 31. prosince 2025.
 6. Odstraňování a používání stávajících
 zásob biocidních přípravků, které jsou z příslušné látky
 složeny, obsahují ji nebo z nich může taková látka vzniknout, jejíž
 dodavatel ani dodavatel výrobku nejsou zařazeni na seznamu uvedeném
 v odstavci 1, může odchylně od odstavce 2 pokračovat
 do 1. září 2016 nebo do jednoho roku po zařazení
 účinné látky na seznam, podle toho, co nastane později.
 7. Odstavce 1 až 6 se nevztahují na látky
 uvedené v příloze I v kategoriích 1 až 5 a 7 nebo
 na biocidní přípravky obsahující pouze takové látky.“
 14) V článku 96 se první
 pododstavec nahrazuje tímto:
 „Aniž jsou dotčeny články 86, 89 až 93
 a 95 tohoto nařízení, směrnice 98/8/ES se zrušuje s účinkem
 od 1. září 2013.“
 15) V příloze I se položka
 označená kategorie 6 nahrazuje tímto:
 „Kategorie 6 — látky, ke kterým byla
 předložena úplná dokumentace“
 16) V příloze V se druhý
 odstavec pod nadpisem „Typ přípravku 4: Oblast potravin a krmiv“
 nahrazuje tímto:
 „Přípravky používané k zapracování
 do materiálů, které mohou přijít do styku
 s potravinami.“
 Článek 2
 Toto nařízení vstupuje v platnost
 dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
 Toto nařízení je závazné v celém
 rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
 V Bruselu dne
 Za Evropský parlament Za
 Radu
 předseda/předsedkyně předseda/předsedkyně
 [1] Úř. věst. C 347,
 18.12.2010, s. 62.
 [2] Úř. věst. L 167,
 27.6.2010, s. 1.
 [3] Úř. věst. L 396,
 30.12.2006, s. 1.
 [4] Úř. věst. L 338, 13.11.2004, s. 4.
 [5] Úř. věst. L 150, 8.6.2002, s. 71.


type: wikipedia

text:
Castel Flavon (Haselburg o già Schloss Küepach in tedesco) è un castello medievale in Alto Adige, nel comune di Bolzano. Domina il rione di Aslago.
 Storia
 Sorto probabilmente sui resti di un castelliere retico, risale ai primi anni del XIII secolo. Primi proprietari furono i signori di Haselberg, originari appunto di Haslach (Aslago); questi, nel 1259, vendettero i loro diritti giurisdizionali sul distretto parrocchiale di Bolzano al conte Mainardo II di Tirolo-Gorizia. Il castello passò poi di mano in mano, fino a che - tra il 1475 e il 1541 - i signori di Fiè (i Völs) non lo modificarono profondamente: è sostanzialmente questa la forma, a tre ali, in cui lo si conosce ora, e anche lo stagno artificiale a monte del castello risale alla loro iniziativa.
 Numerosi sono gli affreschi cinquecenteschi, alcuni dei quali sono andati perduti nel crollo che nel 1880 ha interessato l'ala nord. Fra gli autori è da citare Bartlmä Dill Riemenschneider, figlio di Tilman Riemenschneider.
 L'ultima ristrutturazione, su iniziativa dei conti Toggenburg di Bolzano, gli attuali proprietari, è stata effettuata tra il 2001 e il 2002, ed ha interessato l'intera costruzione, con il restauro delle ali est e ovest e il ripristino dell'ala nord. Sono inoltre venute alla luce tracce della costruzione trecentesca, visibili nella sala sotterranea.
 Note
 Bibliografia
 Art. Haselburg in Oswald Trapp (a cura di), Tiroler Burgenbuch, vol. 8: Raum Bozen, Bolzano, Athesia 1989. ISBN 88-7014-495-X
 Altri progetti
 Collegamenti esterni
 Flavon


text:
 16.5.2019
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea
 L 128/17
 DEĊIŻJONI TAL-KUMITAT KONĠUNT TAŻ-ŻEE
 Nru 126/2017
 tas-7 ta’ Lulju 2017
 li temenda l-Anness II (Regolamenti tekniċi, standards, ittestjar u ċertifikazzjoni) tal-Ftehim ŻEE [2019/733]
 IL-KUMITAT KONĠUNT TAŻ-ŻEE,
 Wara li kkunsidra l-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea (“il-Ftehim ŻEE”), u b’mod partikolari l-Artikolu 98 tiegħu,
 Billi:
 (1)
 Ir-Regolament (UE) 2015/2283 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-25 ta’ Novembru 2015 dwar ikel ġdid, li jemenda r-Regolament (UE) Nru 1169/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill u li jħassar ir-Regolament (KE) Nru 258/97 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill u r-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1852/2001 (1) irid jiġi inkorporat fil-Ftehim ŻEE.
 (2)
 Din id-Deċiżjoni tikkonċerna l-leġiżlazzjoni marbuta mal-oġġetti tal-ikel. Il-leġiżlazzjoni dwar il-prodotti tal-ikel ma għandhiex tapplika għal-Liechtenstein dment li l-applikazzjoni tal-Ftehim bejn il-Komunità Ewropea u l-Konfederazzjoni Żvizzera dwar il-kummerċ fi prodotti agrikoli tibqa’ estiża għal-Liechtenstein, kif speċifikat fl-introduzzjoni tal-Kapitolu XII tal-Anness II tal-Ftehim ŻEE. Għaldaqstant, din id-Deċiżjoni ma tapplikax għal-Liechtenstein.
 (3)
 Ir-Regolament (UE) Nru 2015/2283 iħassar ir-Regolament (KE) Nru 258/97 (2) tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill u r-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1852/2001 (3) b’effett mill-1 ta’ Jannar 2018, li huma inkorporati fil-Ftehim ŻEE u li għalhekk għandhom jitħassru skont il-Ftehim ŻEE b’effett mill-1 ta’ Jannar 2018.
 (4)
 Għalhekk, l-Anness II tal-Ftehim ŻEE jenħtieġ li jiġi emendat skont dan,
 ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
 Artikolu 1
 Il-Kapitolu XII tal-Anness II tal-Ftehim ŻEE għandu jiġi emendat kif ġej:
 1.
 Il-punt li ġej jiddaħħal wara l-punt 123 (ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) 2017/236):
 “124.
 32015 R 2283: Ir-Regolament (UE) 2015/2283 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-25 ta’ Novembru 2015 dwar ikel ġdid, li jemenda r-Regolament (UE) Nru 1169/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill u li jħassar ir-Regolament (KE) Nru 258/97 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill u r-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1852/2001 (ĠU L 137, 11.12.2015, p. 1).”.
 2.
 L-inċiż li ġej jiżdied mal-punt 86 (ir-Regolament (UE) Nru 1169/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill):
 —
 “—
 32015 R 2283: Ir-Regolament (UE) Nru 2015/2283 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-25 ta’ Novembru 2015 (ĠU L 137, 11.12.2016. p. 1).”
 3.
 It-testi tal-punti 96 (ir-Regolament (KE) Nru 258/97 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill) u 97 (ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1852/2001) għandhom jitħassru b’effett mill-1 ta’ Jannar 2018.
 Artikolu 2
 It-testi tar-Regolament (UE) 2015/2283 bil-lingwa Iżlandiża u b’dik Norveġiża, li ser jiġu ppubblikati fis-Suppliment dwar iż-ŻEE ta’ Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea, għandhom ikunu awtentiċi.
 Artikolu 3
 Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fit-8 ta’ Lulju 2017, bil-kundizzjoni li jkunu saru n-notifiki kollha skont l-Artikolu 103(1) tal-Ftehim ŻEE (*1).
 Artikolu 4
 Din id-Deċiżjoni għandha tiġi ppubblikata fit-Taqsima taż-ŻEE ta’ Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea, u fis-Suppliment tiegħu dwar iż-ŻEE.
 Magħmul fi Brussell, is-7 ta’ Lulju 2017.
 Għall-Kumitat Konġunt taż-ŻEE
 Il-President
 Sabine MONAUNI
 (1) ĠU L 137, 11.12.2015, p. 1.
 (2) ĠU L 43, 14.2.1997, p. 1.
 (3) ĠU L 253, 21.9.2001, p. 17.
 (*1) Ma huwa indikat l-ebda rekwiżit kostituzzjonali.


text:
Ultraljud är ljud med en frekvens högre än den översta gränsen för människans hörsel. Ultraljud definieras ofta som ljud med en våglängd mindre än 17 millimeter i luft, det vill säga med frekvens högre än 20 kHz. Någon övre frekvensgräns finns inte definierad.
 Ultraljud påverkar inte oss människor. Men vi använder ändå det i många sammanhang. I ekolod på båtar använder man ultraljud för att mäta djupet och inom arbetsfiske använder fiskare ultraljud för att upptäcka fiskstim i havsdjupet.
 Fladdermöss orienterar sig med hjälp av ultraljud. De skriker ett ljud med en frekvens på upp till 120 kHz och lyssnar på ekot från föremål i närheten; ett slags sonar. Det finns även speciella ultraljudvisselpipor avsedda för att kalla på hundar, som hör höga frekvenser långt bättre än människan.
 Inom medicin och industri används ultraljud för medicinsk diagnostik och teknisk diagnostik, bearbetning och rengöring. Ett exempel på diagnostiskt ultraljud inom medicin är ultraljudsundersökningar som görs för gravida. Undersökningen kan vara transabdominellt eller transvaginalt ultraljud (VUL).
 Inom bilindustrin används ultraljud på självkörande bilar för att detektera objekt i bilens närhet.
 Hellmuth Hertz, professor i Lund, utvecklade användningen av ultraljud för diagnostiska syften. Han studerade hjärtats rörelser med hjälp av pulsekometoden. De första diagnostiska tillämpningarna skedde dock i Storbritannien och USA. I början av 1960-talet genomfördes den första ultraljudsundersökningen av en gravid kvinna. Ultraljud utförs mycket för att bota eller hjälpa de med njursten. Det spränger nämligen sönder stenarna så att de blir mindre och att de därmed kan följa med bland annat urin ut på ett enklare och ett mindre smärtsamt sätt.
 Se även
 Elektronisk skadedjursbekämpning
 Infraljud
 Decibel
 Sonografi
 Ekokardiografi
 Ultraljudsrengöring
 Ultraljud (graviditet)
 NUPP
 Källor
 Externa länkar
 Akustik
 Medicinsk teknik


type: other

text:
WWF Attitude Era Raw 04-20-1998 Full Show Part 1 Faarooq vs Kama Mu...
 WWF Attitude Era Raw 04-20-1998 Full Show Part 1 Faarooq vs Kama Mustafa
 #WWF Raw is War April 20 1998
 Watch WWF Attitude Era Raw is War April 20 1998 Full Show Faarooq vs Kama Mustafa Long Island Street Fight
 WWF Raw is War April 20 1998
 WWF Raw is War April 20, 1998
 More WWF Raw is War April 20, 1998 Videos
 WWF Attitude Era Raw 04-20-1998 Full Show Part 2 Dan Severn vs Mosh
 Watch WWF Attitude Era Raw is War April 20 1998 Full Show Dan Severn (w/ Jim Cornette) vs Mosh (w/ Thrasher) watch video >>
 WWF Attitude Era Raw 04-20-1998 Full Show Part 3 Bradshaw vs TAFKA Goldust
 Watch WWF Attitude Era Raw is War April 20 1998 Full Show Bradshaw vs TAFKA Goldust (w/ Luna) watch video >>
 WWF Attitude Era Raw 04-20-1998 Full Show Part 6 Dude Love vs Steve Blackman
 Watch WWF Attitude Era Raw is War April 20 1998 Full Show Dude Love vs Steve Blackman watch video >>
 WWF Attitude Era Raw 04-06-1998 Full Show Part 1 Dan Severn vs Flash Funk
 Watch WWF Attitude Era Raw is War April 6 1998 Full Show Dan Severn (w/ Jim Cornette) vs Flash Funk watch video >>
 WWF Attitude Era Raw 07-20-1998 Full Show Part 1 D-Lo Brown vs Triple H
 Watch WWF Attitude Era Raw is War July 20 1998 Full Show D-Lo Brown (w/ The Rock) vs Triple H (w/ Chyna) WWF European Championship Title Match watch video >>
 WWF Attitude Era Raw 07-20-1998 Full Show Part 5 Owen Hart vs Faarooq
 Watch WWF Attitude Era Raw is War July 20 1998 Full Show Owen Hart (w/ D-Lo Brown, Mark Henry, The Godfather & The Rock) vs Faarooq watch video >>


text:
 3.5.2018
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 113/1
 KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2018/670
 af 30. april 2018
 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 for så vidt angår forlængelse af godkendelsesperioderne for aktivstofferne bromuconazol, buprofezin, haloxyfop-P og napropamid
 (EØS-relevant tekst)
 EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
 under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
 under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ophævelse af Rådets direktiv 79/117/EØF og 91/414/EØF (1), særlig artikel 17, stk. 1, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 I del A i bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (2) fastsættes de aktivstoffer, der betragtes som godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 1107/2009.
 (2)
 Godkendelsesperioderne for stofferne haloxyfop-P og napropamid udløber den 31. december 2020.
 (3)
 Godkendelsesperioderne for stofferne bromuconazol og buprofezin udløber den 31. januar 2021.
 (4)
 Ansøgninger om fornyelse af godkendelsen af de aktivstoffer, der er omfattet af denne forordning, blev indgivet i overensstemmelse med Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 844/2012 (3). Imidlertid forventes godkendelserne af de pågældende stoffer at udløbe af årsager, som ansøgeren ikke har indflydelse på, inden der er truffet beslutning om at forny dem. Det er derfor nødvendigt at forlænge deres godkendelsesperiode i overensstemmelse med artikel 17 i forordning (EF) nr. 1107/2009.
 (5)
 I betragtning af den tid og de ressourcer, der er nødvendige for at afslutte behandlingen af ansøgninger om fornyelse af godkendelsen af det store antal aktivstoffer, hvis godkendelser udløber mellem 2019 og 2021, blev der ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse C(2016) 6104 (4) udarbejdet et arbejdsprogram, som samlede aktivstoffer, der ligner hinanden, i grupper, og som fastlagde prioriteter på grundlag af sikkerhedsrisici for menneskers og dyrs sundhed eller for miljøet, jf. artikel 18 i forordning (EF) nr. 1107/2009.
 (6)
 Da aktivstofferne i denne forordning ikke falder ind under de prioriterede kategorier i gennemførelsesafgørelse C(2016) 6104, bør deres godkendelsesperiode forlænges med enten to eller tre år, under hensyntagen til den nuværende udløbsdato, bestemmelsen i artikel 6, stk. 3, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 844/2012 om, at det supplerende dossier for et aktivstof skal fremlægges, senest 30 måneder inden godkendelsen udløber, behovet for at sikre en ligelig fordeling af ansvarsområder og arbejde blandt de medlemsstater, der er rapporterende og medrapporterende, og tilgængeligheden af de ressourcer, der er nødvendige med henblik på behandling og beslutningstagning. Godkendelsesperioden for aktivstoffet buprofezin bør derfor forlænges med to år og godkendelsesperioderne for aktivstofferne bromuconazol, haloxyfop-P og napropamid med tre år.
 (7)
 Under hensyntagen til formålet med artikel 17, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1107/2009 vil Kommissionen i tilfælde, hvor der ikke senest 30 måneder før den relevante udløbsdato som fastsat i bilaget til nærværende forordning indgives noget supplerende dossier i henhold til gennemførelsesforordning (EU) nr. 844/2012, fastsætte udløbsdatoen til den dato, der var gældende før nærværende forordnings ikrafttræden, eller på den tidligst mulige dato derefter.
 (8)
 I betragtning af formålet med artikel 17, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1107/2009 for så vidt angår tilfælde, hvor Kommissionen vil vedtage en forordning, hvorved godkendelsen af et i nærværende forordnings bilag omhandlet aktivstof ikke fornyes, fordi godkendelseskriterierne ikke er opfyldt, fastsætter Kommissionen udløbsdatoen til den seneste af følgende datoer: den dato, der var gældende inden nærværende forordnings ikrafttrædelse, eller datoen for ikrafttrædelsen af den forordning, hvorved godkendelsen af aktivstoffet ikke fornyes. For så vidt angår tilfælde, hvor Kommissionen vil vedtage en forordning, hvorved godkendelsen af et i nærværende forordnings bilag omhandlet aktivstof fornyes, vil Kommissionen, afhængigt af omstændighederne, bestræbe sig på at fastsætte den tidligst mulige anvendelsesdato.
 (9)
 Gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 bør derfor ændres.
 (10)
 Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —
 VEDTAGET DENNE FORORDNING:
 Artikel 1
 Del A i bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.
 Artikel 2
 Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 30. april 2018.
 På Kommissionens vegne
 Jean-Claude JUNCKER
 Formand
 (1) EUT L 309 af 24.11.2009, s. 1.
 (2) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 af 25. maj 2011 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 for så vidt angår listen over godkendte aktivstoffer (EUT L 153 af 11.6.2011, s. 1).
 (3) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 844/2012 af 18. september 2012 om fastsættelse af de fornødne bestemmelser til gennemførelse af fornyelsesproceduren for aktivstoffer, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (EUT L 252 af 19.9.2012, s. 26).
 (4) Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 28. september 2016 om udarbejdelsen af et arbejdsprogram for behandling af ansøgninger om fornyelse af godkendelser af aktivstoffer, der udløber i 2019, 2020 og 2021, i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 (EUT C 357 af 29.9.2016, s. 9).
 BILAG
 I del A i bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 foretages følgende ændringer:
 1)
 I sjette kolonne, »udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 309, haloxyfop-P, ændres datoen til »31. december 2023«.
 2)
 I sjette kolonne, »udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 310, napropamid, ændres datoen til »31. december 2023«.
 3)
 I sjette kolonne, »udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 318, bromuconazol, ændres datoen til »31. januar 2024«.
 4)
 I sjette kolonne, »udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 320, buprofezin, ændres datoen til »31. januar 2023«.


text:
Baron Jurij Bartolomej Vega [júrij bartolomêj véga] (tudi Veha, ; ), slovenski matematik, fizik, geodet, meteorolog, plemič in topniški častnik, * 23. marec 1754, Zagorica pri Dolskem, Kranjska, Habsburška monarhija (sedaj Slovenija), † 26. september 1802, Nussdorf pri Dunaju, Sveto rimsko cesarstvo (sedaj Avstrija).
 Življenje
 Vega se je rodil v revni kmečki družini polgruntarja Jerneja Vehe in Helene Vehe (rojene Masel) v Zagorici pri Dolskem, vzhodno od Ljubljane v Sloveniji. Tja se je iz bližnje Sv. Trojice preselil njegov ded. Njegov oče je umrl, ko je bilo Juriju šest let. Osnovno znanje si je pridobil pri domačem duhovniku in v Moravčah. Ko je dopolnil 13 let, je leta 1767 začel obiskovati 6 letne jezuitske nižje študije (»nižjo gimnazijo«) v Ljubljani. Jezuiti so prav v njegovem času začeli v zadnjih dveh humanitetnih letnikih dajati večji pomen matematično naravoslovnim predmetom. Vega ju je obiskoval leta 1772 in 1773. Poleg matematike in naravoslovnih znanosti so bili predmeti, ki jih je Vega poslušal: latinščina, grščina, religija, nemščina, zgodovina, geografija.
 Med letoma 1769 in 1785 sta na liceju v Ljubljani poučevala fiziko Gregor Schoettl (1732-1777) in Anton Ambschel (1746-1821). Jezuitska gimnazija in kolegij z dijaškim domom sta v tem času stala pri cerkvi sv. Jakoba pod Ljubljanskim gradom. Kompleks kolegija okoli cerkve je zajemal današnjo šolo, Levstikov trg ter Gruberjevo in Virantovo hišo.
 Gimnazijo je obiskovalo nad 500 učencev. Šolnine ni bilo. Študij na gimnaziji je bil v tistih časih stanovski privilegij, ki so ga kmečki sinovi, kot je bil Vega, težko pridobili. Siromašni dijaki niso mogli plačevati kolegija, zato so stanovali pri podpornikih v mestu. Ta usoda je doletela tudi Vego. Njegov sošolec je bil slovenski pisatelj in zgodovinar Anton Tomaž Linhart, ki je bil gojenec kolegija v letih 1771 in 1772.
 Schoettlovi študentje so morali poznati veliko optičnih naprav, ki jih je profesor gotovo imel tudi v svojem fizikalnem kabinetu. Med optičnimi napravami so v popisu iz tega časa našteti: Newtonov, Gregoryjev in nizozemski daljnogled.
 Po končani gimnaziji ob starosti 19. let, leta 1773, je Vega dve leti od 1774 do 1775 študiral še filozofijo na liceju v Ljubljani. Dveletni filozofski študij je takrat imel stolice za filozofijo, matematiko in fiziko. Leta 1775 je Vega z odličnim uspehom končal študij filozofije na liceju skupaj s Kranjcema F. Poglajenom in M. Kalanom. Po koncu študija se je Vega med 1775 in 1780 zaposlil kot inženir za rečno plovbo pri regulacijskih delih na Savi in Ljubljanici. Domnevamo, da je sodeloval z nekdanjim jezuitom Gruberjem pri zasnovi kanala med Gradom in Golovcem. Seznam vprašanj obširnega izpita Tentamen philosophicum se je ohranil in je dostopen v Matematični knjižnici v Ljubljani. Področja, s katerih so bili problemi pri izpitu, so bila: logika, algebra, metafizika, geometrija, trigonometrija, geodezija, stereometrija, geometrija krivulj, balistika in splošna in posebna fizika.
 Po službovanju v Ljubljani se je 7. aprila 1780 vpisal med topničarje cesarske armade na Dunaju. Ob tem je tudi spremenil svoj dotedanji priimek Veha v Vega. Po osnovnem usposabljanju je leta 1781 postal podporočnik in kmalu tudi učitelj matematike na topničarski šoli. Leta 1784, po izidu prvih dveh delov matematičnih predavanj, je napredoval v poročnika. Vega je napisal učbenik v štirih knjigah Predavanja o matematiki (Vorlesungen über die Mathematik). Prvi del je izšel leta 1782, drugi del 1784, tretji 1788 in četrti leta 1800. Njegovi učbeniki so vsebovali zanimive tabele. V drugem delu lahko najdemo izraze v zaprti obliki za sinuse mnogokratnikov 3. stopnje. Zapisani so v preprostih oblikah, s katerimi je lahko računati.
 Leta 1781 se je Vega zavzemal za vpeljavo metrskega sistema v habsburški monarhiji. Njegova zamisel ni prodrla in so jo uvedli šele kasneje leta 1871 za časa Franca Jožefa I.
 Leta 1785 je pismeno zaprosil velikega mojstra barona Ignaza von Borna za sprejem v prostozidarsko ložo Zur wahren Eintracht. Usoda njegove prošnje ni znana, saj je Jožef II. kmalu zatem prepovedal tajne družbe.
 Vega je leta 1786 prevzel profesuro na posebnem novoustanovljenem bombardirskem oddelku najboljših topničarjev avstrijskega poljskega topništva.
 Leta 1787 se je poročil z malo plemkinjo Jožefo Swoboda (1771-1800) iz Budejovic na Češkem. Imela sta pet otrok: Henrika, Marijo Terezijo Regino, Franca Jožefa, Jožefo, Marijo Alojzijo.
 Tik pred odhodom na bojišče je leta 1789 pripravil za tisk tretji del matematičnih predavanj, ki so govorila o mehaniki trdnin. Naslednje desetletje je bil topniški častnik in je večino svojega časa preživel na bojiščih po Evropi. Leta 1788 je služil pod poveljstvom avstrijskega kraljevega feldmaršala Gideona Laudona (1717-1790). Med 1789 in 1792 je kot stotnik sodeloval v bojih proti Osmanom pri Beogradu. Njegovo poveljstvo nad možnarskimi baterijami je pripomoglo k padcu beograjske trdnjave.
 Nato je služil na Moravskem. Leta 1793 se je za krajši čas znova vrnil k poučevanju matematike na Dunaju. Končno je kot major koalicijske vojske pod poveljstvom avstrijskega generala de Wurmserja (1724-1797) med letoma 1793 in 1797 sodeloval v bojih proti francoskim revolucionarjem. Boril se je pri Fort Luisu, Manheimu, Mainzu, Wiesbadnu, Kehlu in Dietzu. Leta 1795 je imel dva 13,6 kg (30 funtna) možnarja z dosegom do 2.998 m (3.280 jardov). Stari 27,2 kg (60-funtni) možnarji so imeli doseg le 1.791 m (1.960 jardov).
 V Leipzigu je leta 1794 izšlo njegovo najpomembnejše delo, logaritmovniki Zakladnica vseh logaritmov (Thesaurus logarithmorum completus). Inženir Franc Allmer, častni član senata Tehniške univerze v Gradcu je v Muzeju Carla Friedricha Gaussa v Göttingenu našel Vegove logaritemske tablice točne na 10 desetiških mest. Gauss je to delo uporabljal pogosto in je v njih zapisal več svojih izračunov. Našel je tudi nekaj Vegovih napak pri številih, večjih od milijona. Junija 1797 je bil Vega poveljnik topniške obrambe v Mainzu ob Renu.
 Vega je napisal vsaj šest znanstvenih člankov. Neredno življenje aktivnega vojaka je znanstveniku Vegi pogosto onemogočalo uporabo potrebnih virov, predvsem med 1789 in 1798. Kjub temu je objavil 17 matematičnih, fizikalnih in astronomskih del v več ponatisih, ki so mu prinesle sloves tudi zunaj avstrijskih meja.
 Leta 1794 je postal dopisni član Velikobritanske kraljeve znanstvene družbe v Göttingenu, 1797 član akademije v Mainzu, 1798 član Fizikalno matematične družbe v Erfurtu, 1800 pa član Kraljeve družbe znanosti v Pragi in akademije v Berlinu. Po najvišjem vojaškem odlikovanju za zasluge je 22. avgusta 1800 dobil dedni baronski naslov, pravico do lastnega grba in čin podpolkovnika.
 Svoja zadnja leta je preživel na Dunaju. Septembra 1802 so ga začeli pogrešati. Po nekaj dnevih iskanja so njegovo truplo našli v Donavi pri Dunaju. Policijsko poročilo je zaključilo, da se je zgodila nesreča. Vendar resnični vzrok smrti ostaja nepojasnjen. Njegovo smrt razlagajo tudi kot umor in samomor.
 Delo v matematiki
 20. avgusta 1789 je Vega dosegel tedanji svetovni rekord in izračunal število π na 140 (137) decimalk. Ta račun je predložil petrograjski akademiji v knjižici V. razprava, kjer je s svojo metodo našel v poprejšnjem de Lagnyjevem (1660-1734) izračunu iz leta 1719 127 decimalk napako na 113. mestu. Rekord je obdržal 52 let do leta 1841, njegovo metodo pa še danes omenjajo. Njegov članek je akademija izdala šele šest let pozneje leta 1795. Vega je izpopolnil Machinovo enačbo iz 1706:
 s svojo enačbo, ki je enaka Eulerjevi iz 1755:
 in, ki hitreje konvergira kot Machinova enačba. Dobljen rezultat je preveril s podobno Huttonovo enačbo:
 Pri tem je drugi člen razvil v vrsto le enkrat.
 Japonski matematiki so v njegovem času uporabljali dva približka:
 in
 ki so ju verjetno dobili na podoben način kot John Wallis leta 1655 z razvitjem v neskončni verižni ulomek, saj je prvi 6. sodi približek neskončnega verižnega ulomka za π, drugi pa se od prvega razlikuje v 9. členu in, ki se razlikujeta šele na 13. decimalki. Med temi japonskimi matematiki so bili verjetno Takakazu Šinsuke Seki (okoli 1642-1708), ki je leta 1700 našel 10 pravilnih mest, Hikodžiro Katahiro Kenko Takebe (1664-1739), ki je leta 1722 našel 42 (41 pravilnih) mest za π, Jošikijo Kamata (1678-1744), ki je leta 1730 našel 25 mest in Jošisuke (Riohicu) Macunaga (1690-1744), ki je leta 1739 našel 51 decimalk π-ja z isto metodo kot Newton leta 1665 z vrsto arcsin (1/2) = π/6:
 kjer moramo za takšno točnost vzeti približno 140 členov. Prvi približki neskončnega verižnega ulomka za to vrsto so:
 Delo v fiziki
 Med boji proti Francozom je dokončal razpravo o Zemlji in splošni gravitaciji. Na fronti seveda ni imel možnosti uporabljati obsežnejših virov, temveč se je zanašal predvsem na svoj spomin. Razpravo so prebrali na Akademiji uporabnih znanosti v Erfurtu 2. januarja 1798. Istega leta so jo tudi natisnili pod imenom Matematično raziskovanje o smeri sile teže. Imela je 30 strani, ki so bile tudi v knjižni izdaji oštevilčene od 133 do 162. Domnevamo, da so bila vsaj na straneh od 1 do 133 tiskana dela drugih avtorjev. Razprava iz leta 1798 je bila zapisana v obliki vprašanj in odgovorov. Na koncu je naštel še osem vprašanj, ki so bila deloma napotki za nadaljnje raziskovanje po zgledu Newtonove Optike iz leta 1704, deloma pa posledica pomanjkanja strokovnih virov na fronti. Vegova razprava ni imela poljudnega uvoda, temveč se je takoj začela z enačbami. Na straneh 141 do 143 so bile natisnjene tabele. Najpomembnejše stvari, ki se jih je lotil v razpravi so: Zaradi vpliva sile teže se površina vode pri vrtenju kaže kot krivulja. Sila teže bi vplivala tudi na površino stolpa vode, položenega od pola do pola skozi središče Zemlje. Zaradi vrtenja nekdaj vroče stopljene Zemlje okoli svoje osi je njena oblika sploščena na polih. Po njem naj bi bilo razmerje premera Zemlje na polih in na ekvatorju 578/579, kar je bila za 0,16 % prenizka vrednost in tako slabši približek od Newtonovega.
 Na strani 156 je nanizal osem vprašanj, ki sledijo iz osnov nauka o (gravitacijskem) privlaku:
 Kakšna je smer sile teže pri različni višini polov pri prostem, mirujočem, nevrtečem, popolnem elipsoidu enakomerne gostote in znane velikosti, mase in dolžine osi? (Upoštevamo le lastni privlak sile teže brez zunanjih motenj).
 Kakšna je zveza med resnično višino polov in resnično (zemljepisno) širino?
 Kakšna so razmerja med dolžinami enostavnega sekundnega nihala in z njim povezanim pospeškom sile teže na različnih (zemljepisnih) dolžinah?
 Kolikšna je navidezna dolžina poldnevnika (meridiana) na različnih (zemljepisnih) dolžinah?
 Kolikšna je ravnovesna površina vode v kanalu, postavljenem od enega do drugega pola takšnega elipsoida?
 Kakšna je površina morij?
 Če domnevamo, da se takšen popolnoma trden elipsoid enakomerno vrti, kakšni so potem odgovori na zgornja vprašanja?
 Kakšni so vsi ti odgovori, če elipsoid ni sploščen, temveč podolgovat?
 Leta 1800 je na Dunaju izšla razprava Poskus razkriti neko skrivnost v znanem nauku splošne gravitacije. Ta razprava je bila posvečena Albertu Saksonskemu, ki je pozneje Vego predlagal za viteški križec reda Marije Terezije. Obravnaval je »premočrtno centralno gibanje« telesa brez začetne hitrosti, ki pod vplivom gravitacijske sile, obratno sorazmerne s kvadratom razdalje, neovirano prileti v samo središče Zemlje. Razprava se navezuje na III. del matematičnih predavanj, kjer je Vega zapisal, da bo telo priletelo v središče z neskončno veliko hitrostjo in bo tam obtičalo s hitrostjo nič. Temu problemu je leta 1788 posvetil celo poglavje. Opisal je prosti pad telesa s površine proti središču Zemlje, če ni zračnega upora. Ugotovil je, da tir takšnega telesa ni parabola, temveč elipsa z najbolj oddaljenim goriščem v središču Zemlje. Takšna elipsa ima veliko ekscentričnost, kar ji daje videz parabole. Kakšno je nadaljnje gibanje telesa, se je vprašal Vega? Euler je v Scientia Motus menil, da se gibanje nadaljuje po zelo sploščeni elipsi s središčem Zemlje kot goriščem, zato se telo vrne, od koder je priletelo. Po Vegi Euler ni imel prav, saj telo v središču Zemlje izgubi vse gibanje, hitrost pa se mu poveča do neskončnosti. Po Francozu Simonu L'Huilierju (1750-1840), prejemniku nagrade pruske akademije znanosti leta 1786, neskončno velike in neskončno majhne količine niso možne in zato telo sploh ne more prileteti do središča Zemlje. V Dodatku k III. delu matematičnih predavanj iz leta 1790 je Vega predlagal spremembo Newtonovega splošnega gravitacijskega zakona, da bi odpravil težave pri računu prostega pada telesa skozi središče Zemlje. Ugotavljal je, da premočrtno centralno gibanje določa neki drug izrek centralne sile. Telo se ves čas vzdiguje nad središčem v dani smeri, tako med oddaljevanjem v nasprotni smeri, kot med vračanjem v izhodišče. Telo premočrtno niha na obeh straneh središča pod vplivom centralne sile. Pri enakih oddaljenostih od središča ima enako hitrost, saj je pospešek centralne sile funkcija potence oddaljenosti od središča. Potenca ima lahko cel ali racionalen, pozitiven ali negativen eksponent. Pri tem se je skliceval na delo profesorja Hindenburga, objavljeno v Leipziškem časopisu za čisto in uporabno matematiko. Leta 1800 je to zamisel opustil.
 Odkril je računsko napako v svoji razpravi iz leta 1788 in dobil nov rezultat, po katerem telo leti skozi središče zemlje do razdalje, iz katere je vanj priletelo. Leta 1801]je dal na Dunaju natisniti latinsko delo Razprava o določitvi mase (masah) in razdalj nebesnih teles v Astronomskih Ephemeridah. Delo so natisnili tudi kot separat na 14. straneh. Na strani 15 in 16 je bil dodan popis njegovih dotedanjih del, vključno z najnovejšim. Vegova razprava je temeljila na drugi francoski izdaji Laplaceovega Exposition du sisteme du monde. Poleg planetov je Vega izračunal tudi mase in oddaljenosti njihovih satelitov.
 Čeprav je Vega s svojimi logaritmi zaslovel predvsem kot matematik, je bil večji del njegovih razprav in učbenikov posvečenih fiziki. Njegova dela v fiziki zajemajo vsa področja mehanike, predvsem teorijo gravitacije in z njo povezano astronomijo. Njegova fizika se tesno navezuje na licejska predavanja njegovega profesorja Schoettla. V zrelih letih ni bistveno spremenil svojih zamisli, ki jih je sprejel kot študent v Ljubljani. Zaradi prekinitve visokošolskega pouka fizike v Ljubljani med letom 1784 in 24. aprilom 1788 ter v 19. stoletju, Ljubljana pred drugo polovico 20. stoletja ni več obnovila kakovosti pouka fizike iz časa Vegovega študija.
 Priznanja
 Poimenovanja
 Po njem so poimenovani:
 Vegova ulica v Ljubljani
 osnovna šola v Moravčah,
 Elektrotehniško-računalniška strokovna šola in gimnazija Ljubljana (okrajšano »Vegova«),
 Gimnazija Jurija Vege v Idriji,
 Vega, krater na Luni,
 projekt veleposlaništva RS v ZDA in Ministrstva RS za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo (projekt »Jurij Vega«) ,
 Vegovo priznanje za mlade matematike,
 od 9. maja 2001 asteroid glavnega pasu 14966 Jurijvega, ki ga je 30. julija 1997 odkril Herman Mikuž na Observatoriju Črni Vrh.
 Astronomsko društvo Vega - Ljubljana - ime se navezuje tako na Jurija Vego, kot tudi na zvezdo Vega (op.: zvezda ni poimenovana po Juriju Vegi, etimologija tega imena sega dlje v preteklost)
 Druge zanimivosti
 Pisatelj Jakob Bedenek je leta 1891 izdal biografsko povest o Juriju Vegi z naslovom Od pluga do krone.
 Njegov portret je bil na bankovcu za 50 SIT. Ob 250-ti obletnici rojstva je Slovenska pošta izdala spominsko poštno znamko z njegovim motivom.
 Njegov rojstni dan, 23. marec, je bil izbran za občinski praznik Dola pri Ljubljani .
 Magazin Žurnal ga je postavil na 5. mesto (od desetih) najpomembnejših Slovencev v zgodovini .
 Sklici
 Viri
 URN-NBN-SI-doc-LYI4LYYB%20(1).pdf
 •genaralna informacija https://www.slovenska-biografija.si/oseba/sbi766969/
 Zunanje povezave
 Stran o Juriju Vegi Univerze svetega Andreja
 Dela Jurija Vege na dLib.si
 Slovensko rodoslovno društvo - Rodovnik Jurija Vege
 http://vlado.fmf.uni-lj.si/sola/1995/vega/vega1.htm
 Jurij Vega - največji slovenski matematik preteklih stoletij
 Slovenski fiziki
 Slovenski matematiki
 Slovenski plemiči
 Slovenski častniki
 Slovenski inženirji
 Slovenski akademiki
 Slovenski geodeti
 Slovenski prostozidarji
 Častniki Avstro-ogrske kopenske vojske
 Ljudje, po katerih so poimenovali asteroid
 Ljudje, po katerih so poimenovali krater na Luni
 Veterani francoskih revolucionarnih vojn
 Veterani avstrijsko-turške vojne (1787–1791)
 Člani Pruske akademije znanosti
 Nosilci reda Marije Terezije
 Člani Češke akademije znanosti in umetnosti
 Člani Nemške akademije znanosti Leopoldina
 Osebnosti Občine Moravče
 Ljudje, po katerih so poimenovali ulico
 Balistiki


text:
page-00032 | Comune di Decimomannu
 / Amministrazione / Amministrazione Trasparente / Bandi di gara e contratti / Atti delle amministrazioni aggiudicatrici e degli enti aggiudicatori distintamente per ogni procedura / Avvisi, bandi e inviti per contratti / Procedura aperta per l’affidamento del servizio di gestione del ciclo globale delle contravvenzioni derivanti dall’attività del Servizio Polizia Locale del Comune di Decimomannu, per anni tre (36 mesi) tramite RDO sulla piattaforma telematica MEPA. CIG: 76179589C /
 Si comunica che l'apertura delle offerte è stata fissata per il giorno 28.12.2018 alle ore 10.00, presso l'Ufficio posto al secondo piano del palazzo comunale.
 Rinvio data apertura offerte : Si comunica che l'apertura delle offerte, prevista per il giorno 31.10.2018, è rinviata a data da destinarsi. Si provvederà, con successiva nota, alla comunicazione la nuova data.
 - Modulo dichiarazione altri soggetti
 - DETERMINAZIONE DI APPROVAZIONE VERBALI DI GARA - ESCLUSIONE DELLA DITTA MAGGIOLI S.P.A. - AGGIUDICAZIONE ALLA DITTA SAPIDATA S.P.A.
 1. In merito alla possibilità di fornire un nuovo software gestionale (art. 2 del Capitolato), si chiede di confermare che, a seguito delle opportune attività di migrazione dati dalla vecchia procedura, il nuovo software offerto sarà l'unico sul quale opereranno gli addetti del CPL per la gestione dei servizi oggetto del presente appalto
 1. Il servizio oggetto di appalto potrà essere svolto, come previsto dall’art. 2 del Capitolato Speciale d’Appalto, attraverso l’utilizzo alternativamente:
  del software gestionale già in uso al Servizio di Polizia Locale di Decimomannu e precisamente “Concilia” di Maggioli S.p.A., quindi l’aggiudicatario, senza oneri, di qualunque natura, da porre a carico della stazione appaltante, dovrà utilizzare un sistema atto a potersi integrare con lo stesso;
  la fornitura di un altro software gestionale, in questo caso requisito fondamentale per la gestione è la capacità per l’aggiudicatario di effettuare la migrazione dei dati dal sistemi in uso presso il Servizio di Polizia Locale di Decimomannu e precisamente “Concilia” di Maggioli S.p.A..
 Pertanto, a seguito dell’attività di migrazione, il nuovo software sarà l’unico sul quale opereranno gli addetti del CPL per la gestione dei servizi oggetto del presente appalto
 2. Si chiede di confermare che non sia richiesta la fornitura di bollettari. In caso contrario si chiede di specificare il volume medio annuo per ogni tipologia richiesta.
 2. Si conferma che non è richiesta la fornitura di bollettari.
 3.Si chiede di confermare che non sia prevista la stampa e postalizzazione delle lettere preruolo. In caso contrario si chiede di specificarne il volume medio annuo.
 3. Si conferma che non è prevista la stampa e la postalizzazione delle lettere preruolo.
 4. Si chiede di confermare che non sia prevista la gestione delle sanzioni per violazione al C.d.S. elevate nei confronti di veicoli con targhe estere. In caso contrario si chiede di specificarne il volume medio annuo.
 4. Si conferma che non è prevista la gestione delle sanzioni per violazione al C.d.S. elevate nei confronti di veicoli con targhe estere.
 5.Si chiede di confermare che le spese postali (per qualsiasi tipologia di spedizione) saranno addebitate sulla SMA dell'Ente.
 5. Come previsto dall’art. 2 del Capitolato “L’appaltatore dovrà essere in grado di predisporre, su richiesta dell’Ente, i plichi per la notifica con le distinte di spedizione da consegnare direttamente all’ufficio postale di Decimomannu su un conto postale di anticipo delle spese di spedizione che sarà alimentato dalla stazione appaltante”.
 6. Si chiede conferma, così come indicato all'art. 3 del capitolato, che il Software Gestionale non sia oggetto di gara e che l'aggiudicatario dovrà fornire un software d'interfacciamento con la procedura già in uso attualmente, che rimarrà l'unico sistema con cui il Comando continuerà ad operare. Si chiede quindi conferma che quanto indicato in merito all'attività di migrazione sia da considerarsi refuso
 6. Il servizio oggetto di appalto potrà essere svolto, come previsto dall’art. 2 del Capitolato Speciale d’Appalto, attraverso l’utilizzo alternativamente:
 Pertanto, il riferimento all’attività di migrazione non deve essere considerato refuso.
 7.Con riferimento all'art. 2 del Capitolato, si chiede conferma che con la definizione "piena attuazione agli obblighi di conservazione dei documenti informatici" si faccia riferimento alle attività di conservazione digitale relativa ai verbali notificati tramite PEC e relativi allegati. Inoltre, in ottemperanza ad esso, si chiede conferma che l'aggiudicatario dovrà essere accreditato AGID a svolgere la Conservazione dei Documenti Informatici.
 7. Con riferimento alla “piena attuazione agli obblighi di conservazione dei documenti informatici” la stazione appaltante intende gli obblighi di conservazione di cui alla norma citata D.P.C.M. 13.11.2014 riferito a tutti i documenti informatici di cui la ditta aggiudicataria disponga con riferimento all’appalto.
 Si ritiene non necessario l’accreditamento dell’aggiudicatario presso l’Agenzia per l’Italia Digitale.
 8. Si chiede di conoscere il quantitativo dei palmari/tablet in dotazione all'Ente sui quali dovrà essere installato il software per la verbalizzazione su strada.
 8. Attualmente la Polizia Locale non dispone di dispositivi, tuttavia è in programma l’acquisto di n. 2 tablet per l’utilizzo su strada.


text:
Materialismi on aineeseen liittyvä käsite, joka voidaan nähdä usealta kannalta:
 Ontologinen materialismi eli aineellinen todellisuuskäsitys on filosofinen käsite, jonka mukaan todellisuus, jossa elämme, on ainetta. Näkemyksen vastakohta on idealismi eli sieluun pohjautuva todellisuuskäsitys.
 Eliminatiivinen materialismi, mielenfilosofinen suuntaus.
 Materialismi sosiologisessa asiayhteydessä tarkoittaa esineiden itseisarvoa ja materian arvostamista sen itsensä vuoksi. Elämänasenteena materialisti ei näe esineillä siis ainoastaan välinearvoa toiminnassaan vaan hän haalii esineitä niiden itsensä vuoksi. Tähän liittyy läheisesti kapitalismi, konsumerismi ja marxilaisen filosofian tavarafetisismi.


text:
Genghis Khan (twieled għall-ħabta tal-1158 – miet fit-18 ta' Awwissu 1227), imwieled Temüjin, kien il-fundatur u l-ewwel Khan tal-Imperu Mongolu, li sar l-ikbar imperu kontigwu fl-istorja wara mewtu. Hu tela' fil-poter billi għaqqad ħafna mit-tribujiet nomadi tal-Grigal tal-Asja.
 Genghis Khan kien in-nannu ta' Kublai Khan, li kien l-ewwel imperatur tad-dinastija Yuan fiċ-Ċina. Ħadd ma jaf eżatt fejn ġie midfun Genghis Khan.
 Twieldu fis-seklu 12
 Mietu fl-1227
 Storja tal-Mongolja