text:
 6.10.2011
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 261/2
 REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 990/2011 AL CONSILIULUI
 din 3 octombrie 2011
 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de biciclete originare din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009
 CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
 având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
 având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) („regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatul (4) și articolul 11 alineatele (2), (5) și (6),
 având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană („Comisia”) după consultarea Comitetului consultativ,
 întrucât:
 A. PROCEDURA
 1. Măsurile în vigoare
 (1)
 Prin Regulamentul (CEE) nr. 2474/93 (2), Consiliul a impus o taxă antidumping definitivă de 30,6 % la importurile de biciclete originare din Republica Populară Chineză („măsurile inițiale”). În urma unei anchete anticircumvenție în temeiul articolului 13 din regulamentul de bază, prin Regulamentul (CE) nr. 71/97 al Consiliului (3), această taxă a fost extinsă la importurile de anumite părți de biciclete originare din Republica Populară Chineză („RPC”). De asemenea, s-a decis instituirea unui „regim de scutire” în temeiul articolului 13 alineatul (2) din regulamentul de bază. Detalii privind acest regim au fost furnizate în Regulamentul (CE) nr. 88/97 al Comisiei (4). Pentru a beneficia de o scutire de la taxa extinsă, producătorii de biciclete din Uniune trebuie să respecte condițiile menționate la articolul 13 alineatul (2) din regulamentul de bază, și anume piesele chinezești trebuie să constituie mai puțin de 60 % din valoarea totală a pieselor produsului asamblat sau valoarea adăugată a pieselor încorporate în cursul operațiunii de asamblare sau de încheiere trebuie să fie mai mare de 25 % din costul de fabricație. Până în prezent, au fost acordate mai mult de 250 de scutiri.
 (2)
 În urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Consiliul a decis, prin Regulamentul (CE) nr. 1524/2000 (5), menținerea măsurilor menționate anterior.
 (3)
 După reexaminarea intermediară în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază („ancheta inițială”), Consiliul a decis, prin Regulamentul (CE) nr. 1095/2005 (6), majorarea taxei antidumping în vigoare la 48,5 %.
 2. Ancheta prezentă
 (4)
 La 13 iulie 2010, Comisia a anunțat, printr-un aviz („aviz de deschidere”) (7) publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor antidumping aplicabile importurilor de biciclete originare din RPC.
 (5)
 Reexaminarea a fost deschisă la cererea motivată a Federației europene a producătorilor de biciclete (EBMA sau „solicitantul”), în numele producătorilor din Uniune care reprezintă o proporție majoră, în acest caz peste 25 %, din totalul producției de biciclete din Uniune.
 (6)
 Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar risca să aibă drept rezultat continuarea dumpingului și reapariția prejudiciului pentru industria din Uniune.
 3. Părțile vizate de anchetă
 (7)
 Comisia a informat în mod oficial solicitantul, producătorii din Uniune menționați în cerere, ceilalți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori, importatorii, precum și asociațiile cunoscute ca fiind interesate și autoritățile din RPC cu privire la deschiderea anchetei.
 (8)
 Comisia a dat părților interesate posibilitatea de a-și face cunoscut în scris punctul de vedere și de a solicita să fie audiate în termenele stabilite în avizul de deschidere.
 (9)
 Mai mulți producători din Uniune reprezentați de solicitant, alți producători din Uniune care au cooperat, producători-exportatori, importatori și asociații de utilizatori și-au făcut cunoscut punctul de vedere.
 (10)
 S-a acordat posibilitatea unei audieri tuturor părților interesate care au solicitat acest lucru și care au arătat că există motive speciale pentru care ar trebui să fie audiate.
 4. Eșantionarea
 (11)
 Având în vedere numărul mare de producători-exportatori, de producători din Uniune și de importatori implicați în prezenta anchetă, în avizul de deschidere a procedurii s-a avut în vedere posibilitatea de a recurge la eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.
 (12)
 Pentru a da Comisiei posibilitatea de a decide dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, de a selecta un eșantion, producătorii-exportatori și reprezentanții lor, producătorii din Uniune și importatorii au fost invitați să se prezinte Comisiei și să comunice informațiile solicitate în avizul de deschidere. Comisia a contactat, de asemenea, asociațiile cunoscute de producători-exportatori și autoritățile relevante din RPC. Niciuna dintre aceste părți nu s-a opus recurgerii la eșantionare.
 (13)
 În total, 7 producători-exportatori, aproximativ 100 de producători din Uniune și 4 importatori au furnizat informațiile solicitate în termenele stabilite.
 (14)
 Având în vedere faptul că doar șapte producători chinezi au furnizat informațiile referitoare la eșantionare solicitate în avizul de deschidere, s-a hotărât să nu se aplice tehnica eșantionării. Celor șapte societăți li s-au trimis chestionare, la care doar trei dintre acestea au răspuns. Dintre aceste trei societăți, doar două au indicat că au exportat produsul în cauză către Uniune în perioada cuprinsă între 1 aprilie 2009 și 31 martie 2010 („perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”).
 (15)
 În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, eșantionul de producători din Uniune a fost constituit în urma consultării cu asociația relevantă și cu consimțământul acestora, pe baza celui mai mare volum reprezentativ al producției și al vânzărilor din Uniune. Astfel, au fost selectați opt producători din Uniune. Comisia le-a trimis acestora chestionare și a primit răspunsuri complete.
 (16)
 Având în vedere numărul mic de importatori care au răspuns și care și-au manifestat intenția de a coopera (patru importatori), s-a considerat inutil să se recurgă la eșantionare în ceea ce privește importatorii. Comisia a trimis chestionare celor patru importatori. Ulterior, un singur importator a trimis un răspuns la chestionar, dar acest răspuns a fost incomplet, deoarece importatorul era implicat în procesul de închidere a operațiunilor sale.
 (17)
 Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru a determina probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului și a prejudiciului și pentru a stabili interesul Uniunii. Au fost verificate la fața locului informațiile transmise de următoarele societăți:
 (a)
 Producători din Uniune
 —
 Accell Group N.V., Heerenveen, Țările de Jos;
 —
 Decathlon S.A., Villeneuve d’Ascq, Franța;
 —
 Cycleurope Industries S.A.S., Romilly sur Seine, Franța;
 —
 Denver SRL, Dronero, Italia;
 —
 Derby Cycle Werke GmbH, Cloppenburg, Germania;
 —
 MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke AG, Sangerhausen, Germania;
 —
 Sprick Rowery Sp.zo.o., Świebodzin, Polonia și Sprick Cycle GmbH, Gütersloh, Germania;
 —
 UAB Baltik Vairas și UAB Baltic Bicycle Trade, Šiauliai, Lituania și Pantherwerke AG și Onyx Cycle GmbH, Löhne, Germania.
 (b)
 Producători-exportatori din RPC
 —
 Oyama Bicycles (Taicang) Co., China;
 —
 Tianjin Golden Wheel Bicycle (Group) Co. Ltd., China.
 (18)
 Ancheta privind practicile de dumping și prejudiciul a acoperit PAR. Examinarea tendințelor utile pentru analiza prejudiciului a vizat perioada dintre ianuarie 2007 și sfârșitul PAR („perioada examinată”).
 B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
 (19)
 Produsul în cauză este același cu cel aflat sub incidența Regulamentului (CE) nr. 1524/2000, și anume biciclete și similare (inclusiv tricicluri cu cutie de transport mărfuri, însă exclusiv velocipede cu o singură roată), fără motor, încadrat în prezent la codurile NC ex 8712 00 10, 8712 00 30 și ex 8712 00 80.
 (20)
 Similar anchetei anterioare, bicicletele au fost clasificate în următoarele categorii:
 —
 (A) ATB (biciclete de teren, inclusiv biciclete de munte, de 24′′ sau 26′′);
 —
 (B) biciclete pentru plimbare/de oraș/hibride/pentru orice drum (VTC)/pentru turism, de 26′′ sau 28′′;
 —
 (C) biciclete pentru tineret (BMX) și biciclete pentru copii, de 16′′ sau 20′′;
 —
 (D) alte biciclete/similare (cu excepția monociclurilor).
 (21)
 Toate tipurile de biciclete definite mai sus prezintă aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază. În plus, acestea sunt vândute prin canale de distribuție similare, precum comercianți cu amănuntul specializați, lanțuri de magazine de articole sportive și mari lanțuri comerciale pe piața Uniunii. Deoarece bicicletele sunt identice din punctul de vedere al aplicațiilor și utilizărilor de bază, ele sunt într-o mare măsură substituibile, iar modelele din categorii diferite sunt concurente. Pe această bază, s-a concluzionat că toate categoriile constituie unul și același produs.
 (22)
 Ancheta a arătat, de asemenea, că bicicletele produse și vândute de industria din Uniune pe piața Uniunii, cele produse și vândute pe piața țării analoge și cele importate pe piața Uniunii originare din RPC au aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază și aceleași utilizări de bază.
 (23)
 După prezentarea de informații, una dintre părți a afirmat că, între bicicletele chinezești și bicicletele fabricate pe piața Uniunii, concurența a fost foarte mică sau nu a existat deloc. Cu toate acestea, în dosar nu există informații care ar fi putut sprijini această afirmație și nu a fost prezentat niciun document justificativ care să susțină această afirmație. De asemenea, în acest context, se observă faptul că, după cum se menționează la considerentul 26, nivelul de cooperare al producătorilor-exportatori chinezi a fost foarte scăzut, iar aceștia au furnizat informații foarte limitate în ceea ce privește produsele fabricate și vândute de producătorii chinezi pe piața Uniunii. Prin urmare, și în lipsa unor informații mai fiabile, această afirmație a fost respinsă.
 (24)
 Prin urmare, bicicletele produse și vândute de industria din Uniune pe piața Uniunii, cele produse și vândute pe piața țării analoge și cele importate pe piața Uniunii, originare din RPC, sunt considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
 C. PROBABILITATEA UNEI CONTINUĂRI SAU A UNEI REAPARIȚII A DUMPINGULUI
 1. Observații preliminare
 (25)
 În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a analizat probabilitatea ca dumpingul să continue sau să reapară după eventuala expirare a măsurilor în vigoare.
 (26)
 Nivelul de cooperare în această procedură a fost foarte scăzut de la deschiderea acesteia. Astfel cum se arată la considerentul 14, doar trei producători chinezi au răspuns la chestionar și s-au arătat dispuși să coopereze inițial. Doar două dintre aceste trei societăți au indicat că au exportat produsul în cauză către Uniune în cursul PAR, care reprezintă împreună mai puțin de 10 % din volumul total de exporturi de produs în cauză către Uniune.
 (27)
 Au fost efectuate vizite de verificare la sediile celor două societăți care efectuaseră vânzări la export către Uniune. Cu toate acestea, în cazul uneia dintre acestea, nu a fost posibilă verificarea informațiilor furnizate în răspunsul la chestionar, deoarece societatea nu a reușit să furnizeze documente care să justifice datele pe care le prezentase. Cealaltă societate a cooperat în mod satisfăcător, dar exporturile sale către Uniune în cursul PAR reprezintă mai puțin de 5 % din totalul exporturilor de produs în cauză din RPC către Uniune.
 (28)
 Pe baza celor de mai sus, autoritățile chineze și cele trei societăți au fost informate cu privire la posibilitatea ca articolul 18 din regulamentul de bază să poată fi aplicat datorită gradului scăzut de cooperare al producătorilor-exportatori și li s-a oferit posibilitatea de a formula observații. Comisia nu a primit nicio observație ca răspuns la prezenta comunicare. În consecință, constatările privind probabilitatea de continuare sau de reapariție a dumpingului de mai jos se bazează pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, și anume statisticile comerțului și observațiile părților interesate, inclusiv cererea.
 2. Importurile din China care fac obiectul unui dumping în cursul PAR
 2.1. Țara analogă
 (29)
 În avizul de deschidere, s-a luat în considerare posibilitatea alegerii Mexicului ca țară analogă, în scopul de a stabili valoarea normală pentru RPC. Părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile cu privire la oportunitatea acestei alegeri.
 (30)
 Una dintre părți a prezentat observații cu privire la oportunitatea alegerii Mexicului ca țară analogă, susținând că prețurile interne ale bicicletelor în Mexic nu sunt fiabile și nu pot fi utilizate în sensul prezentei anchete. India a fost propusă ca alternativă. Cu toate acestea, această afirmație nu a fost susținută cu probe și, prin urmare, a fost respinsă.
 (31)
 Mexic a fost utilizată ca țară analogă în anchetele anterioare și nicio schimbare de circumstanțe care ar justifica o modificare nu a fost evidențiată. Profilul pieței mexicane pentru produsul în cauză, numărul de operatori, concurența pe piața națională și caracteristicile procesului de producție au confirmat faptul că Mexicul rămâne o țară analogă adecvată.
 (32)
 Au fost trimise chestionare la trei societăți mexicane. Dintre cele trei societăți, doar una a dorit să coopereze la anchetă și a răspuns la chestionar.
 2.2. Valoarea normală
 (33)
 Prețurile de vânzare de pe piața internă din țara analogă au fost utilizate pentru a stabili o valoare normală medie, utilizând cursul de schimb mediu între euro și peso din cursul PAR, în vederea obținerii unui preț franco fabrică mediu ponderat în euro.
 2.3. Prețul de export
 (34)
 Datorită aplicării articolului 18 și în lipsa altor informații fiabile disponibile, prețurile de export au fost stabilite în principal pe baza datelor Eurostat și a informațiilor oferite de singurul exportator chinez care a cooperat.
 (35)
 În timpul anchetei anterioare, s-a constatat că prețurile Eurostat au fost neconcludente scopurilor analizei (8). Cu toate acestea, având în vedere nivelul slab de cooperare al exportatorilor chinezi, Comisia a considerat prețurile de import ale Eurostat pentru RPC o sursă rezonabilă în scopul anchetei actuale. Cu toate acestea, Comisia este conștientă de limitările acestei analize și că aceasta nu poate servi decât ca indicator al evoluției prețurilor.
 (36)
 Prețul de export, astfel cum rezultă din statisticile Eurostat, este un preț CIF, care a trebuit să fie ajustat ținând cont de costul mediu al navlului maritim pe tranzacție pentru a calcula nivelul franco fabrică. Informațiile cuprinse în răspunsul unicului producător chinez care a cooperat au fost utilizate pentru a stabili costul mediu al navlului maritim pe unitate, calculat la 8,30 EUR. Prețul la export franco fabrică către Uniune al singurei societăți din China care a cooperat a fost stabilit pe o bază similară. Prețul unitar astfel obținut a fost apoi utilizat pentru a calcula media ponderată a prețurilor franco fabrică din China.
 2.4. Comparația
 (37)
 În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, valoarea normală medie ponderată din Mexic a fost comparată cu prețul mediu de export ponderat chinezesc la nivelul franco fabrică. O marjă de dumping medie ponderată a fost, prin urmare, stabilită.
 2.5. Marja de dumping
 (38)
 Calculele privind dumpingul au indicat o marjă de dumping la nivel național de peste 20 %. Cu toate acestea, acest nivel ar trebui să fie considerat ca fiind prudent, având în vedere faptul că datele de la Eurostat nu țin cont de diferențele semnificative de preț între diferitele tipuri de produs în cauză. Ar trebui remarcat în acest context că, în conformitate cu informațiile prezentate în cerere, marjele de dumping au atins niveluri de peste 100 %.
 3. Evoluția importurilor în cazul abrogării măsurilor
 3.1. Observație preliminară
 (39)
 Evoluția probabilă a importurilor din RPC a fost analizată atât în ceea ce privește tendințele de preț preconizate, cât și volumul.
 3.2. Capacități neutilizate ale producătorilor-exportatori chinezi
 (40)
 Pe baza informațiilor prezentate în cerere, industria producătoare de biciclete din China este cea mai mare din lume, în ceea ce privește volumul. RPC are o capacitate de producție de 100 până la 110 milioane de biciclete și o producție de aproximativ 80 de milioane de biciclete pe an. Industria chineză a bicicletelor este orientată către export: dintr-o producție anuală de 80 de milioane de biciclete, 25 de milioane de biciclete sunt pentru piața internă, iar restul de 55 de milioane de biciclete, sau 69 % din producția totală, este destinată pentru export.
 (41)
 Capacitatea de producție anuală neutilizată estimată în RPC este de aproximativ 20-30 de milioane de biciclete, ceea ce reprezintă mai mult decât dublul producției actuale din Uniune, astfel cum se arată la considerentul 66. În plus, informațiile obținute în cursul anchetei arată că capacitatea de producție de biciclete în RPC poate fi sporită cu ușurință, inter alia, prin angajarea de forță de muncă suplimentară, în cazul unei creșteri a cererii.
 (42)
 Prin urmare, având în vedere cele arătate mai sus, nu se poate exclude faptul că capacitatea de producție neutilizată disponibilă în RPC ar putea fi utilizată pentru creșterea exporturilor către Uniune în absența măsurilor antidumping.
 (43)
 După prezentarea de informații, una dintre părți a susținut că capacitatea de producție chineză menționată în regulament a fost nefondată și întemeiată pe o simplă speculație. În acest sens, se reamintește faptul că nivelul de cooperare al producătorilor-exportatori chinezi a fost foarte scăzut și că, în mare măsură, concluziile au trebuit să se bazeze pe datele disponibile. În acest caz și după cum se menționează la considerentul 40, în lipsa altor informații mai fiabile, Comisia a utilizat elementele de probă prima facie prezentate în cerere. Ancheta nu a adus nicio informație care ar fi sugerat că aceste de elemente de probă prima facie ar fi inexacte. De asemenea, partea în cauză nu a furnizat nicio informație sau niciun element de probă care să fi demonstrat niveluri foarte diferite ale capacității neutilizate în RPC. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.
 3.3. Atractivitatea pieței Uniunii și a prețurilor de export pentru țările terțe
 (44)
 Datele Eurostat și din cerere arată că Uniunea constituie o piață atractivă pentru producătorii-exportatori chinezi.
 (45)
 Informațiile privind prețurile furnizate de singura societate de export chineză care a cooperat arată că prețurile de export franco fabrică medii ponderate ale produsului în ceea ce privește țările terțe este inferior prețurilor medii de vânzare franco fabrică din Uniune pentru PAR. Având în vedere capacitatea de producție în RPC și cererea de pe piața Uniunii, ar fi foarte probabil ca producătorii chinezi să crească imediat exporturile de biciclete către Uniune, în cazul în care măsurile ar fi abrogate. Mai mult, supracapacitatea existentă oferă producătorilor chinezi posibilitatea de a fi prezenți pe piața europeană la prețuri foarte mici.
 3.4. Concluzie privind probabilitatea unei continuări a dumpingului
 (46)
 Având în vedere faptul că, chiar luând în considerare măsurile aflate în prezent în vigoare, o comparație prudentă utilizând cifrele Eurostat și informațiile comunicate de singurul exportator chinez care a cooperat, a fost constatată o marjă de dumping de peste 20 % în cazul exporturilor chinezești în cursul PAR, este foarte probabil ca dumpingul să continue în lipsa unor măsuri.
 (47)
 Analiza de mai sus a demonstrat că importurile din China au continuat să intre pe piața Uniunii la prețuri care fac obiectul unui dumping. Luând în considerare în special capacitatea neutilizată disponibilă în RPC, care ar putea fi crescută și mai mult în cazul în care ar fi necesar, precum și analiza nivelurilor prețurilor pe piețele din Uniune și din alte țări terțe, se poate concluziona că există probabilitatea continuării dumpingului în cazul în care măsurile ar fi eliminate.
 D. SITUAȚIA PE PIAȚA UNIUNII
 1. Producția și industria din Uniune
 (48)
 În cursul prezentei anchete, s-a constatat că bicicletele sunt fabricate de aproximativ 100 de producători din Uniune care s-au făcut cunoscuți în cursul anchetei, plus alți producători, dintre care majoritatea sunt reprezentați de asociațiile lor naționale. Aceste societăți constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază. În plus, ancheta a arătat faptul că industria comunitară beneficiază de regimul de scutire descris la considerentul 1.
 (49)
 Toate informațiile disponibile, inclusiv informațiile furnizate în cerere, datele colectate de la producătorii din Uniune și asociațiile naționale înainte și după deschiderea anchetei, precum și statisticile generale de producție au fost utilizate în scopul determinării producției totale din Uniune.
 2. Consumul pe piața Uniunii
 (50)
 Vânzările producătorilor din Uniune au fost evaluate pe baza datelor furnizate de producători în răspunsul lor la chestionarul de eșantionare și a informațiilor din cererea depusă de solicitant. Datele din cerere au fost colectate de la diversele asociații ale producătorilor de biciclete din Uniune.
 (51)
 Consumul aparent din Uniune a fost determinat pe baza vânzărilor realizate de toți producătorii din Uniune pe piața Uniunii, astfel cum au fost estimate la considerentul 68, la care se adaugă importurile din toate țările înregistrate de Eurostat.
 (52)
 Între 2007 și PAR, consumul din Uniune a scăzut cu 11 %, de la 22 912 066 de unități în anul 2007 la 20 336 813 de unități pe parcursul PAR. Consumul a scăzut în special între 2008 și 2009. Datele detaliate, exprimate în unități, sunt prezentate în continuare:
 Tabelul 1 – Consum
 2007
 2008
 2009
 PAR
 Volum (unități)
 + Total importuri
 10 073 428
 10 017 551
 8 973 969
 9 202 752
 + Producția Uniunii vândută pe piața Uniunii
 12 838 638
 12 441 446
 11 604 072
 11 134 061
 = Consum
 22 912 066
 22 458 997
 20 578 041
 20 336 813
 Indice (2007 = 100)
 100
 98
 90
 89
 3. Volumul și cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping din Republica Populară Chineză
 (53)
 Volumul importurilor de produs în cauză a fost stabilit pe baza datelor statistice comunicate de Eurostat. Volumul importurilor care fac obiectul unui dumping de produs în cauză originar din RPC a scăzut cu 38 % în cursul perioadei examinate, la 615 920 de unități pe parcursul PAR (a se vedea tabelul 2). La începutul perioadei examinate, importurile de produs în cauză din RPC au fost cu 26 % mai mari decât cele importate în cursul PAR a anchetei inițiale [1 aprilie 2003-31 martie 2004: 733 901 unități (9)]. Cea mai mare scădere a importurilor de produs în cauză a avut loc între 2008 și 2009, ceea ce este în conformitate cu ceea ce s-a produs în consumul total al Uniunii (a se vedea tabelele 1 și 2).
 (54)
 Deoarece importurile din RPC au scăzut mai mult decât consumul în cursul perioadei examinate, cota de piață a RPC a scăzut ușor de la 4,4 % în 2007 la 3,1 % în PAR.
 (55)
 Evoluția importurilor de biciclete originare din RPC și a cotei lor de piață în cursul perioadei examinate este detaliată în tabelul următor:
 Tabelul 2 – Importuri din RPC
 2007
 2008
 2009
 PAR
 Volumul importurilor originare din țara în cauză (unități)
 986 514
 941 522
 598 565
 615 920
 Indice (2007 = 100)
 100
 95
 61
 62
 Cota de piață a importurilor provenind din țara în cauză
 4,4 %
 4,3 %
 3,0 %
 3,1 %
 4. Prețurile importurilor în cauză
 4.1. Evoluția prețurilor
 (56)
 Astfel cum se detaliază la considerentul 35, Comisia a considerat prețurile de import ale Eurostat pentru RPC drept o sursă rezonabilă în scopul prezentei anchete.
 (57)
 În conformitate cu datele Eurostat, prețurile medii ponderate ale importurilor, menționate în continuare sub formă de indici, din RPC au crescut cu 125 % între anul 2007 și PAR. Prețurile de import au crescut semnificativ în 2009 și au rămas aproape constante în continuare. Datele sunt detaliate în tabelul următor:
 Tabelul 3 – Prețurile importurilor în cauză
 2007
 2008
 2009
 PAR
 RPC
 Indice (2007 = 100)
 100
 128
 224
 225
 4.2. Subcotarea prețurilor
 (58)
 Pentru a determina nivelul subcotării prețurilor bicicletelor originare din RPC, Comisia a analizat informațiile transmise în cursul anchetei de producătorii din Uniune incluși în eșantion și prețurile medii Eurostat. Prețurile de vânzare relevante ale industriei din Uniune au fost prețurile practicate față de clienții independenți, care au fost ajustate, după caz, la nivelul franco fabrică. Comparația a arătat că, după deducerea taxei antidumping, importurile din RPC subcotau prețurile industriei din Uniune cu 53 %.
 5. Importurile din alte țări
 (59)
 În conformitate cu datele Eurostat, importurile din alte țări terțe au scăzut de la 9 087 000 de unități în 2007 la 8 587 000 de unități în PAR; o scădere globală de 6 %. Acestea au urmat tendința de scădere a consumului UE (– 11 %), dar într-un ritm mai lent. Cota de piață a țărilor terțe a crescut de la 40 % la 42 % în perioada examinată. Cu toate acestea, astfel cum se arată la considerentele 35 și 56, prețurile înregistrate de Eurostat nu țin cont de diferențele dintre gamele de produse propuse de fiecare țară, astfel încât, pentru a arăta evoluția prețurilor, se utilizează doar indicii. Întrucât nu se cunoaște gama de produse importate din alte țări terțe, ar fi inutil să se compare prețurile importurilor prezentate în continuare cu cele ale industriei din Uniune. Cu toate acestea, au fost căutate și s-au obținut anumite informații suplimentare privind importurile din principalele țări de origine a bicicletelor importate, altele decât China. Datele sunt detaliate în continuare:
 Tabelul 4 – Importurile din alte țări
 2007
 2008
 2009
 PAR
 Toate tipurile
 Mii de unități
 Cota de piață
 Preț în EUR/unitate
 Mii de unități
 Cota de piață
 Preț în EUR/unitate
 Mii de unități
 Cota de piață
 Preț în EUR/unitate
 Mii de unități
 Cota de piață
 Preț în EUR/unitate
 Taiwan
 3 186
 14 %
 3 428
 15 %
 2 949
 14 %
 2 958
 15 %
 Indexat
 100
 100
 100
 108
 110
 104
 93
 103
 125
 93
 105
 125
 Thailanda
 1 534
 7 %
 1 522
 7 %
 1 384
 7 %
 1 397
 7 %
 Indexat
 100
 100
 100
 99
 101
 107
 90
 100
 127
 91
 103
 127
 Filipine
 690
 3 %
 437
 2 %
 449
 2 %
 476
 2 %
 Indexat
 100
 100
 100
 63
 65
 105
 65
 73
 106
 69
 78
 103
 Malaysia
 475
 2 %
 361
 2 %
 193
 1 %
 265
 1 %
 Indexat
 100
 100
 100
 76
 77
 106
 41
 45
 116
 56
 63
 99
 Sri Lanka
 574
 3 %
 749
 3 %
 1 017
 5 %
 1 101
 5 %
 Indexat
 100
 100
 100
 131
 133
 107
 177
 197
 108
 192
 216
 107
 Tunisia
 550
 2 %
 527
 2 %
 530
 3 %
 495
 2 %
 Indexat
 100
 100
 100
 96
 98
 105
 96
 107
 113
 90
 101
 113
 Altele
 2 078
 9 %
 2 052
 9 %
 1 854
 9 %
 1 895
 9 %
 Indexat
 100
 100
 100
 99
 101
 110
 89
 99
 131
 91
 103
 127
 TOTAL
 9 087
 40 %
 9 076
 40 %
 8 375
 41 %
 8 587
 42 %
 Indexat
 100
 100
 100
 100
 102
 109
 92
 103
 125
 94
 106
 122
 1. Taiwan
 (60)
 Importurile din Taiwan au scăzut în perioada examinată, de la 3 158 600 de unități în 2007 la 2 958 000 de unități în PAR, iar cota lor de piață a crescut ușor de la 14 % la 15 % în cursul aceleiași perioade. Bicicletele importate din Taiwan sunt produse de vârf de gamă. În timpul anchetei, s-a demonstrat, pe baza unei comparații în funcție de model, faptul că importurile originare din Taiwan sunt vândute la prețuri mai mari decât modelele similare produse de industria din Uniune ca și în cazul precedentei perioade de anchetă (10). În plus, pe parcursul perioadei examinate, prețul importurilor a avut o tendință ascendentă, înregistrând o creștere de 25 % în PAR, în comparație cu 2007.
 2. Thailanda
 (61)
 Importurile originare din Thailanda au scăzut în perioada examinată, de la de 1 534 000 de unități în 2007 la 1 397 000 de unități în cursul PAR. Scăderea importurilor a fost în conformitate cu evoluția consumului, în timp ce cota de piață a acestora a rămas constantă la 7 %. Cu toate acestea, importurile de biciclete din Thailanda sunt biciclete din gama de mijloc, iar ancheta a arătat, pe baza unei comparații în funcție de model, că importurile din Thailanda sunt vândute la prețuri mai mari decât modelele similare produse de industria din Uniune. În plus, pe parcursul perioadei examinate, prețul importurilor a avut o tendință ascendentă, înregistrând o creștere de 27 % în PAR, în comparație cu 2007.
 3. Sri Lanka
 (62)
 Importurile din Sri Lanka aproape s-au dublat în decursul perioadei examinate, de la 574 000 de unități în 2007 la 1 101 000 de unități în cursul PAR, iar cota lor de piață a ajuns la 5 % la sfârșitul perioadei examinate. Cu toate acestea, s-a susținut de către o parte că exportatorii chinezi eludează taxele antidumping prin transbordarea în Sri Lanka. Pentru moment, Comisia nu dispune de suficiente informații pentru a trage concluzii cu privire la situația acestor importuri. În aceste condiții, nu se poate exclude ideea că importurile declarate ca fiind originare din Sri Lanka contribuie la prejudiciul suferit de către industria din Uniune.
 (63)
 După prezentarea de informații, una dintre părțile interesate a susținut că concluziile privind eventuala eludare via Sri Lanka erau doar o ipoteză și că orice afirmație referitoare la practici de eludare via Sri Lanka nu ar trebui să fie luată în considerare în cadrul constatărilor definitive. Drept răspuns la această afirmație, ar trebui subliniat faptul că, astfel cum a fost precizat în mod clar la considerentul 62, Comisia nu a concluzionat cu privire la acest aspect.
 6. Situația economică a industriei din Uniune
 6.1. Observații preliminare
 (64)
 În temeiul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicatorii economici relevanți care influențează situația industriei din Uniune.
 (65)
 Astfel cum s-a precizat anterior, având în vedere numărul ridicat de producători reclamanți din Uniune, a fost necesară utilizarea tehnicilor de eșantionare. În scopul analizei prejudiciului, indicatorii de prejudiciu au fost stabiliți după cum urmează:
 —
 Au fost analizate elemente macroeconomice (producție, capacitate, volum de vânzări, cotă de piață, număr de angajați, productivitate, creștere, importanța marjelor de dumping și redresarea în urma efectelor dumpingului anterior) de la nivelul întregii producții din Uniune, pe baza informațiilor colectate de la asociațiile naționale ale producătorilor din Uniune și de la societățile individuale. De fiecare dată când a fost posibil, datele respective au fost comparate cu informațiile generale existente în statisticile oficiale relevante.
 —
 Analiza elementelor microeconomice (stocuri, prețuri de vânzare, fluxul de numerar, profitabilitatea, randamentul investițiilor, capacitatea de a mobiliza capitaluri, investiții și salarii) a fost efectuată pentru societăți individuale, și anume la nivelul producătorilor din Uniune incluși în eșantion.
 6.2. Indicatori macroeconomici
 (a) Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție
 (66)
 Producția industriei din Uniune a scăzut ușor în fiecare an în cursul perioadei examinate. Până la finalul PAR, producția a scăzut cu 11 % față de 2007, în conformitate cu tendința consumului. Datele detaliate sunt indicate în tabelul 5:
 Tabelul 5 – Producția totală a Uniunii
 2007
 2008
 2009
 PAR
 Volum (unități)
 Producția
 13 813 966
 13 541 244
 12 778 305
 12 267 037
 Indice (2007 = 100)
 100
 98
 93
 89
 (67)
 Capacitatea de producție a crescut ușor, cu 2 %, între 2007 și PAR. Deoarece producția a scăzut, utilizarea capacității rezultată a înregistrat o scădere globală de 13 % între 2007 și PAR, atingând o capacitate de utilizare de 81 % în cursul PAR. Datele sunt detaliate în continuare:
 Tabelul 6 – Capacitatea de producție și utilizarea capacității
 2007
 2008
 2009
 PAR
 Volum (unități)
 Capacitate de producție
 14 785 000
 15 804 000
 15 660 000
 15 118 000
 Indice (2007 = 100)
 100
 107
 106
 102
 Utilizarea capacității
 93 %
 86 %
 82 %
 81 %
 Indice (2007 = 100)
 100
 92
 87
 87
 (b) Volumul vânzărilor
 (68)
 Volumul vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii către clienți independenți a scăzut cu 13 % între 2007 și PAR. Această evoluție este în conformitate cu tendința generală de scădere a consumului pe piața Uniunii. Datele sunt detaliate în continuare:
 Tabelul 7 – Vânzări către clienți independenți
 2007
 2008
 2009
 PAR
 Volum (unități)
 12 838 638
 12 441 446
 11 604 072
 11 134 061
 Indice (2007 = 100)
 100
 97
 90
 87
 (c) Cota de piață
 (69)
 Cota de piață deținută de industria din Uniune a fluctuat ușor între 2007 și PAR. În general, a existat o scădere de 1,3 puncte procentuale în cursul perioadei examinate. Datele sunt detaliate în continuare:
 Tabelul 8 – Cota de piață a Uniunii
 2007
 2008
 2009
 PAR
 Cota de piață a Uniunii
 56,0 %
 55,4 %
 56,4 %
 54,7 %
 Indice (2007 = 100)
 100
 99
 101
 98
 (d) Ocuparea forței de muncă și productivitatea
 (70)
 Ocuparea forței de muncă a scăzut cu 9 % în cursul perioadei examinate, de la 14 925 de angajați în 2007 la 13 646 de angajați în cursul PAR.
 (71)
 Productivitatea a crescut ușor în 2008, în comparație cu 2007, dar a scăzut în continuare. În ansamblu, productivitatea a scăzut ușor, cu 3 %, în cursul perioadei examinate. Datele sunt detaliate în continuare:
 Tabelul 9 – Totalul ocupării forței de muncă și al productivității în UE
 2007
 2008
 2009
 PAR
 Număr de angajați
 14 925
 14 197
 14 147
 13 646
 Indice (2007 = 100)
 100
 95
 95
 91
 Productivitate (unități/an)
 926
 954
 903
 899
 Indice (2007 = 100)
 100
 103
 98
 97
 (e) Creșterea
 (72)
 În ansamblu, ar trebui să se menționeze faptul că cota de piață a producătorilor din Uniune a scăzut ușor, cu 1,3 puncte procentuale, în timp ce consumul a scăzut cu 11 %, ceea ce arată clar că aceștia nu au fost în măsură să se dezvolte.
 (f) Amploarea marjei de dumping
 (73)
 Dumpingul practicat de RPC a continuat în cursul PAR. Astfel cum se precizează la considerentul 34, calcularea dumpingului se bazează pe prețurile medii furnizate de Eurostat, datorită nivelului scăzut al cooperării din partea exportatorilor chinezi. După cum s-a precizat la considerentul 35, prețurile medii furnizate de Eurostat conțin informații limitate privind gama de produse care are o importanță semnificativă în ceea ce privește calcularea marjei de dumping. Cu toate acestea, având în vedere capacitățile neutilizate din RPC, impactul asupra industriei din Uniune al marjelor de dumping efective nu poate fi considerat neglijabil.
 (g) Redresarea în urma unor practici de dumping anterioare
 (74)
 S-a analizat dacă industria din Uniune s-a redresat în urma efectelor practicilor de dumping anterioare. S-a concluzionat că redresarea estimată a industriei din Uniune în urma efectelor practicilor de dumping anterioare nu s-a produs la nivelul anticipat, astfel cum indică, în special, rentabilitatea scăzută persistentă și scăderea ratei de utilizare a capacității.
 6.3. Indicatori microeconomici
 (h) Stocuri
 (75)
 Un producător nu fost în măsură să furnizeze date consistente privind stocurile pentru perioada examinată, din cauza structurii sale interne actuale. Prin urmare, a fost necesară excluderea datelor privind acest producător din analiza stocurilor pentru perioada examinată.
 (76)
 Stocurile de biciclete au crescut cu 24 % în perioada analizată, de la 880 935 de unități în 2007 la 1 091 516 de unități în cursul PAR. Datele sunt detaliate în continuare:
 Tabelul 10 – Stocuri
 2007
 2008
 2009
 PAR
 Volum (unități)
 Stocuri finale
 880 935
 1 132 612
 818 276
 1 091 516
 Indice (2007 = 100)
 100
 129
 93
 124
 (i) Prețurile de vânzare și costurile
 (77)
 Prețul de vânzare mediu franco fabrică al industriei din Uniune către clienți independenți pe piața Uniunii a urmat o tendință ușor crescătoare pe parcursul perioadei examinate. În ansamblu, industria din Uniune și-a crescut prețurile cu 9 % între 2007 și PAR, în conformitate cu creșterea costului de producție, astfel cum se precizează la considerentul 79.
 Tabelul 11 – Prețul unitar pe piața Uniunii
 2007
 2008
 2009
 PAR
 Prețul unitar al vânzărilor din Uniune (EUR/unitate)
 163
 170
 176
 178
 Indice (2007 = 100)
 100
 104
 108
 109
 (78)
 Costul de producție a fost calculat stabilind media ponderată a costurilor de producție a tuturor tipurilor de produs similar fabricate de producătorii din eșantion.
 (79)
 Pe toată durata perioadei examinate, costul de producție a crescut cu 9 %. Această creștere se datorează, în principal, schimbării în gama de produse. Datele sunt detaliate în continuare:
 Tabelul 12 – Costul unitar de producție
 2007
 2008
 2009
 PAR
 Cost unitar de producție (EUR/unitate)
 165
 169
 180
 180
 Indice (2007 = 100)
 100
 102
 109
 109
 (80)
 După prezentarea de informații, una dintre părți a susținut că creșterea costului de producție a avut loc pe fondul unor reduceri semnificative ale costurilor anumitor materii prime, și anume oțel și aluminiu, ceea ce ar sugera că prejudiciul suferit a fost autoprovocat. Cu toate acestea, această afirmație nu a fost susținută prin elemente de probă suficiente. Într-adevăr, partea a furnizat doar date care arată, în termeni foarte generali, evoluția prețului aluminiului și oțelului în perioada examinată, dar nu a arătat în ce măsură aceste evoluții ar fi avut un impact asupra costului global de producție a bicicletelor. În plus, acest argument a fost invocat doar după prezentarea informațiilor, cu alte cuvinte, într-un stadiu avansat al procedurii și, prin urmare, nu a mai putut fi verificat. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.
 (j) Rentabilitatea
 (81)
 Rentabilitatea globală a producătorilor din eșantion, în ceea ce privește produsul în cauză în cursul primului an din perioada examinată, a fost negativă (– 1,7 %). În 2008, producătorii din Uniune au devenit profitabili. Cu toate acestea, în 2009 și în cursul PAR, industria a înregistrat pierderi din nou.
 (82)
 Tendința de mai sus indică faptul că industria este într-o situație fragilă în comparație cu ancheta anterioară, atunci când rentabilitatea industriei din Uniune a fost de 3,6 % în cursul PAR.
 Tabelul 13 – Rentabilitatea
 2007
 2008
 2009
 PAR
 Rentabilitatea vânzărilor în Uniune
 –1,7 %
 0,6 %
 –2,2 %
 –1,1 %
 Indice (2007 = 100)
 – 100
 33
 – 129
 –68
 (83)
 După prezentarea de informații, s-a afirmat, fără a furniza, cu toate acestea, niciun document justificativ, că industria din Uniune nu a reușit să-și îmbunătățească eficiența și performanța. Dimpotrivă, ancheta a arătat că industria din Uniune a depus eforturi evidente pentru a se adapta presiunii exercitate de prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping prin delocalizarea instalațiilor de producție în interiorul Uniunii și, prin urmare, pentru a crește eficiența costurilor, astfel cum se arată la considerentul 85. Prin urmare, aceste afirmații au fost respinse.
 (k) Randamentul investițiilor
 (84)
 Investițiile din sectorul produsului în cauză au scăzut semnificativ în perioada examinată, de la 21 491 000 EUR în 2007 la 11 738 000 EUR în cursul PAR. Acest fapt poate avea ca explicație în mare parte criza economică care a început în 2008 și care a atins punctul culminant în cursul PAR, când accesul la capitalul nou a fost chiar mai dificil, iar previziunile vânzărilor erau pesimiste.
 (85)
 Ar trebui remarcat faptul că o parte considerabilă din investiții au fost făcute pentru a crește eficiența procesului de fabricație și pentru a ține pasul cu cele mai recente tehnologii. În acest proces, o parte a capacității de producție a fost transferată din țări din Europa de Vest către țări din Europa de Est, extinzând baza de producție în aproape toate statele membre și demonstrând vitalitatea industriei din Uniune și eforturile de a rămâne competitivă.
 Tabelul 14 – Investițiile și randamentul investițiilor
 2007
 2008
 2009
 PAR
 Investiții (în mii EUR)
 21 491
 21 743
 10 701
 11 738
 Indice (2007 = 100)
 100
 101
 50
 55
 Randamentul investițiilor
 –16 %
 5 %
 –20 %
 –10 %
 (86)
 Un producător nu a fost în măsură să furnizeze informații consistente privind producția netă a activelor fixe pentru perioada considerată pentru calculul randamentului investițiilor, datorită structurii sale interne. Prin urmare, datele privind acest producător a trebuit să fie excluse din analiza privind randamentul investițiilor pentru perioada examinată.
 (87)
 Randamentul investițiilor a urmat evoluția rentabilității. În 2007, producătorii din Uniune care au fost incluși în eșantion au înregistrat un randament negativ al investițiilor de – 16 %, care a crescut ușor pentru a ajunge la – 10 % în cursul PAR.
 (l) Fluxul de numerar și capacitatea de a mobiliza capital
 (88)
 Din cauza structurii sale, un producător nu a fost în măsură să furnizeze informații coerente privind fluxul de numerar pentru perioada examinată, ceea ce a făcut imposibilă estimarea fluxului de numerar doar pentru o parte din biciclete, în cadrul activității sale totale. Prin urmare, datele privind acest producător a trebuit să fie excluse din analiza fluxului de numerar pentru perioada examinată.
 (89)
 Fluxul de numerar, care reprezintă capacitatea industriei de a-și autofinanța activitățile, a rămas pozitiv pe parcursul perioadei examinate. Cu toate acestea, între 2007 și PAR, a scăzut cu aproximativ 33 %. Datele sunt detaliate în continuare:
 Tabelul 15 – Fluxul de numerar
 2007
 2008
 2009
 PAR
 Fluxul de numerar (mii de euro)
 19 981
 20 767
 19 261
 13 350
 Indice (2007 = 100)
 100
 104
 96
 67
 (90)
 Producătorii din eșantion mobilizează capitaluri pe plan intern, atunci când fac parte dintr-un grup, sau prin împrumuturi bancare. În alte cazuri, fluxul de numerar generat de societate este utilizat ca sursă de finanțare. Niciunul dintre producătorii din eșantion nu a întâmpinat dificultăți majore în mobilizarea capitalului.
 (m) Salarii
 (91)
 Pe parcursul perioadei examinate, cheltuielile salariale pe angajat au crescut cu 11 %. Aceasta reflectă o reorientare a producției către produse mai sofisticate.
 Tabelul 16 – Salarii
 2007
 2008
 2009
 PAR
 Cheltuieli salariale pe lucrător (EUR)
 20 239
 20 880
 22 499
 22 541
 Indice (2007 = 100)
 100
 103
 111
 111
 (92)
 După prezentarea de informații, s-a afirmat că cheltuielile salariale pe lucrător se aflau în creștere, în timp ce cererea a scăzut, ceea ce ar indica faptul că prejudiciul a fost autoprovocat. Într-adevăr, astfel cum se arată în tabelul de mai sus, costurile salariale pe angajat au crescut cu 11 % în cursul perioadei examinate. Cu toate acestea, astfel cum s-a precizat la considerentul 70, numărul de angajați a scăzut cu 9 %. În consecință, cheltuielile salariale totale au crescut doar cu 2 %. Prin urmare, impactul global asupra rentabilității industriei din Uniune s-a dovedit a fi foarte redus.
 7. Concluzie privind prejudiciul
 (93)
 Măsurile antidumping existente au avut în mod evident un efect asupra situației industriei din Uniune. Într-adevăr, aceasta a reușit, într-o oarecare măsură, să beneficieze de măsurile existente menținând o cotă de piață stabilă. Cu toate acestea, producția din Uniune a scăzut, iar marja de profit s-a menținut insuficientă. Presiunea exercitată de importurile care fac obiectului unui dumping, atât în ceea ce privește prețurile, cât și volumul, a subminat orice perspectivă de creștere și de profituri suplimentare.
 (94)
 Astfel cum se arată la considerentul 53, volumul importurilor din RPC au scăzut între 2007 și PAR. Cu toate acestea, cea mai importantă scădere a volumului importurilor a fost înregistrată între 2008 și 2009, când prețurile de import din RPC au crescut semnificativ. Cu toate acestea, astfel cum ancheta a indicat și cum s-a precizat la considerentul 58, această creștere a prețului nu a fost suficientă pentru a permite industriei să își amelioreze situația. Într-adevăr, importurile din RPC subcotau prețurile industriei din Uniune cu 53 %.
 (95)
 Industria este clar într-o situație fragilă, având în vedere faptul că înregistrează pierderi. Aproape toți indicatorii de prejudiciu referitori la performanța financiară a producătorilor din Uniune, precum rentabilitatea, randamentul investițiilor și fluxul de numerar s-au deteriorat în cursul perioadei examinate. În consecință, nu se poate concluziona că situația industriei din Uniune este sigură. În plus, această situație ar fi putut fi agravată, în mod suplimentar, de presiunea importurilor care ar putea eluda măsurile.
 (96)
 Pe această bază, se concluzionează că industria din Uniune, în ansamblul său, rămâne într-o situație economică vulnerabilă și că a continuat să înregistreze un prejudiciu material, în sensul articolului 3 din regulamentul de bază.
 8. Impactul importurilor care fac obiectul unui dumping și alți factori
 8.1. Impactul importurilor care fac obiectul unui dumping
 (97)
 În paralel cu scăderea consumului în Uniune, cota de piață a importurilor chinezești a scăzut ușor de la 4,4 % la 3,1 % (a se vedea considerentul 53). După cum se arată la considerentul 58, pe baza unui calcul care exclude taxa antidumping, importurile chinezești au subcotat prețurile industriei din Uniune cu 53 % pe parcursul PAR. Se amintește că nivelul taxei este de 48,5 %. În consecință, nivelul subcotării demonstrează, pe de o parte, eficacitatea taxelor în vigoare, iar, pe de altă parte, necesitatea continuării măsurilor. Această concluzie este consolidată de faptul că subcotarea constatată a fost la același nivel ca în ultima anchetă de reexaminare. Prin urmare, efectul prejudiciabil al prețului importurilor care fac obiectul unui dumping originare din RPC asupra industriei din Uniune a rămas semnificativ și, astfel cum s-a precizat la considerentul 58, acesta este susceptibil de a continua.
 8.2. Impactul crizei economice
 (98)
 Datorită condițiilor economice negative observate în cursul PAR, consumul de biciclete a scăzut. Producția și ocuparea forței de muncă au scăzut, de asemenea, urmând tendința consumului. Având în vedere faptul că industriei bicicletelor nu are costuri fixe ridicate, scăderea producției nu a avut un impact asupra rentabilității industriei bicicletelor din Uniune.
 (99)
 După prezentarea de informații, s-a afirmat că industria din Uniune a creat capacitate de producție suplimentară, în timp ce consumul în Uniune se afla în scădere, ceea ce a avut un impact negativ asupra situației industriei din Uniune. Prezenta declarație este în contradicție cu evoluția consumului și a capacităților, astfel cum a fost descrisă la considerentele 52 și 67. Într-adevăr, consumul a scăzut în special între 2008 și 2009, în timp ce capacitatea de producție crescuse deja cu un an înainte, și anume în 2007 și 2008. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.
 8.3. Importurile din alte țări
 (100)
 Astfel cum se precizează la considerentul 59, volumul importurilor din alte țări terțe a scăzut cu 6 %, în conformitate cu evoluția consumului. Cota de piață a importurilor provenind din alte țări a crescut de la 40 % în 2007 la 42 % în cursul PAR. Prețul lor mediu de import a avut o tendință de creștere de 6 % între 2007 și PAR. Principalele țări din care produsul în cauză a fost importat au fost Taiwan, Thailanda și Sri Lanka.
 (101)
 Cota de piață a importurilor provenite din Taiwan a crescut ușor în cursul perioadei examinate (de la 14 % la 15 %). Cu toate acestea, informațiile disponibile indică faptul că, astfel cum se precizează la considerentul 60, importurile din Taiwan concurează în condiții echitabile cu bicicletele produse în Uniune.
 (102)
 Cota de piață a importurilor provenite din Thailanda a rămas constantă de-a lungul perioadei examinate. Astfel cum s-a precizat la considerentul 61, informațiile disponibile indică faptul că, în cursul perioadei de anchetă, aceste importuri au fost vândute la prețuri competitive cu bicicletele similare fabricate în Uniune.
 (103)
 Importurile originare din Sri Lanka au crescut cu 92 % în perioada examinată. Cota lor de piață a fost de 5 % în cursul PAR. Cu toate acestea, astfel cum s-a precizat la considerentul 62, se presupune că importurile provenite din Sri Lanka includ biciclete de origine chineză.
 (104)
 În concluzie, printre cei mai mari exportatori de biciclete către Uniune, importurile din Taiwan și Thailanda nu ar fi putut să aibă un impact negativ asupra situației industriei din Uniune, în principal, din cauza nivelurilor prețurilor lor (similare sau chiar mai mari decât prețurile industriei Uniunii). Pe de altă parte, nu se poate exclude faptul că importurile declarate ca fiind originare din Sri Lanka contribuie la prejudiciul suferit de către industria din Uniune.
 8.4. Eludarea
 (105)
 S-a afirmat și s-a susținut cu elemente de probă că exportatorii chinezi eludează în mod continuu măsurile prin importuri care tranzitează mai multe țări, iar aceste importuri aduc prejudicii industriei din Uniune. Luând în considerare elementele de probă privind eludarea descoperite de către Oficiul European de Luptă Antifraudă („OLAF”) în trecut, mai precis în ceea ce privește importurile via Filipine, nu se poate exclude posibilitatea ca acest comportament ilegal continuă să fie prezent pe piață și că acesta cauzează un prejudiciu pentru industria din Uniune.
 E. PROBABILITATEA CONTINUĂRII PREJUDICIULUI
 1. Observații preliminare
 (106)
 Așa cum se arată la considerentele 66-91, instituirea de măsuri antidumping a permis industriei din Uniune să se redreseze în urma prejudiciului suferit, dar numai într-o anumită măsură. Pe parcursul perioadei examinate, industria din Uniune s-a dovedit a fi într-o situație fragilă și vulnerabilă, fiind încă expusă efectelor prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC.
 (107)
 În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, importurile din țările în cauză au fost evaluate pentru a stabili dacă există probabilitatea continuării prejudiciului.
 2. Volumele exporturilor chineze
 (108)
 După cum s-a arătat la considerentul 40, industria de biciclete chinezești este orientată către export. Bicicletele chinezești sunt prezente pe principalele piețe din lumea întreagă, în special în Statele Unite și în Japonia, unde acestea au o poziție dominantă. Astfel cum s-a menționat într-o anchetă anterioară (11), la sfârșitul anilor nouăzeci, după ce au dispărut timp de doi ani de pe piața americană în urma instituirii taxelor antidumping, producătorii-exportatori chinezi au reușit să își crească semnificativ prezența pe această piață după o perioadă foarte scurtă de timp. În 2009, 14 055 000 de biciclete chinezești au fost exportate către SUA, al cărei consum total de biciclete se ridica la 14 888 000 de unități.
 (109)
 Această situație arată că producătorii chinezi sunt în măsură să exporte și să pătrundă pe noi piețe în mod rapid și să mențină o poziție dominantă pentru o perioadă lungă de timp.
 (110)
 După prezentarea de informații, una dintre părți a afirmat că, în eventualitatea expirării măsurilor, nu se va înregistra o creștere substanțială a importurilor de biciclete chinezești, deoarece exportatorii chinezi au întâmpinat dificultăți privind respectarea standardelor de siguranță europene aplicabile bicicletelor (EN 14764, EN 14765, EN 14766 și EN 14781). Cu toate acestea, această afirmație nu a fost susținută prin niciun document justificativ. Dimpotrivă, ancheta a arătat că un procent semnificativ de biciclete și de părți de biciclete care respectă normele de siguranță necesare sunt deja importate din RPC. Nu există, prin urmare, niciun motiv pentru a considera că producătorii chinezi nu sunt în măsură să respecte standardele de siguranță în vigoare pentru biciclete. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.
 3. Capacitatea neutilizată pe piața RPC
 (111)
 Astfel cum se arată la considerentul 41, datele colectate în cursul anchetei arată că există o capacitate importantă neutilizată disponibilă în RPC. Există indicații clare care duc la concluzia că o mare parte a acestei capacități neutilizate ar putea fi folosită pentru a spori exporturile către Uniune, în absența măsurilor antidumping. Acest fapt este confirmat, în special, de faptul că nu există indicații că piețele țărilor terțe sau piața internă chineză ar putea absorbi orice producție suplimentară din RPC.
 (112)
 În plus, după prezentarea de informații, s-a afirmat că creșterea costurilor cu forța de muncă în China ar limita în mod drastic creșterea capacității de producție a Chinei. În această privință, este necesar să se remarce faptul că, astfel cum se arată la considerentul 26, nivelul de cooperare al producătorilor-exportatori chinezi a fost foarte scăzut, iar cifrele referitoare la costul forței de muncă și capacitate în RPC nu au fost furnizate. În plus, partea în cauză nu a furnizat niciun element de probă în sprijinul afirmației sale. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.
 4. Afirmații privind eludarea
 (113)
 Astfel cum se precizează la considerentul 105, s-a afirmat și s-a susținut cu elemente de probă că exportatorii chinezi eludează în mod continuu măsurile prin importuri care tranzitează mai multe țări. Acest lucru este confirmat, de asemenea, de către OLAF în cazul privind Filipine. Acest tip de comportament indică interesul deosebit manifestat de exportatorii chinezi pentru atrăgătoarea piață a Uniunii.
 5. Concluzie
 (114)
 Industria din Uniune a suferit de pe urma efectelor importurilor din China care fac obiectul unui dumping pe parcursul mai multor ani și, în prezent, continuă să se afle într-o situație economică precară.
 (115)
 Așa cum se arată mai sus, industria din Uniune s-a redresat în urma practicilor chinezești de dumping datorită măsurilor antidumping în vigoare. Totuși, în cursul PAR, aceasta s-a regăsit într-o situație economică dificilă. În acest context, expunerea industriei din Uniune la volume crescute de importuri la prețuri mici care fac obiectul unui dumping din țara în cauză ar putea avea ca rezultat o continuă deteriorare a vânzărilor, a cotei de piață, a prețurilor de vânzare, precum și o deteriorare a situației financiare a acesteia.
 (116)
 În plus, după cum se arată la considerentul 58, s-a constatat că faptul că prețul de vânzare al producătorilor chinezi a subcotat prețurile industriei din Uniune în medie cu 53 % pare să indice că, în absența măsurilor, este probabil ca producătorii-exportatori chinezi să exporte produsul în cauză către piața Uniunii la prețuri considerabil mai mici decât cele ale industriei din Uniune.
 (117)
 Având în vedere constatările anchetei, și anume capacitatea neutilizată în RPC, orientarea către export a industriei chineze și comportamentul anterior al exportatorilor chinezi pe piețele străine, orice abrogare a măsurilor ar indica o probabilitate a continuării prejudiciului.
 (118)
 În cele din urmă, astfel cum se arată la considerentele 105 și 113, eludarea întărește concluzia privind probabilitatea continuării prejudiciului. Aceasta constituie dovada clară că piața europeană continuă să fie o piață atractivă pentru producătorii chinezi care, în absența măsurilor antidumping, ar direcționa probabil volume mai mari de exporturi către Uniune.
 F. INTERESUL UNIUNII
 1. Introducere
 (119)
 În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a examinat dacă, în pofida concluziei privind dumpingul prejudiciabil, este evidentă constatarea că nu este în interesul Uniunii să mențină măsurile antidumping împotriva importurilor din RPC.
 (120)
 Este necesar să se amintească faptul că s-a considerat, în anchetele anterioare, că adoptarea de măsuri nu era împotriva intereselor Uniunii. În plus, faptul că prezenta anchetă reprezintă o reexaminare, prin care se analizează o situație în care măsuri antidumping sunt deja în vigoare, permite evaluarea oricărui impact negativ necorespunzător asupra părților vizate de măsurile antidumping în vigoare.
 (121)
 Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese în cauză, și anume cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor.
 2. Interesul industriei din Uniune
 (122)
 Industria de biciclete din Uniune a dovedit că este viabilă și competitivă în condiții echitabile de piață. Cu toate acestea, ancheta a arătat faptul că industria comunitară se află încă într-o situație precară, cu un rezultat apropiat de pragul de rentabilitate financiară. Prin urmare, ar trebui menținute condițiile de concurență efectivă pe piața Uniunii.
 (123)
 Mai mult, având în vedere faptul că industria din Uniune elaborează, într-o mare măsură, modele noi de biciclete, aceasta ar putea beneficia pe deplin de această evoluție, în ceea ce privește volumele și prețurile de vânzare, în cazul în care presiunea exercitată de importurile care fac obiectul unui dumping ar fi ținută sub control de către măsuri.
 (124)
 Se consideră că menținerea măsurilor ar fi avantajoasă pentru industria din Uniune care, ulterior, ar trebui să poată menține și eventual să crească volumului vânzărilor și, probabil, prețurile de vânzare, generând astfel nivelul de randament necesar care să-i permită să continue să investească în noile tehnologii.
 (125)
 Pe de altă parte, în cazul în care măsurile privind importurile din China ar expira, este posibil să aibă loc alte distorsiuni comerciale, care ar duce în mod inevitabil la un impas în procesul de redresare a industriei Uniunii. Având în vedere capacitățile de producție neutilizate ale RPC și comportamentul anterior al exportatorilor chinezi pe piețele externe, este clar că, în cazul în care măsurile ar expira, ar fi foarte dificil, dacă nu chiar imposibil, pentru industria Uniunii să se redreseze și chiar să-și mențină poziția. Altfel, situația prejudiciabilă a industriei din Uniune este probabil să se deterioreze în continuare, ceea ce va conduce la o reducere suplimentară a capacității de producție în Uniune și la închiderea mai multor societăți producătoare. Prin urmare, se constată că măsurile antidumping sunt în interesul industriei comunitare.
 (126)
 Având în vedere constatările privind situația industriei din Uniune prevăzute la considerentele 93-96 și în conformitate cu argumentele referitoare la analiza privind probabilitatea continuării prejudiciului, după cum s-a precizat la considerentele 106-117, se poate considera, de asemenea, că ar fi probabil ca industria din Uniune să sufere o deteriorare gravă a situației sale financiare în cazul în care s-ar permite expirarea taxelor antidumping.
 3. Interesul utilizatorilor
 (127)
 Prezenta anchetă beneficiază de sprijinul Federației Cicliștilor Europeni (denumită în continuare „ECF”), o federație care acoperă toate asociațiile naționale de cicliști din Europa.
 (128)
 ECF susține că Europa este cea mai importantă piață pentru produsele pentru ciclism moderne la standarde ridicate de calitate și siguranță și că un aflux de produse provenite din RPC ar conduce la scăderea acestor standarde. În plus, ECF afirmă că industria de biciclete are un potențial de creștere uriaș în cadrul economiei Uniunii, care ar fi pus în pericol în cazul în care taxele antidumping ar expira.
 (129)
 Se reamintește faptul că ancheta anterioară a constatat că impactul instituirii măsurilor nu ar fi semnificativ pentru utilizatori. Cu toate că măsurile există, importatorii/utilizatorii din Uniune au avut posibilitatea de a continua să se aprovizioneze, printre altele, din RPC. Nimic nu indică faptul că ar fi întâmpinat dificultăți în găsirea altor furnizori. Se constată, prin urmare, că este puțin probabil ca menținerea măsurilor antidumping să aibă un impact semnificativ asupra utilizatorilor din Uniune.
 4. Interesul furnizorilor
 (130)
 Asociația producătorilor de componente pentru biciclete („COLIPED”) s-a făcut cunoscută în cursul anchetei. COLIPED a susținut că în Uniune există aproximativ 300 de fabrici care furnizează componente producătorilor de biciclete care angajează aproximativ 7 300 de persoane și că supraviețuirea lor depinde inevitabil de menținerea producției de biciclete în Europa. În acest sens, s-a constatat că, în absența unor măsuri, și alți producători comunitari de biciclete ar trebui să-și înceteze activitatea, ceea ce ar avea consecințe negative asupra industriei de părți de biciclete din Uniune și ar amenința ocuparea forței de muncă în cadrul acestor furnizori. Prin urmare, s-a constatat că instituirea măsurilor antidumping ar fi în interesul furnizorilor.
 5. Interesul importatorilor
 (131)
 Un singur răspuns la chestionar a fost primit din partea importatorilor independenți cu privire la importurile din RPC, dar acest chestionar a fost incomplet, deoarece întreprinderea se pregătea să-și înceteze operațiunile sale din motive nedivulgate.
 (132)
 În primul rând, ar trebui precizat că, având în vedere nivelul redus de cooperare a importatorilor, a fost imposibil să se evalueze pe deplin posibilele efecte ale instituirii sau neinstituirii măsurilor. De asemenea, ar trebui reamintit faptul că obiectivul măsurilor antidumping nu este de a împiedica importurile, ci de a restabili condițiile de concurență echitabilă și de a garanta că importurile nu sunt efectuate la prețuri prejudiciabile de dumping. În măsura în care importurile la prețuri corecte vor fi încă admise pe piața Uniunii și importurile din țări terțe vor continua, de asemenea, este posibil ca activitatea tradițională a importatorilor să nu fie afectată semnificativ. De asemenea, este clar că producătorii din Uniune dispun de capacități suficiente pentru a face față unei eventuale creșteri a cererii de biciclete. În plus, astfel cum se arată în tabelul de la considerentul 59, importurile din celelalte țări terțe arată că acestea din urmă dispun de capacități de producție considerabile. Prin urmare, este foarte puțin probabil să se producă o penurie de biciclete.
 (133)
 Deoarece importurile la prețuri corecte vor fi întotdeauna admise pe piața Uniunii, este probabil ca activitatea tradițională a importatorilor să se desfășoare în continuare, chiar și în cazul menținerii măsurilor împotriva importurilor care fac obiectul dumpingului originare din RPC. Nivelul scăzut de cooperare al importatorilor independenți și faptul că, după instituirea măsurilor privind importurile din RPC, ancheta nu a putut obține nicio dovadă a faptului că importatorii s-au confruntat cu probleme deosebite, consolidează această constatare.
 6. Concluzie
 (134)
 Menținerea măsurilor privind importurile de biciclete originare din RPC ar fi, în mod clar, în interesul industriei din Uniune, al consumatorilor și al furnizorilor de componente pentru biciclete. Aceasta va permite industriei Uniunii să se dezvolte și să-și îmbunătățească situația în condiții de concurență loială. În plus, aceste măsuri nu vor afecta semnificativ importatorii, deoarece pe piață vor continua să fie disponibile biciclete la preț corect. Pe de altă parte, în cazul în care nu vor fi instituite măsuri, producătorii din Uniune de biciclete și-ar putea încheia activitatea, ceea ce ar amenința, de asemenea, existența Uniunii furnizorilor de componente pentru biciclete.
 (135)
 Având în vedere cele de mai sus, se constată că nu există niciun motiv întemeiat de a nu institui taxe antidumping aplicabile importurilor de biciclete originare din RPC.
 G. MĂSURI ANTIDUMPING DEFINITIVE
 (136)
 Ținând seama de cele menționate anterior, măsurile antidumping privind bicicletele trebuie să fie menținute. În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, extinderea măsurilor în urma unei reexaminări a măsurilor care urmează să expire se aplică, în mod normal, pentru 5 ani, dacă nu există motive sau circumstanțe specifice care fac necesară o perioadă mai scurtă.
 (137)
 În acest context, trebuie remarcat faptul că prezenta procedură este caracterizată de împrejurările particulare menționate la considerentele 1 și 48, care trebuie avute în vedere, de asemenea, în mod adecvat în ceea ce privește durata măsurilor antidumping. În fond, industria din Uniune beneficiază de un set de măsuri atipice care combină taxe ad valorem pentru biciclete finite cu un regim de scutire care permite acestei industrii să utilizeze componente chinezești pentru biciclete scutite de taxe împotriva eludării, cu condiția îndeplinirii anumitor condiții specifice.
 (138)
 Actuala reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor a confirmat complexitatea sectorului bicicletelor și strânsa interconexiune a acestuia cu sectorul componentelor pentru biciclete. Aceasta a arătat că industria bicicletelor din Uniune utilizează într-o mare măsură, astfel cum se arată la considerentul 1, regimul de scutire aplicabil importurilor de părți de biciclete. Prin urmare, este important ca funcționarea măsurilor să fie reexaminată în mod sistematic. Din aceste motive, s-a examinat dacă măsurile ar trebui să fie limitate la 3 ani.
 (139)
 După prezentarea de informații, mai mulți producători din Uniune și asociațiile acestora au susținut că măsurile ar trebui să fie prelungite pentru o perioadă de 5 ani. Părțile au susținut, în principal, că producătorii de biciclete erau dispuși să investească în producția de componente pentru biciclete pentru a-și reduce dependența față de importurile de componente chinezești pentru biciclete, dar o perioadă de 3 ani nu este suficientă pentru a obține un randament pozitiv la astfel de investiții.
 (140)
 În această privință, argumentul că mai multe părți au investit sau intenționează să investească în sectorul bicicletelor sau al componentelor de biciclete nu este relevant pentru a evalua necesitatea și durata unor măsuri antidumping în cadrul unei proceduri de reexaminare efectuate în perspectiva expirării măsurilor. Într-adevăr, aceasta din urmă poate fi bazată doar pe stabilirea probabilității unei continuări sau a unei reapariții a dumpingului, în cazul în care măsurile ar expira.
 (141)
 Astfel cum s-a precizat la considerentul 137, se reamintește faptul că, din momentul instituirii inițiale a măsurilor în 1993 și al extinderii lor la componentele pentru biciclete în 1997, situația producției de biciclete din Uniune s-a modificat semnificativ, având în vedere faptul că au fost acordate mai mult de 250 de derogări. În plus, măsurile privind bicicletele sunt direct legate de măsurile extinse la piesele componente pentru biciclete și de regimul de scutiri creat. Având în vedere cele de mai sus, concluzia conform căreia măsurile instituite ar justifica o reexaminare, astfel cum s-a determinat la considerentul 138, se aplică în continuare. În această privință, Consiliul ia act de faptul că Comisia are posibilitatea să inițieze din oficiu o reexaminare intermediară a dumpingului, a prejudiciului, precum și a aspectelor legate de regimul de scutire, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază.
 (142)
 Din aceste motive și având în vedere faptul că durata măsurilor face, în orice caz, parte din orice reexaminare, este prematur să se evalueze, în cadrul prezentei proceduri de reexaminare efectuate în perspectiva expirării măsurilor, dacă există motive sau circumstanțe specifice care necesită o perioadă de timp diferită de durata normală de 5 ani, astfel cum prevede articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Se consideră, prin urmare, că măsurile ar trebui să fie prelungite pentru o perioadă de 5 ani. Această dispoziție nu exclude posibilitatea unei revizuiri a duratei măsurilor antidumping actuale, după caz, în cadrul unei reexaminări intermediare complete ulterioare, în funcție de constatări.
 H. DISPOZIȚII FINALE
 (143)
 Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și la considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor în vigoare. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen pentru a-și prezenta observațiile în urma respectivei comunicări. Declarațiile și observațiile au fost luate în considerare în mod corespunzător, dacă a fost necesar.
 (144)
 Pe baza celor menționate anterior rezultă că taxele antidumping trebuie menținute pentru o perioadă de 5 ani,
 ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
 Articolul 1
 (1) Se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de biciclete și similare (inclusiv tricicluri cu cutie de transport mărfuri, însă exclusiv velocipede cu o singură roată), fără motor, încadrate în prezent la codurile NC ex 8712 00 10 (cod TARIC 8712001090), 8712 00 30 și ex 8712 00 80 (cod TARIC 8712008090) și originare din Republica Populară Chineză.
 (2) Nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului net franco frontieră a Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsele descrise la alineatul (1) este de 48,5 %.
 (3) În absența unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
 Articolul 2
 Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
 Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
 Adoptat la Luxemburg, 3 octombrie 2011
 Pentru Consiliu
 Președintele
 J. FEDAK
 (1) JO L 343, 22.12.2009, p. 51.
 (2) JO L 228, 9.9.1993, p. 1.
 (3) JO L 16, 18.1.1997, p. 55.
 (4) JO L 17, 21.2.1997, p. 17.
 (5) JO L 175, 14.7.2000, p. 39.
 (6) JO L 183, 14.7.2005, p. 1.
 (7) JO C 188, 13.7.2010, p. 5.
 (8) JO L 183, 14.7.2005, p. 20.
 (9) JO L 183, 14.7.2005, p. 19.
 (10) JO L 183, 14.7.2005, p. 30.
 (11) JO L 175, 14.7.2000, p. 49.


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
Αριθ . L 338/ 22 Επίσημη Εφημερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 29 . 11 . 86
 ΠΡΟΣΘΕΤΟ ΠΡΩΤΟΚΟΛΛΟ
 της συμφωνίας μεταξύ της Ευρωπαϊκής Οικονομικής Κοινότητας και της Λαϊκής Δημοκρατίας της
 Βουλγαρίας για το εμπόριο των κλωστοϋφαντουργικών προϊόντων λόγω της προσχώρησης του
 Βασιλείου της Ισπανίας και της Πορτογαλικής Δημοκρατίας στην Κοινότητα
 ΤΟ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ ,
 αφενός ,
 Η ΚΥΒΕΡΝΗΣΗ ΤΗΣ ΛΑΪΚΗΣ ΔΗΜΟΚΡΑΤΙΑΣ ΤΗΣ ΒΟΥΛΓΑΡΙΑΣ,
 αφετέρου ,
 ΕΧΟΝΤΑΣ ΥΠΟΨΗ :
 την προσχώρηση του Βασιλείου της Ισπανίας και της Πορτογαλικής Δημοκρατίας στις Ευρωπαϊκές Κοινότητες την
 1η Ιανουαρίου 1986 ,
 τη συμφωνία μεταξύ της Ευρωπαϊκής Οικονομικής Κοινότητας και της Λαϊκής Δημοκρατίας της Βουλγαρίας για το
 εμπόριο των κλωστοϋφαντουργικών προϊόντων που μονογραφήθηκε στις 20 Ιουλίου 1982, καλουμένη στο εξής
 « συμφωνία »,
 ΑΠΟΦΑΣΙΣΑΝ να καθορίσουν , με κοινή συμφωνία , τις προσαρμογές και τα μεταβατικά μέτρα της συμφωνίας
 λόγω της προσχώρησης του Βασιλείου της Ισπανίας και της Πορτογαλικής Δημοκρατίας στην Ευρωπαϊκή
 Οικονομική Κοινότητα , και
 ΝΑ ΣΥΝΑΨΟΥΝ ΤΟ ΠΑΡΟΝ ΠΡΩΤΟΚΟΛΛΟ :
 Άρθρο 1 εισαγωγές ενός ορισμένου προϊοντος σε μια περιοχή της
 Κοινότητας υπερβαίνουν, σε σχέση με τις ποσότητες που
 Το κείμενο της συμφωνίας όπως τροποποιείται από το παρόν καθορίζονται σύμφωνα με τις παραγράφους 2 και 2α, τα
 πρωτόκολλο , συμπεριλαμβανομένων των παραρτημάτων κατωτέρω περιφερειακά ποσοστά :
 και των πρωτοκόλλων της , καθώς και των δηλώσεων και της
 ανταλλαγής επιστολών που αποτελούν αναπόσπαστο μέρος
 της , συντάσσεται στην ισπανική και πορτογαλική γλώσσα - Γερμανία : 28,5%
 τα κείμενα αυτά είναι εξίσου αυθεντικά με τα αρχικά Μπενελούξ : 10,5%
 κείμενα . Γαλλία : 18,5%
 Ιταλία : 15,0%
 Δανία : 3,0%
 Άρθρο 2 Ιρλανδία : 1,0%
 Ηνωμένο Βασίλειο : 23,5%
 Η συμφωνία τροποποιείται ως εξής : Ελλάδα : 2,0%
 1 . Τα όρια που καθορίζονται στο παράρτημα II αυξάνονται Ισπανία : 7,5%
 στις ποσότητες που καθορίζονται στο παράρτημα του Πορτογαλία : 1,5% .»
 παρόντος πρωτοκόλλου .
 2 . Στο άρθρο 7 παρεμβάλλεται η ακόλουθη παράγραφος : 4 . Στο άρθρο 7 προστίθεται η ακόλουθη παράγραφος:
 «2α . Για την εφαρμογή των διατάξεων της παραγρά « 12 . Το 1986, για τον καθορισμό των κοινοτικών
 φου 2 το 1986 , το σύνολο των εισαγωγών της Κοινότητας , ποσοτικών ορίων ή των περιφερειακών ποσοτικών ορίων
 προελεύσεως τρίτων χωρών , που πραγματοποιούνται εκτός εκείνων για την Ισπανία και την Πορτογαλία , στην
 κατά το προηγούμενο έτος υπολογίζεται με βάση τις περίπτωση που τα στοιχεία που υπολογίζονται με βάση
 εισαγωγές της Κοινότητας , στη σύνθεσή της στις 31 την παράγραφο 2α δεν είναι διαθέσιμα ή στην περίπτωση
 Δεκεμβρίου 1985 , και τις εισαγωγές της Ισπανίας και της που τα στοιχεία αυτά είναι κατώτερα από εκείνα που
 Πορτογαλίας . Οι συναλλαγές μεταξύ της Κοινότητας, προκύπτουν από την εφαρμογή των κανόνων που ίσχυαν
 της Ισπανίας και της Πορτογαλίας ή μεταξύ της Ισπανίας πριν από τη διεύρυνση , θα εξακολουθήσουν να χρησιμο
 και της Πορτογαλίας δεν περιλαμβάνονται σ ' αυτό το ποιούνται, κατ' εξαίρεση , αυτά τα τελευταία .
 σύνολο .»
 Για τον καθορισμό των περιφερειακών ορίων για την
 3 . Στο άρθρο 7 , η παράγραφος 6 αντικαθίσταται από το
 Ισπανία και την Πορτογαλία , στην περίπτωση κατά την
 ακόλουθο κείμενο :
 οποία τα στοιχεία για τις εισαγωγές του 1985 δεν είναι
 «6 . Σύμφωνα με τις διαδικασίες που καθορίζονται στις διαθέσιμα , το σύνολο των εισαγωγών υπολογίζεται
 παραγράφους 2 και 4 της συμφωνίας , μπορεί να καθορι σύμφωνα με την παράγραφο 2α αλλά με βάση τις
 στεί ποσοτικό όριο σε περιφερειακό επίπεδο όταν οι εισαγωγές που πραγματοποιήθηκαν το 1984.»
 ---pagebreak--- 29 . 11 . 86 Επίσημη Εφημερίδα των Ευρωπαϊκων Κοινοτήτων Αριθ . L 338/23
 Άρθρο 3 2. Το παρόν πρωτόκολλο εφαρμόζεται απο την 1η Ιανουα
 ρίου 1986 και παραμένει σε ισχύ κατά τη διάρκεια ισχύος της
 Το παράρτημα του παρόντος πρωτοκόλλου αποτελεί ανα συμφωνίας μεταξύ της Ευρωπαϊκής Οικονομικής Κοινότη
 πόσπαστο μέρος αυτού . Το παρόν πρωτόκολλο αποτελεί τας και της Λαϊκής Δημοκρατίας της Βουλγαρίας για το
 αναπόσπαστο μέρος της συμφωνίας . εμπόριο των κλωστοϋφαντουργικών προϊόντων .
 Άρθρο 4
 Άρθρο 5
 1. Το παρόν πρωτόκολλο αρχίζει να ισχύει την πρώτη
 ημέρα του μήνα που έπεται της ημερομηνίας κατά την οποία Το παρόν πρωτόκολλο συντάσσεται εις διπλούν στην αγγλι
 τα συμβαλλόμενα μέρη κοινοποιούν αμοιβαία την περάτωση κή , γαλλική , γερμανική , δανική , ισπανική , ιταλική , ελληνι
 των διαδικασιών που είναι απαραίτητες για το σκοπό κή , ολλανδική , πορτογαλική και βουλγαρική γλώσσα· όλα
 αυτό . τα κείμενα είναι εξίσου αυθεντικά .
 ---pagebreak--- Αριθ . L 338/24 Επίσημη Εφημερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 29 . 11 . 86
 ANNEX
 Community
 Category Description Unit quantitative
 limits in 1986
 1 Cotton yarns tonnes 96
 2 Woven cotton fabrics tonnes 1 281
 2 A Woven cotton fabrics other than unbleached tonnes 487
 3 Woven fabrics of discontinuous synthetic fibres tonnes 163
 3 A Synthetics fabrics , other than unbleached tonnes 88,5
 4 T-shirts 1 000 pieces 796
 5 Pullovers 1 000 pieces 809
 6 Trousers 1 000 pieces 407
 7 Blouses 1 000 pieces 351
 8 Shirts 1 000 pieces 2 617
 12 Knitted stockings and socks 1 000 pairs 2 102
 14 B Men's overcoats , raincoats and other coats 1 000 pieces 159
 15 B Women's overcoats , raincoats and other coats 1 000 pieces 333
 16 Men's woven suits 1 000 pieces 234
 50 Woven fabrics of wool tonnes 257
 76 Workwear 1 000 pieces 1 549
 ---pagebreak--- 29 . 11 . 86 Επίσημη Εφημερίδα των Ευρωπαϊκων Κοινοτήτων Αριθ . L 338/25
 Letter No 1
 Brussels ,
 Sir ,
 I have the honour to refer to the Additional Protocol to the Agreement between the European
 Economic Community and the People's Republic of Bulgaria on trade in textile products , consequent
 on the accession of the Kingdom of Spain and the Portuguese Republic to the Community , initialled on
 13 December 1985 .
 In order to take account of the accession of the Kingdom of Spain and the Portuguese Republic to the
 Community , the Community and Bulgaria have further agreed , in the course of the negotiations on the
 said Additional Protocol , that the provisions of the Exchange of Letters between Bulgaria and the
 Community concerning exports of certain products of flax and ramie from Bulgaria to the Community
 shall also apply to exports of these products from Bulgaria to Spain and Portugal under the same
 conditions as those set out in the Additional Protocol .
 The entry into force and duration of these arrangements shall be identical to those of the
 abovementioned Additional Protocol .
 Please accept , Sir , the assurance of my highest consideration .
 On behalf of the Council
 of the European Communities
 Letter No 2
 Brussels ,
 Sir ,
 I have the honour to acknowledge receipt of your letter of today!s date , which reads as follows :
 Ί have the honour to refer to the Additional Protocol to the Agreement between the European
 Economic Community and the People's Republic of Bulgaria on trade in textile products ,
 consequent on the accession of the Kingdom of Spain and the Portuguese Republic to the
 Community , initialled on 13 December 1985 .
 In order to take account of the accession of the Kingdom of Spain and the Portuguese Republic to
 the Community , the Community and Bulgaria have further agreed in the course of the negotiations
 on the said Additional Protocol , that the provisions of the Exchange of Letters between Bulgaria
 and the Community concerning exports of certain products of flax and ramie from Bulgaria to the
 Community shall also apply to exports of these products from Bulgaria to Spain and Portugal
 under the same conditions as those set out in the Additional Protocol .
 The entry into force and duration of these arrangements shall be identical to those of the
 abovementioned Additional Protocol .'.
 I have the honour to inform the Community that my Government confirms that the foregoing is in
 accordance with the conclusions reached following the negotiations on this matter between the
 European Economic Community and the People's Republic of Bulgaria .
 Please accept , Sir , the assurance of my highest consideration .
 For the Government
 of the People's Republic of Bulgaria


type: wikipedia

text:
Asasinai (iš „fundamentalistai“; seniau Vakaruose paplitusi versija „hašišo rūkytojai“ yra klaidinga), nizaritai – karinga šiitų izmailitų sekta, gyvavusi VIII-XIV a. Svarbesnį statusą įgavo 1090 metais, kai Hasano I-Sabacho (kai kur minimas kaip Kalnų Senis), jo užgrobtoje Persijos Alamuto tvirtovėje atvertė į savo sektą jos karinę įgulą. Turėjo sudėtingą valdymo struktūrą, paremtą devynių lygmenų iniciacija. Atverčiant žmones į sektą, buvo naudojamos gana efektyvios smegenų plovimo metodikos, pagrįstos įtikinėjimu, nuolatinėmis maldomis ir narkotikais. Dalį narių sekta paruošdavo kaip žudikus, neilgam laikui suteikdama jiems išskirtines gyvenimo sąlygas (geriausias maistas, vergės etc.), dideles dozes hašišo ir opiumo ir įtikindama, kad tai – rojus. Taip paruošti fanatikai būdavo pasiryžę pasiaukoti vardan švento tikslo, nes tikėdavosi po mirties pakliūti į rojų. Skirtingai, nei daugelis kitų islamo sektų, asasinai numatė atvejus, kai (šeštojo ar aukštesnio lygmens tikintiesiems) galima nesilaikyti Šariato įstatymų, pvz., siekiant apgauti priešą, žudikams buvo leidžiama ištvirkauti, vartoti alkoholį, nesimelsti.
 Asasinų sekta, grasindama aplinkinių valstybių valdovams, daugiau nei šimtmetį valdė didelę dalį Persijos (šiuolaikinio Irano). Sekta buvo sunaikinta po mongolų įsiveržimo į Centrinę Aziją 1256 m. bei mameliukų įsiveržimo į Siriją ir Libaną 1272 m. Nuo sektos pavadinimo kilo kai kurių kalbų žodžiai, reiškiantys žudiką (anglų, prancūzų).
 Asasinai susikūrė tarp izmailitų, valdė ir nemažai šiitų kraštų. Todėl galimas dalykas, kad jų ideologija šioms islamo pakraipoms padarė įtaką.
 Šaltiniai
 Nuorodos
 Asasinai ir tamplieriai
 Une étymologie émotionnelle : assassins
 Was the medieval order of Assassins a real thing?
 Islamo judėjimai
 Nusikalstami susivienijimai


text:
Ο Νίκος Βέρτης (Χόρινχεμ Ολλανδίας, 21 Αυγούστου 1976) είναι Έλληνας τραγουδιστής, στιχουργός και συνθέτης γεννημένος στην Ολλανδία. Το πραγματικό του όνομα είναι Νικόλαος Αρβανιτίδης. Το επώνυμο Βέρτης αναφέρεται στα πρώτα βήματα του τραγουδιστή στην πόλη της Βέροιας.
 Βιογραφία
 Ο Νίκος Βέρτης κατάγεται από την Γαληψό Καβάλας. Γεννήθηκε στην Ολλανδία και από πολύ μικρός ασχολήθηκε με τη μουσική. Παίζει μπουζούκι από 7 χρονών και η πρώτη του επαφή με το τραγούδι έγινε σε ηλικία μόλις 15 ετών.
 Ξεκίνησε να τραγουδά σε μικρά μαγαζιά της Θεσσαλονίκης και της ευρύτερης περιοχής της Μακεδονίας. Το 2002 ξεχώρισε τόσο στο καλοκαιρινό όσο και στο χειμερινό σχήμα του «ΡΟΔΟΝ» όπου και έμεινε μέχρι το καλοκαίρι του 2003.
 Τον Φεβρουάριο του 2003 κυκλοφόρησε η πρώτη του δισκογραφική δουλειά με τίτλο «Πολύ απότομα βραδιάζει». Τραγούδια όπως το «Αστέρι μου», το «Πολύ απότομα βραδιάζει», το «Αν φύγεις» αλλά και το «Σαν τρελός σε αγαπάω» έγιναν τεράστιες μουσικές επιτυχίες και σε πολύ μικρό χρονικό διάστημα ο Νίκος έδωσε αμέσως το στίγμα του στη δισκογραφία και τη νυχτερινή διασκέδαση!.
 Τον χειμώνα 2003 - 2004 έρχεται στην Αθήνα όπου συνεργάζεται με την Πέγκυ Ζήνα στο «Απόλλων» με πολύ μεγάλη επιτυχία. Η συνεργασία τους μάλιστα σφραγίστηκε με δύο ντουέτα, το «Είμαστε χώρια» και το «Χανόμαστε», δυο ακόμη μεγάλες ραδιοφωνικές επιτυχίες.
 Στην 3η απονομή των βραβείων ΑΡΊΩΝ, ο Νίκος Βέρτης παίρνει το Βραβείο Καλύτερου Πρωτοεμφανιζόμενου καλλιτέχνη για το 2003.
 Τον Μάιο του 2004 ο Νίκος ξεκινά μια σειρά πολύ πετυχημένων εμφανίσεων στο «ΡΟΔΟΝ» της Θεσσαλονίκης οι οποίες παρατείνονται μέχρι και τον Αύγουστο.
 Τον Σεπτέμβριο του 2004 κυκλοφορεί ο δεύτερος προσωπικός δίσκος, «Πάμε ψυχή μου» με τραγούδια του Γιώργου Θεοφάνους και αμέσως γνωρίζει μεγάλη ανταπόκριση από το κοινό!. Τραγούδια όπως το ομότιτλο, το «Πως τολμάς», το «Θυμάμαι», το «Σε μένα» κ.α. έχουν γίνει επιτυχίες.
 Την ίδια περίοδο, ο Νίκος ξεκινά τις εμφανίσεις του στο POSIDONIO, οι οποίες στέφθηκαν με πολύ μεγάλη επιτυχία. Ο κόσμος του έδειξε την αγάπη του γεμίζοντας ασφυκτικά το μαγαζί κάθε βράδυ έως τον Οκτώβριο 2008 όπου σταμάτησε τη συνεργασία του. Το χρονικό διάστημα Μαρτίου – Απριλίου 2008 εμφανίστηκε στο μαγαζί ΟΡΑΜΑ της συμπρωτεύουσας σημειώνοντας ακόμη μια φορά μεγάλη επιτυχία.
 Στην 4η απονομή των βραβείων ΑΡΙΩΝ, ο Νίκος Βέρτης είναι υποψήφιος στην κατηγορία του Καλύτερου Λαϊκού Τραγουδιστή.
 Το καλοκαίρι του 2005 κυκλοφορεί το πλατινένιο single «ΠΕΣ ΤΟ ΜΟΥ ΞΑΝΑ» και γίνεται το τραγούδι της χρονιάς!. Το Δεκέμβριο του 2005 κυκλοφορεί το πλατινένιο album "ΠΩΣ ΠΕΡΝΩ ΤΑ ΒΡΑΔΙΑ ΜΟΝΟΣ", σε μουσική του Κυριάκου Παπαδόπουλου και στίχους του Ηλία Φιλίππου, με μεγάλες επιτυχίες όπως το «ΠΕΣ ΤΟ ΜΟΥ ΞΑΝΑ», «ΠΟΙΑ ΕΣΥ», «ΠΩΣ ΝΑ ΤΟ ΕΞΗΓΗΣΩ», «ΔΕ ΣΕ ΝΟΙΑΖΕΙ», «ΚΑΠΟΤΕ ΘΑ ΔΕΙΣ», κ.ά.
 Το 2006 ο Βέρτης καθιερώνεται ως ένα από τα πρώτα ονόματα κάνοντας ένα ρεκόρ: Δέκα μήνες σεζόν στο μαγαζί που εμφανίζεται με επιτυχία.
 Τον Μάρτη του 2007 απομονώθηκε με τους συνεργάτες του σε ένα σαλέ στη Βασιλίτσα Γρεβενών και ηχογραφεί εκεί (κάτι που γίνεται για πρώτη φορά στην Ελλάδα) τη νέα του δισκογραφική δουλειά. Τον Μάιο κυκλοφορεί το album «Μόνο για σένα». Το ομότιτλο τραγούδι και το «ΜΑΤΙΑ ΜΟΥ ΓΛΥΚΑ» γίνονται τα hits του καλοκαιριού. Δυο μήνες μετά την κυκλοφορία γίνεται πλατινένιο το album και αρχές του 2008 γίνεται διπλά πλατινένιο.
 Ο Νίκος Βέρτης αναμφισβήτητα γίνεται ο τραγουδιστής της χρονιάς.
 Τον Οκτώβριο του 2007, κυκλοφορεί το τρίτο κατά σειρά video clip από το album, το «ΔΕΝ Μ' ΑΓΑΠΑΣ». Τον Ιούνιο του 2008 παραλαμβάνει το βραβείο για το καλύτερο video clip στην κατηγορία σύγχρονο λαϊκό, από το μουσικό κανάλι MAD.
 Εκεί έγινε και η παρουσίαση του νέου του τραγουδιού, «ΟΝΕΙΡΟ ΑΛΗΘΙΝΟ». Μετά την επιτυχία του στο Posidonio τον Οκτώβριο του 2008 ξεκινάει για την παγκόσμια περιοδεία του σε Αυστραλία, Αμερική, Καναδά και Ευρώπη. Τελευταίος σταθμός των συναυλιών, ήταν το Λονδίνο στις 17/01/2009.
 Τον Μάρτιο παρέλαβε το ετήσιο βραβείο «ΧΡΥΣΗ ΠΟΡΕΙΑ» για τη μέχρι τώρα προσφορά του στο ελληνικό τραγούδι. Στα τέλη του ίδιου μήνα, κυκλοφορεί και ο νέος του δίσκος, με τίτλο «ΟΛΑ ΕΙΝΑΙ ΕΔΩ».
 Ο Χρήστος Νικολόπουλος, ο Βασίλης Γιαννόπουλος, ο Αντώνης Βαρδής, ο Ποσειδώνας Γιαννόπουλος, η Βίκυ Γεροθόδωρου, ο Δημήτρης Δέκος, ο Νίκος Γρίτσης, ο Παναγιώτης Παυλής, ο Αδάμος και ο ίδιος ο Νίκος Βέρτης, υπέγραψαν τα 12 τραγούδια που εμπεριέχονται σε αυτόν. Τραγούδια όπως το «Να μ' αγαπάς», το «Δεν τελειώσαμε» έγιναν μεγάλες ραδιοφωνικές επιτυχίες.
 Λίγο μετά το Πάσχα, συγκεκριμένα στις 23 Απριλίου 2009, ξεκίνησε τις εμφανίσεις του στο «Κέντρο Αθηνών», για πρώτη φορά στο κέντρο της Αθήνας σε καλοκαιρινή σεζόν οι οποίες συνεχίζονται με επιτυχία καθώς ο κόσμος για άλλη μια φορά δείχνει την αγάπη του γεμίζοντας κάθε βράδυ το μαγαζί. Σημαντικός παράγοντας στην επιτυχία αυτή είναι η ανακαίνιση που έγινε στο Κέντρο Αθηνών η οποία δημιούργησε τις καλύτερες προϋποθέσεις για την παρουσίαση του μουσικού προγράμματος, δίνοντας νέα πνοή και ευχάριστο κλίμα.
 Στις 9 Μαΐου 2010 ο Νίκος Βέρτης ολοκληρώνει τη σειρά εμφανίσεων κάνοντας ένα νέο απίστευτο ρεκόρ!. Σχεδόν δεκατρείς μήνες σεζόν στο «Κέντρο Αθηνών» με αξιοσημείωτη επιτυχία. Ο Νίκος Βέρτης, παράλληλα με την προετοιμασία και τις πρόβες για τις επικείμενες εμφανίσεις του στη Θεσσαλονίκη, συνεργάστηκε με τη Νατάσα Θεοδωρίδου για ένα νέο τραγούδι σε μουσική και στίχους του Γιώργου Μουκίδη, με τίτλο «Ένα φίλο μου καλό να βρω». Πρόκειται για ένα τραγούδι που συνδυάζει το λαϊκό και τον μοντέρνο ήχο.
 Την Πέμπτη, 19 Αυγούστου 2010, ξεκίνησε τις εμφανίσεις του στο «ΟΡΑΜΑ» Θεσσαλονίκης, έχοντας γεμίσει τις μπαταρίες του, με πολύ όρεξη και κέφι να προσφέρει στο κοινό της Θεσσαλονίκης την καλύτερη διασκέδαση!. 17 Οκτώβρη ολοκληρώνει με επιτυχία τις εμφανίσεις στο μαγαζί που εμφανίζεται και ετοιμάζεται για μοναδικές εμφανίσεις σε Κύπρο, Γερμανία, Ολλανδία με τελευταία στάση στην Αδελαΐδα της Αυστραλίας στις 3 Απριλίου 2011. Αργότερα κυκλοφορεί το single «Φεύγω» όπου οπτικοακουστοποιείται και έχει μεγάλη απήχηση στο κοινό. Επιπλέον το 2011 μετά από δισκογραφική απουσία δύο ετών ο Νίκος Βέρτης επιστρέφει με ολοκαίνουρια δισκογραφική δουλειά με τίτλο «Είμαι μαζί σου». Ο δίσκος περιέχει μία σειρά από μεγάλες επιτυχίες που αγαπήθηκαν όσο λίγα τραγούδια. Το τραγούδι που έδωσε τον τίτλο του στο CD υπογράφουν οι Κυριάκος Παπαδόπουλος και Ηλίας Φιλίππου ενώ και τα υπόλοιπα τραγούδια αποτελούν δημιουργίες σπουδαίων συνθετών και στιχουργών, όπως ο Αντώνης Βαρδής, η Όλγα Βλαχοπούλου, ο Γιώργος Τσοπάνης και ο Βασίλης Γιαννόπουλος. Το «Αν είσαι ένα αστέρι» ξεπερνάει το φράγμα των 10.000.000 προβολών στο youtube και γνωρίζει τεράστια επιτυχία, ενώ στα Mad Video Music Awords παίρνει το βραβείο του καλύτερου videoclip. Ο δίσκος περιλαμβάνει και ένα ντουέτο με την Sharit Haddad ,τη Madonna του Ισραήλ. Εμφανίζεται στην Αθήνα στο "Fantasia live" κάνοντας και εκεί μεγάλη επιτυχία ενώ πραγματοποιεί και λίγες εμφανίσεις στο «Όραμα» στη Θεσσαλονίκη. Το Φεβρουάριο του 2013 πραγματοποιεί και 3 εμφανίσεις στην Αυστραλία. Το 2013 επιστρέφει με την νέα του δισκογραφική δουλειά στην οποία υπογράφει τη μουσική 7 τραγουδιών καθώς και τους στίχους του «Να χαμογελάσω». Ο τίτλος του προσωπικού του δίσκου είναι «Προτάσεις» και τους στίχους υπογράφουν οι Ναταλία Γερμανού, Όλγα Βλαχοπούλου, Γιώργος Τσοπάνης, Βαγγέλης Κουζέλης, Ρένα Κάμαρη και μουσική επίσης ο Δημήτρης Δέκος και ο Γιώργος Γαλανός. Το καλοκαίρι του ίδιου έτους πραγματοποιεί την πρώτη του περιοδεία με μια παραγωγή διεθνών προδιαγραφών σε 10 πόλεις της Ελλάδας.
 Το 2015 ο Βέρτης αποχώρησε μετά από πολλά χρόνια από την Cobalt Music υπέγραψε συμβόλαιο με την Heaven Music. Εκεί δημιουργεί τον καινούριο του δίσκο με τίτλο «Νίκος Βέρτης» όπου γίνεται μεγάλη επιτυχία όπου ο ίδιος υπογράφει την μουσική αλλά και τους στίχους του τραγουδιού «Να'ξερες». Μαζί με τον Νίκο Σαλέα υπογράφουν την μουσική του τραγουδιού «Αν θυμάσαι». Μερικοί από τους στιχουργούς που συνεργάζεται είναι η Όλγα Βλαχοπούλου,ο Γιώργος Τσοπάνης, η Βίκυ Γεροθόδωρου και ο Βασίλης Γιαννόπουλος .Το 2017 ο Βέρτης μετά το τραγούδι του που καλείται ερωτευμένος το καλοκαίρι που έγινε επιτυχία ,τον Νοέμβριο κυκλοφορεί το νέο άλμπουμ του και προτού βγει η νέα του δουλειά με 9 τραγούδια με τίτλο ερωτευμένος έβγαλε νέο video clip του τραγουδιού αν αγάπησες που υπερτερεί στα ραδιόφωνα. το 2019 κυκλοφορεί το τραγούδι η λέξη ς αγαπώ το οποίο σπάει απίστευτα ρεκόρ και στο Spotify και στο YouTube ξεπερνώντας συνολικά τα 35 εκατομμύρια views εν μεσω καραντινας ακολούθως κυκλοφορεί το τραγούδι πόσο με πλήγωσες ενώ συνεχίζει τις Sold out εμφανίσεις του στο υτον το 2020 κυκλοφορεί το τραγούδι κοίτα και το 2021 κυκλοφορητή νούμερο 1 επιτυχία σε όλα τα ελληνικά και κυπριακά ραδιόφωνα μένοντας για πάνω από 18 εβδομάδες στα νούμερο 1 το τραγούδι με τίτλο σε αγαπάω κάνοντας θραύση σε όλες τις πλατφόρμες στο Spotify στο YouTube και στο tiktok.
 Ρεκόρ στο Spotify κατέχει δύο τραγούδια το ς αγαπάω και το η λέξη ς αγαπώ με πάνω από 4 εκατομμύρια προβολές το καθένα ρεκόρ στο YouTube έχοντας το δημοφιλέστερο τραγούδι σε Ελλάδα και Κύπρο το θέλω να με νιώσεις έχοντας πάνω από 170 εκατομμύρια προβολές
 Δισκογραφία
 Albums
 2003: Πολύ απότομα βραδιάζει (Πλατινένιο)
 2004: Πάμε ψυχή μου (Πλατινένιο)
 2005: Πώς περνάω τα βράδια μόνος (και Special Edition) (Πλατινένιο)
 2007: Μόνο για σένα (και special deluxe edition) (2X Πλατινένιο)
 2009: Όλα είναι εδώ (4Χ Πλατινένιο)
 2011: Είμαι μαζί σου (3Χ Πλατινένιο)
 2013: Προτάσεις (Πλατινένιο)
 2015: Νίκος Βέρτης
 2017 Ερωτευμένος"
 CD singles
 2005: Πες το μου ξανά (πλατινένιο)
 2008: Όνειρο αληθινό''
 Εξωτερικοί σύνδεσμοι
 Nikos Vertis Official Twitter
 Έλληνες άνδρες τραγουδιστές
 Έλληνες τραγουδοποιοί
 Έλληνες μουσικοί
 Έλληνες στιχουργοί
 Έλληνες συνθέτες
 Λαϊκοί τραγουδιστές
 Βραβευμένοι με Αρίων


text:
 11/Sv. 089
 HR
 Službeni list Europske unije
 374
 22009D0136
 L 062/28
 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
 04.12.2009.
 ODLUKA ZAJEDNIČKOG ODBORA EGP-a
 br. 136/2009
 od 4. prosinca 2009.
 o izmjeni Priloga II. (Tehnički propisi, norme, ispitivanje i potvrđivanje) Sporazumu o EGP-u
 ZAJEDNIČKI ODBOR EGP-a,
 uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, kako je izmijenjen Protokolom o prilagodbi Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru, dalje u tekstu „Sporazum”, a posebno njegov članak 98.,
 budući da:
 (1)
 Prilog II. Sporazumu izmijenjen je Odlukom Zajedničkog odbora EGP-a br. 28/2009 od 17. ožujka 2009. (1)
 (2)
 Odluku Komisije 2008/809/EZ od 14. listopada 2008. o neuvrštavanju određenih pripravaka u Prilog I, I.A ili I.B Direktivi 98/8/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju biocidnih pripravaka na tržište treba unijeti u Sporazum (2).
 (3)
 Odluku Komisije 2008/831/EZ od 31. listopada 2008. o utvrđivanju novog krajnjeg roka za podnošenje dokumentacije za određene pripravke koji se moraju pregledati u okviru 10-godišnjeg programa rada iz članka 16. stavka 2. Direktive 98/8/EZ (3) treba unijeti u Sporazum,
 ODLUČIO JE:
 Članak 1.
 Iza točke 12.zh (Odluka Komisije 2008/763/EZ) poglavlja XV. Priloga II. Sporazumu umeću se sljedeće točke:
 „12.zi
 32008 D 0809: Odluka Komisije 2008/809/EZ od 14. listopada 2008. o neuvrštavanju određenih pripravaka u Prilog I, I.A ili I.B Direktivi 98/8/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju biocidnih pripravaka na tržište (SL L 281, 24.10.2008., str. 16.).
 12.zj
 32008 D 0831: Odluka Komisije 2008/831/EZ od 31. listopada 2008. o utvrđivanju novog krajnjeg roka za podnošenje dokumentacije za određene pripravke koji se moraju pregledati u okviru 10-godišnjeg programa rada iz članka 16. stavka 2. Direktive 98/8/EZ (SL L 295, 4.11.2008., str. 50.).”
 Članak 2.
 Tekstovi odluka 2008/809/EZ i 2008/831/EZ na islandskom i norveškom jeziku, koji se objavljuju u Dodatku o EGP-u Službenom listu Europske unije, vjerodostojni su.
 Članak 3.
 Ova Odluka stupa na snagu 5. prosinca 2009., pod uvjetom da su sve obavijesti iz članka 103. stavka 1. Sporazuma podnesene Zajedničkom odboru EGP-a (4).
 Članak 4.
 Ova se Odluka objavljuje u odjeljku o EGP-u i Dodatku o EGP-u Službenom listu Europske unije.
 Sastavljeno u Bruxellesu 4. prosinca 2009.
 Za Zajednički odbor EGP-a
 Predsjednica
 Oda Helen SLETNES
 (1) SL L 130, 28.5.2009., str. 21.
 (2) SL L 281, 24.10.2008., str. 16.
 (3) SL L 295, 4.11.2008., str. 50.
 (4) Ustavni zahtjevi nisu navedeni.