type: other

jurisdiction: US

text: b' U.S. Department of Agriculture\n Office of Inspector General\n\n\n\n\nAssessment of the U.S. Department of\n Agriculture\xe2\x80\x99s Disaster Response\n Capabilities\n\n\n .\n\n\n\n\n Report 42099-4-HQ\n August 2010\n\x0c UNITED STATES DEPARTMENT OF AGRICULTURE\n\n OFFICE OF INSPECTOR GENERAL\n\n\n Washington D.C. 20250\n\n\n\nDATE: August 30, 2010\n\n\nREPLY TO\nATTN OF: 42099-4-HQ\n\nTO: Todd Repass\n Director\n Office of Homeland Security\n\nATTN: Phyllis Holmes\n Audit Liaison Officer\n Departmental Management\n\nFROM: Gil H. Harden /s/\n Assistant Inspector General\n for Audit\n\nSUBJECT: Assessment of the U.S. Department of Agriculture\xe2\x80\x99s Disaster Response\n Capabilities (Assessment Report 42099-4-HQ)\n\n\nThis report presents the results of our assessment of the U.S. Department of Agriculture\xe2\x80\x99s\n(USDA) disaster response capabilities. We performed our assessment as part of a pilot\nprogram instituted by the Department of Homeland Security (DHS) Inspector General (IG).\nThe DHS IG provided 14 \xe2\x80\x9cresearchable questions\xe2\x80\x9d related to DHS\xe2\x80\x99 National Response\nFramework Emergency Support Function (ESF) 11 \xe2\x80\x9cAgriculture and Natural Resources\xe2\x80\x9d to\nbe answered during our review. Our objective was to obtain information to answer these\nquestions through interviews with USDA personnel and review of documentation provided\nby the Department and its agencies.\n\nWe concluded that USDA and its agencies coordinated activities and performed primary and\nsupport duties as outlined in ESF 11. Accordingly, we are not making any recommendations\nat this time.\n\nWe appreciate the courtesies and cooperation extended to us during the review.\n\x0cTable of Contents\n\nExecutive Summary ................................................................................... 1\xc2\xa0\nBackground and Objectives...................................................................... 2\xc2\xa0\n Background ............................................................................................. 2\xc2\xa0\n Objectives ................................................................................................ 3\xc2\xa0\nScope and Methodology............................................................................ 4\xc2\xa0\nAbbreviations ............................................................................................. 5\xc2\xa0\nExhibit A: Department of Homeland Security (DHS) Inspector General\n(IG) Researchable Questions and U.S. Department of Agriculture\n(USDA) Office of Inspector General (OIG) Position ................................ 6\xc2\xa0\n\x0cAssessment of the U.S. Department of Agriculture Disaster Response\nCapabilities (Assessment Report 42099-4-HQ)\n\nExecutive Summary\nAccording to the draft of An IG\xe2\x80\x99s Guide for Assessing Federal Response Capabilities: 1\n\n The National Response Framework (NRF) was released by the Department of Homeland\n Security (DHS) in January 2008 to guide how the nation conducts all hazards response.\n It is built upon a scalable, flexible, and adaptable coordinating structure to align key roles\n and responsibilities across the nation, linking all levels of Government, nongovernmental\n organizations, and the private sector. It includes specific authorities and best practices\n for managing incidents that range from the serious but purely local, to large scale terrorist\n attacks or catastrophic disasters. It underscores that Government executives, private\n sector and nongovernmental organization leaders, and emergency management\n practitioners across the nation must understand domestic incident response roles,\n responsibilities, and relationships.\n\n The Emergency Support Function (ESF) annexes contained in the NRF provide the\n structure for coordinating Federal interagency support in response to an incident. They\n represent 15 functional groupings that are frequently used to provide Federal support to\n states and federal-to-federal support, both for declared disasters and emergencies.\n\nThe NRF established the U.S. Department of Agriculture (USDA) as the coordinator as well as a\nPrimary and Support agency for ESF 11, \xe2\x80\x9cAgriculture and Natural Resources.\xe2\x80\x9d 2 As such, USDA\nis charged with management oversight for ESF 11. USDA has ongoing responsibilities\nthroughout the preparedness, response, and recovery phases of incident management.\n\nWe performed our assessment as part of a pilot program instituted by the DHS Office of\nInspector General (OIG). The DHS OIG provided 14 \xe2\x80\x9cresearchable questions\xe2\x80\x9d to be answered\nduring our review. Our objective was to obtain information to answer these questions through\ninterviews with USDA personnel responsible for ESF 11 and analysis of documentation provided\nby the Department and its agencies. Our review was for the limited purpose described above and\nwould not necessarily identify all deficiencies in internal controls.\n\nWe found that USDA appropriately coordinated activities under ESF 11. Furthermore, we noted\nthat impacted USDA agencies (Animal and Plant Health Inspection Service, Food and Nutrition\nService, and Food and Safety Inspection Service) properly functioned in assigned roles of\ncoordinating, Primary and Support agencies in accordance with NRF guidelines.\n\n\n\n\n1\n Draft \xe2\x80\x9cAn IG\xe2\x80\x99s Guide for Assessing Federal Response Capabilities\xe2\x80\x9d dated May 2010, issued by the Emergency\nManagement Work Group of the Council of the Inspectors General on Integrity and Efficiency.\n2\n Roles assigned to the coordinator do not overlap with the roles of primary or support agencies.\n\n\n Report 42099-4-HQ 1\n\x0cBackground and Objectives\n\nBackground\nAccording to the draft of An IG\xe2\x80\x99s Guide for Assessing Federal Response Capabilities (see\nfootnote 1):\n\n The National Response Framework (NRF) was released by the Department of Homeland\n Security (DHS) in January 2008 to guide how the nation conducts all hazards response.\n\n The Emergency Support Function (ESF) annexes contained in the NRF provide the\n structure for coordinating Federal interagency support in response to an incident. They\n represent 15 functional groupings that are frequently used to provide Federal support to\n states and federal-to-federal support, both for declared disasters and emergencies.\n\n Each ESF is comprised of a coordinator, along with Primary and Support agencies. For\n ESF 11, the U.S. Department of Agriculture (USDA) is the coordinator as well as a\n Primary and Support agency. The coordinator for each ESF is charged with management\n oversight for that particular ESF. The coordinator has ongoing responsibilities\n throughout the preparedness, response, and recovery phases of incident management.\n\n Responsibilities of the ESF Coordinator include:\n\n \xe2\x80\xa2 Coordinating before, during, and after an incident, including pre-incident planning\n and coordination;\n\n \xe2\x80\xa2 maintaining ongoing contact with ESF Primary and Support agencies;\n\n \xe2\x80\xa2 conducting periodic ESF meetings and conference calls;\n\n \xe2\x80\xa2 coordinating efforts with corresponding private sector organizations; and\n\n \xe2\x80\xa2 coordinating ESF activities relating to catastrophic incident planning and critical\n infrastructure preparedness, as appropriate.\n\n An ESF primary agency is a Federal agency with significant authorities, roles, resources,\n or capabilities for a particular function within an ESF. When an ESF is activated in\n response to an incident, responsibilities of the primary agency include:\n\n \xe2\x80\xa2 Supporting the ESF coordinator and coordinating closely with the other primary\n and support agencies;\n\n \xe2\x80\xa2 orchestrating Federal support within their functional area for an affected State;\n\n \xe2\x80\xa2 providing staff for the operations functions at fixed and field facilities;\n\n \xe2\x80\xa2 notifying and requesting assistance from support agencies; and\n\n\n Report 42099-4-HQ 2\n\x0c \xe2\x80\xa2 Managing mission assignments and coordinating with support agencies, as well as\n appropriate State officials, operations centers, and agencies.\n\n A support agency is an entity that has specific capabilities or resources that support the\n Primary Agency in executing the ESF mission. When an ESF is activated, responsibilities\n of the support agency include:\n\n \xe2\x80\xa2 Conducting operations, when requested by DHS or designated ESF primary\n agency, consistent with their own authority and resources, except as directed\n otherwise pursuant to sections 402, 403, and 502 of the Stafford Act, which\n authorizes the President to provide financial and other assistance to State and\n local governments following Presidential emergency or major disaster\n declarations;\n\n \xe2\x80\xa2 participating in planning for short and long-term incident management and\n recovery operations and the development of supporting operational plans; and\n\n \xe2\x80\xa2 assisting in the conduct of situational assessments.\n\nNRF annex for ESF 11 describes five primary functions: providing nutrition assistance,\nresponding to animal and plant diseases and pests, ensuring the safety and security of the\ncommercial food supply, protecting natural and cultural resources and historic properties, and\nproviding for the safety and well-being of household pets.\n\nObjectives\nWe performed our assessment as part of a pilot program instituted by the DHS\xe2\x80\x99 Inspector\nGeneral (IG). The DHS IG provided 14 \xe2\x80\x9cresearchable questions\xe2\x80\x9d to be answered during our\nreview. Our objective was to obtain information to answer these questions through interviews\nwith USDA personnel responsible for ESF 11 and analysis of documentation provided by the\nDepartment and its agencies.\n\n\n\n\n Report 42099-4-HQ 3\n\x0cScope and Methodology\n\nThe scope of our review was Departmentwide and covered USDA ESF 11 activities from\nJanuary 2009 through March 2010. We followed applicable Government Auditing Standards in\nperforming this assessment. We believe the evidence obtained provides a reasonable basis for\nour conclusions based on our objectives. Fieldwork for this assessment was performed in March\nand April 2010. We conducted our assessment at the Animal Plant Health Inspection Service,\nFood Safety Inspection Service, and Food and Nutrition Service located in Washington D.C. To\naccomplish our audit objectives, we interviewed key Departmental and agency personnel, and\nevaluated documentation provided by the Department and its agencies supporting activities\nperformed to carry out its responsibilities under ESF 11.\n\n\n\n\n Report 42099-4-HQ 4\n\x0cAbbreviations\nAPHIS ......................... Animal Plant Health Inspection Service\nCOOP .......................... Continuity of Operations Plan\nDHS............................. Department of Homeland Security\nESF.............................. Emergency Support Function\nFFIS............................. Foundation Financial Information System\nFEMA ......................... Federal Emergency Management Agency\nFNS ............................. Food and Nutrition Service\nFSIS............................. Food Safety Inspection Service\nGPS ............................. Global Positioning System\nICS .............................. Incident Command System\nIG ................................ Inspector General\nJFO .............................. Joint Field Office\nNRCC.......................... National Response Coordination Center\nNRF ............................. National Response Framework\nOIG ............................. Office of Inspector General\nRRCC .......................... Regional Response Coordination Center\nTTX ............................. table top exercise\nUSDA.......................... U.S. Department of Agriculture\n\n\n\n\n Report 42099-4-HQ 5\n\x0cExhibit A: Department of Homeland Security (DHS) Inspector General\n(IG) Researchable Questions and U.S. Department of Agriculture\n(USDA) Office of Inspector General (OIG) Position\n(Researchable Questions are in bold, OIG responses are italicized)\n\nQuestions 1 through 3 pertain to Emergency Support Function (ESF) Coordinators. The\nAnimal Plant Health Inspection Service (APHIS) functions as USDA\xe2\x80\x99s Coordinating and\nPrimary Agency.\n\nResearchable Question 1:\n\nTo what extent and in what manner did USDA coordinate with other Primary and Support\nagencies: (a) before an incident (including pre-incident planning), (b) during an incident,\nand (c) after an incident?\n\n We found that USDA coordinated a wide variety of ESF 11 activities with the Department\n of Interior and the support agencies (a) before an incident (including pre-incident\n planning), (b) during an incident, and (c) after an incident. Before incidents occurred,\n USDA was involved in coordinating pre-incident activities such as planning, exercises,\n training, workgroups, and periodic conference calls. During an incident, ESF 11 was\n activated by the Federal Emergency Management Agency (FEMA) and USDA served as\n the sole ESF coordinator for ESF 11 activities, increasing the frequency of\n communications with other ESF 11 agencies, including daily conference calls. After an\n incident, after-action reviews were conducted, and an after-action report including\n lessons learned was produced.\n\nResearchable Question 2:\n\nTo what extent did USDA coordinate with private sector organizations to identify and\nmaximize use of private sector resources in response to a threat or incident?\n\n We found that USDA coordinated with a variety of private sector organizations to\n identify and maximize use of private sector resources in response to a threat or incident.\n Documentation showed USDA\xe2\x80\x99s direct involvement with a variety of private sector\n organizations in exercises, training events, conferences, workgroups, and periodic\n conference calls.\n\nResearchable Question 3:\n\nTo what extent did USDA coordinate ESF activities for catastrophic incident planning (e.g.,\nNational Planning Scenarios) and critical infrastructure preparedness, as appropriate?\n\n We found that USDA coordinated a variety of ESF 11 activities in developing various\n plans, regularly attending meetings and performing exercises as part of planning for\n catastrophic incidents. USDA also collaborated with FEMA on various plans and\n exercises regarding catastrophic incidents. In addition, for the agriculture-related\n\n\n Report 42099-4-HQ 6\n\x0c National Planning Scenarios for catastrophic incidents, USDA provided documentation\n showing it was directly involved in plan development, exercises, training, and\n workgroups. Based on our review, we concluded USDA has coordinated a wide variety of\n ESF activities for catastrophic incident planning (e.g. National Planning Scenarios) and\n critical infrastructure preparedness.\n\nResearchable Questions 4 through 9 pertain to ESF Primary Agencies.\n\nResearchable Question 4:\n\nTo what extent and in what manner did USDA coordinate with the ESF coordinator,\nPrimary and Support agencies, State officials, operations centers, State agencies, and the\nprivate sector?\n\n We found that USDA continuously coordinated with State officials, operations centers,\n and State Agencies in a variety of ways. USDA\xe2\x80\x99s coordination ranged from observation\n to full participation in meetings, training, participation on advisory and planning groups,\n drafting language for mission assignments, as well as full and partial participation in\n State exercises (including funding and collaborating exercises in select states).\n\nResearchable Question 5:\n\nTo what extent was USDA prepared to provide trained staff for operations functions, such\nas supporting interagency emergency response and support teams, at fixed and field\nfacilities?\n\n We found that USDA was prepared to provide trained staff for operations functions to the\n extent necessary in relationship to ESF 11, at both fixed and field facilities.\n\n Required training was completed by support staff. Additionally, this trained staff was\n divided into teams, and served on a rotational basis to ensure support staff was always\n available when needed.\n\nResearchable Question 6:\n\nTo what extent and in what manner did USDA conduct situational and periodic readiness\nassessments? How often have they been coordinated, and how have findings been applied?\n\n We found that USDA conducted situational and periodic readiness assessments through\n meetings, table top exercises (TTX), full scale exercises, and activations. The amount of\n assessments varied; however, from January 2009 through March 2010, 21 assessments\n were completed.\n\n Findings from completed assessments were documented in after-action reports. Findings\n have resulted in standardized communication through daily reports, standardized ESF 11\n Desk Officer Training, and revised roles and responsibilities of National Response\n Coordination Center (NRCC) Team Members. These findings were applied to procedures\n for carrying out ESF 11 activities as well as future assessments.\n\n Report 42099-4-HQ 7\n\x0cResearchable Question 7:\n\nTo what extent had USDA identified new equipment or capabilities required to prevent or\nrespond to new or emerging threats and hazards, or to improve the ability to address\nexisting threats?\n\n We found that USDA was staffed and equipped to functionally respond to incidents. ESF\n 11 agencies used exercise reports and after-action reports for incidents to access the\n capabilities for strengths and areas needing improvement. Meetings were held to share\n information with support agencies, States, and non-governmental organizations. We\n concluded that USDA continually assessed their new equipment needs and capacities by\n conducting exercises, preparing after-action reports, and sharing information with other\n organizations.\n\nResearchable Question 8:\n\nTo what extent had USDA executed contracts and procured goods and services needed to\nfulfill its ESF role?\n\n We found that USDA\xe2\x80\x99s primary role was to provide technical assistance; not to execute\n contracts to procure goods and services. We noted two isolated cases where USDA\n executed contracts during our review. As a result of 2008 flooding that occurred in Iowa,\n a contract for carcass disposal was executed in response to a FEMA mission assignment.\n USDA also contracted for training to prepare employees for response activities. USDA\n was in the process of executing a contract for desk officer training. We concluded that\n USDA\xe2\x80\x99s response activities rarely required execution of contracts and procurement of\n goods and services.\nResearchable Question 9:\n\nTo what extent was USDA prepared to manage mission assignments and ensure financial\nand property accountability for ESF activities?\n\n We found that USDA was prepared to manage mission assignments and ensure financial\n and property accountability for ESF 11 activities. APHIS staff included a full time\n employee to manage mission assignments. Responsibilities included review of accounting\n codes, tracking the costs, reviewing and submitting information to FEMA, and entering\n information into the Department\xe2\x80\x99s Foundation Financial Information System (FFIS). To\n ensure that the total costs did not exceed the limits set for the particular mission\n assignment, each agency was responsible for submitting ESF 11 costs to APHIS so that\n the total costs for the disaster response could be tracked and subsequently entered in to\n FFIS. FSIS also maintained procedures to ensure financial accountability.\n\n APHIS had several full-time employees that were trained, positioned, and functionally\n equipped to manage mission assignments and ensure financial accountability. APHIS\n maintained a spreadsheet listing contacts to initiate responses. When a disaster occurred,\n APHIS had six dispatchers that used the Resource Ordering and Status System to deploy\n staff. FSIS had procedures in place setting forth the roles and responsibilities for\n\n Report 42099-4-HQ 8\n\x0c managing mission assignments. The Food and Nutrition Services\xe2\x80\x99 (FNS) normal\n operations included providing food in the event of a disaster; therefore, it did not have\n separate regulations for ESF 11 functions. For the APHIS full-time ESF 11 employees,\n the property needed for disaster response activities was assigned to the employees. For\n non-ESF 11 employees, property needed for ESF 11 response was the responsibility of\n each agency and was accounted for as part of their normal operations.\n\nResearchable Question 10 pertains to Coordinating and Primary Departments and\nAgencies.\n\nResearchable Question 10:\n\nTo what extent did USDA plan for short and long-term incident management and recovery\noperations?\n\n We found that USDA had adequately planned for short and long-term incident\n management and recovery operations. The ESF 11 coordinators completed Incident\n Command System (ICS) training and various DHS training courses. The USDA ESF 11\n agencies participated in developing various response plans, meetings, and exercises.\n They participated in National Alliance of State Animal and Agricultural Emergency\n Programs working group meetings. Additionally, USDA was in the process of executing a\n contract to conduct a Desk Officer Training Academy in June 2010.\n\nResearchable Questions 11-14 pertain to Support Agencies (FSIS and FNS functioned\nprimarily as support agencies for USDA).\n\nResearchable Question 11:\n\nTo what extent had USDA\xe2\x80\x99s support agencies identified trained personnel, equipment, or\nother resources support to conduct operations when requested by DHS or the designated\nESF primary agency?\n\n We found that FNS had trained staff to support ESF 11 at FEMA\xe2\x80\x99s NRCC and over 100\n staff collectively across the seven FNS regions to support Regional Response\n Coordination Centers (RRCC) and Joint Field Offices (JFO), as needed. Staff\n participated in annual regional and national training conferences as well as on-line\n training to assure preparedness for activation and response.\n\n We selected a nonstatistical sample of FNS employees and requested training certificates\n for those individuals. FNS provided documentation showing completion of the required\n training courses for the selected individuals.\n In addition, we found that FNS also acquired Global Positioning Systems (GPS) for its\n personnel that assisted in areas where severe structural damage prevents them from\n getting to the places in need during a disaster. FNS realized the need for GPS after\n Hurricane Katrina in 2005, when most of the traffic signs and landmarks were destroyed.\n\n\n\n\n Report 42099-4-HQ 9\n\x0c FSIS indicated that it provided personnel to staff the NRCC, RRCC, and JFO. FSIS\n personnel chosen to assist the NRCC have either completed or are in the process of\n completing several of the suggested FEMA courses including ICS 100, 200, 300, and\n desk officer training. The USDA and FSIS ESF 11 Coordinators track this training as it\n is completed. FSIS personnel assisting at the RRCCs and JFOs receive desk officer\n training as it becomes available.\n\n FSIS maintained a list of training completed for dedicated ESF 11 personnel. This list\n included FNS and FSIS employees trained to assist the NRCCs, RRCCs, or JFOs. We\n selected a nonstatistical sample of FSIS employees and requested training certificates for\n those individuals. FSIS provided documentation showing completion of the required\n training courses for the selected individuals. FSIS maintained satellite phones, GETS\n cards, blackberries, and recorders for use when responding to emergencies. This\n provided FSIS the ability to communicate during significant incidents disrupting normal\n communications.\nResearchable Question 12:\n\nTo what extent had USDA support agencies participated in planning for short and long-\nterm incident management and recovery operations and the development of supporting\noperational plans?\n\n We found that FSIS had a Continuity of Operations Plan (COOP), an All Hazards\n Response Plan, Pandemic Plan, and Avian Influenza Plan that were provided to USDA.\n Furthermore, FSIS provided input to FEMA on the Biological CONPLAN and Hurricane\n Planning and USDA on the Radiological Plan, COOP, and National Disaster Recovery\n Framework. FSIS participated in the APHIS National and Regional Meetings and ESF\n 11 partner meetings.\n\n FNS worked in coordination with Federal, State, and nongovernmental partners to\n manage incidents through meetings and conference calls on a daily basis during\n responses and periodically during the transition to recovery. FNS\xe2\x80\x99 role in recovery was\n more limited as it involved referring and transitioning disaster survivors to the regular\n FNS nutrition assistance programs. FNS worked closely with State and local partners on\n these matters.\nResearchable Question 13:\n\nTo what extent did USDA support agencies assist in the conduct of situational assessments\nand provide input to periodic readiness assessments? How often have they been\ncoordinated and how have findings been applied?\n\n We found that FNS annually participated in the National Level Exercise, the National\n Hurricane Exercise and an internal FNS exercise to assess readiness. All exercises\n included an after-action assessment to evaluate response and recommend improvements.\n FNS also assessed its disaster response to recent incidents and developed a \xe2\x80\x9clessons\n learned\xe2\x80\x9d report that is used internally for planning and was shared with State partners\n as a technical assistance.\n\n\n Report 42099-4-HQ 10\n\x0c FSIS conducted internal exercises to test internal procedures in responding to significant\n incidents. FSIS personnel participated in external exercises designed by other agencies\n and departments and hosted exercises involving external participants from State, local,\n tribal governments, industry, and consumer groups. FSIS hosted a TTX \xe2\x80\x9cOperation\n Connect\xe2\x80\x9d that included participants from USDA, DHS, and FEMA. FSIS also\n participated in a TTX \xe2\x80\x9cFate\xe2\x80\x9d cosponsored by DHS, the Environmental Protection\n Agency, USDA, and the Food and Drug Administration.\n FSIS followed up on issues identified during exercises to ensure it was prepared to\n respond to a significant incident. FSIS implemented these changes after exercises and\n significant incidents. FSIS provided copies of its Matrix, Training and Exercise section\n for the last six months. As an example from the matrix provided, FSIS completed its ESF\n 11 exercise which tested the utility of the National Biosurveillance Information System to\n characterize situational awareness, guide response, share information in the event of a\n food incident and the coordination of response efforts during an incident involving the\n safety of the meat, poultry, and processed egg products.\nResearchable Question 14:\n\nTo what extent did USDA support agencies identify new equipment or capabilities required\nto prevent or respond to new or emerging threats and hazards, or to improve the ability to\naddress existing threats?\n\n Both FSIS and FNS officials stated that the agencies identified new equipment and\n capabilities using after-action assessments for an actual incident and readiness exercises\n conducted annually with FEMA and periodically with internal staff or other Federal\n agencies. For example, after Hurricane Katrina in 2005, FNS realized the need for GPS\n for the disaster team because many street signs and landmarks were down. FNS now\n maintains GPS for their teams during emergency support activations. As another\n example, FSIS provided a Significant Incident Response Directive which outlined\n procedures for responding to public health or food defense incidents. This directive is\n revised as needed to ensure FSIS\xe2\x80\x99 response capabilities are current based upon lessons\n learned during internal and external exercises.\n\n\n\n\n Report 42099-4-HQ 11\n\x0c'


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 Tärkeä oikeudellinen huomautus
 |
 52006PC0271
 Ehdotus: neuvoston asetus Bulgarian ja Romanian Euroopan unioniin liittymisen vuoksi käyttöön otettavista Euroopan yhteisöjen virkamiesten palvelukseen ottamista koskevista väliaikaisista erityistoimenpiteistä /* KOM/2006/0271 lopull. - CNS 2006/0091 */
 [pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 06.06.2006KOM(2006) 271 lopullinen2006/0091 (CNS)Ehdotus:NEUVOSTON ASETUSBulgarian ja Romanian Euroopan unioniin liittymisen vuoksi käyttöön otettavista Euroopan yhteisöjen virkamiesten palvelukseen ottamista koskevista väliaikaisista erityistoimenpiteistä(komission esittämä)PERUSTELUTTuleva Bulgarian ja Romanian liittyminen Euroopan unioniin aiheuttaa useita haasteita toimielimille eikä vähiten henkilöresurssien hallinnoinnin osalta. Liitteenä oleva asetusehdotus koskee tähän laajentumiseen liittyviä rekrytointikysymyksiä.Aiempien laajentumisten yhteydessä toteutettiin erityistoimenpiteitä unioniin liittyvien maiden kansalaisten palvelukseen ottamiseksi. Tämä edellytti neuvoston asetuksen antamista, jolla poikettiin väliaikaisesti henkilöstösääntöjen palvelukseen ottamista koskevista asianmukaisista määräyksistä[1].Käynnissä oleva laajentumisprosessi on jatkoa kaikkien aikojen mittavimmalle laajentumiselle, joka toteutui 1. toukokuuta 2004, kun kymmenen uutta jäsenvaltiota liittyi unioniin.Ehdotuksen pääkohdat ovat:1. Henkilöstösääntöjä koskevan poikkeuksen ehdotetaan jatkuvan 31. joulukuuta 2011 saakka.2. Asetuksessa säädetään kilpailujen järjestämisestä kansallisella tasolla virkamiesten palvelukseen ottamiseksi Bulgariasta ja Romaniasta.3. Kilpailuja voidaan järjestää Bulgarian ja Romanian kansalaisille ja luettelo soveltuvista hakijoista laatia ennen Bulgarian ja Romanian liittymistä unioniin. Maan on liityttävä unioniin ennen kuin sen kansalaisia voidaan nimittää virkamiehiksi toimielimiin.4. Toimielimet voivat poiketa vaatimuksesta julkistaa toimielimissä vapaina olevat virat. Toimielimet voivat kuitenkin halutessaan ilmoittaa vapaista viroistaan.Kukin toimielin päättää, kuinka monta ehdokasmaan virkamiestä se aikoo ottaa palvelukseensa tämän poikkeusasetuksen mukaisesti.2006/0091 (CNS)Ehdotus:NEUVOSTON ASETUSBulgarian ja Romanian Euroopan unioniin liittymisen vuoksi käyttöön otettavista Euroopan yhteisöjen virkamiesten palvelukseen ottamista koskevista väliaikaisista erityistoimenpiteistäEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen artiklan 283,ottaa huomioon komission ehdotuksen[2],ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon[3],ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen lausunnon[4],ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen lausunnon[5],sekä katsoo seuraavaa:(1) Bulgarian ja Romanian piakkoin tapahtuvan liittymisen vuoksi olisi toteutettava väliaikaisia erityistoimenpiteitä Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavista henkilöstösäännöistä, jäljempänä 'henkilöstösäännöt', poikkeamiseksi.(2) Liittyvien maiden suhteellisen koon ja mahdollisesti kyseeseen tulevien henkilöiden määrän vuoksi näiden toimenpiteiden olisi niiden väliaikaisuudesta huolimatta oltava voimassa merkittävän ajan. Kausi, joka päättyy 31 päivänä joulukuuta 2011, näyttää tätä varten tarkoituksenmukaiselta.(3) Koska on tarve käynnistää palvelukseen ottaminen mahdollisimman nopeasti liittymisen jälkeen, tämä asetus olisi annettava ennen liittymispäivää,ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:1 artikla1. Poiketen siitä, mitä henkilöstösääntöjen 4 artiklan toisessa ja kolmannessa kohdassa, 7 artiklan 1 kohdassa, 27 artiklan toisessa kohdassa ja 29 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa säädetään, Bulgarian ja Romanian liittymispäivästä alkaen 31 päivään joulukuuta 2011 saakka avoimet virat voidaan täyttää nimittämällä niihin näiden maiden kansalaisia tätä varten varattujen virkojen lukumäärän puitteissa ja talousarviota koskevat neuvottelut huomioon ottaen.2. Nimityksistä päätetään:1. kaikkien palkkaluokkien osalta liittymispäivän jälkeen;2. johtavassa asemassa olevia virkamiehiä (pääjohtajia tai vastaavia palkkaluokkiin AD 16 tai AD 15 kuuluvia virkamiehiä taikka johtajia tai vastaavia palkkaluokkiin AD 15 tai AD 14 kuuluvia virkamiehiä) lukuun ottamatta henkilöstösääntöjen liitteessä III säädettyjen edellytysten mukaisesti tutkintotodistuksiin ja kokeisiin perustuvien kilpailujen jälkeen.2 artiklaTämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä .Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.Tehty BrysselissäNeuvoston puolestaPuheenjohtaja [1] EU10-laajentumisen osalta kts. EYVL L 67, 5.3.2004, s. 1.[2] EYVL C , , s. .[3] EYVL C , , s. .[4] EYVL C , , s. .[5] EYVL C , , s. .


text:
 |
 52010PC0537
 [pic] | EUROOPAN KOMISSIO |Bryssel 30.9.2010KOM(2010) 537 lopullinen2010/0266 (COD)EhdotusEUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUSEuroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun asetuksen (EY) N:o 1698/2005 muuttamisestaPERUSTELUTEHDOTUKSEN TAUSTAMukautuminen Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen (SEUT)Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa, jäljempänä ’perussopimus’, erotetaan toisistaan toisaalta 290 artiklan 1 kohdassa määrätty, komissiolle siirretty valta antaa perussopimuksen muita kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäviä ja soveltamisalaltaan yleisiä säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan lainsäätämisjärjestyksessä hyväksytyn säädöksen tiettyjä, muita kuin sen keskeisiä osia (delegoidut säädökset), ja toisaalta 291 artiklan 2 kohdassa määrätty, komissiolle siirretty valta antaa perussopimuksen oikeudellisesti velvoittavien unionin säädösten yhdenmukaisia täytäntöönpanosäädöksiä (täytäntöönpanosäädökset).Delegoitujen säädösten kohdalla lainsäätäjä siirtää komissiolle vallan hyväksyä lainsäädäntötyyppisiä toimenpiteitä. Täytäntöönpanosäädösten kohdalla tilanne on hyvin erilainen. Itse asiassa oikeudellisesti velvoittavien Euroopan unionin säädösten täytäntöönpano on ensisijaisesti jäsenvaltioiden vastuulla. Jos säädöksen soveltaminen kuitenkin edellyttää yhdenmukaista täytäntöönpanoa, komission tehtävänä on antaa tällaiset säädökset.Asetuksen (EY) N:o 1698/2005[1] mukauttaminen perussopimuksen uusiin sääntöihin perustuu asetusten (EY) N:o 1974/2006 ja (EY) N:o 1975/2006 perusteella vahvistettua komission täytäntöönpanovaltaa koskevan uuden ajattelutavan mukaiseen luokitteluun, jossa eritellään täytäntöönpanosäädökset ja delegoidut säädökset.Edellä tarkoitetun mukauttamisen jälkeen on laadittu ehdotusluonnos asetuksen (EY) N:o 1698/2005 muuttamiseksi. Siinä lainsäätäjälle annetaan valta määritellä maaseudun kehittämispolitiikan keskeiset osat. Lainsäätäjä määrittää politiikan yleiset suuntaviivat ja politiikan perusteena olevat yleiset periaatteet. Lainsäätäjä siis vahvistaa kyseisen politiikan tavoitteet ja strategisen lähestymistavan, ohjelmatyön, täydentävyyden, johdonmukaisuuden ja sääntöjenmukaisuuden periaatteet unionin muihin politiikkoihin nähden. Samoin lainsäätäjä vahvistaa kumppanuuden, toissijaisuuden sekä miesten ja naisten välisen tasa-arvon ja syrjimättömyyden periaatteet.SEUT-sopimuksen 290 artiklan nojalla lainsäätäjä antaa komissiolle tehtäväksi täydentää tai muuttaa järjestelmässä tiettyjä, muita kuin sen keskeisiä osia. Komission antamalla delegoidulla säädöksellä voidaan siis vahvistaa täydentäviä osatekijöitä, jotka ovat tarpeen lainsäätäjän määrittämän järjestelmän moitteettoman toiminnan kannalta. Näin ollen komissio vahvistaa delegoiduilla säädöksillä poikkeukset sääntöön, jonka mukaan maaseudun kehittämistukea ei saa myöntää yhteisten markkinajärjestelyjen mukaista tukea saaviin järjestelmiin (5 artiklan 6 kohta). Samoin lainsäätäjä siirtää komissiolle vallan vahvistaa kaikkia toimenpiteitä ja teknistä apua koskevat yksityiskohtaiset edellytykset sen varmistamiseksi, että niiden soveltaminen on johdonmukaista EU:n politiikan, ensisijaisten tavoitteiden ja lainsäädännön mukaisten vaatimusten kanssa (20, 32, 36, 38, 52, 63 ja 66 artikla). Lisäksi komissio antaa delegoidut säädökset tuen vähentämistä tai sen ulkopuolelle jättämistä koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (51 artiklan 4 kohta). Komissio määrittää myös joustavat enimmäisrahoitusosuudet kullekin toimintalinjalle (70 artiklan 1 kohta) ja yksityiskohtaiset säännöt muussa muodossa kuin ei-takaisinmaksettavana suorana tukena maksettavia tukia varten (71 artiklan 5 kohta). Komissio vahvistaa yksityiskohtaiset säännöt tarkastuksista (74 artiklan 4 kohta). Komissio hyväksyy erityiset siirtymätoimenpiteet (92 artiklan 1 kohta).SEUT-sopimuksen 291 artiklan mukaisesti jäsenvaltiot vastaavat lainsäätäjän määrittämän järjestelmän täytäntöönpanosta. Kilpailun vääristymisen ja toimijoiden välisen syrjinnän välttämiseksi vaikuttaa kuitenkin tarpeelliselta varmistaa järjestelmän yhdenmukainen täytäntöönpano jäsenvaltioissa. Sen vuoksi lainsäätäjä antaa SEUT-sopimuksen 291 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissiolle täytäntöönpanovaltuudet seuraavilta osin: maaseudun kehittämisohjelmien yhdenmukaiset esittämisedellytykset (18 artiklan 3 kohta), ohjelmien hyväksyminen (18 artiklan 4 kohta), tarkistettujen ohjelmien hyväksyminen (19 artiklan 2 kohta), komission hyväksyntää edellyttävien muutosten määrittäminen (19 artiklan 2 kohta), pitempiaikaiset sitoumukset (39 artiklan 3 kohta, 40 artiklan 2 kohta ja 47 artiklan 1 kohta), erityissäännökset alueiden nimeämisestä (50 artiklan 4 kohta), kansallisen maaseutuverkoston perustaminen ja toiminta (66 artiklan 3 kohta), erityisten vuosikertomusten esittäminen (82 artiklan 4 kohta) sekä yleinen tarkastuskehys (74 artiklan 4 kohta) ja yhteiset seuranta- ja arviointisäännöt (80 artikla), jotka jäsenvaltioiden on pantava täytäntöön.Yhteenvetokertomusten vähentäminen ja niiden sisällön yksinkertaistaminen strategisen seurannan osanaYhteisen maatalouspolitiikan yksinkertaistamisen yhteydessä jäsenvaltiot pyysivät komissiolle toimitettavien kertomusten määrän vähentämistä. Maaseudun kehittämisen osalta jäsenvaltioiden on edistymisestä laadittujen vuosikertomusten lisäksi toimitettava komissiolle yhteenvetokertomus jäsenvaltion kansallisen strategiasuunnitelman ja tavoitteiden täytäntöönpanon edistymisestä ja siitä, miten ne ovat edistäneet maaseudun kehittämistä koskevien yhteisön strategisten suuntaviivojen noudattamista.Nykysääntöjen mukaan yhteenvetokertomukset on toimitettava vuodesta 2010 alkaen joka toinen vuosi vuoteen 2014 asti eli kertomuksia laaditaan yhteensä kolme. Kertomusten määrä supistetaan ehdotuksessa kahteen, joista ensimmäinen on toimitettava väliarvioinnin yhteydessä vuonna 2010 ja toinen jälkiarvioinnin yhteydessä vuonna 2015.Tämän lisäksi nykyisin vaaditaan, että kertomuksessa tehdään yhteenveto edellisen vuoden edistymisestä laadituista vuosikertomuksista. Tästä vaatimuksesta on syytä luopua, sillä se kaksinkertaistaa työmäärän.Tämän seurauksena myös niiden komission kertomusten määrä, joissa tehdään yhteenveto kansallisten strategiasuunnitelmien ja yhteisön strategisten suuntaviivojen täytäntöönpanoon liittyvistä tärkeimmistä saavutuksista, suuntauksista ja haasteista, olisi supistettava kahteen niin, että ensimmäinen niistä esitetään vuonna 2011 ja toinen vuonna 2016.Tuottajaryhmiä koskevan toimenpiteen laajentaminenKomission tiedonannon ”Toimivampi elintarvikeketju Eurooppaan” sekä maitoalan korkean tason asiantuntijaryhmän pohdintojen jatkotoimena nykyistä säännöstä, jonka perusteella tukea jo myönnetään uusissa jäsenvaltioissa tuottajaryhmien perustamiseen ja hallinnointiin kaikilla aloilla, olisi sovellettava myös aiemmin jäseninä olleisiin 15 jäsenvaltioon. Mahdollisuutta tuottajaryhmien tukemiseen ei kuitenkaan pitäisi olla hedelmä- ja vihannesalalla, sillä niiden toimintaan voidaan myöntää tukea yhdestä yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen 103 b–103 g artiklan mukaisesti.Maatilaneuvontapalvelujen räätälöinnin lisääminenYhteisen maatalouspolitiikan yksinkertaistamisprosessin yhteydessä jäsenvaltiot ehdottivat myös, että maatilaneuvontapalvelujen käyttöä koskevia sääntöjä olisi muutettava. Nykyisten sääntöjen mukaan neuvontajärjestelmän on katettava vähintään lakisääteiset hoitovaatimukset, täydentävien ehtojen mukainen hyvän viljelykunnon ja ympäristön vaatimus sekä unionin lainsäädäntöön perustuvat työturvallisuutta koskevat vaatimukset.Räätälöidympien maatilaneuvontapalvelujen käytön mahdollistamiseksi ja käyttäjien yksilöllisten tarpeiden huomioon ottamiseksi tarjottujen neuvontapalvelujen ei enää tarvitsisi kattaa kaikkia näitä näkökohtia vaan yhden tai useamman niistä.Maisemallisten linjojen jatkumo ja levähdyspaikatLuontotyyppidirektiivin 10 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on, siinä määrin kuin ne katsovat sen tarpeelliseksi, edistettävä maankäytön suunnittelussa ja kehittämispolitiikassa, erityisesti Natura 2000 -verkoston ekologista yhtenäisyyttä silmällä pitäen, luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston kannalta erityisen merkittävien maiseman piirteiden huomioon ottamista.Näihin piirteisiin kuuluvat ne, jotka ovat pituussuuntaisen ja jatkuvan rakenteensa (kuten joet penkereineen ja perinteiset tilusten rajamerkintäjärjestelmät) vuoksi tai levähdyspaikkoina (kuten lammet tai metsiköt) olennaisia luonnonvaraisten lajien muutolle, maantieteelliselle leviämiselle ja geneettiselle vaihdannalle.Nämä alueet voivat olla tärkeitä Natura 2000 -alueiden yhtenäisyyden kannalta, ja sen vuoksi olisi annettava säännöksiä Natura 2000 -tuen maksamisen sallimiseksi näille kansallisesti rajatuille luonnonsuojelualueille, jos niiden yhteys luontotyyppidirektiivin 10 artiklaan perustellaan riittävästi. Sen varmistamiseksi, että tukea käytetään edelleen pääasiassa nimettyjen Natura 2000 -kohteiden hyväksi, vaikuttaa aiheelliselta rajoittaa niiden osuutta suhteessa nimettyihin Natura 2000 -alueisiin. Tällä säännöksellä ei kuitenkaan estetä jäsenvaltioiden pyrkimyksiä kannustaa luontotyyppidirektiivin mukaisesti luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston kannalta erityisen merkittävien maiseman piirteiden huomioon ottamista eikä se vaikuta siihen, milloin luontotyyppidirektiivin 10 artiklan täytäntöönpanon katsotaan olevan riittävää.Jatkotoimet, kun täydentäviä ehtoja ei noudatetaJäsenvaltiot voivat päättää valita vaihtoehdon, jonka mukaan täydentävien ehtojen noudattamatta jättäminen katsotaan vähäiseksi virheeksi tai tuen vähennystä tai sen ulkopuolelle jättämistä ei sovelleta silloin kun kyseinen summa on alle 100 euroa. Nykyisellään toimivaltaisen valvontaviranomaisen olisi toteamista seuraavana vuonna varmistettava, että viljelijä korjaa havaitut ehtojen noudattamatta jättämiset. Yksinkertaistamisen ja hallinnollisen taakan vähentämisen hengessä jatkotoimien tarkastusjärjestelmää olisi kuitenkin pyrittävä yksinkertaistamaan.Kannustavan piirteen käyttöönotto perussopimuksen 43 artiklan soveltamisalaan kuuluvissa toimenpiteissäJotta tukitoimenpidettä voitaisiin pitää yhteismarkkinoille soveltuvana, siihen on aina sisällyttävä jokin kannustava piirre tai tuensaajalta on edellytettävä jonkinlaista vastasuoritusta. Tuensaajan jo toteuttamiin toimenpiteisiin taannehtivasti myönnettävän tuen ei voida katsoa sisältävän tarvittavaa kannustavaa piirrettä. Perussopimuksen 43 artiklan mukaisesti hyväksyttyjen , osarahoitusta saavien maaseudun kehittämistoimenpiteiden kohdalla ei kuitenkaan nykyisellään unionin lainsäädännön mukaan vaadita kannustavaa piirrettä, lukuun ottamatta tuen täydennyksiä, joihin sovelletaan maatalousalan valtiontukisääntöjä, vaikka ne hyväksytäänkin ohjelmatyön osana eikä niistä tarvitse ilmoittaa erikseen. Tämän vuoksi olisi kiellettävä tuen myöntäminen taannehtivasti myös osarahoitusta saavien maaseudun kehittämistoimenpiteiden osalta ja vahvistettava tukikelpoisuuden alkamispäivä.ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN KUULEMINEN JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI- Intressitahojen kuuleminen- Asiantuntijatiedon käyttöIntressitahojen kuulemista tai ulkopuolisia asiantuntijoita ei tarvittu.- Vaikutusten arviointiVaikutustenarviointia ei tarvittu.EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT- Ehdotetun toimen lyhyt kuvausMääritellä komissiolle siirretty säädösvalta ja täytäntöönpanovalta neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 osalta ja vahvistaa näiden säädösten vastaavat hyväksymismenettelyt.Lisäksi otetaan käyttöön joitakin yksinkertaistamistoimenpiteitä, laajennetaan tuottajaryhmien perustamistuen peittoa ja Natura 2000 -tuen soveltamisalaa luontotyyppidirektiivin (92/43/ETY) 10 artiklassa tarkoitettuihin alueisiin ja otetaan käyttöön kannustava piirre perussopimuksen 43 artiklan mukaisesti hyväksyttyjen toimenpiteiden osalta.- OikeusperustaEuroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artikla.- ToissijaisuusperiaateEhdotus kuuluu EU:n ja jäsenvaltioiden jaettuun toimivaltaan, ja se on toissijaisuusperiaatteen mukainen.- SuhteellisuusperiaateEhdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen.- Sääntelytavan valintaEhdotettu sääntelytapa: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus.Muut sääntelytavat eivät soveltuisi seuraavasta syystä: asetusta on muutettava asetuksella.TALOUSARVIOVAIKUTUKSETTästä toimenpiteestä ei aiheudu unionille lisämenoja.5. Lisätiedot- YksinkertaistaminenTäydentäviä ehtoja, strategista raportointia ja neuvontapalvelujen käyttöä koskevilla muutoksilla yksinkertaistetaan järjestelmää huomattavasti ja vähennetään jäsenvaltioiden hallinnollista taakkaa.2010/0266 (COD)EhdotusEUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUSEuroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun asetuksen (EY) N:o 1698/2005 muuttamisestaEUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotkaottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 42 artiklan ensimmäisen alakohdan ja 43 artiklan 2 kohdan,ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen[2],sen jälkeen, kun ehdotus on toimitettu kansallisille parlamenteille,ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon[3],ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon[4],noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä[5],sekä katsovat seuraavaa:1. Neuvoston asetuksella (EY) N:o 1698/2005[6] komissiolle siirretään valta panna täytäntöön joitakin mainitun asetuksen säännöksiä.2. Lissabonin sopimuksen tultua voimaan komissiolle asetuksella (EY) N:o 1698/2005 siirretty valta on mukautettava Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 290 ja 291 artiklaan.3. Komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti eräiden asetuksen (EY) N:o 1698/2005 muiden kuin keskeisten osien täydentämiseksi tai muuttamiseksi. Olisi määriteltävä osat, joiden suhteen kyseistä toimivaltaa voidaan harjoittaa, samoin kuin edellytykset, joita kyseiseen säädösvallan siirtoon on sovellettava.4. Jotta voidaan varmistaa asetuksen (EY) N:o 1698/2005 yhdenmukainen soveltaminen kaikissa jäsenvaltioissa, komissiolla olisi oltava valta antaa täytäntöönpanosäädöksiä perussopimuksen 291 artiklan mukaisesti. Jollei muualla nimenomaisesti muuta säädetä, komission olisi annettava täytäntöönpanosäädökset Euroopan parlamentin ja neuvoston ... annetun asetuksen (EU) N:o XX/XXXX mukaisesti.5. Joitakin maaseudun kehittämistä koskevista säännöksistä, joita komissio on jo hyväksynyt sille asetuksella (EY) N:o 1698/2005 siirretyn vallan osana, pidetään niin tärkeinä, että ne olisi sisällytettävä kyseiseen asetukseen.6. Komission olisi täytäntöönpanosäädöksillä kyettävä vahvistamaan yhdenmukaiset säännöt sen varmistamiseksi, että kansallisten strategiasuunnitelmien päivitykset esitetään yhdenmukaisesti.7. Jäsenvaltioiden ja komission on laadittava kertomuksia kansallisten strategioiden ja yhteisön strategian seurannasta. Hallinnollisen taakan vähentämiseksi ja kaksinkertaisen työn välttämiseksi kunkin jäsenvaltion toimittamien strategisten yhteenvetokertomusten lukumäärä olisi supistettava kahteen, ja niiden sisältöä olisi yksinkertaistettava.8. Sen varmistamiseksi, että jäsenvaltioiden asetuksen (EY) N:o 1698/2005 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti toimittamat maaseudun kehittämisohjelmat voidaan arvioida yhdenmukaisesti ja vertailukelpoisesti, komission olisi vahvistettava täytäntöönpanosäädöksillä yhdenmukaiset säännöt maaseudun kehittämisohjelmien esittämisestä.9. Oikeusvarmuuden vuoksi komission olisi hyväksyttävä maaseudun kehittämisohjelmat täytäntöönpanosäädöksillä.10. Maaseudun kehittämisohjelmien hyväksymisen avoimuuden ja tehokkuuden varmistamiseksi komission olisi voitava vahvistaa tarvittavat menettelyt täytäntöönpanosäädöksillä.11. Komission olisi täytäntöönpanosäädöksillä myös annettava päätökset maaseudun kehittämisohjelmien tarkistuksista, kun jäsenvaltio on esittänyt tarkistuspyynnön.12. Maaseudun kehittämisohjelmien tarkistamisen avoimuuden ja tehokkuuden varmistamiseksi komission olisi voitava vahvistaa tarvittavat menettelyt täytäntöönpanosäädöksillä.13. Maatilaneuvontapalvelujen avulla maanviljelijöiden olisi pystyttävä arvioimaan maatalousyrityksensä suoriutumista ja selvittämään parannustarpeet lakisääteisiin hoitovaatimuksiin sekä yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä 19 päivänä tammikuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 73/2009[7] säädettyihin hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimuksiin ja työturvallisuutta koskeviin yhteisön vaatimuksiin nähden. Kun otetaan huomioon, että maatilaneuvontapalvelujen käyttötukea on ollut saatavilla jo useamman vuoden, olisi pyrittävä helpottamaan niiden räätälöintiä kunkin edunsaajan yksilöllisiin tarpeisiin.14. Komission tiedonannon ”Toimivampi elintarvikeketju Eurooppaan” sekä maitoalan korkean tason asiantuntijaryhmän[8] pohdintojen perusteella tuottajaryhmien perustamiseen ja hallinnointiin nykyisin myönnettävän rahoituksen saamisen olisi oltava mahdollista kaikissa jäsenvaltioissa. Samaan aikaan eri lähteistä myönnettävän tuen esiintymisen välttämiseksi hedelmä- ja vihannesala olisi kuitenkin jätettävä tuottajaryhmien perustamiseen myönnettävän tuen ulkopuolelle.15. Joidenkin toimenpiteiden monivuotiset sitoumukset on tehtävä yleensä viidestä seitsemän vuoden pituisiksi jaksoiksi. Komissiolla olisi tarvittaessa ja perustelluissa tapauksissa oltava mahdollisuus hyväksyä maaseudun kehittämisohjelmat, joihin sisältyy tietyntyyppisiä pitempiaikaisia sitoumuksia joidenkin alueiden erityisten olosuhteiden huomioon ottamiseksi.16. Jäsenvaltioiden on vahvistettava vuoristoalueiden ja erityishaitoista kärsivien alueiden rajat ja määriteltävä merkittävistä luonnonhaitoista kärsivien alueiden rajat. Komission olisi täytäntöönpanosäädöksillä määriteltävä erityissäännökset, joiden mukaan nämä alueet vahvistetaan tai rajataan, jotta yhdenmukaisten perusteiden käyttö kaikissa jäsenvaltioissa voidaan varmistaa.17. Luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY[9] 10 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on Natura 2000 -verkoston ekologista yhtenäisyyttä silmällä pitäen edistettävä sellaisten maisemanpiirteiden huomioon ottamista, jotka ovat pituussuuntaisen ja jatkuvan rakenteensa vuoksi tai levähdyspaikkoina olennaisia luonnonvaraisten lajien muutolle, maantieteelliselle leviämiselle ja geneettiselle vaihdannalle. Näille alueille olisi voitava myöntää Natura 2000 -tukea. Sen varmistamiseksi, että tukea käytetään edelleen pääasiassa nimettyjen Natura 2000 -kohteiden hyväksi, niiden osuutta suhteessa nimettyihin Natura 2000 -alueisiin olisi kuitenkin rajoitettava.18. Jos jäsenvaltio päättää hyödyntää mahdollisuutta katsoa täydentävien ehtojen noudattamatta jättämisen vähäiseksi virheeksi tai jättää tuen vähennyksen tai sen ulkopuolelle jättämisen soveltamatta silloin kun kyseinen summa on alle 100 euroa, toimivaltaisen valvontaviranomaisen olisi toteamista seuraavana vuonna varmistettava, että viljelijä korjaa havaitut ehtojen noudattamatta jättämiset. Hallinnollisen taakan vähentämiseksi olisi kuitenkin pyrittävä yksinkertaistamaan jatkotoimien tarkastusjärjestelmää.19. Kunkin jäsenvaltion on perustettava kansallinen maaseutuverkosto. Sen varmistamiseksi, että kansalliset maaseutuverkostot perustetaan johdonmukaisella ja yhteneväisellä tavalla, komission olisi täytäntöönpanosäädöksillä vahvistettava näiden verkostojen perustamista ja toimintaa koskevat yksityiskohdat.20. Jotta voidaan taata jäsenvaltioiden käytettävissä olevien maksusitoumusmäärärahojen puolueeton ja läpinäkyvä jako, komission olisi täytäntöönpanosäädöksillä vahvistettava vuotuinen jako jäsenvaltioittain. Tällaisten säädösten erityisluonteen vuoksi komissiolla olisi oltava valta antaa nämä säädökset ilman asetuksessa (EU) N:o XX/XXXX säädetyn komitean apua.21. Jotta tukitoimenpidettä voitaisiin pitää sisämarkkinoille soveltuvana, siihen on aina sisällyttävä jokin kannustava piirre tai tuensaajalta on edellytettävä jonkinlaista vastasuoritusta. Taannehtivasti myönnettävän tuen ei voida katsoa sisältävän riittävää kannustavaa piirrettä. Sen vuoksi olisi perussopimuksen 42 artiklan soveltamisalaan kuuluvien toimenpiteiden osalta säädettävä, ettei tukea myönnetä toimiin, joiden toteutus on jo aloitettu ennen tukihakemuksen jättämistä.22. Jäsenvaltioiden olisi edellytettävä harjoittavan valvontaa komission delegoiduilla säädöksillä vahvistamien ja erilaisten maaseudun kehittämistoimenpiteiden luonteeseen mukautettujen, erityisesti tarkastusten laatua ja tiheyttä koskevien sääntöjen mukaisesti. Komissiolle olisi lisäksi annettava valta vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä yhdenmukaiset edellytykset jäsenvaltioiden viranomaisten tarkastusten suorittamiselle, jotta tarkastusten johdonmukaisuus voidaan varmistaa.23. Olisi perustettava komission ja jäsenvaltioiden välinen yhteinen seuranta- ja arviointiverkosto. Läpinäkyvyyden vuoksi komission olisi hyväksyttävä se täytäntöönpanosäädöksillä.24. Jäsenvaltioiden on lähetettävä komissiolle vuosittain vuosikertomus maaseudun kehittämisohjelmiensa täytäntöönpanon edistymisestä. Komission olisi vahvistettava täytäntöönpanosäädöksillä kansallisten maaseutuverkostojen erityisohjelmien vuotuisia edistymiskertomuksia koskevat yksityiskohdat, jotta ne olisivat sisällöllisesti yhtenäisiä ja vertailukelpoisia.25. Olisi otettava käyttöön tietojärjestelmä, jolla yhteisen edun mukaisia tietoja voidaan vaihtaa turvallisesti komission ja kunkin jäsenvaltion välillä. Komission olisi hyväksyttävä kyseisen järjestelmän yhtenäiset toimintaedellytykset täytäntöönpanosäädöksillä.26. Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1698/2005 olisi muutettava,OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:1 artiklaMuutetaan asetus (EY) N:o 1698/2005 seuraavasti:(1) Muutetaan 5 artikla seuraavasti:a) Korvataan 2 kohta seuraavasti:”2. Komissio ja jäsenvaltiot varmistavat, että maaseuturahaston ja jäsenvaltioiden tuki on unionin toimien, politiikkojen ja tavoitteiden mukaista. Maaseuturahaston tuen on oltava taloudellisen ja sosiaalisen koheesion tavoitteiden ja erityisesti unionin kalatalouden tukivälineen tavoitteiden mukaista. Sen varmistamiseksi, että maaseuturahaston tuki on johdonmukaista myös unionin muiden tukivälineiden kanssa, komissio voi delegoiduilla säädöksillä vahvistaa erityiset unionin toimenpiteet, joilla johdonmukaisuus taataan.”b) Korvataan 6 kohta seuraavasti:”6. Tämän asetuksen mukaista tukea ei voida myöntää yhteisten markkinajärjestelyjen mukaista tukea saaviin järjestelmiin. Alueiden erityisten olosuhteiden huomioon ottamiseksi komissio voi delegoiduilla säädöksillä hyväksyä poikkeuksia tästä säännöstä.”(2) Lisätään 12 artiklaan kohta seuraavasti:”3. Kansallisia strategiasuunnitelmia voidaan päivittää ohjelmakaudella. Komissio voi täytäntöönpanosäädöksillä vahvistaa päivityksiä koskevia sääntöjä.”(3) Korvataan 13 artiklan 1 ja 2 kohta seuraavasti:”1. Kunkin jäsenvaltion on toimitettava komissiolle kaksi yhteenvetokertomusta jäsenvaltion kansallisen strategiasuunnitelman ja tavoitteiden täytäntöönpanon edistymisestä ja siitä, miten se on edistänyt maaseudun kehittämistä koskevien yhteisön strategisten suuntaviivojen noudattamista. Ensimmäinen kertomus on toimitettava vuonna 2010 ja toinen vuonna 2015 viimeistään 1 päivänä lokakuuta.2. Kertomuksessa on erityisesti oltava kuvaus seuraavista:a) maaseudun kehittämisohjelmien saavutukset ja tulokset suhteessa kansallisessa strategiasuunnitelmassa vahvistettuihin indikaattoreihin;b) jatkuvien arviointitoimien tulokset kunkin ohjelman osalta.”(4) Korvataan 14 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:”Komissio laatii kaksi kertomusta, joissa tehdään yhteenveto kansallisten strategiasuunnitelmien ja yhteisön strategisten suuntaviivojen täytäntöönpanoon liittyvistä tärkeimmistä saavutuksista, suuntauksista ja haasteista. Ensimmäinen kertomus esitetään vuonna 2011 ja toinen vuonna 2016.”(5) Muutetaan 18 artikla seuraavasti:27. Lisätään 3 kohtaan alakohta seuraavasti:”Tätä arviointia varten komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä maaseudun kehittämisohjelmien yhdenmukaiset esittämisedellytykset.”28. Korvataan 4 kohta seuraavasti:”4. Komissio hyväksyy kunkin maaseudun kehittämisohjelman täytäntöönpanosäädöksillä.Lisäksi komissio voi täytäntöönpanosäädöksillä vahvistaa tätä hyväksyntää annettaessa noudatettavan menettelyn.”(6) Korvataan 19 artiklan 2 kohta seuraavasti:”2. Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä myös päätökset maaseudun kehittämisohjelmien tarkistuksista, kun jäsenvaltio on esittänyt tarkistuspyynnön.Voidakseen soveltaa tehokkaita ja hyvin suhteutettuja menettelyjä komissio voi delegoiduilla säädöksillä vahvistaa säännöt sellaisia muutoksia varten, joihin ei vaadita komission hyväksyntää tai joihin riittää ilman 91 c artiklassa tarkoitetun komitean apua annettava hyväksyntä.Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä muutoksien esittämistä, arviointia ja hyväksyntää koskevat menettelyt.”(7) Korvataan 20 artiklan d kohdan ii alakohta seuraavasti:”(ii) tuottajaryhmien perustamisen tukemista,”(8) Lisätään ennen 1 alajaksoa 20 a artikla seuraavasti:” 20 a artikla ErityisedellytyksetVarojen tehokkaan ja kohdennetun käytön sekä tuensaajien johdonmukaisen kohtelun varmistamiseksi komissio vahvistaa delegoiduilla säädöksillä 20 artiklassa säädettyjä toimenpiteitä koskevat erityisedellytykset.”(9) Korvataan 24 artiklan 1 kohdan toinen alakohta seuraavasti:”Maatilaneuvontapalvelujen on katettava vähintään yksi tai useampi lakisääteisistä hoitovaatimuksista, asetuksen (EY) N:o 73/2009 5 ja 6 artiklassa sekä liitteissä II ja III säädetyistä hyvän viljelykunnon ja ympäristön vaatimuksista ja tarvittaessa yksi tai useampi unionin lainsäädäntöön perustuvista työturvallisuutta koskevista vaatimuksista.”(10) Korvataan 32 artiklan 1 kohdan b alakohta seuraavasti:”b) koskee unionin elintarvikkeiden laatujärjestelmiä tai jäsenvaltioissa hyväksyttyjä laatujärjestelmiä, jotka täyttävät komission delegoiduilla säädöksillä määrittämät tarkat perusteet, joilla varmistetaan toimenpiteen johdonmukaisuus EU:n politiikan ja ensisijaisten tavoitteiden kanssa. Tukea ei myönnetä järjestelmiin, joiden yksinomainen tarkoitus on varmistaa unionin tai kansallisen lainsäädännön mukaisten pakollisten vaatimusten noudattamisen tiukempi valvonta;”(11) Lisätään 33 artiklaan kohta seuraavasti:”Tukea myönnetään 32 artiklassa tarkoitettuihin elintarvikkeiden laatujärjestelmiin aktiivisesti osallistuvista toimijoista muodostuville tuottajaryhmille. Yhtä tai useampaa alaa edustavat ammattialan ja/tai ammattialojen väliset järjestöt eivät täytä tuottajaryhmän määritelmää.”(12) Korvataan 35 artiklan 3 kohta seuraavasti:”3. Tukea myönnetään tuottajaryhmille, jotka jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen on hyväksynyt virallisesti viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2013. Tuottajaryhmien perustamiseen hedelmä- ja vihannesalalla ei kuitenkaan myönnetä tukea.”(13) Lisätään ennen 1 alajaksoa 36 a artikla seuraavasti:” 36 a artikla ErityisedellytyksetVarojen tehokkaan ja kohdennetun käytön sekä tuensaajien johdonmukaisen kohtelun varmistamiseksi komissio vahvistaa delegoiduilla säädöksillä 36 artiklassa säädettyjä toimenpiteitä koskevat erityisedellytykset.”(14) Korvataan 38 artiklan 2 kohta seuraavasti:”2. Tuki ei saa ylittää tämän asetuksen liitteessä I vahvistettua enimmäismäärää. Asetuksen 20 artiklan c kohdan i alakohdassa ja 36 artiklan a kohdan iii alakohdassa säädetyn tuen päällekkäisyyden välttämiseksi komissio vahvistaa delegoiduilla säädöksillä säännöt, jotka koskevat direktiivissä 2000/60/EY käyttöön otettuihin erityisvaatimuksiin liittyviä haittoja, ja vahvistaa kyseiseen direktiiviin liittyvien tukien vuotuista määrää koskevat ehdot.”(15) Korvataan 39 artiklan 3 kohdan toinen alakohta seuraavasti:”Kyseiset sitoumukset on tehtävä yleensä viidestä seitsemän vuoden pituisiksi jaksoiksi. Komissio voi tarvittaessa ja perustelluissa tapauksissa täytäntöönpanosäädöksillä hyväksyä maaseudun kehittämisohjelmat, joihin sisältyy tietyntyyppisiä pitempiaikaisia sitoumuksia.”(16) Korvataan 40 artiklan 2 kohdan toinen alakohta seuraavasti:”Kyseiset sitoumukset on tehtävä yleensä viidestä seitsemän vuoden pituisiksi jaksoiksi. Komissio voi tarvittaessa ja perustelluissa tapauksissa täytäntöönpanosäädöksillä hyväksyä maaseudun kehittämisohjelmat, joihin sisältyy tietyntyyppisiä pitempiaikaisia sitoumuksia.”(17) Lisätään 41 artiklaan kohta seuraavasti:”Tällaisen tuen saamiseksi kyseiset investoinnit eivät saa johtaa maa- tai metsätilan arvon tai tuottavuuden merkittävään nousuun.”(18) Lisätään 43 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:”Edellä 1 kohdan c alakohdan soveltamiseksi ”viljelijöillä” tarkoitetaan henkilöitä, jotka käyttävät olennaisen osan työajastaan maatalouden harjoittamiseen ja saavat huomattavan osan tuloistaan jäsenvaltion määrittelemien perusteiden mukaisesti.”(19) Korvataan 47 artiklan 1 kohdan toinen alakohta seuraavasti:”Kyseiset sitoumukset on tehtävä yleensä viidestä seitsemän vuoden pituisiksi jaksoiksi. Komissio voi tarvittaessa ja perustelluissa tapauksissa täytäntöönpanosäädöksillä hyväksyä maaseudun kehittämisohjelmat, joihin sisältyy tietyntyyppisiä pitempiaikaisia sitoumuksia.”(20) Lisätään 49 artiklaan kohta seuraavasti:”Tällaisen tuen saamiseksi kyseiset investoinnit eivät saa johtaa maa- tai metsätilan arvon tai tuottavuuden merkittävään nousuun.”(21) Muutetaan 50 artikla seuraavasti:29. Korvataan 4 ja 5 kohta seuraavasti:”4. Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä säännöt, joiden mukaan jäsenvaltioiden on ohjelmissaana) vahvistettava olemassa oleva määrittely 2 kohdan ja 3 kohdan b alakohdan mukaisesti tai muutettava sitä, taib) määriteltävä 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetut alueet.5. Edellä 36 artiklan a kohdan iii alakohdassa säädettyjä tukia voidaan myöntää seuraaville maatalousalueille:a) direktiivien 2009/147/EY ja 92/43/ETY nojalla nimetyt Natura 2000 -maatalousalueet;b) muut rajatut luonnonsuojelualueet, joilla on maataloutta koskevia ympäristörajoitteita ja jotka vaikuttavat direktiivin 92/43/ETY 10 artiklan täytäntöönpanoon;c) direktiivin 2000/60/EY mukaisesti vesipiirin hoitosuunnitelmiin sisältyvät maatalousalueet.”30. Korvataan 7 kohta seuraavasti:”7. Edellä 36 artiklan b kohdan iv alakohdassa säädettyjä tukia voidaan myöntää seuraaville metsätalousalueille:a) direktiivien 2009/147/EY ja 92/43/ETY nojalla nimetyt Natura 2000 -metsätalousalueet;b) muut rajatut luonnonsuojelualueet, joilla on metsätaloutta koskevia ympäristörajoitteita ja jotka vaikuttavat direktiivin 92/43/ETY 10 artiklan täytäntöönpanoon;”31. Lisätään kohta seuraavasti:”9. Tämän artiklan 5 kohdan b alakohdassa ja 7 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen alueiden osuus ei saa maaseudun kehittämisohjelmaa kohden ylittää viittä prosenttia ohjelman maantieteellisellä soveltamisalalla sijaitsevista Natura 2000 -alueista.”(22) Muutetaan 51 artikla seuraavasti:32. Korvataan 2 kohdan kolmas alakohta seuraavasti:”Jos jäsenvaltio päättää käyttää toisessa alakohdassa tarkoitettua vaihtoehtoa, toimivaltaisen viranomaisen on toteutettava seuraavana vuonna tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tuensaaja korjaa havaitun noudattamatta jättämisen. Havainnot ja velvoite ryhtyä toimiin tilanteen korjaamiseksi on annettava tiedoksi tuensaajalle."33. Korvataan 4 kohdan johdantolause seuraavasti:”Sen varmistamiseksi, että tässä artiklassa säädetty tuen vähentäminen tai sen ulkopuolelle jättäminen on johdonmukaista, komissio vahvistaa delegoiduilla säädöksillä tarvittavat säännöt avoimuuden ja suhteellisuuden periaatteiden soveltamisesta. Tässä yhteydessä otetaan huomioon noudattamatta jättämisen havaittu vakavuus, laajuus, jatkuvuus ja toistuminen sekä seuraavat perusteet:”(23) Lisätään ennen 1 alajaksoa 52 a artikla seuraavasti:” 52 a artikla ErityisedellytyksetVarojen tehokkaan ja kohdennetun käytön sekä tuensaajien johdonmukaisen kohtelun varmistamiseksi komissio vahvistaa delegoiduilla säädöksillä 52 artiklassa säädettyjä toimenpiteitä koskevat erityisedellytykset.”(24) Lisätään 53 artiklaan kohta seuraavasti:”Tämän artiklan soveltamiseksi ”maatilakotitalouden jäsenellä” tarkoitetaan luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä tai tällaisten henkilöiden muodostamaa ryhmää, maataloustyöntekijöitä lukuun ottamatta, siitä riippumatta, millaisen oikeudellisen aseman kansallinen lainsäädäntö ryhmälle ja sen jäsenille antaa. Jos maatilakotitalouden jäsen on oikeushenkilö tai tällaisten henkilöiden muodostama ryhmä, jäsenen on harjoitettava tilalla maataloutta tukihakemuksen esittämishetkellä.”(25) Lisätään 63 a artikla seuraavasti:” 63 a artikla ErityisedellytyksetVarojen tehokkaan ja kohdennetun käytön sekä tuensaajien johdonmukaisen kohtelun varmistamiseksi komissio vahvistaa delegoiduilla säädöksillä 63 artiklassa säädettyjä toimenpiteitä koskevat erityisedellytykset.”(26) Muutetaan 66 artikla seuraavasti:34. Lisätään 2 kohtaan alakohta seuraavasti:”Johdonmukaisuuden varmistamiseksi EU:n politiikan, ensisijaisten tavoitteiden ja lainsäädännön mukaisten vaatimusten kanssa komissio voi delegoiduilla säädöksillä vahvistaa teknisen avun rahoitusosuuksiin sovellettavat ehdot, kun maaseudun kehittämisohjelmien toteutus tapahtuu sekä lähentymistavoitealueilla että niiden ulkopuolella, sekä 68 artiklassa tarkoitettujen kansallisten maaseutuverkostojen perustamiseen ja toimintaan myönnettävän rahoituksen ehdot.”35. Korvataan 3 kohdan kolmas alakohta seuraavasti:”Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä kansallisen maaseutuverkoston perustamista ja toimintaa koskevat säännöt.”(27) Korvataan 69 artiklan 4 kohta seuraavasti:”Komissio jakaa täytäntöönpanosäädöksillä ilman 91 c artiklassa tarkoitetun komitean apua 1 kohdassa tarkoitetut määrät vuosittain jäsenvaltioille 2 kohdassa tarkoitetun määrän vähentämisen jälkeen ottaen huomioona) lähentymistavoitealueille varatut määrät,b) aiemman kehityksen sekäc) erityistilanteet ja -tarpeet puolueettomin perustein.”(28) Korvataan 70 artiklan 1 kohta seuraavasti:”1. Maaseudun kehittämisohjelman hyväksymistä koskevassa päätöksessä vahvistetaan maaseuturahaston enimmäisrahoitusosuus kullekin toimintalinjalle. Jotta jäsenvaltioilla olisi jonkin verran liikkumavaraa siirtää vähäisiä määriä maaseuturahaston varoja toimintalinjasta toiseen, komissio vahvistaa enimmäisrahoitusosuuksien joustovaran delegoiduilla säädöksillä. Päätöksessä on tarvittaessa ilmoitettava selkeästi lähentymistavoitealueille myönnettävät määrärahat.”(29) Muutetaan 71 artikla seuraavasti:36. Korvataan 1 kohdan toinen alakohta toisella ja kolmannella alakohdalla seuraavasti:”Uusi meno, joka lisätään 19 artiklassa tarkoitetun ohjelman tarkistamisen yhteydessä, on tukikelpoinen siitä päivästä alkaen, jona komissio vastaanottaa toimenpideohjelman muuttamista koskevan pyynnön. Jäsenvaltioiden on vastattava menoista siitä päivästä, jona komissio vastaanottaa ohjelman muuttamista koskevan jäsenvaltion pyynnön, siihen päivään, jona päätös muutoksen hyväksymisestä annetaan.Jos kyseessä ovat luonnononnettomuuksista johtuvat hätätoimenpiteet, maaseudun kehittämisohjelmissa voidaan määrätä, että ohjelmamuutoksiin liittyvien menojen tukikelpoisuus voi alkaa toisessa alakohdassa tarkoitettua päivämäärää aiemmin.”37. Lisätään 2 kohtaan alakohdat seuraavasti:”Menoihin, jotka ovat aiheutuneet perussopimuksen 42 artiklan soveltamisalaan kuuluvista toimenpiteistä, myönnetään tukea vasta sen jälkeen, kun toimivaltainen viranomainen on tehnyt tukihakemuksen.Toisessa alakohdassa olevaa vaatimusta ei kuitenkaan sovelleta 20 artiklan a alakohdassa, b alakohdan vi alakohdassa, c alakohdan i ja ii alakohdassa, d alakohdan i–iii alakohdassa sekä 36 artiklan a alakohdan i–v alakohdassa ja b alakohdan i alakohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin, lukuun ottamatta 36 artiklan b alakohdan i alakohdan mukaisia perustamiskustannuksia.”38. Korvataan 5 kohta seuraavasti:”5. Sen estämättä, mitä 3 kohdan b alakohdassa säädetään, maaseuturahaston tuki voidaan suorittaa muussa muodossa kuin ei-takaisinmaksettavana suorana tukena. Maaseuturahaston tehokkaan käytön ja johdonmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi sekä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi komissio vahvistaa delegoiduilla säädöksillä erityisedellytykset korkotukien ja muiden uusien rahoitusjärjestelyjen osarahoitusta varten.”(30) Korvataan 74 artiklan 4 kohta seuraavasti:”4. Jäsenvaltioiden on tehtävä tarkastuksia noudattaen komission delegoiduilla säädöksillä vahvistamia sääntöjä, jotka koskevat tarkastusten periaatteita, seuraamuksia, tuen ulkopuolelle jättämisiä ja aiheettomien maksujen takaisinperintää ja jotka mukautetaan erilaisten maaseudun kehittämistoimenpiteiden mukaan niiden tehokkaan täytäntöönpanon ja tuensaajien tasavertaisen kohtelun varmistamiseksi. Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä yhdenmukaiset edellytykset jäsenvaltioiden viranomaisten tarkastusten suorittamiselle.”(31) Lisätään 78 artiklaan alakohta seuraavasti:”Edellä f alakohdan soveltamiseksi ”merkittävänä ehdotuksena maaseudun kehittämisohjelmien muuttamiseksi” pidetään muutoksia, joille edellytetään komission täytäntöönpanosäädöksillä antamaa hyväksyntää, lukuun ottamatta 19 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettuja muutoksia, toimintalinjassa toimenpiteiden välillä tehtäviä rahoituksen jakoa koskevia muutoksia sekä uusien toimenpiteiden ja toimityyppien käyttöönottoa ja käytössä olleiden toimenpiteiden ja toimityyppien poistamista koskevia muutoksia.”(32) Korvataan 80 artikla seuraavasti:”80 artiklaYhteiset seuranta- ja arviointisäännötYhteiset seuranta- ja arviointisäännöt laaditaan komission ja jäsenvaltioiden välisessä yhteistyössä, ja komissio vahvistaa ne täytäntöönpanosäädöksillä. Säännöissä määritellään rajallinen määrä yhteisiä indikaattoreita, joita sovelletaan kuhunkin ohjelmaan.”(33) Korvataan 82 artiklan 4 kohta seuraavasti:”4. Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä 66 artiklan 3 kohdan nojalla erityisohjelmien vuotuisia edistymiskertomuksia koskevat säännöt.”(34) Lisätään 86 artiklaan kohta seuraavasti:”9. Varmistaakseen, että arvioinnit tehdään tässä artiklassa asetettuun määräaikaan mennessä, komissio voi delegoiduilla säädöksillä vahvistaa sopivat seuraamukset siinä tapauksessa, ettei määräaikoja noudateta.”(35) Lisätään IX osastoon 89 a artikla seuraavasti:”89 a artiklaTietojenvaihto ja asiakirjatKomissio perustaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tietojärjestelmän, joka mahdollistaa turvallisen tietojenvaihdon komission ja kunkin jäsenvaltion välillä yhteisen edun mukaisista asioista. Komissio hyväksyy kyseisen järjestelmän yhtenäiset toimintaedellytykset täytäntöönpanosäädöksillä.”(36) Poistetaan 90 ja 91 artikla.(37) Lisätään 91 a, 91 b ja 91 c artikla seuraavasti:”91 a artiklaKomission toimivaltaKun toimivalta on siirretty komissiolle, komissio noudattaa delegoitujen säädösten osalta 91 b artiklassa tarkoitettua menettelyä ja täytäntöönpanosäädösten osalta 91 c artiklassa tarkoitettua menettelyä, jollei tässä asetuksessa nimenomaisesti muuta säädetä.91 b artiklaDelegoidut säädökset1. Siirretään komissiolle määräämättömäksi ajaksi valta antaa tässä asetuksessa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä.Heti kun komissio on hyväksynyt delegoidun säädöksen, se antaa säädöksen tiedoksi samanaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.2. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa säädösvallan siirron.Toimielin, joka on aloittanut sisäisen menettelyn päättääkseen, peruuttaako se säädösvallan siirron, pyrkii ilmoittamaan asiasta toiselle toimielimelle ja komissiolle kohtuullisessa ajassa ennen lopullisen päätöksen tekemistä sekä ilmoittaa samalla, mitä siirrettyä säädösvaltaa mahdollinen peruuttaminen koskee, ja mainitsee peruuttamisen syyt.Peruuttamispäätöksellä lopetetaan päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan joko välittömästi tai jonakin myöhempänä, siinä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta aiemmin annettujen delegoitujen säädösten voimassaoloon. Se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä .3. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi vastustaa delegoitua säädöstä kahden kuukauden kuluessa siitä, kun säädös on annettu tiedoksi. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta määräaikaa pidennetään [kahdella] kuukaudella.Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole määräajan päättyessä vastustanut delegoitua säädöstä, se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja se tulee voimaan siinä mainittuna päivänä.Delegoitu säädös voidaan julkaista Euroopan unionin virallisessa lehdessä , ja se voi tulla voimaan ennen kyseisen määräajan päättymistä, jos Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat molemmat ilmoittaneet komissiolle, etteivät ne aio vastustaa kyseistä säädöstä.Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto vastustaa delegoitua säädöstä, se ei tule voimaan. Säädöstä vastustava toimielin esittää syyt, miksi se vastustaa delegoitua säädöstä.91 c artiklaTäytäntöönpanosäädökset – komitea[Täydennetään sen jälkeen, kun SEUT-sopimuksen 291 artiklan 2 kohdassa suunniteltu ja parhaillaan Euroopan parlamentin ja neuvoston käsiteltävänä oleva asetus yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, hyväksytään.](38) Korvataan 92 artiklan 1 kohta seuraavasti:”1. Jos on tarpeen toteuttaa erityistoimenpiteitä, joilla voidaan helpottaa siirtymistä nykyisestä järjestelmästä tällä asetuksella perustettuun järjestelmään, komissio vahvistaa ne delegoiduilla säädöksillä.”(39) Korvataan liitteessä I oleva viittaus (***) alaviitteeseen seuraavasti:”(***) Maltalla vallitsevien erityisten olosuhteiden huomioon ottamiseksi komissio voi delegoiduilla säädöksillä vahvistaa tuen vähimmäismäärän tuotantoaloille, joiden kokonaistuotos on hyvin pieni.”2 artiklaTämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä .Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.Tehty BrysselissäEuroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolestaPuhemies Puheenjohtaja RAHOITUSSELVITYS | AGRI/I1/Ares/2010/483446 (JGS/TM) 6.20.2010.6 |PÄIVÄYS: 15.7.2010 |1. | BUDJETTIKOHTA: 05 04 05 01 | MÄÄRÄRAHAT 2010: MSM: 14 335 536 182 euroa MM: 12 606 200 000 euroa |2. | TOIMENPITEEN NIMI: Luonnos neuvoston asetukseksi Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 muuttamisesta |3. | OIKEUSPERUSTA: - |4. | TAVOITTEET: Mukauttaa asetus (EY) N:o 1698/2005 Lissabonin sopimukseen ja ottaa käyttöön joitakin yksinkertaistamisehdotuksia YMP:n yksinkertaistamisen osana |5. | VAIKUTUKSET TALOUSARVIOON (1) | 12 KUUKAUDEN JAKSO (milj. euroa) | KULUVA VARAINHOITOVUOSI 2009 (milj. euroa) | SEURAAVA VARAINHOITOVUOSI 2010 (milj. euroa) |5.0 | MENOT - EY:N TALOUSARVIOSTA (käyvin hinnoin) - KANSALLISISTA TALOUSARVIOISTA - MUISTA LÄHTEISTÄ | - | - | - |5.1 | TULOT - - EY:N OMAT VARAT (MAKSUT/TULLIT) - - KANSALLISELLA TASOLLA | - | - | - |2011 | 2012 | 2013 |5.0.1 | MENOARVIO (käypinä hintoina) MSM MM | - - | - - | - - |5.1.1 | TULOARVIO | - | - | - |5.2 | LASKUTAPA: - |6.0 | MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN TOTEUTETTAVANA OLEVAN TALOUSARVION KYSEISEEN LUKUUN OTETUISTA MÄÄRÄRAHOISTA | KYLLÄ EI |6.1 | MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN TOTEUTETTAVANA OLEVAN TALOUSARVION LUKUJEN VÄLISILLÄ SIIRROILLA | KYLLÄ EI |6.2 | LISÄTALOUSARVION TARVE | KYLLÄ EI |6.3 | MYÖHEMPIIN TALOUSARVIOIHIN OTETTAVAT MÄÄRÄRAHAT | KYLLÄ EI |6.4 | MUISTA LÄHTEISTÄ | (2) |HUOMAUTUKSIA: 1) Maksusitoumusmäärärahojen osalta asetuksen (EY) N:o 1698/2005 muuttamisella ei ole rahoitusvaikutuksia, koska maaseudun kehittämisen kokonaismäärärahoja eikä vuotuista jakoa muuteta. Muutoksella ei ehdotettujen muutosten luonteen vuoksi (mukautus Lissabonin sopimukseen ja jäsenvaltioiden hallinnollisen taakan yksinkertaistaminen) ole rahoitusvaikutuksia maksumäärärahojenkaan osalta. Ainoastaan kolme muutosta (tuottajaryhmien hallinnollisiin toimiin myönnettävän tuen soveltamisalan laajentaminen, Natura 2000:n laajentaminen tiettyihin suojelualueisiin ja kannustavan piirteen lisääminen perussopimuksen 43 artiklan mukaisiin toimenpiteisiin) voivat lyhyellä aikavälillä johtaa pieniin tukisiirtoihin, joiden suhteellinen vaikutus talousarviotarpeiden arviointiin on merkityksetön. |[1] EUVL L 277, 21.10.2005, s. 1.[2] EUVL C [...], [...], s. [...].[3] EUVL C [...], [...], s. [...].[4] EUVL C [...], [...], s. [...].[5] EUVL C [...], [...], s. [...].[6] EUVL L 277, 21.10.2005, s. 1.[7] EUVL L 30, 31.1.2009, s. 16.[8] KOM(2009) 591, 28.10.2009.[9] EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7.


type: caselaw

text:
 3.11.2015
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 C 363/21
 Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Tribunal Supremo (Španielsko) 31. júla 2015 – Xabier Ormaetxea Garai a Bernardo Lorenzo Almendros/Administración del Estado
 (Vec C-424/15)
 (2015/C 363/26)
 Jazyk konania: španielčina
 Vnútroštátny súd, ktorý podal návrh na začatie prejudiciálneho konania
 Tribunal Supremo
 Účastníci konania pred vnútroštátnym súdom
 Žalobcovia: Xabier Ormaetxea Garai, Bernardo Lorenzo Almendros
 Žalovaná: Administración del Estado
 Prejudiciálne otázky
 1.
 Umožňuje výklad smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES zo 7. marca 2002 (1) o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby považovať z hľadiska účinnej ochrany všeobecných záujmov, ktorá prislúcha národnému regulačnému orgánu v tejto oblasti, za zlučiteľné s touto smernicou, ak vnútroštátny zákonodarca vytvorí regulačný a dozorný orgán, ktorý zodpovedá nešpecializovanému inštitucionálnemu modelu a ktorý zlučuje dozorné orgány okrem iného v oblasti energetiky, telekomunikácií a hospodárskej súťaže, ktoré dovtedy existovali, do jedného orgánu?
 2.
 Majú byť podmienky „nezávislosti“ národných regulačných orgánov v oblasti elektronických komunikačných sietí a služieb, ktoré sú uvedené v článku 3 ods. 2 a 3a smernice 2002/21/ES, zmenenej a doplnenej smernicou 2009/140/ES (2), podobné ako podmienky stanovené pre vnútroštátne dozorné orgány na ochranu osobných údajov podľa článku 28 smernice 95/46/ES (3)?
 3.
 Možno judikatúru obsiahnutú v rozsudku Súdneho dvora Európskej únie z 8. apríla 2014 (4) uplatniť na prípad, keď dôjde k odvolaniu vedúcich národného telekomunikačného regulačného orgánu z funkcie pred uplynutím ich funkčného obdobia vzhľadom na novú právnu úpravu, ktorou sa vytvorí dozorný orgán zlučujúci rôzne národné regulačné orgány pre regulované odvetvia? Možno toto odvolanie z funkcie vyplývajúce len z nadobudnutia účinnosti nového vnútroštátneho zákona, a nie z dodatočného nesplnenia osobných predpokladov osôb zastávajúcich túto funkciu, ktoré boli vopred stanovené vo vnútroštátnom práve, považovať za zlučiteľné s článkom 3 ods. 3a smernice 2002/21/ES?
 (1) Ú. v. ES L 108, s. 33; Mim. vyd. 13/029, s. 349.
 (2) Ú. v. EÚ L 337, s. 37.
 (3) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov (Ú. v. ES L 281, s. 31; Mim. vyd. 13/015, s. 355).
 (4) C-288/12, EU:C:2014:237.


type: contracts

text:
 10.3.2005
 ES
 Diario Oficial de la Unión Europea
 L 64/80
 DECISIÓN DEL COMITÉ MIXTO DEL EEE
 no 137/2004,
 de 24 de septiembre de 2004,
 por la que se modifica el Protocolo 31 del Acuerdo EEE sobre la cooperación en sectores específicos no incluidos en las cuatro libertades
 EL COMITÉ MIXTO DEL EEE,
 Visto el Acuerdo sobre el Espacio Económico Europeo, modificado por el Protocolo por el que se adapta el Acuerdo sobre el Espacio Económico Europeo, en lo sucesivo denominado «el Acuerdo», y, en particular, sus artículos 86 y 98,
 Considerando lo siguiente:
 (1)
 El Protocolo 31 del Acuerdo fue modificado por la Decisión del Comité Mixto del EEE no 90/2004, de 8 de junio de 2004 (1).
 (2)
 La Decisión no 1230/2003/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 26 de junio de 2003, por la que se adopta un programa plurianual de acciones en el ámbito de la energía: «Energía inteligente — Europa» (2003-2006) (2), fue incorporada al Acuerdo mediante la Decisión del Comité Mixto del EEE no 164/2003, de 7 de noviembre de 2003 (3).
 (3)
 Es conveniente ampliar la cooperación de las Partes contratantes del Acuerdo a fin de incluir el sector específico «COOPENER» y las acciones correspondientes.
 (4)
 Debe modificarse en consecuencia el Protocolo 31 del Acuerdo para hacer posible esta cooperación ampliada a partir del 1 de enero de 2005.
 DECIDE:
 Artículo 1
 En el apartado 2e del artículo 14 del Protocolo 31 del Acuerdo se añadirá el siguiente guión:
 «—
 A partir del 1 de enero de 2005, los Estados de la AELC participarán en el sector específico “COOPENER” y en las acciones correspondientes del programa comunitario mencionado en el apartado 5, letra g).».
 Artículo 2
 La presente Decisión entrará en vigor el 25 de septiembre de 2004, siempre que se hayan transmitido al Comité Mixto del EEE todas las notificaciones previstas en el artículo 103, apartado 1, del Acuerdo (4).
 Será aplicable a partir del 1 de enero de 2005.
 Artículo 3
 La presente Decisión se publicará en la sección EEE y en el Suplemento EEE del Diario Oficial de la Unión Europea.
 Hecho en Bruselas, el 24 de septiembre de 2004.
 Por el Comité Mixto del EEE
 El Presidente
 Kjartan JÓHANNSSON
 (1) DO L 349 de 25.11.2004, p. 52.
 (2) DO L 176 de 15.7.2003, p. 29.
 (3) DO L 41 de 12.2.2004, p. 67.
 (4) Se han indicado preceptos constitucionales.


text:
 4.4.2009
 PT
 Jornal Oficial da União Europeia
 C 82/27
 Recurso interposto em 6 de Janeiro de 2009 — Dredging International e Ondernemingen Jan de Nul/EMSA
 (Processo T-8/09)
 (2009/C 82/48)
 Língua do processo: inglês
 Partes
 Recorrentes: Dredging International NV (Zwijndrecht, Bélgica) e Ondernemingen Jan de Nul NV (Hofstade-Aalst, Bélgica) (Representantes: R. Martens, lawyer)
 Recorrido: Agência Europeia da Segurança Marítima (EMSA)
 Pedidos das recorrentes
 —
 Anular a decisão da EMSA de rejeitar a proposta da Joint Venture Oil Combat (JVOC), constituída pelas recorrentes, e de adjudicar o contrato ao proponente vencedor;
 —
 Declarar nulo e sem efeito o contrato celebrado entre a EMSA e o proponente vencedor na sequência do concurso público EMSA/NEG/3/2008;
 —
 Conceder uma indemnização pelos prejuízos sofridos pela JVOC em consequência da decisão impugnada, provisoriamente estimada no montante de 725 500 EUR, acrescido dos juros de mora a partir da data da interposição do presente recurso;
 —
 Condenar a Comissão nas despesas, incluindo nas despesas de patrocínio da JVOC.
 Fundamentos e principais argumentos
 No caso vertente, as recorrentes pedem a anulação da decisão da recorrida que rejeita a proposta por elas submetida no âmbito do concurso público EMSA/NEG/3/2008 (Lote 2: Mar do Norte) para contratos de serviços para embarcações de socorro na recuperação de petróleo derramado (1) e que adjudica o contrato ao proponente vencedor. As recorrentes pedem ainda uma indemnização pelos prejuízos alegadamente causados pelo procedimento de adjudicação.
 As recorrentes apresentam quatro fundamentos de recurso.
 Em primeiro lugar, alegam que ao recusar-se a fornecer às recorrentes as informações pedidas relativas aos motivos de rejeição da proposta por elas submetida bem como às características e às vantagens relativas da proposta do proponente vencedor, a recorrida violou o artigo 135.o, n.o 2, do regulamento (2), o artigo 253.o CE, bem como as formalidades processuais essenciais relativas ao dever de fundamentação e ao respeito dos direitos de defesa. As recorrentes alegam ainda que a recorrida não suspendeu a assinatura do contrato com o proponente vencedor durante a troca de informações pertinentes com as recorrentes, pelo que violou o artigo 105.o, n.o 2, do Regulamento Financeiro (3) e o artigo 158, n.o 1, alínea a), do Regulamento n.o 2342/2002 (4).
 Em segundo lugar, as recorrentes alegam que a recorrida cometeu erros manifestos de apreciação na avaliação da proposta apresentada pelo proponente vencedor, pelo que violou os princípios da igualdade de tratamento e da não discriminação referidos no artigo 89.o do Regulamento Financeiro.
 Em terceiro lugar, as recorrentes alegam que a recorrida cometeu vários erros manifestos de apreciação na decisão em que rejeita a proposta das recorrentes por não ser conforme ao artigo 12,.o, n.o 2, do caderno de encargos, sem examinar em detalhe os argumentos das recorrentes. Segundo as recorrentes, a recorrida violou, assim, os princípios da proporcionalidade, da igualdade de tratamento e da não discriminação em violação do artigo 89.o, n.o 1, do Regulamento Financeiro.
 Em quarto lugar, as recorrentes alegam que o tecto orçamental, na interpretação dada pela recorrida ao artigo 12,.o, n.o 2, do caderno de encargos, é manifestamente inadequado e não permite que seja submetida qualquer outra proposta de confirmação.
 (1) JO 2008/S 48-065631.
 (2) Regulamento da Agência Europeia da Segurança Marítima, adoptado em 9 de Dezembro de 2003, que fixa as modalidades de execução do regulamento financeiro de 9 de Dezembro de 2003 aplicável ao orçamento da Agência Europeia da Segurança Marítima adoptado pelo conselho administrativo em 3 de Julho de 2003.
 (3) Regulamento (CE, Euratom) n.o 1605/2002 do Conselho, de 25 de Junho de 2002, que institui o Regulamento Financeiro aplicável ao orçamento geral das Comunidades Europeias (JO L 248, p. 1).
 (4) Regulamento (CE, Euratom) n.o 2342/2002 da Comissão, de 23 de Dezembro de 2002, que estabelece as normas de execução do Regulamento (CE, Euratom) n.o 1605/200 do Conselho, que institui o Regulamento Financeiro aplicável ao orçamento geral das Comunidades Europeias (JO L 357, p. 1).


type: wikipedia

text:
Daugiaspalvės ešeržuvės, arba ciklidai (Cichlidae) – ešeržuvių (Perciformes) būrio žuvų šeima, kuriai priklauso spalvingos gėlavandenės žuvys.
 Neretai auginama akvariumuose kaip dekoratyvinės žuvys.
 Šeimoje yra apie 1700 rūšių.
 Požymiai
 Dydis nuo kelių centimetrų (nykštukinės daugiaspalvės) iki beveik metro (geltonasis ešerys). Kūnas paprastai aukštas, su vienu nugariniu peleku. Turi porą viengubų šnervių. Ikrus išneršia į smėlyje įruoštą duobutę ir vėliau saugo – patelė, o kartais ir patinas nešiojasi ikrus burnos ertmėje.
 Gentys
 Akaržuvės (Acarichthys)
 Akaronijos (Acaronia)
 Akaros (Aequidens)
 Alticorpus
 Altolamprologus
 Amatitlania
 Amphilophus
 Anomalochromis
 Nykštukinės daugiaspalvės (Apistogramma)
 Apistogrammoides
 Archocentrus
 Aristochromis
 Astatoreochromis
 Astatotilapia
 Astronotai (Astronotus)
 Afrikinės akaros (Aulonocara)
 Aulonocranus
 Baileychromis
 Bathybates
 Benitochromis
 Benthochromis
 Domos (Biotodoma)
 Biotoecus
 Boulengerochromis
 Buccochromis
 Bujurquina
 Callochromis
 Caprichromis
 Caquetaia
 Cardiopharynx
 Auksinės ciklidės (Chaetobranchopsis)
 Ugninės ciklidės (Chaetobranchus)
 Chalinochromis
 Champsochromis
 Cheilochromis
 Didžiažiotės ciklidės (Chetia)
 Chilochromis
 Chilotilapia
 Chromidotilapia
 Ciklės (Cichla)
 Ciklazomos (Cichlasoma)
 Cleithracara
 Copadichromis
 Corematodus
 Šachmatinės akaros (Crenicara)
 Jūrų skiauterės (Crenicichla)
 Cryptoheros
 Ctenochromis
 Ctenopharynx
 Cunningtonia
 Cyathochromis
 Cyathopharynx
 Cyclopharynx
 Cynotilapia
 Cyphotilapia
 Cyprichromis
 Cyrtocara
 Danakilia
 Dicrossus
 Dimidiochromis
 Diplotaxodon
 Divandu
 Docimodus
 Eclectochromis
 Ectodus
 Eretmodus
 Indinės ciklos (Etroplus)
 Etia
 Exochochromis
 Fossorochromis
 Genyochromis
 Geofagai (Geophagus)
 Gephyrochromis
 Gnathochromis
 Gružlinės ciklos (Gobiocichla)
 Grammatotria
 Greenwoodochromis
 Guianacara
 Gymnogeophagus
 Dryžakiai (Haplochromis)
 Haplotaxodon
 Hemibates
 Chrominiai gražuoliai (Hemichromis)
 Bulčiai (Hemitaeniochromis)
 Hemitilapia
 Herichthys
 Herotilapia
 Heterochromis
 Hoplarchus
 Hoplotilapia
 Hypselecara
 Hypsophrys
 Interochromis
 Iodotropheus
 Irano ciklos (Iranocichla)
 Juliai (Julidochromis)
 Konia
 Krobia
 Gremžtukai (Labeotropheus)
 Labidochromis
 Laetacara
 Burundžiai (Lamprologus)
 Lepidiolamprologus
 Lestradea
 Lethrinops
 Lichnochromis
 Limbochromis
 Limnochromis
 Limnotilapia
 Lithochromis
 Lobochilotes
 Macropleurodus
 Maylandia
 Mazarunia
 Mbipia
 Melanochromis
 Mesonauta
 Microchromis
 Mikrogeophagus
 Myaka
 Mylochromis
 Naevochromis
 Nandopsis
 Mažosios akaros (Nannacara)
 Mažieji chromiai (Nanochromis)
 Neetroplus
 Neochromis
 Neolamprologus
 Nimbochromis
 Nyassachromis
 Ophthalmotilapia
 Oreochromis
 Orthochromis
 Otopharynx
 Oxylapia
 Pallidochromis
 Paralabidochromis
 Parachromis
 Paracyprichromis
 Parananochromis
 Paraneetroplus
 Paratilapia
 Paretroplus
 Puošnieji chromiai (Pelmatochromis)
 Pelvicachromis
 Perissodus
 Petenijos (Petenia)
 Petrochromis
 Petrotilapia
 Pharyngochromis
 Placidochromis
 Platytaeniodus
 Plecodus
 Protomelas
 Pseudocrenilabrus
 Pseudosimochromis
 Zebriniai daugiaspalviai (Pseudotropheus)
 Pterochromis
 Skaliarai (žuvys) (Pterophyllum)
 Ptychochromis
 Pundamilia
 Pungu
 Pyxichromis
 Reganochromis
 Retroculus
 Rhamphochromis
 Afrikiniai palšiai (Sargochromis)
 Didžiosios tilapijos (Sarotherodon)
 Šėtonžuvės (Satanoperca)
 Schubotzia
 Schwetzochromis
 Sciaenochromis
 Tilapiniai karšiukai (Serranochromis)
 Simochromis
 Grundalinės ciklidės Spathodus
 Liūtagalvės ciklidės (Steatocranus)
 Stigmatochromis
 Stomatepia
 Diskai (Symphysodon)
 Taeniacara
 Taeniochromis
 Taeniolethrinops
 Tahuantinsuyoa
 Tangachromis
 Tanganicodus
 Paprastosios tilapijos Tilapia
 Teleocichla
 Konginiai puošnieji chromiai (Teleogramma)
 Telmatochromiai Telmatochromis
 Theraps
 Thoracochromis
 Thorichthys
 Thysochromis
 Tomocichla
 Tramitichromis
 Trematocara
 Trematochromis
 Trematocranus
 Triglachromis
 Tristramella
 Tropheops
 Paprastosios daugiaspalvės (Tropheus)
 Nigeriniai chromiai (Tylochromis)
 Tyrannochromis
 Uaros (Uaru)
 Variabilichromis
 Viejos Vieja
 Xenochromis
 Ksenotilapijos Xenotilapia
 Ešeržuvės daugiaspalvės
 Ešeržuvės daugiaspalvės


text:
 28.1.2012
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 C 25/62
 Skarga wniesiona w dniu 22 listopada 2011 r. — Anbouba przeciwko Radzie
 (Sprawa T-592/11)
 (2012/C 25/118)
 Język postępowania: francuski
 Strony
 Strona skarżąca: Issam Anbouba (Homs, Syria) (przedstawiciele: adwokaci M.-A. Bastin i J. M. Salva)
 Strona pozwana: Rada Unii Europejskiej
 Żądania
 Strona skarżąca wnosi do Sądu o:
 —
 stwierdzenie dopuszczalności niniejszej skargi w całości;
 —
 stwierdzenie zasadności niniejszej skargi w odniesieniu do wszystkich zarzutów;
 —
 wyrażenie zgody na połączenie niniejszej skargi ze skargą wniesioną w sprawie T-563/11;
 —
 orzeczenie, iż możliwe jest częściowe stwierdzenie nieważności zaskarżonych aktów, ponieważ część aktów, których nieważność należy stwierdzić może zostać oddzielona od całego aktu;
 —
 w konsekwencji:
 —
 częściowe stwierdzenie nieważności decyzji Rady 2011/685/WPZiB z dnia 13 października 2011 r. i rozporządzenia Rady (UE) nr 1011/2011 z dnia 13 października 2011 r. poprzez usunięcie z nich nazwiska Issama ANBOUBY oraz wzmianki dotyczącej wspierania przez niego aktualnego reżimu syryjskiego;
 —
 ewentualnie stwierdzenie nieważności decyzji Rady 2011/685/WPZiB z dnia 13 października 2011 r. i rozporządzenia Rady (UE) nr 1011/2011 z dnia 13 października 2011 r. w sprawie środków ograniczających w związku z sytuacją w Syrii;
 —
 ewentualnie stwierdzenie, że decyzje te oraz rozporządzenie nie mają zastosowania do Issama ANBOUBY i nakazanie usunięcia jego nazwiska oraz dotyczącej go wzmianki z wykazu podmiotów objętych sankcjami Unii Europejskiej;
 —
 zasądzenie od Rady kwoty określonej tymczasowo na 1 EUR tytułem odszkodowania i zadośćuczynienia celem naprawienia krzywdy doznanej przez skarżącego i szkody poniesionej przez niego na skutek wskazania Issama ANBOUBY jako wspierającego aktualny reżim syryjski;
 —
 obciążenie Rady całością kosztów postępowania.
 Zarzuty i główne argumenty
 Na poparcie skargi strona skarżąca podnosi dwa zarzuty, które co do istoty są identyczne lub podobne do zarzutów podniesionych w sprawie T-563/11 Anbouba przeciwko Radzie.