type: other

text:
“19 év még szabadon is sok” - Utolsó nap az alkotmánybíróságon Mészáros Lajossal | Paraméter
 2019. március 12. - 12:22 | Belföld
 Az első szlovákiai magyar alkotmánybíró, Mészáros Lajos tizenkilenc éven keresztül szolgáltatott igazságot a bírói hatalom csúcsán, a kassai alkotmánybíróságon. 2019. február 15-én ott lehettünk utolsó munkanapján, benézhettünk a taláros testület kulisszái mögé, és megörökíthettük, ahogy majdnem két évtized után érzékeny búcsút vesz munkahelyétől a dunaszerdahelyi bíró, akit ez a munka éltetett, és aki sosem engedte magát befolyásolni. VIDEÓINTERJÚ
 Mészáros Lajos 1955-ben született a galántai járásbeli Jókán, családjával Dunaszerdahelyen él. Szencen érettségizett, majd a pozsonyi Comenius Egyetem Jogtudományi Karán szerzett diplomát. Ezután ügyvédként dolgozott, majd 1992-ben a csehszlovák Szövetségi Gyűlés Népi Kamarájának képviselője, az alkotmányjogi bizottság tagja volt. 1998–2000 között a szlovák parlament képviselője, az alkotmányjogi bizottság alelnöke. A szlovák parlament kétszer választotta meg alkotmánybírónak – először 2000-ben, majd 2007-be. Tizenkilenc éven keresztül volt Szlovák Köztársaság Alkotmánybíróságának tagja, megbízatása 2019. február 16-án járt le.
 Tizenkilenc év az alkotmánybíróságon – az első szlovákiai magyar alkotmánybíróként –, hogyan indult ez az egész?
 Tizenkilenc év még szabadon is sok – szokták mondani az ügyvédek. Ez azzal kezdődött, hogy 98-ban képviselő lettem a parlamentben, az alkotmányjogi bizottságban dolgoztam, és mivel koalíciós partnerek voltunk, megszólított 1999-ben egy nyári napon Bugár Béla, hogy jelöltekre van szükség. Nekem működő ügyvédi irodám volt, és az az igazság, hogy nem szerettem volna megszüntetni, hanem inkább minél jobban kiépíteni, emiatt az első említésre nem nagyon foglalkoztatott, hogy alkotmánybíró legyek. És egy kicsit tartottam is tőle, volt önkritikám, nem vagyok akadémikus, egész életemben a joggal foglalkoztam, de gyakorló ügyvédként dolgoztam.
 1999-ben viszont az alkotmányjogi bizottsággal Csehországban vendégeskedtünk az ottani alkotmánybíróságon. Érdeklődtem, hogyan hozzák létre a szenátusokat, azokat a kis háromtagú testületeket, amelyekben a legtöbb munka folyik Csehországban is, és mivel nekünk a jogrendünk hasonló, Szlovákiában is hasonlóak az eljárások. Az elnök úr azt mondta, hogy minden szenátusban van egy bíró, hogy bíró módjára gondolkodjon. Van egy elméleti ember, egy könyvmoly, mondta viccesen, aki felállít több elméletet. És minden szenátusban van ügyvéd is. Elmondta, hogy miért: mivel a cseh és a szlovák alkotmánybíróság is az úgynevezett strassbourgi jellegű bíróság, ez azt jelenti, hogy Strasbourgban csak magánjellegű döntéseket vizsgálnak felül, tehát nem vizsgálják felül a törvényeket. Szlovákiában pedig az egyéni döntések a bírósági döntések 80-85 százalékát teszik ki.
 Akkor tudatosítottam, hogy én valójában ezt csináltam egész életemben, bíróságokat jártam, és gondoltam, ha körülveszem magam jó tanácsadókkal, elméleti emberekkel, akkor helyt tudnék állni. Így lettem alkotmánybíró.
 Az első alkalommal Schuster köztársasági elnök nevezett ki még 2000-ben, január 22-én. Az egyetlen célom az volt, hogy tisztességesen végezzem a munkámat, ne hozzak szégyent azokra, akik közül való vagyok, mivel tudatosítottam, hogy én vagyok az első szlovákiai magyar alkotmánybíró. Igyekeztem beleolvasni magam, semmi mással nem foglalkoztam, ez a munka éltetett, amit egy hihetetlenül nagy szellemi kalandnak lehet nevezni.
 Tudni kell, hogy a szenátusban az egyéni, az individuális, a bírósági döntéseket vizsgálják felül. Ami a plénumot illeti: abban az időben 10-en voltunk, ma már 13-an – ez pedig a törvényeket vizsgálja felül. Mivel tanácsadókra volt szükségem, okos, fiatal tanácsadókat vontam magam köré. Az első években többek közt Radoslav Procházka volt a tanácsadóm, aki egy hihetetlenül tehetséges ember, és szerintem az egyik legjobb alkotmányjogász Szlovákiában még akkor is, hogy a politikai pályája sajnos félresiklott.
 Milyen fontosabb ügyekkel foglalkozott az első hét évben?
 Már az elején nagyon komoly ügyeket bíztak rám, például a terhesség-megszakításról szóló törvény előadóbírája voltam. Ez azt jelenti, hogy ezt a törvényt elő kellett készíteni, mindent el kellett olvasni, ami ezzel összefügg, és javaslatot kellett adni, hogy hogyan döntsünk ebben a kérdésben. Ez a döntéshozatal sokáig elhúzódott politikai okokból is.
 Hogyan zajlott az újraválasztása? Mindenképpen folytatni akarta az alkotmánybírói munkát?
 Miután letelt az első hét évem, úgy gondoltam, hogy az ügyvédi pályámat folytatom, már készítettem is az irodákat, de megszólított az alkotmánybíróság volt elnöke, Ján Mazák. Megkérdezte, hogy nem szeretném-e folytatni az eddigi munkát. Számomra ez megtiszteltetés volt, ugyanis ez már szakmai megszólítás volt, nem pártalapú – igaz, az akkori párt is mögöttem volt, a támogatását élvezhettem.
 A meghallgatást követően a második szavazáson száz szavazatot kaptam, tehát alkotmányos többséget. Az ellenzékiek közül egyedüliként választottak újra.
 Másodszor már Gašparovič elnök nevezett ki, aki hangsúlyozta, hogy kontinuitásra van szükség. Tehát, szükség van arra, hogy öregek is legyenek, így ketten maradtunk Dr. Gajdošíková kolléganőmmel az előző testületből. Így kezdődött a második választási időszak 2007-ben, de jöttek új kollégák is, 13-an lettünk az Alkotmánybíróságon, új szabályok keletkeztek az ügyek elosztásában – ez már számítógépes sorsolással, véletlenszerűen történt, tehát már nem odaítélte az elnök az ügyeket. Az ügyvédek lassan megtanulták az alkotmányjogi panaszt mint eszközt használni.
 Rengeteg munkánk lett, újabb tanácsadókra lett szükség, így már három belső tanácsadóm lett, akikkel kb. hetente hét-nyolc ügyet kaptunk, ezeket kellett feldolgozni. Ez azt jelenti, hogy el kellett készíteni a döntésjavaslatot, ezt követően meg lett vitatva a plénumban, majd meg lett ítélve.
 Tanácsadói és titkárnője körében
 Volt egy év, amikor az Alkotmánybíróságra 17 ezer ügy érkezett, ezt 13 emberre kellett elosztani. Igaz, hogy 7-8 ezer könnyű ügy volt, tehát egy kaptafára ment. Vannak olyan ügyek, amelyek könnyűek, el lehet intézni egy levéllel, vagy ha valaki például lekéste a határidőt, akkor elég néhány oldalas döntéssel elutasítani. Negyedévente voltak nagyobb ügyek, mint például a kisajátításról szóló törvénynek a felülvizsgálata, ahol ellenjavaslatot kellett benyújtanom, mivel nem tetszett az, amit az előadó bíró előkészített, és ilyen módon az ellenjavaslat szerzett többséget. Ugyanez volt az állampolgárságról szóló törvénnyel kapcsolatban is.
 Ott szintén ellenjavaslatot nyújtottam be, először úgy tűnt, hogy többséget szerzek, csak elnapolták az ügyet olyan időpontra, hogy közben több bírónak letelt a mandátuma, akik támogattak volna engem, így később kisebbségbe kerültünk.
 Ezután viszont sajnos senki nem szerzett többséget, és vissza lett utasítva a javaslat, úgy mintha be se lett volna adva, ami egy nagyon rossz döntési módszer.
 Azonban a 77 oldalas ellenjavaslatomból ki lehet olvasni, hogy én hogyan gondolkodtam, mit javasoltam ebben a kérdésben is. Ugyanúgy, mint az Alkotmánybíróságon van olyan lehetőség, hogy ha valakit leszavaznak, akkor abban az esetben megírhatja a különvéleményét. Én a legtöbb különvéleményt író bírák közé tartozom, ugyanis szerettem volna, hogy az emberek tudják, hogyan gondolkodom, hogy ellenőrizhető legyek. Nem szégyelltem, hogy ha esetleg más volt a véleményem, pedig a saját bőrömet vittem mindig a vásárra. A különvélemény ugyan mindig veszteség, de később a különvéleménybe foglalt vélemény többségi véleménnyé vált. Több esetben volt ilyen a 19 év alatt.
 Az, hogy mi a bíróságok munkája, azt a hétköznapi emberek nagyjából sejtik, érzik. Hogy mi az alkotmánybíróság feladata ebben a rendszerben, azt talán kevésbé. Hogyan fogalmazná ezt meg egyszerűen?
 Az alkotmánybíróság az alkotmányosság óvója, őrzője. Hogy mit is jelent ez? Tudni kell, hogy az Alkotmánybíróság nem azt vizsgálja, hogy be voltak-e tartva a törvények, hanem, hogy az alkotmány be volt-e tartva. Az alkotmányba foglaltatnak az alapjogok, az emberi jogok. Például a tulajdonjog egy klasszikus alapjog. Ha van egy egyszerű per, például egy elbirtoklásról szóló polgárjogi per – a kérdés az, hogy jól döntött-e benne a bíróság, hogy nem kellett-e volna megítélni a tulajdonjogot az embereknek, akik hosszú időn át birtokoltak valamilyen ingatlant.
 Szintén tudni kell, hogy az Alkotmánybíróság két nagy területtel foglalkozik. A legfontosabb feladata az, hogy az állami szervek közt egyensúlyt tartson. Arra is oda kell figyelnie, hogy nehogy az egyik hatalmi ág, például a törvényhozó, a parlament, nehogy túllépje a hatáskörét, a jogkörét. Vagy a kormány nehogy túllépje a kompetenciáját. Vagy a bíróságok: azzal, hogy bíráskodnak, hogy igazságos eljárás legyen, ne lépjék túl a kompetenciájukat.
 Ki okozhatja a legtöbb a kárt? A törvényhozó.
 Egy bíró, ha dönt egy egyedi ügyben, akkor csak néhány embernek okoz kárt. De abban az esetben, ha rossz törvényt hoznak, mint mondjuk az állampolgárságról szóló törvény, akkor több ezer embernek.
 Az alkotmánybíróságnak nem az a feladata, hogy az államot védje. Aki idejön az alkotmánybíróságra és az állam érdekeit védi, az téved, az rossz címen van. Az alkotmánybíróságnak az államhatalommal szemben kell védenie az embereket. Azt, hogy az állami szervek nem kezelik-e az embereket tárgyként és nem emberként. Figyeli, hogy az emberek méltósága tiszteletben van-e tartva. Az alkotmánybíróság az utolsó jogorvoslati eszköz. Ezen kívül az alkotmánybíróság választási bíróság is, választási ügyeket is vizsgál, de dönt például arról is, ha bírákat helyez vizsgálati fogságba a rendőrség, ilyenkor az alkotmánybíróság adja vagy nem adja ehhez a beleegyezését.
 Vannak olyan kompetenciák, amelyek nagyon frekventáltak, ilyen az alkotmányjogi panasz, olyan 85 százaléka, tehát ez a bírósági döntések felülvizsgálata, utána jön a törvények felülvizsgálata, ez olyan 10-15 százalék. Még 5 százalék az egyéb, az alkotmány értelmezése és hasonlók.
 Az utolsó aláírás alkotmánybíróként
 1989 óta részese a közéleti-politikai történéseknek. Van esetleg valami célkitűzése, amit azóta is hordoz magában?
 Nekem abban az időben is az volt a célom, és azután is, hogy alkotmánybíró lettem, hogy a ’89-eseket – akik közé én is tartoztam – ne áruljam el. Azt akartam, hogy egy tizeddel mindig hozzá tudjunk járulni a jogállamisághoz. Ahhoz, hogy kiépítsünk egy olyan államot, ahol a jog uralkodik, és nem az emberek mondják meg, hogy mi van, hanem mindenkinek a joghoz kell igazodni, és mindenkinek igaza lehet, aki a joghoz igazodik.
 Ugyanúgy ez volt a célom, amikor idejöttem, hogy egyrészt akikhez tartozom, azokat ne csapjam be, megfeleljek az elvárásoknak, másrészt pedig jó alkotmányjogász legyek, hogy ne nemzetiségiként kezeljenek, hanem kollégaként. Semmi mással nem törődtem.
 Volt az irodámban egy kép, Csontváry Magányos cédrusa, ez egy példa, egy bírónak olyannak kell lennie. Nekem egy kis közösségen kívül, ami Szerdahelyen van, akikkel kávézni járok és akikkel nagyon jól érzem magam, azon kívül az ügyvédekkel, bírákkal, politikusokkal nem találkoztam.
 Én MKP-s voltam és az dicséretére váljék a vezetésnek egész mostanáig, sőt, Bugár Béla dicséretére is váljék, hogy soha nem igyekeztek befolyásolni a munkámat, tudták azt, hogy igyekszem a lehető legjobban csinálni azt, de ők nem beszéltek bele
 A függetlenség nagyon fontos egy bírónál, az egy olyan érték, ami a szabadságot adja meg. Én szabad voltam, mert megírhattam a különvéleményeimet és mindig tudni lehetett, hogyan gondolkodom és ítélkezem. Ez ’89 üzenete is. Azóta tudjuk, hogy sok minden nem jött össze, de a szándék megvolt, nekem ez alatt a tizenkilenc év alatt a szándék mindig megvolt.
 Egy 1992-es interjúban, amely annak idején a Csallóköz hetilapban jelent meg, a csehszlovák szövetségi parlamentben végzett képviselői munkáról jegyzi meg, hogy nem könnyű, de szép. Passzol ez a hasonlat az alkotmánybírói munkára is?
 Ez száz százalékban passzol. Nem könnyű, de szép, sőt, gyönyörű munka ez, ami szellemileg kielégített engem, és éltetett is. Hogy mitől szép: minden nap más problémával találkozom, és minden nap olyan problémával találkozom, ahol falba ütközöm, és ezt meg kell oldani. Ezen a munkahelyen minden nap tanul az ember, és ha valaki valamibe nagyon mélyen beleássa magát, akkor azt élvezi is, legyen az bármilyen munka, matematika vagy jog.
 Az is szép benne, hogy minden nap tanul az ember, ez a fausti tudásvágy mindig benne van az emberben, nekem ez nem munka volt, hanem szerettem csinálni.
 Ami nehéz benne, hogy sokszor járatlan utakon vagyunk, és meg kell győződnöm arról, hogy az igazam jogi szempontból is megállja a helyét. Néha kételkedem, mert több megoldás is létezik, és a kérdés az, hogy az ember nem okoz-e kárt, minden döntésnél ez volt a jelszavunk, hogy senkinek sem szabad kárt okozni. Ugyanakkor igazságot kell szolgáltatnunk, alkotmányos igazságot.
 Mészáros Lajos utolsó munkanapján a kassai alkotmánybíróság tárgyalótermében
 Első magyarként került az alkotmánybíróságra. Fontos, hogy a nemzeti kisebbségek képviseltessék magukat az ilyen fontos szervekben, és ha igen, miért, mi lehet a hozadéka ennek?
 Úgy gondolom, hogy a kisebbségeknek az alkotmánybíróságon is képviselve kell, hogy legyenek, annak ellenére, hogy nyilvánvaló:
 Kisebbségi alapon nem lehet bíráskodni, mert akkor mindig leszavaznak bennünket.
 Bíráskodni csak az igazságosság elve alapján lehet, de az igaz, hogy ha olyan ügyek vannak, amelyek például nyelvhasználattal kapcsolatosak, vagy az állampolgársággal, ezekben a kérdésekben egy nemzetiségi mindig érzékenyebb, mint a többséghez tartozó, teljesen másképp éli meg a helyzetet. Rengeteget foglalkozik a problémával, próbálja meggyőzni a többséget, minden érvet, eszközt előhoz, mert sokkal inkább ráérez erre a gondra, mint esetleg a többségi.
 Nagyon szép terület az alkotmány, az egyik legszebb, de az emberek nem azért vannak, hogy alkotmányjogi döntéseket olvassanak, hogy ezzel foglalkozzanak nap mint nap. Az a jó, ha nem kell ezzel foglalkozniuk, de ahhoz, hogy érvényesíteni tudják az emberi jogaikat, ahhoz ismerniük is kell ezeket.
 Fontos, hogy ott legyünk az alkotmánybíróságon, és nem a szimbólum miatt, hanem azért, hogy befolyásolni tudjuk a dolgokat, megtanulni ezt, és utána átadni, főleg a fiataloknak. Sok esetben még a politikusok sem ismerik az alkotmányos alapjogok lényegét, és erről beszélni kell, felnőnek fiatalok, velük kell foglalkozni, és elmondani nekik. Én szerencsés vagyok, hogy itt lehettem, és ha lesz valamiféle célom a jövőben, akkor az, hogy a fiataloknak átadjam ezt a tapasztalati tudást.
 (db/nok)
 Címkék: Mészáros Lajos, alkotmánybíró, Alkotmánybíróság, kassa, Dunaszerdahely


type: legislation

jurisdiction: US

text:
 DEPARTMENT OF HOMELAND SECURITY
 48 CFR Parts 3001, 3002, 3004, 3024, 3039 and 3052
 [Docket No. DHS-2017-0006, DHS-2017-0007, DHS-2017-0008]
 RIN 1601-AA76; 1601-AA78; 1601-AA79
 Homeland Security Acquisition Regulation (HSAR); Safeguarding of Controlled Unclassified Information (HSAR Case 2015-001); Information Technology Security Awareness Training (HSAR Case 2015-002); Privacy Training (HSAR Case 2015-003)—Extension of Comment Periods
 AGENCY:
 Office of the Chief Procurement Officer, Department of Homeland Security (DHS).
 ACTION:
 Notice of proposed rulemaking; extension of comment period.
 SUMMARY:
 DHS is extending the comment periods for the following three notices of proposed rulemaking (proposed rules) published on January 19, 2017: “Safeguarding of Controlled Unclassified Information,” “Information Technology Security Awareness Training,” and “Privacy Training.” DHS is extending the comment period by 30 days to ensure the public has sufficient time to review and provide comment on these proposed rules.
 DATES:
 The comment periods for the proposed rules published in the Federal Register of January 19, 2017 (81 FR 6425, 81 FR 6429, and 81 FR 6446), are extended. Comments on the proposed rules should be submitted in writing to one of the addresses shown below on or before April 19, 2017.
 ADDRESSES:
 Submit comments identified by HSAR Case 2015-001, Safeguarding of Controlled Unclassified Information; HSAR Case 2015-002, Information Technology Security Awareness Training; and HSAR Case 2015-003, Privacy Training using any of the following methods:
 • Regulations.gov: http://www.regulations.gov.
 • Fax: (202) 447-0520.
 • Mail: Department of Homeland Security, Office of the Chief Procurement Officer, Acquisition Policy and Legislation, ATTN: Ms. Candace Lightfoot, 245 Murray Drive, Bldg. 410 (RDS), Washington, DC 20528.
 Comments received generally will be posted without change to http://www.regulations.gov, including any personal information provided. To confirm receipt of your comment(s), please check www.regulations.gov, approximately two to three days after submission to verify posting (except allow 30 days for posting of comments submitted by mail).
 To avoid duplication, please use only one of these three methods. See the “Public Participation and Request for Comments” portion of the SUPPLEMENTARY INFORMATION section below for instructions on submitting comments.
 FOR FURTHER INFORMATION CONTACT:
 Ms. Candace Lightfoot, Procurement Analyst, DHS, Office of the Chief Procurement Officer, Acquisition Policy and Legislation at (202) 447-0882 or email HSAR@hq.dhs.gov. When using email, include HSAR Case 2015-001, HSAR Case 2015-002, or HSAR Case 2015-003 in the “Subject” line.
 SUPPLEMENTARY INFORMATION:
 I. Public Participation and Request for Comments
 We encourage you to participate in this rulemaking by submitting comments and related materials. All comments received will be posted without change to http://www.regulations.gov and will include any personal information you have provided.
 A. Submitting Comments
 If you submit a comment, please include the docket number for the applicable rulemaking (DHS-2017-0006, DHS-2017-0007, or DHS-2017-0008), indicate the specific section of each document to which each comment applies, and provide a reason for each suggestion or recommendation. You may submit your comments and material online, by fax or mail, but please use only one of these means. We recommend that you include your name and a mailing address, an email address, or a phone number in the body of your document so that we can contact you if we have questions regarding your submission.
 To submit your comment online, go to http://www.regulations.gov and insert the applicable docket number (DHS-2017-0006, DHS-2017-0007, or DHS-2017-0008) in the “Search” box. Click on “Submit a Comment” in the “Actions” column. If you submit your comments by mail, submit them in an unbound format, no larger than 81/2 by 11 inches, suitable for copying and electronic filing. If you submit comments by mail and would like to know that they reached the Facility, please enclose a stamped, self-addressed postcard or envelope. We will consider all comments and material received during the comment period and may change the proposed rules based on your comments.
 B. Viewing Comments and Documents
 To view comments, as well as documents mentioned in this preamble as being available in the docket, go to http://www.regulations.gov and insert the applicable docket number (DHS-2017-0006, DHS-2017-0007, or DHS-2017-0008) in the “Search” box. Click “Search.” Click the “Open Docket Folder” in the “Actions” column.
 II. Regulatory History and Information
 On January 19, 2017, DHS published the following three proposed rules: “Safeguarding of Controlled Unclassified Information (HSAR Case 2015-001),” “Information Technology Security Awareness Training (HSAR Case 2015-002),” and “Privacy Training (HSAR Case 2015-003)” (82 FR 6429, 82 FR 6446, and 82 FR 6425 respectively). The three rules propose to amend the HSAR in the following ways: (1) Ensure contractors understand their responsibilities with regard to safeguarding controlled unclassified information (CUI); (2) ensure contractor and subcontractor employees complete information technology (IT) security awareness training before DHS provides them with access to DHS information systems and information resources or contractor-owned and/or operated information systems and information resources where CUI is collected, processed, stored or transmitted on behalf of the agency; (3) ensure that contractor and subcontractor employees sign the DHS Rules of Behavior before DHS provides them with access to DHS information systems, information resources, or contractor-owned and/or operated information systems and information resources where CUI is collected, processed, stored or transmitted on behalf of the agency; and (4) ensure contractor and subcontractor employees complete privacy training before accessing a Government system of records; handling personally identifiable information (PII) and/or sensitive PII information; or designing, developing, maintaining, or operating a system of records on behalf of the Government.
 Comments on these proposed rules were originally due by March 20, 2017. However, a number of parties have requested additional time to review the proposed rules and submit comments. Thus, to ensure the public has sufficient time to review the proposed rules and submit comments, DHS is extending the comment periods by 30 days.
 Dennis Smiley,
 Deputy Chief Procurement Officer, Department of Homeland Security.
 [FR Doc. 2017-05510 Filed 3-17-17; 8:45 am]
 BILLING CODE 9110-9B-P


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 16.1.2018
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 L 11/3
 1. GROZĪJUMS
 Nolīgumam starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Kopienu par sadarbību civilās aviācijas drošības reglamentēšanā
 1. pants
 Vispārīgie principi
 Saskaņā ar Nolīguma starp Amerikas Savienotajām Valstīm (“ASV”) un Eiropas Kopienu (kopā “Puses” un atsevišķi “Puse”) par sadarbību civilās aviācijas drošības reglamentēšanā (“nolīgums”) 19.panta B punktu Puses vienojas nolīgumu grozīt šādi:
 a)
 2. panta B punktu pilnībā svītro un aizstāj ar šādu:
 “Sadarbības joma saskaņā ar šo nolīgumu ir:
 1)
 lidojumderīguma apstiprinājumi un civilās aeronavigācijas ražojumu uzraudzība;
 2)
 civilās aeronavigācijas ražojumu pārbaudes un apstiprinājumi par to atbilstību vides aizsardzības prasībām;
 3)
 tehniskās apkopes objektu apstiprinājumi un uzraudzība;
 4)
 personāla licencēšana un apmācība;
 5)
 gaisa kuģa ekspluatācija, un
 6)
 gaisa satiksmes pakalpojumi un gaisa satiksmes vadība.”;
 b)
 5. pantu pilnībā svītro un aizstāj ar šādu:
 “5. pants
 Pielikumi
 Attiecībā uz jautājumiem, kas ir šā nolīguma jomā, Puses vai to pārstāvji padomē izstrādā pielikumus, kuros izklāstīti noteikumi un nosacījumi šādu atbilstības atzinumu un apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, ja tās vienojas, ka katras Puses civilās aviācijas standarti, noteikumi, prakse un procedūras ir pietiekami saderīgas, lai atbilstoši saskaņotiem standartiem ļautu atzīt apstiprinājumus un atbilstības atzinumus, ko viena Puse veikusi otras Puses vārdā. Puses arī vienojas, ka tehniskās atšķirības starp to civilās aviācijas sistēmām ir izklāstītas pielikumos.”
 2. pants
 Provizoriska piemērošana
 Pirms tā stāšanās spēkā Puses vienojas šo grozījumu provizoriski piemērot no parakstīšanas dienas.
 3. pants
 Stāšanās spēkā
 Šis grozījums stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā, skaitot no dienas, kurā ar pēdējo diplomātisko notu ir pabeigta Pušu to notu apmaiņa, kas apliecina, ka ir pabeigtas visas procedūras, kas vajadzīgas, lai šis nolīgums stātos spēkā.
 TO APLIECINOT, attiecīgi pilnvarotas personas ir parakstījušas šo nolīgumu.
 Съставено в Брюксел на тринадесети декември през две хиляди и седемнадесета година.
 Hecho en Bruselas, el trece de diciembre de dos mil diecisiete.
 V Bruselu dne třináctého prosince dva tisíce sedmnáct.
 Udfærdiget i Bruxelles den trettende december to tusind og sytten.
 Geschehen zu Brüssel am dreizehnten Dezember zweitausendsiebzehn.
 Kahe tuhande seitsmeteistkümnenda aasta detsembrikuu kolmeteistkümnendal päeval Brüsselis.
 Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα τρεις Δεκεμβρίου δύο χιλιάδες δεκαεπτά.
 Done at Brussels on the thirteenth day of December in the year two thousand and seventeen.
 Fait à Bruxelles, le treize décembre deux mille dix-sept.
 Fatto a Bruxelles, addì tredici dicembre duemiladiciassette.
 Briselē, divi tūkstoši septiņpadsmitā gada trīspadsmitajā decembrī.
 Priimta du tūkstančiai septynioliktų metų gruodžio tryliktą dieną Briuselyje.
 Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenhetedik év december havának tizenharmadik napján.
 Magħmul fi Brussell, fit-tlettax-il jum ta' Diċembru fis-sena elfejn u sbatax.
 Gedaan te Brussel, dertien december tweeduizend zeventien.
 Sporządzono w Brukseli dnia trzynastego grudnia roku dwa tysiące siedemnastego.
 Feito em Bruxelas, em treze de dezembro de dois mil e dezassete.
 Întocmit la Bruxelles la treisprezece decembrie două mii șaptesprezece.
 V Bruseli trinásteho decembra dvetisícsedemnásť.
 V Bruslju, dne trinajstega decembra leta dva tisoč sedemnajst.
 Tehty Brysselissä kolmantenatoista päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattaseitsemäntoista.
 Som skedde i Bryssel den trettonde december år tjugohundrasjutton.
 За Европейския съюз
 Рог la Unión Europea
 Za Evropskou unii
 For Den Europæiske Union
 Für die Europäische Union
 Euroopa Liidu nimel
 Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
 For the European Union
 Pour l'Union européenne
 Per l'Unione europea
 Eiropas Savienības vārdā –
 Europos Sąjungos vardu
 Az Európai Unió részéről
 Għall-Unjoni Ewropea
 Voor de Europese Unie
 W imieniu Unii Europejskiej
 Pela União Europeia
 Pentru Uniunea Europeană
 Za Európsku úniu
 Za Evropsko unijo
 Euroopan unionin puolesta
 För Europeiska unionen
 За Съединените Американски Щати
 Por los Estados Unidos de América
 Za Spojené státy americké
 For Amerikas Forenede Stater
 Für die Vereinigten Staaten von Amerika
 Ameerika Ühendriikide nimel
 Για τις Ηνωμένες Πολιτείες της Αμερικής
 For the United States of America
 Pour les États-Unis d'Amérique
 Per gli Stati Uniti d'America
 Amerikas Savienoto Valstu vārdā –
 Jungtinių Amerikos Valstijų vardu
 Az Amerikai Egyesült Államok részéről
 Għall-Istati Uniti ta' l-Amerika
 Voor de Verenigde Staten van Amerika
 W imieniu Stanów Zjednoczonych Ameryki
 Pelos Estados Unidos da América
 Pentru Statele Unite ale Americii
 Za Spojené štáty americké
 Za Združene države Amerike
 Amerikan yhdysvaltojen puolesta
 För Amerikas förenta stater


text:
 DEPARTMENT OF THE INTERIOR
 Fish and Wildlife Service
 50 CFR Part 17
 [Docket No. FWS-R8-ES-2013-0011; 4500030114]
 RIN 1018-AZ44
 Endangered and Threatened Wildlife and Plants; Designation of Critical Habitat for the Western Distinct Population Segment of the Yellow-Billed Cuckoo (Coccyzus americanus)
 AGENCY:
 Fish and Wildlife Service, Interior.
 ACTION:
 Proposed rule; reopening of comment period.
 SUMMARY:
 On August 15, 2014, we, the U.S. Fish and Wildlife Service (Service), announced a proposal to designate critical habitat for the western distinct population segment of the yellow-billed cuckoo under the Endangered Species Act of 1973, as amended (Act). We now announce a reopening of the comment period for our August 15, 2014, proposed rule to allow for us to accept and consider additional public comments on the proposed rule.
 DATES:
 The comment period for the proposed rule published on August 15, 2014 (79 FR 48548), is reopened. We request that comments on this proposal be submitted by the close of business on January 12, 2015.
 ADDRESSES:
 Document availability: You may obtain a copy of the proposed rule on the Internet at http://www.regulations.gov at Docket No. FWS-R8-ES-2013-0011, or contact the U.S. Fish and Wildlife Service, Sacramento Fish and Wildlife Office (see FOR FURTHER INFORMATION CONTACT), or by mail from U.S. Fish and Wildlife Service, Sacramento Fish and Wildlife Office (see FOR FURTHER INFORMATION CONTACT).
 Comment Submission: You may submit comments by one of the following methods:
 (1) Electronically: Go to the Federal eRulemaking Portal: http://www.regulations.gov. In the Search box, enter FWS-R8-ES-2013-0011, which is the docket number for this rulemaking. Then, in the Search panel on the left side of the screen, under the Document Type heading, click on the Proposed Rule link to locate the document. You may submit a comment by clicking on “Comment Now!”
 (2) By hard copy: Submit by U.S. mail or hand-delivery to: Public Comments Processing, Attn: FWS-R8-ES-2013-0011; Division of Policy and Directives Management; U.S. Fish & Wildlife Headquarters, MS: BPHC, 5275 Leesburg Pike, Falls Church, VA 22041-3803.
 We request that you send comments only by the methods described above. We will post all comments on http://www.regulations.gov. This generally means that we will post any personal information you provide us (see the Information Requested section below for more information).
 FOR FURTHER INFORMATION CONTACT:
 For information about the proposed listing, contact Jennifer Norris, Field Supervisor, U.S. Fish and Wildlife Service, Sacramento Fish and Wildlife Office, 2800 Cottage Way, W-2605, Sacramento, California 95825; by telephone 916-414-6600; or by facsimile 916-414-6712. Persons who use a telecommunications device for the deaf (TDD) may call the Federal Information Relay Service (FIRS) at 800-877-8339.
 SUPPLEMENTARY INFORMATION:
 Background
 On August 15, 2014, we published in the Federal Register a proposed rule to designate critical habitat for the western distinct population segment (DPS) of the yellow-billed cuckoo (western yellow-billed cuckoo) (Coccyzus americanus) under the Endangered Species Act (79 FR 48548). In total, approximately 546,335 acres (221,094 hectares) are being proposed for designation as critical habitat in Arizona, California, Colorado, Idaho, Nevada, New Mexico, Texas, Utah, and Wyoming for the western yellow-billed cuckoo under the Act. During the public comment period, we received requests to extend or reopen the public comment period on the proposed rule beyond the October 14, 2014, due date. In order to ensure that the public has an adequate opportunity to review and comment on our proposed rule, we are reopening the comment period for an additional 60 days. We are also in the process of determining the appropriate location and time of any public meeting(s) or hearing(s) and will publish a subsequent notice in the Federal Register once the details of such meetings are confirmed.
 Information Requested
 We intend that any final action resulting from this proposed rule will be based on the best scientific and commercial data available and be as accurate and as effective as possible. Therefore, we request comments or information from other concerned Federal and State agencies, the scientific community, or any other interested party concerning the proposed critical habitat designation. Please see the Information Requested section of the August 15, 2014, proposed critical habitat rule for a list of the comments that we particularly seek (79 FR 48548-48549).
 For more background on our proposed designation, see the August 15, 2014, Federal Register (79 FR 48548). The proposed rule is available at the Federal eRulemaking Portal at http://www.regulations.gov (see ADDRESSES).
 If you previously submitted comments or information on the proposed rule, please do not resubmit them. We have incorporated them into the public record, and we will fully consider them in our final rulemaking. Our final determination concerning this proposed rulemaking will take into consideration all written comments and any additional information we receive.
 Please note that submissions merely stating support for or opposition to the action under consideration without providing supporting information, although noted, will not be considered in making a determination, as section 4(b)(1)(A) of the Act directs that determinations as to whether any species is an endangered or threatened species must be made “solely on the basis of the best scientific and commercial data available.”
 You may submit your comments and materials concerning the proposed rule by one of the methods listed in ADDRESSES. We request that you send comments only by the methods described in ADDRESSES. If you submit information via http://www.regulations.gov, your entire submission—including any personal identifying information—will be posted on the Web site. If your submission is made via a hardcopy that includes personal identifying information, you may request at the top of your document that we withhold this information from public review. However, we cannot guarantee that we will be able to do so. We will post all hardcopy submissions on http://www.regulations.gov. Please include sufficient information with your comments to allow us to verify any scientific or commercial information you include.
 Comments and materials we receive, as well as supporting documentation we used in preparing the proposed designation, will be available for public inspection on http://www.regulations.gov, or by appointment, during normal business hours, at the U.S. Fish and Wildlife Service, Sacramento Fish and Wildlife Office (see FOR FURTHER INFORMATION CONTACT).
 Authority
 The authority for this action is the Endangered Species Act of 1973, as amended (16 U.S.C. 1531 et seq.).
 Dated: October 27, 2014.
 Michael Bean,
 Principal Deputy Assistant Secretary for Fish and Wildlife and Parks.
 [FR Doc. 2014-26685 Filed 11-10-14; 8:45 am]
 BILLING CODE 4310-55-P


type: wikipedia

text:
Donal Herlihy (1908–1983) was an Irish Roman Catholic clergyman who served as the bishop of Roman Catholic Diocese of Ferns from 1964 to 1983.
 He was born in Knocknagree, Co. Cork (within the jurisdiction of Kerry diocese) in 1908 and studied at St. Brendan's College, Killarney. He studied for the priesthood in Rome was ordained priest there in 1931. Further studies in scripture led to him being appointed Professor of Sacred Scripture in All Hallows College Dublin.
 In 1947 he returned to Rome and the Pontifical Irish College as vice rector, becoming rector in 1951. In 1964 it was announced he would become Bishop of Ferns, and he was consecrated bishop in the Basilica of St John Lateran on 16 November 1964, the principal consecrator being Cardinal Confalonieri.
 Episcopal ministry
 Herlihy's time as bishop is now seen primarily through the lens of the Ferns Report into child sexual abuse in his diocese. An insight into Herlihy's character is given in a review of the report by the internationally esteemed Irish author Colm Toibin "He had spent many years in Rome and was rather disappointed to be returned to an Irish backwater. It was said of him that he would have made a very great bishop if only he had believed in God." Toibin goes on to reflect on the gap between Herlihy's experience in Rome and his suitability as a bishop in rural Wexford; "His sermons in Enniscorthy Cathedral were lofty in tone and content. He loved Catullus and Ovid and Horace and he could not refrain from quoting them to a bewildered congregation. I once sat through a long sermon on the small matter of the ‘lacrimae rerum’."
 As Bishop he came in for fierce criticism in the Ferns Report which said he repeatedly placed priests whom he knew to be paedophiles to be placed in parishes where access to young people was easily available. One writer described Herlihy's manner in Wexford town as "regally unapproachable"
 It is now known that in 1966, at the start of his episcopal ministry, Bishop Herlihy assessed allegations of sexual behaviour towards boys in a dormitory of St Peter's College, Wexford by Fr Donal Collins as a 'moral failure.' Collins was sent away for two years and then permitted to return to the school becoming head of the college in 1985.
 He died 2 Apr 1983 and is buried in Enniscorthy.
 References
 1908 births
 1983 deaths
 Bishops of Ferns
 20th-century Roman Catholic bishops in Ireland