text:
 AN COIMISIÚN EORPACH
 An Bhruiséil,10.12.2020
 COM(2020) 827 final
 2020/0363(COD)
 Togra le haghaidh
 RIALACHÁN Ó PHARLAIMINT NA hEORPA AGUS ÓN gCOMHAIRLE
 maidir le rialacha comhchoiteanna lena n‐áirithítear aernascacht bhunúsach tar éis dheireadh na hidirthréimhse a luaitear sa Chomhaontú maidir le Ríocht Aontaithe na Breataine Móire agus Thuaisceart Éireann a bheith ag tarraingt siar as an Aontas Eorpach agus as an gComhphobal Eorpach do Fhuinneamh Adamhach
 (Téacs atá ábhartha maidir le LEE)
 MEABHRÁN MÍNIÚCHÁIN
 1.COMHTHÉACS AN TOGRA
 •Forais agus cuspóirí an togra
 An 1 Feabhra 2020, tharraing an Ríocht Aontaithe siar as an Aontas de bhun Airteagal 50 den Chonradh ar an Aontas Eorpach. Thug an tAontas an Comhaontú maidir le Ríocht Aontaithe na Breataine Móire agus Thuaisceart Éireann a bheith ag tarraingt siar as an Aontas Eorpach agus as an gComhphobal Eorpach do Fhuinneamh Adamhach
 1
 (‘an Comhaontú um Tharraingt Siar’) i gcrích le Cinneadh (AE) 2020/135
 2
 ón gComhairle agus tháinig sé i bhfeidhm an 1 Feabhra 2020. An 31 Nollaig 2020, tiocfaidh deireadh leis an idirthréimhse dá dtagraítear in Airteagal 126 den Chomhaontú um Tharraingt Siar, ar lena linn a leanfaidh dlí an Aontais d’fheidhm a bheith aige maidir leis an Ríocht Aontaithe agus sa Ríocht Aontaithe i gcomhréir le hAirteagal 127 den chomhaontú sin.
 An 25 Feabhra 2020, Ghlac an Chomhairle Cinneadh (AE, Euratom) 2020/266 lena n‐údaraítear tús a chur le caibidlíocht le Ríocht Aontaithe na Breataine Móire agus Thuaisceart Éireann maidir le comhaontú nua comhpháirtíochta
 3
 . Mar atá intuigthe leis na treoracha caibidlíochta, cumhdaítear leis an údarú inter alia na gnéithe atá riachtanach chun aghaidh a thabhairt go cuimsitheach ar an gcaidreamh eitlíochta leis an Ríocht Aontaithe tar éis na hidirthréimhse.
 Ní léir, áfach, an mbeidh comhaontú idir an tAontas agus an Ríocht Aontaithe lena rialófaí an caidreamh a bheidh acu sa todhchaí sa réimse seo tagtha i bhfeidhm faoi dheireadh na tréimhse sin.
 Ní dhéanfar aerthaisteal idirnáisiúnta gan toiliú sainráite ó na Stáit lena mbaineann; tá sin amhlaidh mar go bhfuil ceannas iomlán agus eisiach acu ar an aerspás os cionn a gcríche. Is gnách le Stáit aerthaisteal a eagrú eatarthu trí bhíthin Comhaontuithe maidir le hAersheirbhísí (ASA) atá déthaobhach lena leagtar síos na cearta sonracha arna dtabhairt go frithpháirteach agus coinníollacha a bhfeidhmithe. Tá cearta tráchta agus seirbhísí a bhaineann go díreach lena bhfeidhmiú eisiata go sainráite ó raon feidhme an Chomhaontaithe Ghinearálta maidir le Trádáil Seirbhísí
 4
 .
 Laistigh den Aontas, tugtar an tsaoirse d’aeriompróirí na mBallstát (aeriompróirí an Aontais) aersheirbhísí laistigh den Aontas Eorpach a sholáthar le Rialachán (CE) Uimh. 1008/2008 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 24 Meán Fómhair 2008 maidir le rialacha comhchoiteanna le haghaidh oibriú aersheirbhísí sa Chomhphobal, lena leagtar síos na rialacha maidir leis na haeriompróirí sin a cheadúnú.
 Ag deireadh na hidirthréimhse, scoirfidh aersheirbhísí idir an Ríocht Aontaithe agus na Ballstáit de bheith faoi rialú an Rialacháin sin.
 Dá bhrí sin, in éagmais comhaontú idir an tAontas agus an Ríocht Aontaithe lena rialófaí an t‐ábhar, ní bheadh aon bhunús dlí ann do na hiompróirí faoi seach aersheirbhísí a sholáthar idir an Ríocht Aontaithe agus na Ballstáit tar éis dheireadh na hidirthréimhse faoin gComhaontú um Tharraingt Siar.
 Is seirbhísí aeriompair díreacha idir an Ríocht Aontaithe agus na Ballstáit ar fad, nach mór, atá ina seilbh ag aeriompróirí na Ríochta Aontaithe agus aeriompróirí an Aontais. Dá gcaillfeadh na haeriompróirí sin a gceart aersheirbhísí a sholáthar idir an Ríocht Aontaithe agus na Ballstáit, ba é an toradh a bheadh air sin briseadh tromchúiseach. Scoirfí de bheith ag freastal ar thromlach na n‐aerbhealaí idir an tAontas agus an Ríocht Aontaithe, mura scoirfí de bheith ag freastal orthu ar fad. Os a choinne sin, ní bheadh aeriompróirí an Aontais in ann rochtain iomlán a fháil ar aerbhealaí laistigh den Aontas nach mbeadh aeriompróirí na Ríochta Aontaithe ag freastal orthu níos mó tar éis dheireadh na hidirthréimhse.
 I gcás nach mbeadh aon chomhaontú ann, meastar gur dhian na hiarmhairtí a bheadh ann don dá gheilleagar mar a thuairiscítear thíos: thiocfadh méadú suntasach ar fhad ama agus costais aerthaistil de réir mar a chuardófaí aerbhealaí malartacha, agus thiocfadh brú ar bhonneagar an aeriompair, dá bhrí sin, laistigh de na haerbhealaí malartacha sin agus thiocfadh laghdú ar an éileamh ar aeriompar freisin. Dá thoradh sin, chuirfí isteach, ní hamháin ar earnáil an aeriompair, ach ar earnálacha eile de chuid an gheilleagair atá ag brath go mór ar aeriompar chomh maith. Bheadh bacainní, dá bharr sin, ar an trádáil agus ar an ngnó i margaí i gcéin, agus ar lonnú nó athlonnú gnólachtaí. An briseadh sin i nascacht an aeriompair, ba chailleadh sócmhainne straitéisí í don Aontas agus do na Ballstáit.
 Is é is cuspóir don togra seo, mar sin, bearta sealadacha a leagan síos chun an t‐aeriompar idir an tAontas agus an Ríocht Aontaithe a rialú tar éis dheireadh na hidirthréimhse i gcás nach féidir teacht ar chomhaontú lena rialófaí an t‐ábhar.
 Tá an gníomh seo ina chuid de phacáiste beart atá an Coimisiún á ghlacadh.
 •Comhsheasmhacht le forálacha beartais atá sa réimse beartais cheana
 Tá an Rialachán seo atá beartaithe ceaptha mar lex specialis lena rachfar i ngleic le cuid de na hiarmhairtí a bheidh ann ós rud é nach mbeidh feidhm níos mó ag Rialachán (AE) Uimh. 1008/2008 maidir le haeriompar idir an Ríocht Aontaithe agus na Ballstáit eile ó dheireadh na hidirthréimhse agus in éagmais comhaontú lena rialófaí an caidreamh idir an tAontas agus an Ríocht Aontaithe amach anseo. Tá na téarmaí atá beartaithe teoranta don mhéid is gá chuige sin, chun nach mbeidh bristeacha díréireacha ann. Dá bhrí sin, tá an togra seo iomlán comhsheasmhach leis an reachtaíocht atá ann cheana, go háirithe Rialachán (CE) Uimh. 1008/2008.
 Chuige sin, tá an Rialachán atá beartaithe ceaptha mar bheart sealadach chun an nascacht a chaomhnú agus chun leas an Aontais a chaomhnú le linn tréimhse teoranta agus go dtí go bhféadfar comhaontú idir an tAontas agus an Ríocht Aontaithe lena rialófaí an t‐ábhar a thabhairt i gcrích agus a chur i bhfeidhm.
 Bheadh an Rialachán atá beartaithe gan dochar do dhearadh comhaontaithe eitlíochta leis an Ríocht Aontaithe amach anseo.
 •Comhsheasmhacht le beartais eile de chuid an Aontais
 Comhlánaítear leis an togra seo Rialachán (CE) Uimh. 1008/2008 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle. Cé gur urramaíodh an cur chuige a úsáideadh i gcomhaontuithe aeriompair an Aontais le tríú tíortha i réimsí áirithe (e.g. údaruithe oibríochta), is gá, mar gheall ar chuspóir sonrach agus comhthéacs an Rialacháin seo, agus ós rud e go bhfuil sé aontaobhach freisin, cur chuige níos sriantaí i leith cearta a thabhairt agus forálacha ar leith atá beartaithe chun comhionannas ceart agus cothrom iomaíochta a chaomhnú.
 2.BUNÚS DLÍ, COIMHDEACHT AGUS COMHRÉIREACHT
 •Bunús dlí
 Is é is bunús dlí don togra seo Airteagal 100(2) den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh (CFAE).
 •Coimhdeacht (maidir le hinniúlacht neamheisiach)
 Chomhlánófaí leis an ngníomh atá beartaithe Rialachán (CE) Uimh. 1008/2008 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle, chun go n‐áiritheofar an nascacht bhunúsach d’ainneoin gur scoir an Rialachán d’fheidhm a bheith aige maidir le na hoibríochtaí iompair lena mbaineann. D’áiritheofaí an nascacht sin ar shlí chomhionann i gcás na tráchta go dtí gach pointe san Aontas agus ó gach pointe san Aontas, rud a dhéanfaidh saobhadh sa mhargadh inmheánach a sheachaint. Dá bhrí sin, is gá gníomhaíocht a dhéanamh ar leibhéal an Aontais agus ní fhéadfaí an toradh a ghnóthú le gníomhaíocht ar leibhéal na mBallstát.
 •Comhréireacht
 Meastar gur bhfuil an Rialachán atá beartaithe comhréireach ós féidir leis bristeacha díréireacha a sheachaint ar shlí a n‐áiritheofar dálaí cothroma iomaíochta d’aeriompróirí an Aontais. Ní théann sé thar a bhfuil riachtanach chun an cuspóir sin a ghnóthú. Is amhlaidh an cás, go háirithe, do na dálaí faoina dtabharfar na cearta ábhartha, a bhaineann, inter alia, leis an ngá go mbeidh ar an Ríocht Aontaithe cearta coibhéiseacha a thabhairt agus a bhaineann leis an iomaíocht chóir, agus do theorannú an réimis in am go dtí go mbeidh comhaontú eitlíochta AE leis an Ríocht Aontaithe i bhfeidhm.
 •An rogha ionstraime
 Ós rud é go rialaítear leis an ngníomh ábhair a bhaineann go dlúth le Rialachán (CE) Uimh. 1008/2008 agus go bhfuil sé dírithe, mar atá an Rialachán seo, ar dhálaí iomaíochta iomlán comhchuibhithe a áirithiú, ba cheart é a bheith i bhfoirm Rialacháin. Is fearr a fhreagraíonn an fhoirm seo do phráinn an cháis/an chomhthéacs, ós rud é gur ró‐ghearr an méid ama roimh dheireadh na hidirthréimhse (gan comhaontú lena rialaítear an caidreamh sa todhchaí idir an tAontas agus an Ríocht Aontaithe á thabhairt i gcrích) le gur féidir na forálacha atá i dTreoir a thrasuí.
 3.TORTHAÍ Ó MHEASTÓIREACHTAÍ EX POST, Ó CHOMHAIRLIÚCHÁIN LEIS NA PÁIRTITHE LEASMHARA AGUS Ó MHEASÚNUITHE TIONCHAIR
 •Meastóireachtaí ex post/seiceálacha oiriúnachta ar an reachtaíocht atá ann cheana
 Níl sin infheidhme ós cás uathúil sealadach eisceachtúil é an cás arb éigean an togra seo a bheartú dá bharr nach mbaineann le cuspóirí na reachtaíochta atá ann cheana.
 •Comhairliúcháin leis na páirtithe leasmhara
 Roimh thabhairt i gcrích an Chomhaontaithe um Tharraingt Siar agus ina dhiaidh sin, na dúshláin a bhaineann leis an gcaibidlíocht maidir le comhaontú idir an tAontas agus an Ríocht Aontaithe agus roinnt réitigh fhéideartha luaite ag páirtithe leasmhara éagsúla san eitlíocht agus ionadaithe áirithe ó na Ballstáit.
 Ós rud é go dtiocfaidh deireadh leis an idirthréimhse a leagadh síos sa Chomhaontú um Tharraingt Siar an 31 Nollaig 2020, rinneadh an gá atá le hullmhú le haghaidh athruithe dosheachanta an 1 Eanáir 2021 agus na bearta breise a d’fhéadfaí a bheartú i gcás nach dtiocfar ar chomhaontú a phlé le hionadaithe na mBallstát agus le geallsealbhóirí eitlíochta éagsúla i gcomhthéacs cruinnithe trasghearrthacha agus sonracha, a tionóladh sa Bhruiséil agus sna Ballstáit.
 Bhí an gá le hidirghabháil rialála chun méid áirithe aernascachta a choinneáil nuair a scoirfidh dlí an Aontais d’aidhm a bheith aige maidir leis an Ríocht Aontaithe ina théama coitianta sna barúlacha a cuireadh i láthair. I dtaca le cearta tráchta, ní bheidh geallsealbhóirí in ann a mbearta teagmhais féin a ghlacadh chun an tionchar díobhálach a d’eascrófaí as an easpa comhaontaithe lena rialófaí an t‐ábhar a mhaolú. Chuir ar a laghad sé cinn d’ionadaithe aeriompróirí agus de ghrúpaí ionadaithe aeriompróirí agus d’ionadaithe aerfort a dtuairim in iúl gur cheart nascacht ardleibhéil aeir le haeriompróirí na Ríochta Aontaithe a choinneáil ar bun trí rochtain ardleibhéil ar an margadh a choimeád. Os a choinne sin, chuir páirtithe leasmhara eile (ionadaithe aeriompróirí na mBallstát, den chuid is mó) an bhéim ar an bpointe, áfach, nár cheart an status quo a choinneáil ar bun in éagmais ailíniú iomlán rialála chun cothrom iomaíochta sa mhargadh a áirithiú. Rinneadh an chuid is mó de na barúlacha a fuarthas roimh an tarraingt siar, lena n‐áirítear ó na Ballstáit i gcomhthéacs ceardlanna a d’eagraigh an Coimisiún in 2018, a dhearbhú agus a leathnú ina dhiaidh sin, lena n‐áirítear tuairimí maidir leis an gcaidreamh a bheidh ann amach anseo.
 •Bailiú agus úsáid saineolais
 Chomhroinn geallsealbhóirí ábhartha bealaí éagsúla measúnaithe ar iarmhairtí tharraingt siar na Ríochta Aontaithe d’earnáil an aeriompair leis an gCoimisiún. Baineadh an chonclúid as na measúnuithe sin go mbeadh easpa aerthráchta idir an tAontas Eorpach agus an Ríocht Aontaithe ina cúis le bristeacha suntasacha san Aontas. Tá ról ríthábhachtach ag aernascacht sa gheilleagar ar fad. Ní hamháin go n‐éascaíonn an eitlíocht soghluaisteacht ach spreagann sí trádáil, fás agus poist chomh maith. Is é € 168 billiún an ranníocaíocht dhíreach a dhéanann an tionscal eitlíochta le holltáirgeacht an Aontais agus tá an tionchar airgeadais iomlán, lena n‐áirítear an turasóireacht, chomh mór le € 672 billiún tríd an éifeacht iolraitheora
 5
 . San iomlán, 24 % den trácht ar fad laistigh den Aontas in 2019, ba phaisinéirí a bhí ag taisteal idir an tAontas agus an Ríocht Aontaithe a bhí ann agus, cé go raibh éagsúlacht shuntasach ann i dtaca leis bhfigiúr sin sna Ballstáit. Ina theannta sin, in 2019, chuir aeriompróirí arna gceadúnú ag an Ríocht Aontaithe 19,5 % de na suíocháin sceidealaithe laistigh den Aontas ar fáil agus, os a choinne sin, chuir aeriompróirí arna gceadúnú ag an Aontas 50,4 % den aerthrácht idir an tAontas agus an Ríocht Aontaithe i gcrích. Tá roghanna malartacha iompair ar fáil, go sonrach naisc iarnróid agus naisc farraige ach níl siad ar fáil ach do líon beag tíortha amhail an Bheilg, an Fhrainc agus Éire. I dtaca le tíortha eile atá níos faide ar shiúl in Oirthear agus i nDeisceart an Aontais, tá amanna taistil ar na naisc iarnróid agus ar bhóithre chomh fada sin nach féidir aerthaisteal a chur in ionad na mbealaí sin. Dá bharr sin, ní mór an tionchar díobhálach suntasach sin ar chaillteanas iomlán na haernascachta do gheilleagar agus do shaoránaigh an Aontais Eorpaigh a mhaolú.
 Is léir go méadófaí tionchar diúltach na ndianbhristeacha ar nascacht aeir idir an Ríocht Aontaithe agus an tAontas le linn na géarchéime paindéime atá ann faoi láthair agus dá éis, géarchéime a raibh tionchar nach raibh coinne leis aici ar thionscal eitlíochta an Aontais agus ar an ngeilleagar i gcoitinne.
 •Measúnú tionchair
 Ní gá measúnú tionchair a dhéanamh, ós rud é gur cás eisceachtúil atá i gceist agus nach bhfuil ach beagán riachtanas ag baint leis an tréimhse ina gcuirfear chun feidhme athrú stádais na Ríochta Aontaithe. Níl aon rogha bheartais ar fáil atá éagsúil ó thaobh ábhair agus dlí de, ach amháin an rogha atá beartaithe.
 •Cearta bunúsacha
 Níl aon iarmhairt ag an togra seo ar chosaint ceart bunúsach.
 4.IMPLEACHTAÍ BUISÉADACHA
 Neamhbhainteach.
 5.EILIMINTÍ EILE
 •Pleananna cur chun feidhme, agus socruithe faireacháin, meastóireachta agus tuairiscithe
 Neamhbhainteach.
 •Doiciméid mhíniúcháin (le haghaidh treoracha)
 Neamhbhainteach.
 •Míniúchán mionsonraithe ar fhorálacha sonracha an togra
 Mar a luadh thuas, is é is cuspóir leis an togra seo bearta sealadacha a leagan síos chun an t‐aeriompar idir an tAontas agus an Ríocht Aontaithe a rialú tar éis dheireadh na hidirthréimhse i gcás nach féidir teacht ar chomhaontú maidir leis an ábhar (Airteagal 1). Is é is aidhm leis na bearta sin nascacht bhunúsach a choinneáil a bun ar feadh idirthréimhse go dtí go bhféadfar comhaontú den sórt sin a chur i gcrích (Airteagal 14).
 Sa chéad áit (Airteagal 3), foráiltear leis an Rialachán atá beartaithe cearta tráchta den chéad saoirse, den dara saoirse, den tríú saoirse agus den cheathrú saoirse a thabhairt go haontaobhach d’aeriompróirí na Ríochta Aontaithe ionas gur féidir leo leanúint de bheith ag eitilt thar chríoch an Aontais agus stadanna teicniúla a dhéanamh i gcríoch an Aontais agus freastal ar aerbhealaí díreacha idir an dá chríoch. Ní dhéantar aon idirdhealú idir oibríochtaí paisinéirí agus oibríochtaí lastais, nó idir seirbhísí sceidealta agus seirbhísí neamhsceidealta. Beidh sé indéanta freisin (Airteagal 4) d’iompróirí na Ríochta Aontaithe na seirbhísí sin a sholáthar trí bhíthin socruithe roinnte cód agus socruithe suíochán blocáilte, agus socruithe léasaithe a dhéanamh faoi choinníollacha dochta (Airteagal 5) ach ní dhearnadh foráil maidir le gnáthfheistí solúbthachta oibríochtúla eile (amhail athrú tomhsaire nó comhchríochnú).
 Maidir leis na cearta a thugtar d’aeriompróirí na Ríochta Aontaithe agus iad faoi réir phrionsabal na cómhalartachta, leagtar síos sa Rialachán atá beartaithe (Airteagal 6) sásra chun a áirithiú go mbeidh na cearta atá ag aeriompróirí an Aontais sa Ríocht Aontaithe coibhéiseach fós leis na cearta sin a thugtar d’aeriompróirí na Ríochta Aontaithe faoin Rialachán atá beartaithe. Murab amhlaidh an cás, tabharfar de chumhacht don Choimisiún na bearta is gá a ghlacadh chun é sin a chur ina cheart trí bhíthin gníomhartha cur chun feidhme, lena n‐áirítear údaruithe oibríochta aeriompróirí na Ríochta Aontaithe a theorannú nó a tharraingt siar. Nuair a dhéanfaidh an Coimisiún measúnú ar leibhéal na coibhéise agus nuair a ghlacfaidh sé bearta ceartaitheacha, ní leis an gcomhfhreagras foirmiúil teoranta idir an dá dhlíchóras amháin a bhíonn na gníomhaíochtaí sin nasctha; is mar gheall ar na difríochtaí suntasacha idir an dá mhargadh a dhéantar sin agus chun cur chuige atá bunaithe ar shiméadracht ghlan a sheachaint - a d’fhéadfadh dul bunoscionn le leas an Aontais sa deireadh thiar thall.
 Go díreach mar a fhéachann an tAontas le comhaontuithe maidir lena aersheirbhísí ar fad a dhéanamh, leagtar síos sásra solúbtha leis an Rialachán atá beartaithe, fiú má tá sé d’aidhm aige nascacht bhunúsach a áirithiú go sealadach, chun a áirithiú go bhfaighidh aeriompróirí an Aontais deiseanna cothroma comhionanna chun dul in iomaíocht le haeriompróirí na Ríochta Aontaithe a luaithe a scoirfidh an Ríocht Aontaithe de bheith faoi cheangal a thuilleadh cloí le dlí an Aontais. Chun go mbeidh cothrom iomaíochta ann, tá sé riachtanach, fiú tar éis dheireadh na hidirthréimhse, go leanfaidh an Ríocht Aontaithe de bheith ag cur i bhfeidhm caighdeáin atá ard go leor i réimse an aeriompair maidir leis an méid seo a leanas: iomaíocht chóir, lena n‐áirítear cairtéil, mí‐úsáid cinsealachta agus cumaisc a rialú; toirmeasc ar fhóirdheontais rialtais nach bhfuil údar leo; oibrithe a chosaint; cosaint an chomhshaoil; an tsábháilteacht agus an tslándáil. Ina theannta sin, ní mór a áirithiú nach ndéanfar idirdhealú i gcoinne iompróirí an Aontais sa Ríocht Aontaithe, bíodh sin ar bhonn de iure nó ar bhonn de facto. Dá bhrí sin, cuirfear de chúram ar an gCoimisiún (Airteagal 7) leis an Rialachán atá beartaithe faireachán a dhéanamh ar choinníollacha na hiomaíochta idir aeriompróirí an Aontais agus aeriompróirí na Ríochta Aontaithe agus tabharfar de chumhacht dó na bearta is gá a ghlacadh, trí bhíthin gníomhartha cur chun feidhme, chun a áirithiú go mbeidh na coinníollacha sin á gcomhlíonadh i rith an ama.
 Bunófar na nósanna imeachta is gá ionas go mbeidh na Ballstáit in ann a fhíorú go bhfuair aeriompróirí, aerárthaí agus criúnna a bheidh ag eitilt isteach ina gcríoch faoin Rialachán seo ceadúnas ón Ríocht Aontaithe agus a dheimhniú i gcomhréir le caighdeáin sábháilteachta a aithnítear go hidirnáisiúnta, go gcomhlíonfar an reachtaíocht ábhartha náisiúnta uile agus reachtaíocht ábhartha uile an Aontais agus nach sárófar na cearta ceadaithe sin (Airteagail 8 go 11).
 Déantar foráil shainráite maidir lena mheabhrú nach mór do na Ballstáit gan dul i mbun caibidlíochta leis an Ríocht Aontaithe ná comhaontuithe déthaobhacha aersheirbhísí a dhéanamh leis an Ríocht Aontaithe maidir le hábhair a thagann faoi raon feidhme an Rialacháin seo agus nach mór dóibh gan aon cheart seachas iad sin a thugtar leis an Rialachán seo a thabhairt ar shlí eile d’aeriompróirí na Ríochta Aontaithe maidir le haeriompar (Airteagal 3). Dá ainneoin sin, beidh na húdaráis inniúla sa dá chríoch in ann comhoibriú le chéile, ar ndóigh, de réir mar is gá ar mhaithe le cur chun feidhme éifeachtach an Rialacháin (Airteagal 12), sa dóigh go gcuirfear isteach ar bhainistiú na n‐aersheirbhísí a laghad is féidir agus go leanfar de bheith ag soláthar na n‐aersheirbhísí sin faoi choimirce na Ríochta Aontaithe tar éis dheireadh na hidirthréimhse.
 2020/0363 (COD)
 Togra le haghaidh
 RIALACHÁN Ó PHARLAIMINT NA hEORPA AGUS ÓN gCOMHAIRLE
 maidir le rialacha comhchoiteanna lena n‐áirithítear aernascacht bhunúsach tar éis dheireadh na hidirthréimhse a luaitear sa Chomhaontú maidir le Ríocht Aontaithe na Breataine Móire agus Thuaisceart Éireann a bheith ag tarraingt siar as an Aontas Eorpach agus as an gComhphobal Eorpach do Fhuinneamh Adamhach
 (Téacs atá ábhartha maidir le LEE)
 TÁ PARLAIMINT NA hEORPA AGUS COMHAIRLE AN AONTAIS EORPAIGH,
 Ag féachaint don Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh, agus go háirithe Airteagal 100(2) de,
 Ag féachaint don togra ón gCoimisiún Eorpach,
 Tar éis dóibh an dréachtghníomh reachtach a chur chuig na parlaimintí náisiúnta,
 Ag féachaint don tuairim ó Choiste Eacnamaíoch agus Sóisialta na hEorpa
 6
 ,
 Ag féachaint don tuairim ó Choiste na Réigiún
 7
 ,
 Ag gníomhú dóibh i gcomhréir leis an ngnáthnós imeachta reachtach
 8
 ,
 De bharr an mhéid seo a leanas:
 (1)Thug an tAontas an Comhaontú maidir le Ríocht Aontaithe na Breataine Móire agus Thuaisceart Éireann a bheith ag tarraingt siar as an Aontas Eorpach agus as an gComhphobal Eorpach do Fhuinneamh Adamhach
 9
 (‘an Comhaontú um Tharraingt Siar’) i gcrích le Cinneadh (AE) 2020/135
 10
 ón gComhairle agus tháinig sé i bhfeidhm an 1 Feabhra 2020. An 31 Nollaig 2020, tiocfaidh deireadh leis an idirthréimhse dá dtagraítear in Airteagal 126 den Chomhaontú um Tharraingt Siar, ar lena linn a leanfaidh dlí an Aontais d’fheidhm a bheith aige maidir leis an Ríocht Aontaithe agus sa Ríocht Aontaithe i gcomhréir le hAirteagal 127 den chomhaontú sin. An 25 Feabhra 2020, ghlac an Chomhairle Cinneadh (AE, Euratom) 2020/266 lena n‐údaraítear tús a chur le caibidlíocht le Ríocht Aontaithe na Breataine Móire agus Thuaisceart Éireann maidir le comhaontú nua comhpháirtíochta
 11
 . Mar atá intuigthe leis na treoracha caibidlíochta, cumhdaítear leis an údarú inter alia na gnéithe atá riachtanach chun aghaidh a thabhairt go cuimsitheach ar an gcaidreamh eitlíochta leis an Ríocht Aontaithe tar éis na hidirthréimhse. Ní léir, áfach, an mbeidh comhaontú idir an tAontas agus an Ríocht Aontaithe lena rialófaí an caidreamh a bheidh acu sa todhchaí sa réimse seo tagtha i bhfeidhm faoi dheireadh na tréimhse sin.
 (2)Leagtar amach i Rialachán (CE) Uimh. 1008/2008 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle
 12
 na coinníollacha maidir le ceadúnas oibríochta an Aontais a dheonú d’aeriompróirí agus bunaítear leis an tsaoirse aersheirbhísí a sholáthair laistigh den Aontas Eorpach.
 (3)Ag deireadh na hidirthréimhse agus in éagmais aon fhoráil speisialta, thiocfadh deireadh leis na cearta agus na hoibleagáidí uile a thagann as dlí an Aontais maidir le rochtain ar an margadh mar a bhunaítear le Rialachán (CE) Uimh. 1008/2008, a mhéid a bhaineann leis an gcaidreamh idir an Ríocht Aontaithe agus na Ballstáit.
 (4)Dá bharr sin, is gá sraith beart sealadach a bhunú lena dtabharfar an deis d’iompróirí atá ceadúnaithe sa Ríocht Aontaithe seirbhísí aeriompair a chur ar fáil idir críoch na Ríochta Aontaithe agus na Ballstáit eile. Chun cothromaíocht iomchuí a áirithiú idir an Ríocht Aontaithe agus na Ballstáit, níor cheart na cearta a thabharfar ar an gcaoi sin a thabhairt ach amháin ar choinníoll go dtabharfaidh an Ríocht Aontaithe cearta coibhéiseacha d’aeriompróirí atá ceadúnaithe san Aontas agus go mbeidh siad faoi réir coinníollacha áirithe lena n‐áiritheofar an iomaíocht chóir.
 (5)Ós rud é gur Rialachán sealadach atá sa Rialachán seo, ba cheart a chur i bhfeidhm an Rialacháin a theorannú go dtí an 30 Meitheamh 2021, nó go dtí go dtiocfaidh comhaontú i bhfeidhm nó, i gcás ina sonraítear amhlaidh, go dtí go gcuirfear comhaontú i bhfeidhm go sealadach lena gcumhdófar soláthar aersheirbhísí leis an Ríocht Aontaithe a bhfuil an tAontas ina pháirtí ann, arna chaibidil ag an gCoimisiún i gcomhréir le hAirteagal 218 CFAE, cibé acu is túisce.
 (6)Chun leibhéil nascachta atá chun tairbhe an dá thaobh a choinneáil ar bun, ba cheart foráil a dhéanamh maidir le socruithe margaíochta comhoibritheacha áirithe d’aeriompróirí na Ríochta Aontaithe agus d’aeriompróirí an Aontais araon i gcomhréir le prionsabal na cómhalartachta.
 (7)Níor cheart de thoradh an Rialacháin seo cosc a chur ar na Ballstáit údaruithe a eisiúint chun aersheirbhísí sceidealaithe a bheith á n‐oibriú ag aeriompróirí an Aontais i bhfeidhmiú na gceart a thugann an Ríocht Aontaithe dóibh, ar an gcaoi chéanna le cásanna a tharlaíonn i gcomhthéacs comhaontuithe idirnáisiúnta. Níor cheart do na Ballstáit idirdhealú a dhéanamh idir aeriompróirí an Aontais i leith na n‐údaruithe sin.
 (8)Chun coinníollacha aonfhoirmeacha a áirithiú maidir leis an Rialachán seo a chur chun feidhme, ba cheart cumhachtaí cur chun feidhme a thabhairt don Choimisiún maidir le bearta a ghlacadh chun cómhalartacht chóir a áirithiú idir na cearta a dheonóidh an tAontas agus an Ríocht Aontaithe go haontaobhach ar aeriompróirí a chéile, agus lena áirithiú go bhféadfaidh aeriompróirí an Aontais dul in iomaíocht le haeriompróirí na Ríochta Aontaithe faoi réir coinníollacha cothroma i dtaca le haersheirbhísí a chur ar fáil. Ba cheart na cumhachtaí sin a fheidhmiú i gcomhréir le Rialachán (AE) Uimh. 182/2011 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle
 13
 . I bhfianaise an tionchair a d’fhéadfadh a bheith acu ar aernascacht na mBallstát, ba cheart an nós imeachta scrúdúcháin a úsáid chun na bearta sin a ghlacadh. Ba cheart don Choimisiún gníomhartha cur chun feidhme atá infheidhme láithreach a ghlacadh más rud é, i gcásanna a bhfuil údar cuí leo, go n‐éilítear amhlaidh ar mhórchúiseanna práinne. D’fhéadfaí teacht ar chásanna den sórt sin a bhfuil údar cuí leo i gcásanna ina mainníonn an Ríocht Aontaithe cearta coibhéiseacha a thabhairt d’aeriompróirí an Aontais agus, ar an gcaoi sin, a bheith ina gcúis le héagothroime fhollasach, nó i gcás ina bhfuil dálaí iomaíochta is lú fabhar ná na coinníollacha atá ag aeriompróirí na Ríochta Aontaithe i soláthar seirbhísí aeriompair a chumhdaítear leis an Rialachán seo ina mbagairt ar inmharthanacht eacnamaíoch aeriompróirí an Aontais.
 (9)Ós rud é nach féidir leis na Ballstáit cuspóirí an Rialacháin seo, eadhon bearta sealadacha a leagan síos chun an t‐aeriompar idir an tAontas agus an Ríocht Aontaithe a rialú i gcás nach ann do chomhaontú lena rialófar a gcaidreamh i réimse na heitlíochta ag deireadh na hidirthréimhse, a ghnóthú go leordhóthanach ach, de bharr a fhairsinge agus a éifeachtaí, gur fearr is féidir iad a ghnóthú ar leibhéal an Aontais, féadfaidh an tAontas bearta a ghlacadh, i gcomhréir le prionsabal na coimhdeachta a leagtar amach in Airteagal 5 den Chonradh ar an Aontas Eorpach. I gcomhréir le prionsabal na comhréireachta, a leagtar amach san Airteagal sin, ní théann an Rialachán seo thar mar is gá chun an cuspóir sin a bhaint amach.
 (10)I bhfianaise na práinne atá i gceist le deireadh na hidirthréimhse dá dtagraítear thuas, is iomchuí foráil a dhéanamh maidir le heisceacht ar an tréimhse ocht seachtaine dá dtagraítear in Airteagal 4 de Phrótacal Uimh. 1 maidir le ról na bparlaimintí náisiúnta san Aontas, atá i gceangal leis an gConradh ar an Aontas Eorpach, leis an gConradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh agus leis an gConradh lena mbunaítear an Comhphobal Eorpach do Fhuinneamh Adamhach.
 (11)Maidir le raon feidhme críochach an Rialacháin seo agus aon tagairt don Ríocht Aontaithe ann, ní áirítear Giobráltar ann.
 (12)Tá an Rialachán seo gan dochar do sheasamh dlíthiúil Ríocht na Spáinne maidir le ceannas ar an gcríoch ina bhfuil aerfort Ghiobráltar suite.
 (13)Ba cheart forálacha an Rialacháin seo a theacht i bhfeidhm mar ábhar práinne agus ba cheart feidhm a bheith acu, i bprionsabal, ón lá tar éis dheireadh na hidirthréimhse dá dtagraítear sa Chomhaontú um Tharraingt Siar, mura mbeidh comhaontú lena rialófaí an caidreamh sa todhchaí idir an tAontas agus an Ríocht Aontaithe i réimse na heitlíochta tagtha i bhfeidhm faoin dáta sin. Mar sin féin, chun gur féidir na nósanna imeachta riaracháin riachtanacha a dhéanamh a luaithe is féidir, ba cheart forálacha áirithe a bheith i bhfeidhm ón dáta a thiocfaidh an Rialachán i bhfeidhm,
 TAR ÉIS AN RIALACHÁN SEO A GHLACADH:
 Airteagal 1
 Raon Feidhme
 Leagtar síos leis an Rialachán seo bearta sealadacha lena rialaítear an t‐aeriompar idir an tAontas agus Ríocht Aontaithe na Breataine agus Thuaisceart Éireann (‘an Ríocht Aontaithe’) tar éis dheireadh na hidirthréimhse dá dtagraítear in Airteagal 126 den Chomhaontú um Tharraingt Siar.
 Airteagal 2
 Sainmhínithe
 Chun críocha an Rialacháin seo, tá feidhm ag na sainmhínithe seo a leanas:
 1)
 ciallaíonn ‘aeriompar’ paisinéirí, bagáiste, lasta agus post a iompar in aerárthaí, ar leithligh nó i gcomhcheangal, a chuirtear ar fáil don phobal ar luach saothair nó ar fruiliú, lena n‐áirítear aersheirbhísí sceidealta agus neamhsceidealta;
 2)
 ciallaíonn ‘aeriompar idirnáisiúnta’ aeriompar a ghabhann tríd an aerspás thar chríoch níos mó ná Stát amháin;
 3)
 ciallaíonn ‘aeriompróir de chuid an Aontais’ aeriompróir a bhfuil ceadúnas bailí oibríochta aige a dheonaigh údarás ceadúnaithe inniúil i gcomhréir le Caibidil II de Rialachán (CE) Uimh. 1008/2008;
 4)
 ciallaíonn ‘aeriompróir na Ríochta Aontaithe’ aeriompróir:
 (a)
 a bhfuil a phríomhionad gnó sa Ríocht Aontaithe; agus
 (b) a chomhlíonann ceann amháin den dá choinníoll seo a leanas:
 (i) gur leis an Ríocht Aontaithe agus/nó le náisiúnaigh na Ríochta Aontaithe níos mó ná 50 % den ghnóthas agus gurb iad a rialaíonn é le fírinne, go díreach nó go hindíreach trí ghnóthas idirmheánach amháin nó níos mó ná gnóthas idirmheánach amháin; nó
 (ii) gur le Ballstáit an Aontais agus/nó le náisiúnaigh Bhallstáit an Aontais agus/nó le Ballstáit den Limistéar Eorpach Eacnamaíoch agus/nó náisiúnaigh na Stát sin, in aon chomhcheangal díobh sin, bídís ina n‐aonar nó leis an Ríocht Aontaithe agus/nó le náisiúnaigh na Ríochta Aontaithe níos mó ná 50 % den ghnóthas agus gurb iad a rialaíonn é le fírinne, go díreach nó go hindíreach trí ghnóthas idirmheánach amháin nó níos mó ná gnóthas idirmheánach amháin.
 (c)
 sa chás dá dtagraítear i bpointe (b)(ii), go bhfuil ceadúnas oibríochta bailí acu i gcomhréir le Rialachán (CE) Uimh. 1008/2008 ar an lá roimh an gcéad lá a chuirfear an Rialachán seo i bhfeidhm mar a leagtar amach sa chéad fhomhír d’Airteagal 14(2).
 5)
 ciallaíonn ‘rialú éifeachtach’ caidreamh arb éard atá ann cearta, conarthaí nó aon mhodh eile, a thugann deis, ar leithligh nó go comhpháirteach agus ag féachaint do bhreithnithe an fhíorais nó an dlí lena mbaineann, tionchar cinntitheach a fheidhmiú go díreach nó go hindíreach ar ghnóthas, ar an gcaoi seo a leanas go háirithe:
 (a)
 tríd an gceart sócmhainní uile an ghnóthais, nó cuid díobh, a úsáid;
 (b)
 trí chearta nó trí chonarthaí a mbíonn tionchar cinntitheach acu ar chomhdhéanamh, ar vótáil nó ar chinntí comhlachtaí gnóthais nó a mbíonn tionchar cinntitheach acu ar shlí eile ar reáchtáil ghnó an ghnóthais;
 6)
 ciallaíonn ‘dlí na hiomaíochta’ an dlí is ábhartha maidir leis an iompraíocht seo a leanas, i gcás ina bhfeadfaidh sé difear a dhéanamh do sheirbhísí aeriompair:
 (a)
 iompraíocht arb é atá ann:
 (i)
 comhaontuithe idir aeriompróirí, cinntí a dhéanann comhlachtaí aeriompróirí agus cleachtais chomhbheartaithe a bhfuil sé mar aidhm agus mar éifeacht acu an t‐iomaíochas a chosc, a shrianadh, nó a shaobhadh;
 (ii)
 mí‐úsáid cinsealachta a dhéanann aeriompróir amháin nó níos mó;
 (iii)
 bearta a dhéanann nó a choinníonn an Ríocht Aontaithe i bhfeidhm i gcás gnóthais phoiblí agus gnóthais dá ndeonaíonn an Ríocht Aontaithe cearta speisialta nó eisiacha atá contrártha le pointe (i) nó pointe (ii);
 (b)
 comhchruinnithe idir aeriompróirí a chuireann bac ar an iomaíocht éifeachtach, go háirithe de thoradh cinsealacht a chruthú nó a neartú;
 7)
 ciallaíonn ‘fóirdheontas’ aon ranníocaíocht airgeadais a thugann an rialtas nó aon chomhlacht poiblí eile ar aon leibhéal d’aeriompróir, lena mbaineann sochar, agus ina n‐áirítear:
 (a)
 aistriú díreach cistí, amhail deontais, iasachtaí nó insileadh cothromais, aistriú díreach féideartha cistí, glacadh dliteanas amhail ráthaíochtaí iasachta, instealltaí caipitil, úinéireacht, cosaint i gcoinne féimheachta nó árachas;
 (b)
 ioncam a ligean ar ceal nó gan é a bhailiú, ar ioncam é a bheadh dlite murach sin;
 (c)
 earraí nó seirbhísí, nach bonneagar ginearálta, a sholáthar, nó earraí nó seirbhísí a cheannach;
 (d)
 íocaíochtaí a dhéanamh le sásra maoiniúcháin nó iad a chur ar iontaoibh nó a threorú chuig comhlacht príobháideach chun ceann amháin nó níos mó de na feidhmeanna a luaitear i bpointí (a), (b) agus (c) a dhéanamh, ar feidhmeanna iad a mbeadh ar an rialtas nó ar chomhlacht poiblí iad a dhéanamh de ghnáth, agus i gcás gur beag an difear atá idir an cleachtas agus na cleachtais a dhéanann rialtais de ghnáth;
 ní mheastar go mbaineann aon sochar le rannaíocht airgeadais a dhéanann rialtas nó comhlacht poiblí eile, más rud é go bhféadfadh sé go mbeadh an ranníocaíocht airgeadais chéanna déanta ag oibreoir sa mhargadh príobháideach agus é dírithe ar fhéidearthachtaí brabúis amháin, agus a bheadh déanta sa chás céanna ag an gcomhlacht poiblí i gceist;
 8)
 ciallaíonn ‘údarás neamhspleách iomaíochta’ údarás atá i gceannas ar dhlí na hiomaíochta a chur i bhfeidhm agus a fhorfheidhmiú, agus ar na fóirdheontais a rialú, arb údarás é a chomhlíonann na coinníollacha seo a leanas:
 (a)
 tá an t‐údarás neamhspleách ó thaobh oibríochta de agus tá na hacmhainní is gá aige chun a chuid cúraimí a dhéanamh;
 (b)
 agus a dhualgais á ndéanamh agus a chumhachtaí á bhfeidhmiú aige, beidh ag an údarás an ráthaíocht is gá maidir le neamhspleáchas ar aon tionchar polaitiúil nó ar aon tionchar seachtrach eile, agus gníomhaíonn sé go neamhchlaonta; agus
 (c)
 tá na cinntí a dhéanann an t‐údarás faoi réir athbhreithniú breithiúnach;
 9)
 ciallaíonn ‘idirdhealú’ aon chineál idirdhealaithe a dhéantar gan údar oibiachtúil i dtaca le hearraí agus seirbhísí a sholáthar, lena n‐áirítear seirbhísí poiblí, i gcás oibríocht seirbhísí aeriompair, nó i ndáil leis an tslí a gcaitheann na húdaráis phoiblí is ábhartha maidir leis na seirbhísí sin leo;
 10)
 ciallaíonn ‘seirbhís aeriompair sceidealta’ sraith eitiltí a mbaineann na saintréithe seo a leanas go léir leo:
 (a)
 ar gach eitilt bíonn suíocháin agus/nó toilleadh chun lasta a iompar agus/nó toilleadh chun post a iompar ar fáil ar féidir leis an bpobal iad a cheannach astu féin (go díreach ón aeriompróir nó óna ghníomhairí údaraithe);
 (b)
 oibrítear í chun freastal ar thrácht idir an dá aerfort chéanna nó níos mó ná an dá aerfort céanna, cibé:
 (i)
 de réir tráthchláir fhoilsithe; nó
 (ii)
 le heitiltí a bhíonn ann chomh rialta nó chomh minic sin gur léir gur sraith chórasach iad;
 11)
 ciallaíonn ‘seirbhís aeriompair neamhsceidealaithe’ seirbhís aeriompair tráchtála a fheidhmítear, cé is moite d’aersheirbhís sceidealaithe;
 12)
 ciallaíonn ‘críoch an Aontais’ an chríoch talún sin, na huiscí inmheánacha sin agus na huiscí teorann de chuid na mBallstát a bhfuil feidhm ag an gConradh ar an Aontas Eorpach agus ag an gConradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh maidir léi, faoi na coinníollacha a leagtar síos sna Conarthaí sin, agus an t‐aerspás os a gcionn;
 13)
 ciallaíonn ‘críoch na Ríochta Aontaithe’ críoch talún, uiscí inmheánacha agus uiscí teorann na Ríochta Aontaithe agus an t‐aerspás os a gcionn;
 14)
 ciallaíonn ‘Coinbhinsiún Chicago’ an Coinbhinsiún um Eitlíocht Shibhialta Idirnáisiúnta, a síníodh in Chicago an 7 Nollaig 1944.
 Airteagal 3
 Cearta tráchta
 1.
 Féadfaidh iompróirí na Ríochta Aontaithe, faoi na coinníollacha a leagtar síos sa Rialachán seo, an méid seo a leanas a dhéanamh:
 (a)
 eitilt thar chríoch an Aontais gan tuirlingt;
 (b)
 stadanna a dhéanamh i gcríoch an Aontais chun críocha nach mbaineann le trácht, de réir bhrí Choinbhinsiún Chicago;
 (c)
 seirbhísí aeriompair idirnáisiúnta sceidealaithe agus neamhsceidealaithe a fheidhmiú do phaisinéirí, do chumasc de phaisinéirí agus de lasta agus seirbhísí uile‐lasta idir aon dá phointe a bhfuil ceann amháin suite i gcríoch na Ríochta Aontaithe agus an ceann eile suite i gcríoch an Aontais.
 3.
 Ní dhéanfaidh na Ballstáit caibidlíocht ná ní thabharfaidh siad aon chomhaontú déthaobhach ná aon socrú i gcrích leis an Ríocht Aontaithe maidir le hábhair a thagann faoi raon feidhme an Rialacháin seo i dtaca leis an tréimhse a mbeidh feidhm ag an Rialachán seo lena linn. Ó thaobh na tréimhse sin de, ní dheonóidh siad ar aon slí eile d’aeriompróirí na Ríochta Aontaithe, i dtaca le haeriompar de, aon cheart seachas na cearta sin a dheonaítear leis an Rialachán seo.
 4.
 D’ainneoin mhír 3, féadfaidh na Ballstáit, i gcomhréir leis an dlí náisiúnta, soláthar seirbhísí otharchairr a údarú ina gcríoch trí bhíthin aerárthaí atá cláraithe sa Ríocht Aontaithe.
 Airteagal 4
 Socruithe margaíochta comhoibritheacha
 1.
 Féadfar seirbhísí aeriompair i gcomhréir le hAirteagal 3 a sholáthar trí bhíthin socruithe suíochán blocáilte nó socruithe roinnte cód, mar a leanas:
 (a)
 féadfaidh an t‐aeriompróir de chuid na Ríochta Aontaithe gníomhú mar an t‐iompróir margaíochta, le haon iompróir oibriúcháin arb aeriompróir de chuid an Aontais nó aeriompróir de chuid na Ríochta Aontaithe é, nó le haon iompróir oibriúcháin de chuid tríú tír a ag a bhfuil na cearta tráchta is gá faoi dhlí an Aontais nó, de réir mar is infheidhme, faoi dhlí an Bhallstáit nó na mBallstát lena mbaineann, mar aon leis an gceart dá iompróirí na cearta sin a fheidhmiú trí bhíthin an tsocraithe i dtrácht;
 (b)
 féadfaidh an t‐aeriompróir de chuid na Ríochta Aontaithe gníomhú mar an t‐iompróir margaíochta, le haon iompróir oibriúcháin arb aeriompróir de chuid an Aontais nó aeriompróir de chuid na Ríochta Aontaithe é, nó le haon iompróir oibriúcháin de chuid tríú tír a ag a bhfuil na cearta tráchta is gá faoi dhlí an Aontais nó, de réir mar is infheidhme, faoi dhlí an Bhallstáit nó na mBallstát lena mbaineann, mar aon leis an gceart dá iompróirí na cearta sin a fheidhmiú trí bhíthin an tsocraithe i dtrácht.
 2.
 Ní dhéanfar in aon chás na cearta arna ndeonú d’aeriompróirí na Ríochta Aontaithe faoi mhír 1 a fhorléiriú mar chearta a thugann d’aeriompróirí tríú tír aon cheart seachas na cearta sin atá acu faoi dhlí an Aontais nó faoi dhlí an Bhallstáit nó na mBallstát lena mbaineann.
 3.
 Maidir le hathchúrsa ar shocruithe suíochán blocáilte nó socruithe roinnte cód, cibé acu mar iompróir oibriúcháin nó mar iompróir margaíochta, ní bheidh mar thoradh air sin go mbeidh aeriompróir de chuid na Ríochta Aontaithe ag feidhmiú ceart seachas na cearta sin dá bhforáiltear in Airteagal 3(1).
 Ní chuirfidh sé sin cosc ar iompróirí na Ríochta Aontaithe seirbhísí aeriompair a sholáthar idir aon dá phointe a bhfuil ceann acu suite i gcríoch an Aontais agus an ceann eile suite i dtríú tír, ar choinníoll go gcomhlíonfar na coinníollacha seo a leanas:
 (a)
 go ngníomhaíonn iompróir na Ríochta Aontaithe mar iompróir margaíochta faoi shocrú suíochán blocáilte nó socrú roinnte cód le hiompróir oibriúcháin a thairbhíonn, faoi dhlí an Aontais nó faoi dhlí an Bhallstáit nó na mBallstát lena mbaineann, de na cearta tráchta is gá agus ón gceart chun na cearta sin a fheidhmiú trí bhíthin an tsocraithe atá i dtrácht;
 (b)
 gur cuid d’iompar an iompróra sin de chuid na Ríochta Aontaithe an tseirbhís iompair atá i dtrácht idir pointe i gcríoch na Ríochta Aontaithe agus an pointe ábhartha sa tríú tír lena mbaineann.
 4.
 Ceanglóidh na Ballstáit lena mbaineann go ndéanfaidh a n‐údaráis inniúla na socruithe dá dtagraítear san Airteagal seo a fhormheas chun a fhíorú go gcomhlíontar na coinníollacha a leagtar amach san Airteagal seo agus na ceanglais is infheidhme i ndlí an Aontais agus sa dlí náisiúnta, go háirithe maidir leis an tsábháilteacht agus an tslándáil.
 Airteagal 5
 Léasú aerárthaí
 1.
 Le linn dó na cearta dá bhforáiltear in Airteagal 3(1) a fheidhmiú, féadfaidh aeriompróir de chuid na Ríochta Aontaithe seirbhísí aeriompair a sholáthar lena aerárthaí féin agus i ngach ceann de na cásanna seo a leanas:
 (a)
 trí úsáid a bhaint as aerárthaí arna léasú gan chriú ó aon léasóir;
 (b)
 trí úsáid a bhaint as aerárthaí ar léas le criú ó aon aeriompróir eile de chuid na Ríochta Aontaithe;
 (c)
 trí úsáid a bhaint as aerárthaí ar léas le criú ó aeriompróirí d’aon tír seachas an Ríocht Aontaithe, ar choinníoll go bhfuil údar cuí leis an léasú ar bhonn riachtanais eisceachtúla, riachtanais toillte shéasúracha nó deacrachtaí oibríochtúla atá ag an léasaí agus fad agus nach dtéann tréimhse an léasa thar an tréimhse atá riachtanach go fíor chun na riachtanais sin a chomhlíonadh nó chun na deacrachtaí sin a shárú.
 2.
 Ceanglóidh na Ballstáit lena mbaineann go ndéanfaidh a n‐údaráis inniúla na socruithe dá dtagraítear i mír 1 a fhormheas chun a fhíorú go gcomhlíontar na coinníollacha a leagtar amach inti agus na ceanglais is infheidhme i ndlí an Aontais agus sa dlí náisiúnta, go háirithe maidir leis an tsábháilteacht agus an tslándáil.
 Airteagal 6
 Coibhéis maidir le cearta
 1.
 Déanfaidh an Coimisiún faireachán ar na cearta a thabharfaidh an Ríocht Aontaithe d’aeriompróirí an Aontais agus na coinníollacha a bhaineann lena bhfeidhmiú.
 2.
 I gcás ina gcinnfidh an Coimisiún nach bhfuil na cearta a thabharfaidh an Ríocht Aontaithe d’aeriompróirí an Aontais coibhéiseach, de jure nó de facto, leis na cearta a thabharfar d’aeriompróirí na Ríochta Aontaithe faoin Rialachán seo, nó nach bhfuil na cearta sin ar fáil gan idirdhealú d’aeriompróirí uile an Aontais, glacfaidh an Coimisiún gníomhartha cur chun feidhme gan mhoill agus chun an choibhéis a athbhunú, gníomhartha cur chun feidhme a bhfuil sé d’aidhm acu an méid seo a leanas a bhaint amach:
 (a)
 teorainneacha a leagan síos ar an acmhainn incheadaithe le haghaidh seirbhísí aeriompair sceidealaithe atá ar fáil d’aeriompróirí na Ríochta Aontaithe agus ceangal a chur ar na Ballstáit údaruithe oibríochta aeriompróirí na Ríochta Aontaithe a oiriúnú, idir údaruithe atá ann cheana agus na húdaruithe a deonaíodh le déanaí, dá réir sin;
 (b)
 a cheangal ar na Ballstáit na húdaruithe oibríochta sin a dhiúltú, a chur ar fionraí nó a chúlghairm; nó
 (c)
 dualgais airgeadais nó srianta oibríochtúla a fhorchur.
 Déanfar na gníomhartha cur chun feidhme sin a ghlacadh i gcomhréir leis an nós imeachta scrúdúcháin dá dtagraítear in Airteagal 13(2). Glacfar iad i gcomhréir leis an nós imeachta práinne dá dtagraítear in Airteagal 13(3) más rud é, i gcásanna a bhfuil údar cuí leo ina bhfuil easpa thromchúiseach coibhéise chun críocha mhír 2, ina n‐éilítear amhlaidh ar mhórchúiseanna práinne.
 Airteagal 7
 Iomaíocht chóir
 1.
 Déanfaidh an Coimisiún faireachán ar na coinníollacha faoina rachaidh aeriompróirí agus aerfoirt an Aontais in iomaíocht le haeriompróirí agus aerfoirt na Ríochta Aontaithe i dtaca leis na haersheirbhísí a chumhdaítear leis an Rialachán seo a sholáthar.
 2.
 I gcás ina gcinnfidh sé, mar gheall ar aon cheann de na cásanna dá dtagraítear i mír 3, nach bhfuil na coinníollacha sin chomh fabhrach leis na coinníollacha atá ag aeriompróirí na Ríochta Aontaithe, glacfaidh an Coimisiún gníomhartha cur chun feidhme gan mhoill agus chun an méid sin a leigheas, gníomhartha cur chun feidhme a bhfuil sé d’aidhm acu an méid seo a leanas a bhaint amach:
 (a)
 teorainneacha a leagan síos ar an acmhainn incheadaithe le haghaidh seirbhísí aeriompair sceidealaithe atá ar fáil d’aeriompróirí na Ríochta Aontaithe agus ceangal a chur ar na Ballstáit údaruithe oibríochta aeriompróirí na Ríochta Aontaithe a oiriúnú, idir údaruithe atá ann cheana agus na húdaruithe a deonaíodh le déanaí, dá réir sin;
 (b)
 a cheangal ar na Ballstáit na húdaruithe oibríochta sin a dhiúltú, a chur ar fionraí nó a chúlghairm maidir le haeriompróirí uile na Ríochta Aontaithe nó roinnt díobh; nó
 (c)
 dualgais airgeadais nó srianta oibríochtúla a fhorchur.
 Déanfar na gníomhartha cur chun feidhme sin a ghlacadh i gcomhréir leis an nós imeachta scrúdúcháin dá dtagraítear in Airteagal 13(2). Glacfar iad i gcomhréir leis an nós imeachta práinne dá dtagraítear in Airteagal 13(3) más rud é, i gcásanna a bhfuil údar cuí leo ina bhfuil bagairt d’inmharthanacht eacnamaíoch oibríochta amháin nó níos mó de chuid aeriompróirí an Aontais, cásanna ina n‐éilítear amhlaidh ar mhórchúiseanna práinne.
 3.
 Déanfar gníomhartha cur chun feidhme dá dtagraítear i mír 2 a ghlacadh, faoi na coinníollacha a shonraítear sa mhír sin, chun na staideanna seo a leanas a réiteach:
 (a)
 fóirdheontais arna ndeonú ag an Ríocht Aontaithe;
 (b)
 gan dlí na hiomaíochta a bheith i bhfeidhm nó curtha i bhfeidhm go héifeachtúil ag an Ríocht Aontaithe;
 (c)
 gan údarás iomaíochta neamhspleách a bheith curtha ar bun ná á choimeád ag an Ríocht Aontaithe;
 (d)
 caighdeáin maidir le cosaint oibrithe, an tsábháilteacht, an slándáil, an comhshaol nó ceart paisinéirí atá níos laige ná na caighdeáin a leagtar síos i ndlí an Aontais a bheith á gcur i bhfeidhm ag an Ríocht Aontaithe, nó in éagmais forálacha ábhartha i ndlí an Aontais, caighdeáin atá níos laige ná na caighdeáin a chuirtear i bhfeidhm sna Ballstáit uile nó, i gcás ar bith, níos laige ná na caighdeáin idirnáisiúnta ábhartha;
 (e)
 aon chineál idirdhealaithe i gcoinne aeriompróirí an Aontais.
 4.
 Chun críocha mhír 1, féadfaidh an Coimisiún faisnéis a iarraidh ar údaráis inniúla na Ríochta Aontaithe, aeriompróirí na Ríochta Aontaithe nó aerfoirt na Ríochta Aontaithe. I gcás nach gcuirfidh údaráis inniúla na Ríochta Aontaithe, aeriompróir na Ríochta Aontaithe nó aerfort na Ríochta Aontaithe an fhaisnéis a iarradh ar fáil faoi cheann tréimhse ama réasúnta arna forordú ag an gCoimisiún, nó ina gcuirfidh siad faisnéis neamhiomlán ar fáil, féadfaidh an Coimisiún déanamh de réir mhír 2.
 5.
 Ní bheidh feidhm ag Rialachán ( AE) 2019/712 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle
 14
 maidir le hábhair a thagann faoi raon feidhme an Rialacháin seo.
 Airteagal 8
 Údarú oibríochta
 1.
 Gan dochar do dhlí an Aontais ná don dlí náisiúnta i réimse na sábháilteachta eitlíochta, chun na cearta a dheonaítear dóibh faoi Airteagal 3 a fheidhmiú, cuirfear de cheangal ar aeriompróirí na Ríochta Aontaithe údarú oibríochta a fháil ó gach Ballstát ina dteastaíonn uathu oibriú.
 2.
 Tar éis dóibh iarratas ar údarú oibríochta a fháil ó aeriompróir de chuid na Ríochta Aontaithe, déanfaidh an Ballstát lena mbaineann an t‐údarú oibríochta iomchuí a dheonú gan moill mhíchuí, ar choinníoll:
 (a)
 go bhfuil ceadúnas oibríochta bailí arna eisiúint i gcomhréir le reachtaíocht na Ríochta Aontaithe ag aeriompróir na Ríochta Aontaithe is iarratasóir; agus
 (b)
 go ndéanann agus go gcoinníonn an Ríocht Aontaithe ar bun rialú rialála éifeachtach ar aeriompróir na Ríochta Aontaithe is iarratasóir, go n‐aithnítear an t‐údarás inniúil go soiléir agus go bhfuil deimhniú aeroibreora atá curtha ar fáil ag an údarás sin ag aeriompróir na Ríochta Aontaithe.
 3.
 Gan dochar don ghá atá ann go leor ama a thabhairt chun measúnuithe riachtanacha a dhéanamh, beidh aeriompróirí na Ríochta Aontaithe i dteideal a n‐iarratais ar údaráis oibríochta a chur isteach ón lá a thiocfaidh an Rialachán seo i bhfeidhm. Beidh sé de chumhacht ag na Ballstáit na hiarratais sin a fhormheas amhail ón lá sin, ar choinníoll go gcomhlíonfar na coinníollacha maidir leis an bhformheas sin. Mar sin féin, ní bheidh éifeacht ag aon údaruithe a dheonófar ar an gcaoi sin níos túisce ná an chéad lá de chur i bhfeidhm an Rialacháin dá dtagraítear in Airteagal 14(2).
 Airteagal 9
 Pleananna, cláir agus sceidil oibríochta
 1.
 Cuirfidh aeriompróirí na Ríochta Aontaithe pleananna, cláir agus sceidil oibríochta maidir le haersheirbhísí isteach lena bhformheas chuig údaráis inniúla gach Ballstáit lena mbaineann. Déanfar aon chur isteach den chineál sin 30 lá ar a laghad roimh thús na n‐oibríochtaí.
 2.
 Faoi réir Airteagal 8, féadfar na pleananna oibríochta, na cláir agus na sceidil do shéasúr IATA atá ann ar an gcéad lá a chuirfear an Rialachán seo mar a leagtar amach sa chéad fhomhír d’Airteagal 14(2) i bhfeidhm agus na pleananna oibríochta, na cláir agus na sceidil sin don chéad séasúr eile dá éis sin a chur isteach agus a fhormheas, roimh an dáta sin.
 3.
 Ní chuirfear cosc ar na Ballstáit údaruithe a eisiúint leis an Rialachán seo chun aersheirbhísí sceidealaithe a bheith á n‐oibriú ag iompróirí an Aontais i bhfeidhmiú na gceart a thugann an Ríocht Aontaithe dóibh. Ní dhéanfaidh na Ballstáit idirdhealú idir iompróirí an Aontais i leith na n‐údaruithe sin.
 Airteagal 10
 Údarú a dhiúltú, a chúlghairm, a chur ar fionraí nó a theorannú
 1.
 Diúltóidh na Ballstáit údarú oibríochta aeriompróra de chuid na Ríochta Aontaithe, nó de réir an cháis, déanfaidh siad é sin a chúlghairm nó a fhionraí sna cásanna seo a leanas:
 (a)
 níl an t‐aeriompróir cáilithe ina aeriompróir de chuid na Ríochta Aontaithe de réir an Rialacháin seo; nó
 (b)
 níl na coinníollacha a leagtar síos in Airteagal 8(2) comhlíonta.
 2.
 Déanfaidh na Ballstáit coinníollacha maidir le húdarú oibríochta aeriompróra de chuid na Ríochta Aontaithe a dhiúltú, a chúlghairm, a fhionraí, a theorannú nó a fhorchur, nó déanfaidh siad coinníollacha maidir le húdarú oibríochta aeriompróra de chuid na Ríochta Aontaithe a theorannú nó a fhorchur in aon cheann de na cásanna seo a leanas:
 (a)
 na ceanglais sábháilteachta agus slándála atá infheidhme, níl siad comhlíonta;
 (b)
 na ceanglais is infheidhme maidir le haerárthaí a bheidh ag gabháil don aeriompar a ligean isteach i gcríoch an Bhallstáit lena mbaineann, maidir le hiad a oibriú sa chríoch sin agus maidir le hiad imeacht as an gcríoch sin, níl siad comhlíonta;
 (c)
 na ceanglais is infheidhme maidir le paisinéirí, criú, bagáiste, lasta agus/nó post (lena n‐áirítear rialacháin maidir le hiontráil, imréiteach, inimirce, pasanna, custaim agus coraintín, nó i gcás poist, rialacháin maidir le post) a ligean isteach i gcríoch an Bhallstáit lena mbaineann, maidir le oibríochtaí ina leith sin a dhéanamh sa chríoch sin agus maidir le hiad imeacht as an gcríoch sin, níl siad comhlíonta.
 3.
 Déanfaidh na Ballstáit coinníollacha maidir le húdaruithe oibríochta aeriompróirí na Ríochta Aontaithe a dhiúltú, a chúlghairm, a fhionraí, a theorannú nó a fhorchur, nó déanfaidh siad coinníollacha maidir le hoibríochtaí aeriompróirí na Ríochta Aontaithe a theorannú nó a fhorchur, i gcás ina gceanglóidh an Coimisiún orthu sin a dhéanamh i gcomhréir le hAirteagal 6 nó Airteagal 7.
 4.
 Cuirfidh gach Ballstát an Coimisiún agus na Ballstáit eile ar an eolas faoi aon chinntí údarú aeriompróra de chuid na Ríochta Aontaithe a dhiúltú nó a chúlghairm de bhun mhír 1 agus mhír 2, gan moill mhíchuí.
 Airteagal 11
 Deimhnithe agus ceadúnais
 Maidir le deimhnithe aeracmhainneachta, deimhnithe inniúlachta agus ceadúnais arna n‐eisiúint nó arna mbailíochtú ag an Ríocht Aontaithe atá i bhfeidhm fós, aithneoidh na Ballstáit go mbeidh na deimhnithe sin agus na ceadúnais sin bailí chun críche seirbhísí aeriompair a bheith á n‐oibriú ag aeriompróirí na Ríochta Aontaithe faoin Rialachán seo, ar choinníoll gur eisíodh agus gur bailíochtaíodh na deimhnithe sin agus na ceadúnais sin de bhun na gcaighdeán idirnáisiúnta ábhartha, ar a laghad, a bunaíodh faoi Choinbhinsiún Chicago agus i gcomhréir leis na caighdeáin sin.
 Airteagal 12
 Comhairliúchán agus comhar
 1.
 Rachaidh údaráis inniúla na mBallstát i gcomhairle agus i gcomhar le húdaráis inniúla na Ríochta Aontaithe de réir mar is gá chun a áirithiú go gcuirfear an Rialachán seo chun feidhme.
 2.
 Cuirfidh na Ballstáit ar fáil don Choimisiúin, arna iarraidh sin orthu, gan aon mhoill mhíchuí, aon fhaisnéis a fhaightear de bhun mhír 1 den Airteagal seo nó aon fhaisnéis eile is ábhartha chun Airteagail 6 agus 7 a chur chun feidhme.
 Airteagal 13
 An Coiste
 1.
 Déanfaidh an Coiste a bunaíodh le Rialachán (AE) 1008/2008, cúnamh a thabhairt don Choimisiún. Beidh an coiste sin ina choiste de réir bhrí Rialachán (AE) 182/2011.
 2.
 I gcás ina ndéantar tagairt don mhír seo, beidh feidhm ag Airteagal 5 de Rialachán (AE) 182/2011.
 3.
 I gcás ina ndéantar tagairt don mhír seo, beidh feidhm ag Airteagal 8 de Rialachán (AE) 182/2011, i gcomhar le hAirteagal 5 de.
 Airteagal 14
 Teacht i bhfeidhm agus cur i bhfeidhm
 1.
 Tiocfaidh an Rialachán seo i bhfeidhm an lá tar éis lá a fhoilsithe in Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh.
 2.
 Beidh feidhm aige ón lá tar éis an lae a scoirfidh dlí an Aontais d’fheidhm a bheith aige maidir leis an Ríocht Aontaithe de bhun Airteagail 126 agus 127 den Chomhaontú um Tharraingt Siar.
 Mar sin féin, beidh feidhm ag Airteagal 8(3) agus ag Airteagal 9(2) ó theacht i bhfeidhm an Rialacháin seo.
 3.
 Ní bheidh feidhm ag an Rialachán seo má tá comhaontú lena rialaítear go cuimsitheach soláthar aeriompair leis an Ríocht Aontaithe, a bhfuil an tAontas ina pháirtí ann, tagtha i bhfeidhm faoin dáta dá dtagraítear sa chéad fhomhír de mhír 2.
 4.
 Scoirfidh an Rialachán seo d’fheidhm a bheith aige ar an dáta is luaithe de na dátaí seo a leanas:
 (a)
 30 Meitheamh 2021;
 (b)
 an dáta a thiocfaidh comhaontú dá dtagraítear i mír 3 i bhfeidhm, nó, de réir mar a bheidh, an dáta óna gcuirfear i bhfeidhm é go sealadach.
 Beidh an Rialachán seo ina cheangal go huile agus go hiomlán agus beidh sé infheidhme go díreach i ngach Ballstát.
 Arna dhéanamh sa Bhruiséil,
 Thar ceann Pharlaimint na hEorpa
 Thar ceann na Comhairle
 An tUachtarán
 An tUachtarán
 (1)
 IO L 29, 31.1.2020, lch. 7.
 (2)
 Cinneadh (AE) 2020/135 ón gComhairle an 30 Eanáir 2020 maidir le tabhairt i gcrích an Chomhaontaithe maidir le Ríocht Aontaithe na Breataine Móire agus Thuaisceart Éireann a bheith ag tarraingt siar as an Aontas Eorpach agus as an gComhphobal Eorpach do Fhuinneamh Adamhach (IO L 29, 31.1.2020, lch. 1).
 (3)
 IO L 58, 27.2.2020, lch. 53.
 (4)
 Iarscríbhinn 1B a ghabhann leis an gComhaontú lena mBunaítear an Eagraíocht Dhomhanda Trádála, arna dhéanamh in Marrakech an 15 Aibreán 1994.
 (5)
 An Grúpa Gníomhaíochta um Aeriompar (ATAG), ‘Eitlíocht: An tuarascáil ar Thairbhe Trasteorann le haghaidh 2020’.
 (6)
 Tuairim ó ....
 (7)
 Tuairim ó ....
 (8)
 An seasamh ó Pharlaimint na hEorpa ...
 (9)
 IO L 29, 31.1.2020, lch. 7.
 (10)
 Cinneadh (AE) 2020/135 ón gComhairle an 30 Eanáir 2020 maidir le tabhairt i gcrích an Chomhaontaithe maidir le Ríocht Aontaithe na Breataine Móire agus Thuaisceart Éireann a bheith ag tarraingt siar as an Aontas Eorpach agus as an gComhphobal Eorpach do Fhuinneamh Adamhach (IO L 29, 31.1.2020, lch. 1).
 (11)
 IO L 58, 27.2.2020, lch. 53.
 (12)
 Rialachán (CE) Uimh. 1008/2008 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 24 Meán Fómhair 2008 maidir le rialacha comhchoiteanna le haghaidh oibriú aersheirbhísí sa Chomhphobal (IO L 293, 31.10.2008, lch. 3).
 (13)
 Rialachán (AE) Uimh. 182/2011 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 16 Feabhra 2011 lena leagtar síos na rialacha agus na prionsabail ghinearálta a bhaineann leis na sásraí maidir le rialú ag na Ballstáit ar fheidhmiú cumhachtaí cur chun feidhme ag an gCoimisiún (IO L 55, 28.2.2011, lch. 13).
 (14)
 Rialachán (AE) 2019/712 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 17 Aibreán 2019 maidir le hiomaíocht in earnáil an aeriompair a chosaint, agus lena n‐aisghairtear Rialachán (CE) Uimh. 868/2004 (IO L 123, 10.5.2019, lch. 4).


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 |
 52010XX1123(04)
 Eelnõu – Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahelise Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga loodud assotsiatsiooninõukogu otsus nr .../..., ..., Euroopa – Vahemere piirkonna lepingus sisalduvate sotsiaalkindlustussüsteeme koordineerivate sätete kohta
 Euroopa Liidu Teataja L 306 , 23/11/2010 Lk 22 - 27
 EelnõuÜhelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahelise Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga loodudassotsiatsiooninõukogu otsus nr .../...,...,Euroopa – Vahemere piirkonna lepingus sisalduvate sotsiaalkindlustussüsteeme koordineerivate sätete kohtaASSOTSIATSIOONINÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa – Vahemere piirkonna lepingut, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisrael Riigi vahel, [1] ning eelkõige selle artiklit 65,ning arvestades järgmist:(1) Euroopa – Vahemere piirkonna lepingut, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisrael Riigi vahel, artiklis 64 nähakse ette Iisraeli ja liikmesriikide sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimine ning sätestatakse sellise koordineerimise põhimõtted.(2) Lepingu artiklis 65 on sätestatud ka, et assotsiatsiooninõukogu võtab vastu otsuse artiklis 64 sätestatud eesmärkide rakendamiseks.(3) Euroopa naabruspoliitika raames assotsiatsiooninõukogu poolt 11. aprillil 2005 vastu võetud ELi-Iisraeli tegevuskava eesmärgi 2.3.3 esimeses taandes kutsutakse üles võtma vastu otsus nimetatud lepingu artikli 65 rakendamiseks.(4) Mittediskrimineerimise põhimõtte kohaldamist silmas pidades peaks käesolev otsus andma lisaks teatavate hüvitiste puhul ette nähtud ekspordiõigusele mingeid täiendavaid teise lepinguosalise territooriumil asetleidvatest asjaoludest ja sündmustest tulenevaid õigusi, kui nimetatud asjaolusid ja sündmusi esimese lepinguosalise õigusaktide alusel arvesse ei võeta.(5) Käesoleva otsuse rakendamisel peaks Iisraeli töötajal olema õigus perehüvitistele, kui tema pereliikmed elavad koos asjaomase töötajaga seaduslikult selles liikmesriigis, kus töötaja töötab. Otsus ei peaks andma õigust perehüvitistele nende pereliikmete suhtes, kes elavad mõnes muus riigis, nt Iisraelis.(6) Nõukogu määrusega (EÜ) nr 859/2003 [2] juba laiendatakse määruse (EMÜ) nr 1408/71 ja määruse (EMÜ) nr 574/72 kehtivust nende kolmandate riikide kodanike suhtes, keda need õigusaktid veel ei hõlma üksnes nende kodakondsuse tõttu. Määruses (EÜ) nr 859/2003 juba käsitletakse Iisraeli töötajate eri liikmesriikidest saadud kindlustusperioodide liitmist seoses õigusega teatavatele hüvitistele, nagu on sätestatud Iisraeliga sõlmitud lepingu artikli 64 lõike 1 esimeses taandes.(7) Koordineerimiseeskirjade kohaldamise hõlbustamiseks võib olla vaja kehtestada erisätted, mis arvestaksid Iisraeli õigusaktide erijooni.(8) Liikmesriikide ja Iisraeli vaheliste sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise ladusa toimimise tagamiseks on vaja kehtestada erisätted, milles käsitletakse liikmesriikide ja Iisraeli vahelist koostööd ning asjaomase isiku ja asjaomase riigi asutuse vahelist koostööd.(9) Tuleks vastu võtta üleminekusätted, et kaitsta käesoleva otsusega hõlmatud isikuid ja tagada, et nad ei kaotaks selle jõustumise tõttu oma õigusi.ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:I OSAÜLDSÄTTEDArtikkel 1Mõisted1. Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:a) "leping" – Euroopa – Vahemere piirkonna leping, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel;b) "määrus" – Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta), [3] mida kohaldatakse Euroopa Liidu liikmesriikides;c) "rakendusmäärus" – Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 987/2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) rakendamise kord [4];d) "liikmesriik" – Euroopa Liidu liikmesriik;i) liikmesriigi õigusaktide kohaldamisel – töötav isik määruse artikli 1 punkti a tähenduses;ii) Iisraeli õigusaktide kohaldamisel – töötav isik Iisraeli õigusaktide tähenduses;i) liikmesriigi õigusaktide kohaldamisel – pereliige määruse artikli 1 punkti i tähenduses;ii) Iisraeli õigusaktide kohaldamisel – pereliige Iisraeli õigusaktide tähenduses;i) liikmesriikide puhul – käesoleva otsusega hõlmatud hüvitiste suhtes kohaldatavad õigusaktid määruse artikli 1 punkti l tähenduses;ii) Iisraeli puhul – käesoleva otsusega hõlmatud hüvitiste suhtes Iisraelis kohaldatavad asjakohased õigusaktid;- vanaduspensionid;- toitjakaotuspensionid;- tööõnnetus- ja kutsehaiguspensionid;- invaliidsuspensionid;- peretoetused;i) liikmesriikide puhul:- vanaduspensionid;- toitjakaotuspensionid;- tööõnnetus- ja kutsehaiguspensionid;- invaliidsuspensionid;määruse tähenduses, välja arvatud mitteosamakselised rahalised erihüvitised, mis on kehtestatud määruse X lisas;ii) Iisraeli puhul – vastavad Iisraeli õigusaktides kehtestatud hüvitised, välja arvatud mitteosamakselised rahalised erihüvitised, mis on loetletud käesoleva otsuse I lisas;2. Muid käesolevas otsuses kasutatud mõisteid kasutatakse tähenduses, mis on neile antud:a) liikmesriikide puhul – määruses ja rakendusmääruses;b) Iisraeli puhul – vastavates Iisraelis kehtivates õigusaktides.Artikkel 2Isikud, kelle suhtes otsus on kohaldatavKäesolevat otsust kohaldatakse:a) töötajate suhtes, kes on Iisraeli kodanikud ja kes töötavad või on töötanud seaduslikult ühe liikmesriigi territooriumil ning kelle suhtes kohaldatakse või on kohaldatud ühe või mitme liikmesriigi õigusakte, ning nende töötajate ülalpidamisel olnud isikute suhtes;b) punktis a nimetatud töötajate pereliikmete suhtes, tingimusel et nimetatud pereliikmed elavad või on elanud koos asjaomase töötajaga seaduslikult liikmesriigis ajal, mil töötaja nimetatud liikmesriigis töötab;c) töötajate suhtes, kes on liikmesriigi kodanikud ja kes töötavad või on töötanud seaduslikult Iisraeli territooriumil ning kelle suhtes kohaldatakse või on kohaldatud Iisraeli õigusakte, ning nende töötajate ülalpidamisel olnud isikute suhtes, ningd) punktis c nimetatud töötajate pereliikmete suhtes, tingimusel et nimetatud pereliikmed elavad või on elanud koos asjaomase töötajaga seaduslikult Israelis ajal, mil töötaja Iisraelis töötab või töötas.Artikkel 3Võrdne kohtlemine1. Töötajaid, kes on Iisraeli kodanikud ja töötavad liikmesriigis seaduslikult, ning nende kõiki pereliikmeid, kes elavad nende juures seaduslikult, koheldakse hüvitiste osas artikli 1 lõike 1 punkti h tähenduses viisil, mille puhul neid ei diskrimineerita nende kodakondsuse alusel võrreldes selle liikmesriigi kodanikega, kus nad töötavad.2. Töötajaid, kes on liikmesriigi kodanikud ja töötavad Iisraelis seaduslikult, ning nende kõiki pereliikmeid, kes elavad nende juures seaduslikult, koheldakse hüvitiste osas artikli 1 lõike 1 punkti h tähenduses viisil, mille puhul neid ei diskrimineerita nende kodakondsuse alusel võrreldes Iisraeli kodanikega.II OSALIIKMESRIIKIDE JA IISRAELI VAHELISED SUHTEDArtikkel 4Elukohaeeskirjadest loobumine1. Eksporditavaid hüvitisi artikli 1 lõike 1 punkti i tähenduses, millele on õigus artikli 2 punktides a ja c osutatud isikutel, ei või vähendada, muuta, peatada, võtta tagasi ega konfiskeerida põhjusel, et hüvitisesaaja elab:i) liikmesriigi õigusaktide kohaselt saadava hüvitise puhul Iisraeli territooriumil võiii) Iisraeli õigusaktide kohaselt saadava hüvitise puhul ühe liikmesriigi territooriumil.2. Artikli 2 punktis b osutatud töötajate pereliikmetel on õigus eksporditavatele hüvitistele artikli 1 lõike 1 punkti i tähenduses samal viisil nagu asjaomase liikmesriigi kodakondsusega töötaja pereliikmetel, kui nimetatud pereliikmed elavad Iisraeli territooriumil.3. Artikli 2 punktis d osutatud töötajate pereliikmetel on õigus eksporditavatele hüvitistele artikli 1 lõike 1 punkti i tähenduses samal viisil nagu Iisraeli kodakondsusega töötaja pereliikmetel, kui nimetatud pereliikmed elavad asjaomase liikmesriigi territooriumil.III OSAMUUD SÄTTEDArtikkel 5Koostöö1. Liikmesriigid ja Iisrael edastavad üksteisele kogu teabe, mis on seotud nende õigusaktide muudatustega, mis võivad mõjutada käesoleva otsuse rakendamist.2. Käesoleva otsuse eesmärgil osutavad liikmesriikide ja Iisraeli võimuorganid ja asutused üksteisele abi nii, nagu rakendaksid nad oma riigi õigusakte. Kõnealuste võimuorganite ja asutuste antav haldusabi peab üldjuhul olema tasuta. Liikmesriikide ja Iisraeli pädevad võimuorganid võivad aga kokku leppida teatavate kulude tagasimaksmises.3. Liikmesriikide ja Iisraeli võimuorganid ja asutused võivad käesoleva otsuse eesmärgil suhelda vahetult üksteisega ja asjaomaste isikute või nende esindajatega.4. Käesoleva otsusega hõlmatud asutused ja isikud on kohustatud vahetama vastastikku teavet ja tegema koostööd, et tagada käesoleva otsuse nõuetekohane rakendamine.5. Asjaomased isikud peavad teatama pädeva liikmesriigi või Iisraeli (kui Iisrael on pädev riik) ja elukohajärgse liikmesriigi või Iisraeli (kui Iisrael on elukohariik) asutustele esimesel võimalusel muutustest oma isiklikus või pereolukorras, mis mõjutab nende õigust hüvitistele käesoleva otsuse alusel.6. Lõikes 5 osutatud teatamiskohustuse täitmatajätmine võib kaasa tuua proportsionaalsete meetmete rakendamise vastavalt riiklikele õigusaktidele. Need meetmed on sellegipoolest samaväärsed samasugustes olukordades siseriiklike õigusaktide alusel rakendatavatega ega põhjusta taotlejatele erakordseid raskusi neile käesoleva otsusega antud õiguste kasutamisel ega muuda seda võimatuks.7. Liikmesriik ja Iisrael võivad lisada siseriiklikesse õigusaktidesse sätted, millega luuakse tingimused hüvitise saamise õiguse kontrollimiseks, et võtta arvesse asjaolu, et hüvitisesaaja viibib või elab väljaspool deebitorasutuse liikmesriigi territooriumi. Kõnealused sätted on proportsionaalsed, ei diskrimineeri kodakondsuse alusel ning on kooskõlas käesoleva otsuse põhimõtetega. Sellistest sätetest teavitatakse assotsiatsiooninõukogu.Artikkel 6Ametlik kontroll ja arstlik läbivaatus1. Käesolevat artiklit kohaldatakse artiklis 2 osutatud isikute suhtes ja artikli 1 lõike 1 punktis i osutatud eksporditavate hüvitiste saamisel, ning käesoleva otsuse rakendamise eest vastutavatele asutuste suhtes.2. Kui hüvitisesaaja või taotleja või tema pereliige viibib või elab liikmesriigi territooriumil, kui deebitorasutus asub Iisraelis, või kui selline isik viibib või elab Iisraelis, kui deebitorasutus asub liikmesriigis, viib arstliku läbivaatuse kõnealuse asutuse taotlusel läbi hüvitisesaaja viibimis- või elukohajärgne asutus kooskõlas viimatinimetatud asutuse suhtes kohaldatavates õigusaktides sätestatud menetlustega.Deebitorasutus teatab viibimis- või elukohajärgsele asutusele vajaduse korral kõigist erinõuetest, mida tuleb järgida, ja punktid, mida arstlik läbivaatus peab hõlmama.Viibimis- või elukohajärgne asutus edastab arstlikku läbivaatust taotlenud deebitorasutusele aruande.Deebitorasutus jätab endale õiguse korraldada hüvitisesaaja läbivaatus asutuse valitud arsti poolt, kas selle riigi territooriumil, kus hüvitisesaaja või taotleja viibib või elab, või deebitorasutuse asukohariigis. Siiski võib hüvitisesaaja kutsuda deebitorasutuse riigi territooriumile vaid juhul, kui reis ei kahjusta tema tervist ja kui sellega seonduvad reisi- ja elamiskulud kannab deebitorasutus.3. Kui hüvitisesaaja või taotleja või tema pereliige viibib või elab liikmesriigi territooriumil, kui deebitorasutus asub Iisraelis, või kui selline isik viibib või elab Iisraelis, kui deebitorasutus asub liikmesriigis, viib ametliku kontrolli kõnealuse asutuse taotlusel läbi hüvitisesaaja viibimis- või elukohajärgne asutus.Viibimis- või elukohajärgne asutus edastab ametlikku kontrolli taotlenud deebitorasutusele aruande.Deebitorasutusel säilib õigus korraldada hüvitisesaaja olukorra läbivaatus enda valitud spetsialisti poolt. Siiski võib hüvitisesaaja kutsuda deebitorasutuse riigi territooriumile vaid juhul, kui reis ei kahjusta tema tervist ja kui sellega seonduvad reisi- ja elamiskulud kannab deebitorasutus.4. Üks või enam liikmesriiki ja Iisrael võivad kokku leppida muude haldussätete suhtes, tingimusel et nad teatavad sellest assotsiatsiooninõukogule.5. Erandina käesoleva otsuse artikli 7 lõikes 2 sätestatud tasuta vastastikuse haldusabi põhimõttest kompenseerib kontrolli taotlenud deebitorasutus käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 osutatud kontrolli kulud asutusele, kellele selline kontroll ülesandeks tehti.Artikkel 7Lepingu artikli 79 kohaldamineLepingu artiklit 79 kohaldatakse juhul, kui üks lepinguosaline leiab, et teine lepinguosaline ei ole täitnud artiklites 5 ja 6 sätestatud kohustusi.Artikkel 8Erisätted Iisraeli õigusaktide kohaldamiseksAssotsiatsiooninõukogu võib vajaduse korral II lisas ette näha erisätted Iisraeli õigusaktide kohaldamiseks.Artikkel 9Kehtivates kahepoolsetes lepingutes sisalduvad haldusmenetlusedLiikmesriigi ja Iisraeli vahelistes kehtivates kahepoolsetes lepingutes sisalduvate haldusmenetluste kohaldamist võib jätkata tingimusel, et sellised menetlused ei kahjusta asjaomaste isikute õigusi või kohustusi, mis on kehtestatud käesoleva otsusega.Artikkel 10Käesoleva otsuse rakendamise korda täiendavad lepingudÜks või enam liikmesriiki või Iisrael võivad sõlmida lepinguid käesoleva otsuse rakendamise halduskorra täiendamise kohta, eelkõige seoses pettuste ja vigade ennetamise ning nende vastu võitlemisega.IV OSAÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTEDArtikkel 11Üleminekusätted1. Käesolevast otsusest tulenevaid õigusi ei omandata otsuse jõustumisele eelneva aja eest.2. Kui lõikest 1 ei tulene teisiti, omandatakse käesoleva otsuse alusel õigusi ka juhul, kui need on seotud erakorralise juhtumiga, mis toimus enne otsuse jõustumiskuupäeva.3. Kõik hüvitised, mis on jäänud määramata või mis on peatatud asjaomase isiku kodakondsuse või elukoha tõttu, määratakse või ennistatakse asjaomase isiku taotluse põhjal alates käesoleva otsuse jõustumise kuupäevast, tingimusel et varem hüvitiste andmist tinginud õiguste põhjal ei ole tehtud ühekordset summeeritud väljamakset.4. Kui lõikes 3 nimetatud taotlus esitatakse kahe aasta jooksul alates käesoleva otsuse jõustumiskuupäevast, kehtivad käesoleva otsuse alusel omandatud õigused alates käesoleva otsuse jõustumiskuupäevast ning asjaomase isiku vastu ei või kasutada ühegi liikmesriigi ega Iisraeli õigusakte, mis on seotud õiguste lõppemise või piiramisega.5. Kui lõikes 3 nimetatud taotlus esitatakse pärast kahe aasta möödumist käesoleva määruse jõustumiskuupäevast, jõustuvad kehtivuse säilitanud või ajaliselt piiramata õigused alates taotluse esitamise kuupäevast vastavalt võimalikele soodsamatele sätetele asjaomase liikmesriigi või Iisraeli õigusaktide alusel.Artikkel 12Käesoleva otsuse lisad1. Käesoleva otsuse lisad on otsuse lahutamatu osa.2. Iisraeli nõudel võib lisasid muuta assotsiatsiooninõukogu otsuse alusel.Artikkel 13JõustumineKäesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneva kuu esimesel päeval....,Assotsiatsiooninõukogu nimeleesistuja[1] EÜT L 147, 21.6.2000, lk 3.[2] ELT L 124, 20.5.2003, lk 1.[3] ELT L 166, 30.4.2004, lk 1.[4] ELT L 284, 30.10.2009, lk 1.--------------------------------------------------I LISAIISRAELI MITTEOSAMAKSELISTE RAHALISTE ERIHÜVITISTE LOETELU...--------------------------------------------------II LISAERISÄTTED IISRAELI ÕIGUSAKTIDE KOHALDAMISEKS...--------------------------------------------------


text:
 EIROPAS KOMISIJA
 Briselē, 3.2.2021
 COM(2021) 41 final
 2021/0024(NLE)
 Priekšlikums
 PADOMES LĒMUMS
 par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Iekšzemes kuģošanas standartu izstrādes Eiropas komitejā un Reinas kuģniecības centrālajā komisijā attiecībā uz iekšzemes kuģošanas profesionālās kvalifikācijas standartu pieņemšanu
 PASKAIDROJUMA RAKSTS
 1.Priekšlikuma priekšmets
 Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kura Savienības vārdā jāieņem Iekšzemes kuģošanas standartu izstrādes Eiropas komitejas (CESNI) nākamajā sanāksmē un Reinas kuģniecības centrālās komisijas (CCNR) nākamajā plenārsesijā saistībā ar jungu drošības pamatapmācības standarta un standarta par standartfrāzēm saziņai četrās valodās paredzēto pieņemšanu.
 2.Priekšlikuma konteksts
 2.1.CCNR un CESNI
 Reinas kuģniecības centrālā komisija (CCNR) ir starptautiska organizācija ar regulatīvām pilnvarām Reinas iekšzemes kuģošanas transporta jautājumos. CCNR puses ir četras ES dalībvalstis (Beļģija, Francija, Nīderlande un Vācija) un Šveice.
 Pārskatītā 1868. gada 17. oktobrī Manheimā parakstītā Konvencija par kuģošanu Reinā nosaka tiesisko regulējumu, kas reglamentē Reinas kā iekšzemes ūdensceļa izmantošanu kuģošanai un nosaka CCNR pilnvaras. Pašlaik piemērojamās konvencijas redakcijas pamatā ir Konvencija, ar ko groza pārskatīto Konvenciju par kuģošanu Reinā, ko pieņēma 1963. gada 20. novembrī un kas stājās spēkā 1967. gada 14. aprīlī. Plenārsēdes notiek divas reizes gadā. Tajās piedalās CCNR dalībvalstu pārstāvji. Plenārsēde ir CCNR lēmumu pieņemšanas struktūra. Tā pieņem centrālās komisijas rezolūcijas, kā arī pieņem un groza centrālās komisijas tehniskos noteikumus. Katrai CCNR dalībvalstij ir viena balss, un lēmumus pieņem vienprātīgi. Rezolūcijas ir juridiski saistošas. ES nav CCNR locekle.
 CCNR 2015. gadā pieņēma rezolūciju, ar ko tika izveidota Eiropas komiteja kopēju standartu izstrādei iekšzemes kuģošanas jomā (Comité Européen pour l’Élaboration de Standards dans le Domaine de Navigation Intérieure – CESNI). Tās uzdevums ir dažādu jomu tehnisko standartu pieņemšana, jo īpaši attiecībā uz kuģiem, informācijas tehnoloģijām un apkalpi, vienota šo standartu un attiecīgo procedūru interpretācija, kā arī kuģošanas drošuma, vides aizsardzības vai citu kuģošanas jomas jautājumu apspriešana.
 CESNI sastāvā ir eksperti, kas pārstāv balsstiesīgās CCNR dalībvalstis un ES dalībvalstis (katrai valstij ir viena balss). ES nav CESNI locekle. Tomēr ES tāpat kā citas starptautiskās organizācijas, kas risina jautājumus, kuri ietilpst CESNI darbības jomās, var piedalīties CESNI darbā bez balsstiesībām.
 2.2.Paredzētais CESNI un CCNR akts
 Nākamajā plenārsēdē CESNI ir jāpieņem jungu drošības pamatapmācības standarts (sk. cesni 20_04) un standarts par standartfrāzēm saziņai četrās valodās (sk. cesni 20_39).
 Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 12. decembra Direktīvu (ES) 2017/2397 par profesionālās kvalifikācijas atzīšanu kuģošanā pa iekšzemes ūdensceļiem un ar ko atceļ Padomes Direktīvas 91/672/EEK un 96/50/EK
 1
 ir ieviesti saskaņoti profesionālās kvalifikācijas noteikumi kuģošanā pa iekšzemes ūdensceļiem Eiropā un noteikti konkrēti standarti profesionālās kvalifikācijas jomā. Divi iepriekšminētie standarti direktīvā nav prasīti, taču CESNI tos ir izstrādājusi, lai atvieglotu to prasību īstenošanu, kas ietilpst direktīvas darbības jomā, un veicinātu saskaņošanu.
 Atbilstoši Direktīvas (ES) 2017/2397 I pielikumam, lai iegūtu jungas kvalifikācijas sertifikātu, ir jāpabeidz drošības pamatapmācība saskaņā ar valsts prasībām. CESNI jungu drošības pamatapmācības standartā ir noteiktas prasības, ko CESNI dalībvalstis varētu ievērot kā savas valsts prasības, lai nodrošinātu vienādu pakalpojumu kvalitātes līmeni.
 Saskaņā ar Direktīvas (ES) 2017/2397 II pielikumu matrožiem un kuģu vadītājiem ir jābūt iespējai izmantot standartfrāzes saziņai situācijās, kad ir saziņas problēmas. CESNI standartā par standartfrāzēm saziņai četrās valodās ir detalizēti izklāstīta šāda saziņas sistēma.
 CESNI eksperti šos divus standartus sagatavoja 2019. un 2020. gadā, un CESNI komiteja 2020. gada 30. aprīļa sanāksmē nolēma tos pieņemt nākamajā sanāksmē.
 CESNI eksperti (CESNI/QP darba grupa) ir sagatavojuši jungu drošības pamatapmācības standartu un saziņas standartfrāžu standartu saskaņā ar CESNI darba programmām 2016.–2018. gadam un 2019.–2021. gadam. Šis jautājums tika apspriests tehniskajās sanāksmēs, un tika panākta vienošanās CESNI līmenī, proti:
 ·darba sanāksmēs (24.05.2018., 06. un 07.10.2018., 8.05.2019., 11.09.2019., 06.11.2019., 06.02.2020., 22.04.2020.) un
 ·komitejas sanāksmē (30.04.2020.).
 Visām ES dalībvalstīm īpašā tīmekļvietnē (cesni.eu) ir (aizsargāta) piekļuve iepriekšminēto standartu projektiem.
 ES-QIN standarti (Eiropas iekšzemes kuģošanas kvalifikācijas standarti) tiks atjaunināti, lai iekļautu šos divus jaunos standartus.
 CCNR pieņems rezolūciju, lai Noteikumos par Reinas kuģošanas personālu iekļautu atsauci uz ES-QIN standartu jaunāko redakciju, t. sk. minētajiem diviem standartiem.
 3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja
 Lēmums, kas nosaka Savienības nostāju, ir vajadzīgs, lai pienācīgi tiktu ievērotas ES intereses, pieņemot lēmumus, ar ko nosaka jungu drošības pamatapmācības standartu un standartu par standartfrāzēm saziņai četrās valodās. Šis temats ir ES kompetencē, jo minēto standartu mērķis ir veicināt Direktīvas (ES) 2017/2397 īstenošanu.
 Ierosinātā Savienības nostāja ir atbalstīt abu standartu pieņemšanu, jo tie palīdzēs saglabāt visaugstāko drošības līmeni iekšzemes kuģošanā un veicinās saskaņošanu.
 4.Juridiskais pamats
 4.1.Procesuālais juridiskais pamats
 4.1.1.Principi
 Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.
 LESD 218. panta 9. punktu piemēro neatkarīgi no tā, vai Savienība ir attiecīgās struktūras locekle vai nolīguma puse
 2
 .
 Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
 3
 .
 4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā
 Gan CESNI, gan CCNR ir struktūras, kas izveidotas saskaņā ar starptautisku nolīgumu.
 Lai gan CESNI pieņemtie noteikumi paši par sevi nav saistoši, CCNR dalībniekiem tie kļūs saistoši brīdī, kad CCNR grozīs savu tiesisko regulējumu (Noteikumus par Reinas kuģošanas personālu), lai atsauktos uz CESNI pieņemtajiem standartiem, un noteiks šos standartus par saistošiem, piemērojot pārskatīto Konvenciju par kuģošanu Reinā. Šādu noteikumu saistošais raksturs CCNR locekļiem ir noteikts 1868. gada 17. oktobra Manheimas konvencijā
 4
 .
 Tāpēc ir jānosaka nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem CESNI un CCNR, lai pieņemtu iekšzemes kuģošanas profesionālās kvalifikācijas standartus.
 Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.
 4.2.Materiālais juridiskais pamats
 4.2.1.Principi
 Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.
 4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā
 Paredzēto aktu galvenais mērķis un saturs attiecas uz kopējo transporta politiku.
 Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 91. panta 1. punkts.
 4.3.Secinājums
 Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam jābūt LESD 91. panta 1. punktam saistībā ar 218. panta 9. punktu.
 2021/0024 (NLE)
 Priekšlikums
 PADOMES LĒMUMS
 par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Iekšzemes kuģošanas standartu izstrādes Eiropas komitejā un Reinas kuģniecības centrālajā komisijā attiecībā uz iekšzemes kuģošanas profesionālās kvalifikācijas standartu pieņemšanu
 EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
 ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. panta 1. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
 ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
 tā kā:
 (1)Pārskatītā 1868. gada 17. oktobra Konvencija par kuģošanu Reinā, kura grozīta ar 1963. gada 20. novembrī pieņemto Konvenciju, ar ko groza pārskatīto Konvenciju par kuģošanu Reinā, stājās spēkā 1967. gada 14. aprīlī.
 (2)Atbilstoši Konvencijas 17. pantam Reinas kuģniecības centrālā komisija (CCNR) var pieņemt prasības profesionālās kvalifikācijas jomā.
 (3)Iekšzemes kuģošanas standartu izstrādes Eiropas komiteja (CESNI) tika izveidota 2015. gada 3. jūnijā CCNR ietvaros nolūkā izstrādāt tehniskos standartus dažādām iekšzemes ūdensceļu jomām, īpaši attiecībā uz kuģiem, informācijas tehnoloģijām un apkalpi.
 (4)Gaidāms, ka nākamajā sanāksmē, kas notiks 2021. gada aprīlī, CESNI pieņems jungu drošības pamatapmācības standartu, kurā noteiktas apmācības prasības, ko dalībvalstis varētu ievērot kā valsts prasības, un standartu par standartfrāzēm saziņai četrās valodās matrožiem un kuģu vadītājiem, lai viņi spētu sazināties situācijās, kad ir saziņas problēmas. Abu standartu mērķis ir atvieglot to prasību īstenošanu, uz kurām attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/2397
 5
 .
 (5)Turklāt ir paredzēts, ka nākamajā plenārsesijā CCNR pieņems rezolūciju, ar ko grozīs Noteikumus par Reinas kuģniecības personālu, lai iekļautu atsauci uz ES-QIN standartiem (Eiropas iekšzemes kuģošanas kvalifikācijas standartiem), t. sk. CESNI jungu drošības pamatapmācības standartu un CESNI standartu par standartfrāzēm saziņai četrās valodās.
 (6)CESNI jungu drošības pamatapmācības standartam un saziņas standartfrāžu standartam būtu jāpalīdz saglabāt visaugstāko drošības līmeni iekšzemes kuģošanā un jāveicina saskaņošana Direktīvas (ES) 2017/2397 kontekstā.
 (7)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem CESNI un CCNR.
 (8)Savienība nav ne CCNR, ne CESNI locekle. Savienības nostāja, rīkojoties kopīgi, jāpauž tām Savienības dalībvalstīm, kuras ir minēto struktūru locekles,
 IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
 1. pants
 1.Savienības vārdā ieņemamā nostāja Iekšzemes kuģošanas standartu izstrādes Eiropas komitejas (CESNI) plenārsesijas sanāksmē, kurā lemj par Eiropas iekšzemes kuģošanas profesionālās kvalifikācijas standartiem ar atsaucēm cesni (20)_04 un cesni (20)_39, ir piekrist to pieņemšanai.
 2.Savienības vārdā ieņemamā nostāja Reinas kuģniecības centrālās komisijas (CCNR) plenārsesijas sanāksmē, kurā CCNR pieņems rezolūciju, ar ko groza Noteikumus par Reinas kuģniecības personālu, iekļaujot atsauci uz Eiropas iekšzemes kuģošanas profesionālās kvalifikācijas standartiem, kā arī atsauces uz cesni (20)_04 un cesni (20)_39, ir atbalstīt visus priekšlikumus, ar kuriem Noteikumu par Reinas kuģniecības personālu prasības saskaņo ar Eiropas iekšzemes kuģošanas profesionālās kvalifikācijas standartiem.
 2. pants
 1.Lēmuma 1. panta 1. punktā norādīto nostāju, kopīgi rīkojoties, pauž Savienības dalībvalstis, kas ir CESNI locekles.
 2.Lēmuma 1. panta 2. punktā norādīto nostāju, kopīgi rīkojoties, pauž Savienības dalībvalstis, kas ir CCNR locekles.
 3. pants
 Par nenozīmīgām tehniskām izmaiņām 1. pantā noteiktajās nostājās var vienoties bez jauna Padomes lēmuma.
 4. pants
 Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.
 Briselē,
 Padomes vārdā –
 priekšsēdētājs
 (1)
 Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/2397 (2017. gada 12. decembris) par profesionālās kvalifikācijas atzīšanu kuģošanā pa iekšzemes ūdensceļiem un ar ko atceļ Padomes Direktīvas 91/672/EEK un 96/50/EK (OV L 345, 27.12.2017., 53. lpp.).
 (2)
 Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64. punkts.
 (3)
 Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.
 (4)
 Pārskatītā 1868. gada 17. oktobra Konvencija par kuģošanu Reinā, grozīta 1963. gada 20. novembrī.
 (5)
 Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/2397 (2017. gada 12. decembris) par profesionālās kvalifikācijas atzīšanu kuģošanā pa iekšzemes ūdensceļiem un ar ko atceļ Padomes Direktīvas 91/672/EEK un 96/50/EK (OV L 345, 27.12.2017., 53. lpp.).


type: wikipedia

text:
XXVII. Olimpijske igre - Sydney 2000.
 XXVII. Olimpijske igre održane su 2000. godine u Sydneyu, u Australiji. MOO je 1993. godine birao domaćina između sljedećih gradova: Pekinga, Berlina, Istanbula i Manchestera.
 Po općoj ocjeni, s obzirom na sjajan nivo organizacije, kvalitetu športskih natjecanja, ljubaznost domaćina i fantastičnu atmosferu koja je vladala cijelo vrijeme Igara Igre su proglašene "najboljim Olimpijskim igrama u dotadašnjoj povijesti".
 Na spektakularnom otvaranju je Olimpijski plamen na stadionu upalila Cathy Freeman, koja je kasnije na istim Igrama osvojila zlato u atletici (utrka na 400 m). Time je postala prva osoba koja je na istim Igrama bila počasni palitelj baklje i osvajač zlatne medalje. Kao pripadnik izvorne domorodačke manjine Aboridžina, Freeman je svojim postignućem postala australska heroina za sva vremena.
 Rekordan broj od 199 nacija je sudjelovao na Igrama, a jedina članica MOO koja nije sudjelovala bio je Afganistan, čiji nastup je zabranio tadašnji afganistanski talibanski režim iz vjerskih razloga.
 U program Igara je uključen triatlon.
 U natjecateljskom programu su se istaknuli sljedeći pojedinci i događaji:
 Plivač Ian Thorpe iz Australije, tada star svega 17. godina, je osvojio tri zlatne i dvije srebrne medalje. Posebno su upečatljivi bili svjetski rekord na 400 m slobodno, te nastup u štafeti 4x100 m slobodno kada je Thorpe u zadnjoj dionici nadoknadio veliki zaostatak za do tada vodećom štafetom SAD-a i pri tome pomogao svojem timu osim zlata oboriti i dotadašnji svjetski rekord.
 Steve Redgrave, veslač iz Velike Britanije, je zlatnom medaljom u četvercu bez kormilara ostvario svoju petu zlatnu medalju na petim Igrama za redom.
 Kamerun je osvojio povijesnu zlatnu medalju u finalu nogometnog turnira, pobijedivši Španjolsku nakon izvođenja jedanaesteraca.
 Hrvatska na OI u Sydneyu 2000
 Hrvatska je na ovim Igrama nastupila s 91 športašem u 12 športova, a osvojene su dvije medalje: zlato u dizanju utega te bronca u veslanju. Više o nastupu hrvatskih športaša na Igrama u Sydneyu pogledajte u članku Hrvatska na OI 2000.
 Popis športova
 Plivaje, skokovi u vodu, vaterpolo i sinkronizirano plivanje se smatraju jednim športom).
 Demonstracijski šport su bile paraolimpijske utrke u atletici.
 Popis podjele medalja
 (Medalje domaćina i Hrvatske posebno istaknute)
 2000


text:
Empire State Building on 102-kerroksinen Art Deco -tyylinen pilvenpiirtäjä, joka sijaitsee New Yorkin kaupungissa New Yorkissa Yhdysvalloissa. Vuonna 1931 valmistunut Empire State Building on yksi New Yorkin tunnetuimmista maamerkeistä ja maailman kuuluisimmista pilvenpiirtäjistä.
 Piirteitä
 Empire State Building sijaitsee Manhattanin keskustassa osoitteessa 350 Fifth Avenue, 33. ja 34. kadun välissä. Pilvenpiirtäjä itse on 381 metrin korkuinen, mutta sen huipulle asennettu radiomasto tekee rakennuksesta 443-metrisen. Empire State Building on New Yorkin kaupungin toiseksi korkein rakennus heti One World Trade Centerin jälkeen. Empire State Building on Yhdysvaltain kolmanneksi korkein rakennus. Korkeutensa takia pilvenpiirtäjä erottuu selkeästi kaupungin muiden rakennusten joukosta.
 Rakennuksen ensimmäiset 85 kerrosta koostuvat enimmäkseen toimistotiloista, ja 86. kerroksessa on kaupunkilaisten ja matkailijoiden suosima näköalatasanne. 86. kerroksen jälkeen alkaa 16-kerroksinen torni, jossa ovat pilvenpiirtäjän radiomasto ja ukkosenjohdatin. Viimeisessä 102. kerroksessa on toinen näköalatasanne, joka ei kuitenkaan ole yhtä suosittu kuin 86. kerroksen näköalatasanne, koska toisinaan pilvisyys ja sumu saattavat peittää näkyvyyden. Empire State Buildingin huipun radiomastolla on tärkeä rooli New Yorkin radiolähetysten kannalta, koska suurin osa osavaltion radiolähetyksistä kulkee pilvenpiirtäjän radiomaston kautta.
 Empire State Buildingissä on 6 500 ikkunaa, 1 860 porrasta ja 254 000 neliömetriä kerrospinta-alaa. Pilvenpiirtäjän rakenteissa on arviolta 70 mailia (113 km) vesiputkistoja ja 2 500 000 jalkaa (762 km) sähköjohtoja. Koko rakennuksen paino on erään laskelman mukaan 370 000 tonnia. Rakennuksessa toimii noin tuhat liikeyritystä ja työskentelee päivittäin noin 20 000 työntekijää, mikä tekee Empire State Buildingista Yhdysvaltain toiseksi suurimman toimistorakennuksen puolustusministeriön hallintorakennuksen Pentagonin jälkeen. Empire State Buildingin aula on kolmen kerroksen korkuinen, ja sen seinälle on laitettu esille alumiinista veistetty pilvenpiirtäjän kohokuva.
 Empire State Buildingin hissien lukumäärä oli alun perin 64 kappaletta, ja ne on rakennettu keskelle rakennusta. Nykyisin Empire State Buildingin kunnostukset ovat nostaneet hissien lukumäärän yhteensä 73 kappaleeseen, mukaan lukien rakennuksen kaikki tavarahissit. Hissit kulkevat 336 metrin minuuttivauhdilla, joten matka 86. kerroksen näköalatasanteelle vie hississä alle minuutin.
 Empire State Buildingin huipulle on asennettu valojärjestelmä, joka käynnistetään vuoden juhlapäivien kunniaksi, esimerkiksi joka joulu rakennus valaistaan vihreillä ja punaisilla valoilla. Syyskuun 11. päivän terrori-iskujen jälkeen pilvenpiirtäjä valaistiin muutamien kuukausien ajaksi punaisilla, sinisillä ja valkoisilla ledeillä viitaten Yhdysvaltain lippuun.
 Historia
 Empire State Buildingin maatontilla oli alun perin ylellinen loistohotelli Waldorf-Astoria, joka oli New Yorkin kaupungin hienoston suosiossa. Vuonna 1928 rakennusyhtiö Starlet Brothers and Even kuitenkin osti maatontin Astorin suvulta, hotelli Waldorf-Astoria purettiin ja tilalle päätettiin rakentaa uusi 102-kerroksinen pilvenpiirtäjä. Yhdysvaltalaisten rakennusyhtiöiden välillä oli kilpailu rakentaa maailman korkein rakennus, ja Empire State Buildingin suurin kilpailija oli vuonna 1930 valmistunut, 77-kerroksinen ja 319-metrinen Chrysler Building. Empire State Buildingin suunnittelivat yhdysvaltalainen arkkitehti Gregory Johnson ja hänen yrityksensä Shreve, Lamb & Harmon Associates. Pilvenpiirtäjän pääurakoitsijan Starlet Brothers and Evenin rakennustöitä rahoitti DuPontissa ja General Motorsissa työskennellyt liikemies John J. Raskob.
 Empire State Buildingin rakennustyöt aloitettiin 22. tammikuuta 1930, ja rakennus valmistui jo 410 vuorokaudessa. Rakennustöissä työskenteli noin 3 400 työmiestä, joista viisi kuoli kesken rakennustöiden erilaisissa työtapaturmissa. Empire State Buildingin avajaiset olivat 1. toukokuuta 1931, ja pilvenpiirtäjän valaistuksen käynnisti Yhdysvaltain presidentti Herbert Hoover. Pilvenpiirtäjän huipun radiomasto oli alun perin tarkoitettu ilmalaivojen telakoitumiseen, mutta se osoittautui epävarmaksi ja hengenvaaralliseksi. Radiolähetykset Empire State Buildingin kautta alkoivat 22. joulukuuta 1933, ja vuonna 1952 radiomastoon asennettiin myös uusi televisioantenni.
 Koska Empire State Building avattiin 1930-luvun laman alussa, suurin osa pilvenpiirtäjän toimistotiloista pysyi tyhjinä 1940-luvulle asti. Rakennuksen toimistotilat olivat täynnä vasta vuonna 1950. Empire State Building oli maailman korkein pilvenpiirtäjä ja Yhdysvaltain korkein rakennus 41 vuoden ajan, kunnes World Trade Center valmistui vuonna 1972. Kun World Trade Centerin kaksoistornit romahtivat syyskuun 11. päivän iskuissa vuonna 2001, Empire State Buildingistä tuli jälleen New Yorkin korkein rakennus ja myös Yhdysvaltain toiseksi korkein pilvenpiirtäjä. Empire State Buildingin korkeus oli aikoinaan historiallinen saavutus, koska pilvenpiirtäjä on maailman ensimmäinen yli 100-kerroksinen rakennus.
 Lauantai-aamuna 28. heinäkuuta 1945 New Yorkin yläpuolella lentänyt B-25 Mitchell -pommikone törmäsi Empire State Buildingin 79. ja 80. kerroksen välille, koska pommittajan lentäjä everstiluutnantti William F. Smith ei nähnyt eteensä tiheän sumun takia. Onnettomuudessa kuoli 14 ihmistä ja pilvenpiirtäjän ylempien kerrosten toimistotilat kokivat savuvaurioita törmäyksen aiheuttaman tulipalon takia. Empire State Buildingissa työskennellyt Betty Lou Oliver oli onnettomuuden tapahtuessa hississä, kun törmäys katkaisi hissin vaijerit ja hissikori putosi 75 kerrosta alaspäin. Oliver kuitenkin selviytyi hengissä, mikä on Guinnessin ennätysten kirjan mukaan pisin hissin pudotus, josta ihminen on selviytynyt hengissä. Palokunta sammutti tulipalon 40 minuutissa ja vauriot korjattiin nopeasti, joten Empire State Building avattiin uudelleen jo seuraavana maanantaina 31. heinäkuuta. Onnettomuus aiheutti nykyrahassa 10,5 miljoonan dollarin vahingot.
 Yli 30 ihmistä on tehnyt itsemurhan hyppäämällä Empire State Buildingista. 86. kerroksen näköalatasanteen ympärille laitettiin verkkoaita vuonna 1947, koska viisi ihmistä oli yrittänyt itsemurhaa kolmen viikon sisällä. Viimeisin itsemurha tapahtui 13. huhtikuuta 2007, kun lakimies Moshe Kavynsky teki itsemurhan hyppäämällä 69. kerroksesta.
 Empire State Buildingissa on vuodesta 1978 lähtien järjestetty juoksukilpailu, jossa kilpailijat juoksevat portaita pitkin 86. kerroksen näköalatasanteelle. Matkan pituus on 320 metriä, ja siihen kuuluu 1 576 porrasta. Vuonna 2003 australialainen maantiepyöräilijä Paul Crake teki ennätysajan juoksemalla portaat ylös yhdeksässä minuutissa ja 33 sekuntissa.
 Vuonna 1976 hard rock -yhtye Kissistä otettiin kuva, jossa he poseeraavat Empire State Buildingin korkeimmassa mahdollisessa paikassa, jossa kuvan pystyi ottamaan.
 Empire State Building lisättiin Yhdysvaltain historiallisten paikkojen rekisteriin historiallisena maamerkkinä vuonna 1986.
 Lähteet
 Aiheesta muualla
 Empire State Buildingin virallinen kotisivusto
 Manhattanin pilvenpiirtäjät
 National Register of Historic Places -kohteet Manhattanilla
 Midtown (Manhattan)
 Näköalapaikat
 Seulonnan keskeiset artikkelit