text:
by Pekka Pohjakallio
 Transcript of "Kesäkuun 2011 saarna kartta"
 Saarna KarttaKESÄKUU 2011, 2.VSK. KESÄKUUN EVANKELIUMITEKSTIEN TAUSTOJA UUTISIA Sisällys: Henkilöseurakunnista, 2-3Parokial-principen och kyrkansalternativ-system, 4Kesäkuun evankeliumitekstienselitykset, 5-9Voiko kirkollinen enemmistö ollaväärässä? 9-10Jumalanpalveluksen osat, 11Rauhan sanan puhujien ja van-hinten kokouksen päätös v. 1986, 12Idäntyönpäivät ja Paavalin sy-nodin kirkkopäivät, 13Rysslands lärare, Per-AndersGrunnan, 14Kirkollisokouspuhe, 15-16 Hyvä Paimen. Flynängenin rukoushuone, Kolppi. Kuva, VP Augsburgin tunnustus XVI Yhteiskunnallinen elämäYhteiskunnallisen elämän asioista seurakuntamme opettavat, että yhteiskunnan lailliset järjestykset ovatJumalan hyviä tekoja ja että kristityillä on lupa toimia esivallan viroissa, käyttää tuomiovaltaa, ratkaistaoikeusasioita keisarillisen tai muun voimassa olevan lain mukaan, tuomita lain vaatimiin rangaistuksiin,käydä oikeutettuja sotia, olla asepalveluksessa, tehdä laillisia sopimukisia, omistaa yksityistä omaisuutta,vannoa vala esivallan sitä vaatiessa sekä solmia avioliitto.Ne tuomitsevat kasteenuusijat, jotka kieltävät kristittyjä osallistumasta näihin yhteiskunnallisiin tehtäviin.Ne tuomitsevat myös ne, jotka opettavat, ettei kristillinen täydellisyys ole jumalanpelkoa ja uskoa, vaanyhteiskunnallisten velvollisuuksien hylkäämistä; evankeliumihan opettaa iankaikkista sydämenvanhurskautta. Se ei kumoa valtiota eikä perhettä, vaan vaatii nimenomaan, että ne on säilytettäväjumalallisina järjestyksinä ja että rakkautta tulee harjoittaa näiden järjestysten puitteissa. Sen tähdenkristittyjen tulee välttämättä totella esivaltaansa ja sen lakeja, mikäli ne eivät käske tekemään syntiä, silläsiinä tapauksessa heidän tulee (Ap.t. 5:29) totella enemmän Jumalaa kuin ihmisiä (Apt. 5). 2.
 2 Saarna Kartta Den Augsburgska bekännelsen XVI Om det borgerliga livet Om det borgerliga livet lära de, att lagliga borgerliga ordningar äro Guds verk, 2] att det är de kristna tillåtet att bekläda överhetsämbeten, vara domare, döma mål enligt kejserlig eller annan gällande lag, ådöma kroppsstraff enligt lag, föra rättmätiga krig, göra krigstjänst, köpa och sälja enligt lag, besitta egendom, avlägga ed, då myndigheterna fordra, samt ingå äktenskap. De fördöma vederdöparna, som förbjuda de kristna att befatta sig med dessa borgerliga uppgifter. De fördöma även dem , som icke anse den kristliga fullkomligheten bestå i gudsfruktan och tro, utan i övergivandet av de borgerliga uppgifterna; 5] evangelium förkunnar ju en evig hjärtats rättfärdighet. Dock upplöser det icke stat och familj, utan fordrar eftertryckligt, att de skola vidmakthållas såsom gudomliga ordningar och att man inom dylika ordningars ram skall öva kärlek. 6] Därför böra de kristna ovillkorligen lyda sin överhet och sina lagar, blott dessa icke bjuda något, som är synd, 7] ty då böra de mera lyda Gud än människor. Apg. 5.Seurakuntarakenteen uudistus: henkilöseu-rakunnatH ERÄ TYS L IIKKE I D E N J UMA L A NPA LV E L US Y HTE I SÖT H Y VÄK SY TTY TOI MI N TAMAL L I K I R K OSSAParokiaalijärjestelmä Henkilöseurakun- Parokiaalijärjestelmällä tarkoitetaan järjes- tajärjestelmätelmää, missä seurakunnan jäsen kuuluu siihen Poh jois es s a Var s in ais -seurakuntaan, jonka alueella hän asuu. Tämä Suomessa on ollut jo ennenjärjestelmä on maassamme ollut nor- jakoa parokiaaleihin myös lu-maalijärjestelmä heti alkuvaiheen jälkeen, kun kuisia pienempiä puukirkkoja,maa jaettiin pitäjiin (lat. parochia, ruots. joiden ympärillä on ollut pie-socken). Nykyisen käsityksen mukaan nempiä pienoisseurakuntia.pitäjäjako on seurannut ainakin Ruotsissa Näihin kuuluvat ihmiset eivätkirkkopitäjäjakoa, missä kirkko ja sen alue on välttämättä ole ajatelleet ensisi-määrännyt muodostettavien pitäjien alueet. jaisesti kuulumistaan pitäjäänRatkaisevaa parokiaalijärjestelmän sementoi- tai muuhun hallinnoliseentumiselle on ollut sen edut valtiollisen hallin- yksikköön kuuluessaan kyseisennon kannalta. puukirkon piiriin, vaan he ovat valita mihin seurakuntaan kuuluvat, suomen- Keskiajan kirkon käsitys parokiaalista eli ajatelleet yhteiskunnallisen (vaikka se silloin oli vai ruotsinkieliseen. Saman kaupungin alueellakirkkopitäjästä oli kirkkokeskeinen: pitäjä oli vielä hyvin vajaasti järjestäytynyt) jaon ja seu- on ollut kaksi eri seurakuntaa päällekkäin.niiden ihmisten yhteisö, jotka kuuluivat ky- rakunnallisen kuulumisen elävän kumpikin Maamme kaksikieliset kaupungit ovat olleetseisen pitäjän kirkkoon. Kirkkoon kuulumat- omaa elämäänsä. henkilöseurakuntamallin edelläkävijöitä (kielel-tomia ei pakanuuden väistyttyä tunnettu. Henkilöseurakunnassa henkilö voi itse linen jako on tietysti hankaloittanut liittymistä,Kirkko- eli seurakuntakeskeisyys on samalla päättää, mihin seurakuntaan hän kuuluu. Kir- mutta periaate on ollut mahdollinen). Tuttuamahdollistanut toisenlaisissa oloissa hen- kon työntekijät eivät päätä sitä hänen talonsa on myös, että Porvoon hiipakunta ei ole alueel-kilöseurakuntajärjestelmän parokiaalijärjes- sijainnin perusteella. Tällaiseen pitäjärajat lisesti järjestäytynyt, vaan on päällekkäin useantelmän rinnalle tai tilalle. Ratkaisevaa on ollut, ylittävään seurakuntaan kuulumiseen on ollut eri hiippakunnan kanssa.että henkilö kuuluu johonkin seurakuntaan, oikeus kirkossamme jo pitkään. Kirkkoherrajoka kokoaa uskovat yhteiseen jumalanpalve- on voinut kuulua toiseen seurakuntaan kuin Raamatun seurakuntajärjestelmälukseen. missä hän itse asuu, myös muita poikkeuksia Raamatussa on myös oma seurakun- tunnetaan. Myös hiippakunta- ja seurakunta- tajärjestelmänsä. Seurakunnat syntyivät apos- jako on voinut olla irrallaan pitäjästä. tolien saarnan vaikutuksesta, kun ihmiset tuli- Esimerkiksi Kokkolan ihmiset ovat voineet itse vat uskoon. Heidät kastettiin ja näin paikka- 3.
 3 Saarna Karttakunnan kristityistä muodostui seurakunta, joka jännyt, harhaoppia tukeva ja julkisynnissä elävä nalle henkilöseurakuntajärjestelmä, joka voisialkoi viettämään jumalanpalvelusta. Ennen ihminen voi äänestää, voi tulla esteettä valituksi toimia jumalanpalvelusyhteisöjen seurakunta-matkan jatkumista apostolit asettivat seurakun- seurakuntien päättäjäksi ja kirkolliskokoukseen. rakennejärjestelmänä..nan myötävaikutuksella paimenet hoitamaan Tästä seuraa tilanne, jossa Jumalan sanan Että se olisi mahdollista, sen olisiseurakuntien sanan opetusta ja rukousta eli ohjaus on käytännössä sivuutettu kirkon hyväksyttävä keskuudessaan poikkeaminenyhteistä jumalanpalvelusta. päätöksiä tehtäessä, räikeimpänä esimerkkkinä tasa-arvolaista näiden seurakuntien kohdalla. Eri paikkakuntien seurakuntia liitti toisiinsa kirkon päätös hyväksyä homoseksuaalinen Se on mahdollista kirkolle ilman juridisia seu-yhteiset apostolit ja yhteinen usko ja kaste. yhdyselämä sekä naispappeuden torjujien raamuksia, koska kirkko edelleenkin hyväksyyPaavali ja Pietari saattoivat vierailla ja ohjata kirkollisten oikeuksien kieltäminen (ei oikeutta tunnustautumisen virkaan vihittyjen miestensanalla toistensa perustamia seurakuntia. Paa- pappisvihkimyksiin). paimenvirkaan ja naispappeuden torjumisenvali meni Korinttoon jo sinne syntyneeseen Kirkkomme on ohjannut itselleen järjes- teologisista syistä.seurakuntaan ja alkoi muitta mutkitta yhdessä telmän, jossa se EI SAA järjestää päämäärätie- Henkilöseurakuntarakenteessa seurakunnatAkylaan ja Priskillan kanssa työhön. Paikka- toisesti perinteisen virkakannan messuja pai- eläisivat normaalin seurakunnan tavoin. Se eikunnilla saattoi olla useampiakin seurakuntia kallisseurakunnissaan VAIKKA TAHTOISI. olisi sen kummempaa kuin että henkilö kuuluisitalojen koon mukaan (normaalitaloon mahtui Kirkkoherra asettaa itsensä vaaraan, jos hän tiettyyn seurakuntaan, kantaisi siinä vastuuta jan. 40 henkeä), mutta nämä ymmärsivät itsensä järjestää yhdenkin messun tällaisessa tarkoituk- saisi ylistää Jumalaa hyvällä omallatunnollasamaan seurakuntaan kuuluviksi, yhdeksi sessa. Yksi ainut kantelu tuo hänelle virkavir- ilman pakkoa.Kristus-ruumiiksi. Jerusalemin herätyksen heen. Ainut mahdollisuus säännölliseen ju-jälkeen seurakunta kokoontui “kodeissa” mur- malanpalveluselämään perinteisen virkakannan Odotellessa jatketaantamaan leipää ja vain pyhäkössä oli riittävän kristityille voi tapahtua enää pienissä naispapit- herätysliikkeiden hoitamissa ju-suuri tila kuulla yhdessä opetusta apostolien tomissa maalaisseurakunnissa. Näissäkään malanpalvelusyhteisöissäjalkain juuressa. ( Apt. 2:46-; 1. Kor. 16:19). kaikissa pappi ei ole välttämättä sitoutunut Kirkon hyviä päätöksiä odotellessa Tilanne kuitenkin muuttui, kun alkoi esiin- Raamattuun, vaan voi olla hyvinkin liberaali ja jatketaan herätysliikkeiden tarjoaman ju-tymään harhaoppisia seurakuntia ja seurakun- Jumalan sanaa vastustava. malanpalvelusverkoston turvissa. Siihen on jotien sisälle tuli väärin opettavia seurakunnan Yksittäiselle kristitylle parokiaalijärjes- mahdollisuuksia monilla eri paikkakunnilla.paimenia. Seurakunnan yksittäinen jäsen joutui telmään taipuminen voi merkitä, seurakunnan Rauhansanalaiset järjestävät Helsingissä täl-pohtimaan, miten hän nyt toimii, kun oma tilasta riippuen, sen hyväksymistä, että hän ei laisia messuja. Luther-säätiökin on yhtenäpaimen ei olekaan enää sanassa kiinni eikä se vaadi paimeniltaan oikeaa oppia eikä seura- muiden mukana palvelemassa. Emme boikotoialkuperäinen apostolinen hyvän paimenen ääni kunnaltaan raamatullisessa opetuksessa ja ja syrji ketään kilvoittelevaa kristittyä, joka onkuulu. Yksittäiselle seurakuntalaiselle oli neuvo käytännössä pysymistä. Kristitylle tällainen on löytänyt raamatullisen jumalanpalvelusyhtey-“kavahtaa vääriä profeettoja” (Matt. 7:15). mahdotonta. Seurakunnan on pysyttävä den, vaan saamme kiittää hyvää JumalaaTämä tarkoitti väistymistä sellaisten paimenten sanassa, koska silloin Kristus itse puhuu ja hänen huolenpidostaan.opetuksesta ja pitäytymistä niihin, jotka pysyvät opettaa seurakuntaa. Jos Jumalan sana ei saa Järjestetään messuja säännöllisesti, kutsu-kirkkaassa Jumalan sanassa. Seurakuntien tuli oikeasti johtaa seurakuntaa, seurakunta kuolee taan tunnustavia pappeja huolehtimaan ju-pysyä apostolien opissa ja vahvistaa keskuudes- ennen pitkää ja Kristus oksentaa sen ulos suus- malanpalveluksista. Ollaan osallistuvia jäseniäsan vain sitä, mitä ennen oli opetettu ja joka taan. niin seuroissa kuin jumalanpalveluksissakin.perustui Herran apostoleille opettamaan Kris- Jumalan armo antaa voimaa yhteisen työntuksen oppiin. Toisin opettavat tuli torjua, oli- Herätysliikkeiden jumalanpalve- tekemiseen. Työ on yhteinen, työ on Jumalan.vatpa he seurakunnan sisältä tai sinne tulevia lusyhteisöt hyväksytty Annetaan kokonaisen Jumalan sanan ja sakra-vierailijoita (2. Joh. 1:10). Paikallisseurakuntajärjestelmän rinnalla on menttien runsaana ja rikkaana asua Raamatun seurakunnat olivat siis uskovista vaihtoehto. Suomalaisella kristityllä on mah- keskellämme.koostuvia eri suuruisia seurakuntia, jotka py- dollisuus jumalanpalvelukseen, jota eletään VPsyivät apostolien opetuksessa ja leivän mur- paikallisseurakuntajärjestelmän rinnalla.tamisessa. Ehtoollisjumalanpalvelukset pidettiin Herätysliikkeet ja järjestäytyneet jumalanpalve- Henkilöseurakunnista ks. kirkolliskok-kodeissa, jotka toimivat samalla kirkkoina. lususyhteisöt ovat ottaneet vastuulleen ju- ousedustaja kirkkoherra Lasse Marjok-Ratkaisevaa ei ollut se, missä kaupunginosassa malanpalveluselämän järjestämisen. orven puhe viimeisillä sivuilla.asui, vaan yhteinen usko ja tunnustus ja aposto- Herätysliikkeet ovat järjestäneet jumalan-linen oppi, jota elettiin todeksi yhdessä seura- palveluksia kirkossamme jo useita kymmeniäkunnan paimenten (paimenet, kaitsijat, van- vuosia. Herätysliikkeiden järjestämissä ju-himmat, opettajat...) kanssa. malanpalvelusyhteisöissä voidaan toimia Raa- Paikkakunnalta toiselle siirryttäessä varha- matun mukaisesti sekä rikkomatta tasa-iskirkossa oli tunnistusjärjestelmä, eräänlainen arvolakia vastaan. Järjestelmä on hyväksyttykirje, jonka kristitty sai mukaansa muuttaessaan kirkossa. Sillä on positiivinen ja elämänma-uudelle paikkakunnalle. Kirje oli suositus ja kuinen leima kristittyjen keskuudessa. Erityis-todistus siitä, että henkilö oli kristitty ja että esti nuoret kristityt ovat löytäneet nämä ju-hänet voitiin ottaa mukaan uuteen seurakun- malanpalvelukset. Kirkkoherrat saavat antaataan (Werner Elert). kirkkoja herätysliikkeiden ja muiden yhteisöjen käyttöön. Herätysliike voi itse kutsua halua-Tilanne Suomen evl kirkossa mansa papit huolehtimaan jumalanpalveluk- Suomen evl kirkko on järjestäytynyt pa- sista. Tämä on ollut käytäntö jo lähes kaikissarokiaaliperiaatteen mukaisesti. Järjestelmä to- hiippakunnissa.imi aikoinaan hyvin, mutta nykyisessä voimak-kaasti jumalankieltävässä ajassa se on kääntynyt Jumalanpalvelusyhteisöistä hen-kirkkoa itseään vastaan. kilöseurakuntiin Parokiaaliperiaate on sidottu demokraat- Kirkolle olisi mahdollista hyväksyä, jostiseen järjestelmään, jossa Jumalan sanan hyl- hyvää tahtoa olisi, parokiaalijärjestelmän rin- 4.
 4 Saarna KarttaParokial-principen och kyrkans alternativ-systemOlika kyrko-organisationssystem instiftade den första nattvarden. Herren har har organiserat sådana gudstjänster redan Parokial-pricipen betyder att man måste instiftat prästtjänsten (herdetjänst som ordets- några år i Helsingfors. Vi får tacka Gud för allahöra till den kyrka som ligger närmaste på den och sakramentsförvaltningstjänst) för troende de här gudstjänster.orten där man bor. Andra bestämmer till vilken män, som har skyldighet att hålla sig till ordet. Det största problemet idag är att man inteförsamling man hör. Parokial-principen finns För kvinnor är Ordets tjänst i församlingen får nya präster i tjänst med den traditionellainte given i Bibeln för den nyatestamentliga förbjudet (1 Kor. 14:34; 1 Tim. 2:12; 3:2; Tit. ämbetssynen. Det här problemet måste lösas iförsamlings ordningen. 1:5-6). Om en präst står emot Herrens ord kyrkan. Men man kan också lösa det genom Personförsamling är ett församlingssystem öppet, känner Herrens får inte hans röst och systerkyrkor och församlingsorganisationer ochdär den troende personen själv kan välja sin flyr från honom fastän han är en man. deras biskopar omkring oss.församling. Det här systemet är det vanliga i VPhela världsvida kristendomen. Den är också i Kyrkans alternativ-system finnsbruk i den Amerikanska The Apostolic Lu- redan, fast det är ännu bristfällig Om personförsamlingar, se kyr-theran Church of America, som är känd för Kyrkan har byggt ett alternativ-system komötesdelegat Lasse Marjokorpis talöstlaestadianer. vilket betyder att väckelserörelserna kan själv på sista sidorna. ordna sina gudstjänster i kyrkan. Till systemetVarför behövs ett ny system hör att man frågar kyrkoherdens lov till att Behovet för personförsamlingar har väckts använda kyrkan för en gudstjänst med den Grundligare undervisning omi och med statkyrkans kraftig liberaliseringspro- traditionella ämbetssynen. Rörelsen eller p r ä s t ä m b e t e, s e w w w. l f f . figram som har orsakat att de Bibeltrogna gudstjänstgemenskapen får själv välja sina pas-kristna inte har möjlighet till Bibliskt förkun- torer för sådana mässor. Systemet är i bruk i “katekesundervisning”, Präs-nelse samt att de inte längre kan fira gudstjän- nästan varje stift. Juridiskt grund för sådan terskap.ster i sina hemförsamlingar utan kvinnliga verksamhet ligger i Bibeln och bekännelsenpräster. Också präster som godkänner homo- samt i kyrkomötets kläm (1986) och kyrkansagendan är ett problem för de Bibeltrogna uttal där det godkänns att den traditionellakristna. Kyrkoherden får inte, för hot av straff, ämbetssynen inte är en irrlära. Kyrkoherdenordna mässor där man inte kan kalla kvinno- blir inte skyldig inför lagen för brott motpräster för att tjäna. Nya Bibeltrogna präster jämdställhetslagen därför att en sådanmed den traditionella ämbetssynen vigs inte gudstjänst inte är i hans arbetslistrotation.mera till kyrkan. Äldre präster med den tradi- Väckelserörelserna har haft redan längetonella ämbetssynen får inte mera kaplans- möjlighet för sådant. Det är bekant att SLEYeller kyrkoherdestjänster i kyrkan. och “den femte rörelsen” har haft egenstyrd En kristen kan inte leva utan Herrens bords gudstjänstliv i kyrkan i närmare 50 år. SLEYgemenskap. Vid Herrens bord och i predikosto- äger även egna vigda kyrkor i de störrelen tjänas Guds folk med Herrens gåvor på det städerna. Också Luther-stiftelsen tjänar medsätt som Herren befallde sina lärjungar när han sina gudstjänster. Men även vår lestadianismen 5.
 5 Saarna KarttaKESÄKUUN TEKSTIEN TAUSTATIETOJA5. sunnuntai pääsiäisestä ulkokultaisen rukouksessa sivuseikka. Pääasia lähtökohta, joka tulee muistaa, kun käymmeSydämen puhetta Jumalan kanssa on ihmisten kiitos. rukoukseen. Tämän jälkeen Jeesus antaaMatt. 6: 5-13 Toinen varoitus on varoitus rukoilla esimerkkirukouksen, jonka me tunnemme Isä pakanoiden tavoin, joiden rukous perustui meidän rukouksena. Te m p p e l i ä k u t s u t a a n R a a m a t u s s a “tyhjään hokemiseen”. Jeesus tunsi pakanoiden Pyhä Henki on johdattanut neljää“rukoushuoneeksi”, (kr. bet tefilla). Temppelin rukouselämää paitsi ihmistuntemuksensa perus- evankelistaa vapauden hengessä eivätkärinnalla oli synagoogalaitos, joka syntyi Baby- teella myös sen mallin perusteella, jonka hän evankelistojen esittämät Isä meidän rukousetonian pakkosiirtolaisuuden aikoihin järjes- näki maassa asuvien pakanoiden, (roomalaiset ole identtisiä. Pääkohdat niissä toki ovat samat,telmäksi, joka kokosi juutalaiset uskovat yhdessä sotilaat, filistealaiset ym. ympäröivät kansat) mutta sanamuodot voivat vaihdella. Tämärukoilemaan ja tutkimaan sanaa tilanteessa, rukoustavoissa. osoittaa hienosti kristillisen rukouksen luon-jossa temppeli on kaukana. Synagooga kuten Pakanoiden rukous perustuu Jeesuksen netta. Sen voima ei ole samanlaisissa ja saman-temppelikin oli rukousta ja sanan ääreen hiljen- mukaan uskomukseen, jossa jumala taivutetaan lailla toistetuissa, “hoetuissa”, sanoissa, vaantymistä varten. hokemalla toimimaan. Rukous on heille tek- siinä, että rukous rukoillaan Jumalan edessä Danielin kirjassa näemme käytännön Dan- niikka, jolla hallitaan jumalaa ja saadaan alis- “hengessä ja totuudessa” nöyrällä paikalla.ielin henkilökohtaisesta rukouselämästä, jossa tettua jumala palvelemaan rukoilijaa. Sellais- Ratkaisevan tärkeää on, että rukousta eihän rukoili kodissaan julkisesti, ikkunat auki essa on tärkeää toistot, joiden päämäärä on käsitetä menetelmäksi ja tekniikaksi, jolla halli-Jerusalemiin päin kolme kertaa päivässä, juu- manipuloida tahdoton jumala liikkeelle. taan Jumala ja saadaan hänet toimimaan halu-talaisen päiväkalenterin virallisten rukoushet- Pakanoiden rukous on myös “tyhjää”. Sillä tulla tavalla. Sehän oli sitä pakanuutta. Pois sekien aikaan aamulla, keskipäivällä ja illalla. ei ole oikea sisältö eli se ei ole Jumalan aikaan- meistä. Kristitty rukoilija kertoo Jumalalle asiat,Ajankohdat seurasivat temppelissä toimitetta- saamaa. Jumala saa meidät rukoilemaan, hän jotka tämä jo tietää, mutta tahtoo, että ihminenvaa uhria ja suitsutusta. antaa meille “armon ja rukouksen hengen” - kuitenkin kertoo hänelle tarpeensa. Rukous Juutalainen rukouselämä liittyi temppelin “Ja minä vuodatan Daavidin suvun päälle ja rukoillaan ihmisen tähden, ei Jumalan tähden.uhriin. Eri puolilla Israelin maata ja kauem- Jerusalemin asukasten päälle armon ja rukouk-panakin pitkin Välimeren rantoja juutalaiset sen hengen. He katsovat minuun, jonka he ovat Sinun Isäsi, joka salassa näkee,hiljentyivät rukoukseen temppelin uhrin aikoi- lävistäneet. Ja he valittavat häntä, niinkuin maksaa sinullehin. Pietari noudatti tätä tapaa, ja nousi katolle valitetaan ainokaista, murehtivat häntä katker- Kun kristitty ihminen rukoilee Jumalaarukoilemaan “kuudennella hetkellä” eli ke- asti, niinkuin murehditaan katkerasti esikoista.” Isänä ja kaikkivaltiaana, hän tuo tarpeensa Isänskipäivällä. (Apt. 10:9). Temppeliuhrin yhtey- (Sak. 12:10) Koska pakanat eivät ole taipuneet tietoon. Hän tulee pienenä ja itsessäändessä toimitettiin myös suitsutusuhri. Raamattu Jumalan sanan alle katumukseen ja uskoon, mitättömänä, mutta Jumalan armoon vedotenitse vertaa pyhien esirukousta suitsutukseen, heillä ei ole rukouksilleen muuta kohdetta kuin Kristuksessa. Näin ihminen asettautuu oikeaanjonka tuoksu nousee Jumalan luokse taivaaseen oma mielikuvituksensa, puujumalat tai riivaa- suhteeseen Isän edessä. Hän ei tule tekemään(Ilm. 5:8). Kansa rukoilee kääntyneenä Jerusa- jat. Tästä syystä heidän rukouksensa on tyhjää, suorituksia, seremonioita, vaan rukouksella jalemiin päin uhrin aikoihin ja pyhien rukous siitä puuttuu yhteys Jumalaan, kaiken olevaisen ylistyksellä, yksin tai yhdessä muiden kanssa,nousee suitsutuksena, Jumalalle mieluisena lähteeseen. asettautuu Jumalan armon kohteeksi ja hänentuoksuna, hänen taivaallisen istuimensa eteen. Lähin esimerkki tällaisesta väärästä paka- hyvyytensä varaan. Murheelliset lohdutetaan, nahenkisestä rukouksesta ovat apostolien teoissa hiljaiset perivät maan, vanhurskautta janoavatJeesuksen kertoo väärästä mainitut juutalaiset loitsijat, jotka käyttivät ravitaan - näin Jumala maksaa oikeille rukoili-rukouksesta Jeesuksen nimeä (Apt. 19:13-16) sekä vii- joille. Siinä Jumala saa olla hyvyyden ja rik- Jeesuksen rukousopetuksessa on yllättävää meisellä tuomiolla Jumalan eteen tulevat kauksien ja elämän lähde. Hän rakastaa ensin.ja vaikeasti ymmärrettävää se, että hän puhuu hämmästyneet laittomuuden tekijät, joista Jee-rukouksen yhteydessä palkitsemisesta. Ajatus sus sanoo: “Ei jokainen, joka sanoo minulle:harhautuu helposti käsittämään rukouksen Herra, Herra!, pääse taivasten valtakuntaan, ιχθυςtekona, joka palkitaan ja johon liitty ihmisen vaan se, joka tekee minun taivaallisen Isänikyky suorittaa uskonnollisia seremonioita, jotka tahdon. Moni sanoo minulle sinä päivänä:ovat Jumalalle mieluisia. Sellaisesta ei Herra, Herra, emmekö me sinun nimesi kautta 6. sunnuntai pääsiäisestäkuitenkaan ole kyse. Sen osoittaa Jeesuksen ennustaneet ja sinun nimesi kautta ajaneet ulos Pyhän Hengen odotusopetus. Hän varoittaa kahdesta harhasta. riivaajia ja sinun nimesi kautta tehneet monta Joh. 7: 37-39 voimallista tekoa? Ja silloin minä lausun heille Ensimmäinen varoitus koskee “ulkokullat- julki: Minä en ole koskaan teitä tuntenut; Apostoli Johannes kuvaa Pyhää Henkeätujen” motiivia rukoilla. Jeesus ei niinkään menkää pois minun tyköäni, te laittomuuden evankeliumissaan mm. seuraavilla tavoilla:moiti rukoustapaa, seisomista, tai synagogissa tekijät.” (Matt. 7:21-23). -Kyyhkynen (1:32): Kyyhkynen oli temppe-rukoilemista, sillä sitähän Jeesuskin teki, kun liuhriin liittyvä uhrielän, jonka verellä ihminenhän “tapansa mukaan” meni synagoogaan. Oikea rukous puhdistettiin synnistä (3. Moos:5:5-10). PyhäJeesus moittii sitä, että rukoilemaan mennään, Oikea rukous lähtee oikeasta Jumalan tun- Henki toimii kasteessa ja puhdistaa ihmisen“että ihmiset heidät näkisivät”. Rukous, joka temisesta. Jeesuksen Kristuksen ilmoittama synnistä (Apt. 2:39). Pyhä Henki jää myös asu-rukoillaan ihmisten tähden, heiltä saatavan Jumala on hyvä ja rakas Isä, joka tahtoo lapsil- maan ihmisen sydämeen ja on “pelastuksenkiitoksen ja kunnioituksen tähden, osoittaa leen hyvää. Hän on kaikkivaltias ja kaikkiti- sinetti”. (Ef. 1:13)missä rukoilijan sydän on. Ei hän rukoile Juma- etävä, jolle ei tarvitse kertoa, mitä me mil- -Tuuli (3:8): Henki liikkui luomisessa vesienlaa sielunsa hädässä ja kiitollisena Jumalan loinkin tarvitsemme, sillä “teidän Isänne kyllä yllä ja osallistui luomiseen Jumalan sanoessasiunauksesta ja varjeluksesta, Jumala on tietää mitä te tarvitsette, ennenkuin häneltä luomisen käskysanat. Uudessä elämässä Henki anottekaan.” (8) Tämä on rukouksen synnyttää uutta elämää Jumalan sanan käskyn 6.
 6 Saarna Karttaja kasteen veden kautta. (Joh. 3:6-8; Apt. Henki tulee ihmiseen ja on hänen pelastuksensa hengellinen näyttävyys ja vauhdikkuus. (ks.2:38-39) perusta. kirjoitus montanolaisuudesta Saarna Kartta -Jumala (4:24): Jumala on Henki. Me saar- “Mutta sen hän sanoi Hengestä, joka toukokuu/2010)naamme, rukoilemme, hoidamme sakrament- niiden piti saaman, jotka uskoivat häneen: sillä Apostolien aikaan oli paljon Pyhän Hengenteja “Isän ja Pojan ja Pyhän Hengen ni- Henki ei ollut vielä tullut, koska Jeesus ei vielä toimintaa. Tapahtui ihmeitä ja merkkejä. Tämämessä”(Matt). Kristus osoitti Pyhän Hengen ollut kirkastettu”. Johanneksen selityksessä ei kuitenkaan saanut apostoleja ja seurakuntienkuuluvan jumaluuden persooniin. Henki ja Kristuksen kuolema ja ylösnousemus paimenia pois tolaltaan, vaan he kykenivät -Sana (6:63): Jeesus yhdistää Hengen ja liittyvät toisiinsa ja nojautuvat toisiinsa, kum- pitämään pääasian pääasiana. Pyhän Hengenjulistamansa sanan. mankin työ saa merkityksensä toisestaan. Henki työssä tärkeintä ja ratkaisevaa on, että ihminen -Elävän veden virrat (7:38-39): Pyhä Henki tulee sen jälkeen kun Kristus on tehnyt oman saa parannuksen armon ja synnit anteeksi.tulee ihmiselle elävän veden virraksi. Tämä työnsä. Tämä on aina muistettava Pyhän Hen- Tämä on suurinta Pyhän Hengen työtä mitätapahtuu kun ihminen uskoo Kristukseen. Usko gen työn yhteydessä. Hän on Jumalan Henki, voi olla. Syntien anteeksiantamus Jumalan ar-ei ole yhden kerran tapahtuva suoritus, vaan joka todistaa meille Kristuksesta ja hänen Gol- mon lahjana tulee olla hengellisen toiminanjatkuvaa veden virtaamista. Usko Kristukseen gatan sovitustyöstään. Pyhä Henki ja Kristuk- kulmakivi, josta kaikki alkaa ja johon kaikkija Pyhän Hengen vaikutus kuuluvat yhteen. sen kuoleman lahja kuuluvat erottamattomasti päättyy. Ihmeet ja merkit ovat kaikki vain ex- -Auttaja (14:16,26; 15:26): Pyhä Henki on yhteen. Pyhän Hengen päävirka on todistaa traa, jota voi olla, mutta joka ei ole toiminnassaluvattu auttaja ja Puolustaja, joka johti apos- Kristuksen kuoleman ja ylösnousemuksen ansio se, mitä tavoitellaan. Ihmeusko ei kestä kauan,toleita heidän ohjatessaan seurakuntia ja kirjoit- syntiselle ihmiselle, että tämä uskoisi Kristuk- se on pinnallista ja kevyttä. Lasten täytyy saadataessaan uuteen testamenttiin tulevat kirjeet. seen ja voisi pelastua saatanan vallasta Jumala sanan juurevaa leipää.Henki on myös yksittäisen kristityn Auttaja luokse. Tämän päivän evankeliumitekstissä Her-hänen henkilökohtaisessa elämässään. ramme kertoo Pyhästä Hengestä. Jakeissa 15- -Totuuden Henki (15:26; 16:13): Ihmisyys 17 hän kertoo Hengestä ja seuraavissa jakeissaon syntiinlankeemuksen tähden petoksen ja ιχθυς omasta läsnäolostaan opetuslasten luona (18-pettävän hengen vaikutuksessa. Siksi apostolit ja 19) ykseydessä Isän ja opetuslasten kanssa( 20).kristityt tarvitsevat Pyhän Hengen Totuuden Kolmantena aiheena, aiheena, joka sitoo nämäHengeksi, ohjaamaan kaikkeen totuuteen ja Helluntaijakso kaksi edellistä yhteen, hän opettaa kuuliaisuud-välttämään valheen hengen juonet. Jumalan esta Jumalan sanalle (15, 21).sana on puhdas valheen hengen juonista. Me olemme oppineet lapsuutemme op- Helluntaipäivä -Pyhä (20:22): Opetuslapset tarvitsevat pikirjasta Lutherin katekismuksesta, kuinka Pyhän hengen vuodattaminenPyhän Hengen ohjauksen ja vaikutuksen saar- Jumalan antama terveellinen oppi on yksi kok- Joh. 14: 15-21natessaan syntejä anteeksi ja pidättäessään onaisuus. Se ei ole luettelo erillisiä ja toisistaansyntejä. Pyhä Henki on Jumala, joka saarnatun riippumattomia opinkohtia, vaan toinen toisi-synninpäästön kautta antaa synnit anteeksi ja insa liittyvä yksi “Kristuksen oppi”.uskomisen lahjan. Jeesuksen sanat osoittavat kuinka usk- ollisuus Jumalan sanalle on tärkeää, niinJuhlan suuren päivänä tärkeää, että sillä osoitetaan rakkaus Kristusta Jeesus seurasi juutalaista juhlakalenteria. kohtaan - “Jos te minua rakastatte, niin teKalenteri oli asetettu Vanhassa liitossa ja se pidätte minun käskyni”; “Jolla on minuntodisti Jumalan työstä ja anteeksiantamuksesta käskyni ja joka ne pitää, hän on se, joka minuakansaansa kohtaan. Erityisenä tehtävänään rakastaa...” Näiden jakeiden sisään on sijoitettujuhlakalenterin juhlat todistivat Kristuksesta, opetus Pyhästä Hengestä ja KristuksenJumalan suunnitelman täyttymyksestä. läsnäolosta omissaan. Lehtimajanjuhla kuului juhlakalenterin Meidän aikanamme on sellaista kristilli-suuriin juhliin. Sen yhteydessä muisteltiin syyttä, uutta hengellisyyttä, joka tahtoo rusinaterämaan taivalta ja asuttiin lehtimajoissa. pullasta. Se tahtoo Hengen lahjat ja anteeksian- Juhlan viimeiseen päivään kuului rituaali, tamuksen evankeliumin, mutta se ei tahdojossa temppelistä lähti ilosaattue läheiselle kuulla ja “pitää” Jumalan sanaa. HalutaanSiiloan lammikolle. Lammikosta ammennet- Pyhä Henki ja Kristusviinipuu-köynnös. kyllä käydä “tilaisuuksissa” ja saada hengellisiä Oulun tuomiokirkko. Kuva, VPtiin vettä kultaiseen astiaan ja se kannettiin kokemuksia ja viihdykettä, ja kuullakin raama-temppeliin kuorojen ja soittimien soidessa. tunlauseita, mutta Jumalan sanan ohjausta eiUhrialttarin luona vesi kaadettiin sille varattuun Tämän päivän uskonnollisessa maailmassa tahdota ottaa mukaan. Halutaan olla kristittyjä,hopeiseen altaaseen. Samaan aikaan kaadettiin puhutaan paljon Pyhän Hengen työstä. Puhe- ainakin nimeltä, mutta ei haluta ojentaa itseäänmyös juomauhrin viini toiseen altaaseen (vrt. issa on paljon hyvää ja tarpeellista kuulla. Aina Jumalan sanan selvän ilmoituksen mukaan. On“vesi ja veri todistavat”). silloin, kun opetukset perustuvat Jumalan opeteltu väistymään sanan ohjaavaa vaikutusta. Vesi symboloi Messiaan tulemista ja uutta sanaan on se meille hyvää kuultavaa. Valitetta- Väistämismenetelmä on postmodernismin,elämää, jonka Messias tuo ja antaa Pyhän vasti näin ei kuitenkaan ole aina. Super- “tulkinta-oppi”, joka on uusin harhaoppi. Tulk-Hengen kautta. Juhlan iloisuus toteutti Jesajan evankelistat ja mega-kirkkojen johtajat ovat intaopin kannattajat katsovat, että ei kukaan voiennustuksen sanaa, “Te saatte ilolla ammentaa muuttaneett opin Pyhästä Hengestä ja tehneet viime kädessä sanoa, mikä on oikeasti ja lopul-pelastuksen lähteestä” (Jes. 12:3). Veden Hengestä itsellensä orjan, jota he voivat käskeä lisesti totuus, koska kaikki vain tulkitsevat Raa-kaatamisen ja sen juhlallisuuksien yhteydessä parantamaan ja tekemään ihmeitä. Ihmisestä mattua. Yhdelle kohta avautuu näin ja toiselleJeesus huusi: "Jos joku janoaa, niin tulkoon on tullut isäntä ja Hengestä renki. Rukouskin noin. Tällaiseen Luther sanoi aikanaan, ettäminun tyköni ja juokoon.” (Joh. 7:37). Samalla on muuttunut Hengen hallitsemiseksi, manipu- ”jos poistat kristinuskosta varmat väitteet,hän antaa myös lopullisen selityksen ja merki- loimiseksi kuten pakanauskonnoissa. Niistä tuhoat kristinuskon”.tyksen tälle juhlalle. Juhlassa on kyse Messiaan puuttuu nöyryys, joka sanoo, “Tapahtukoon Tulkinta-oppiin kuuluu käsitys, jonka mu-kautta tulevasta pelastuksen ajasta, jossa Pyhä sinun tahtosi”. Rukoukset ovat pinnallisia ja kaan Pyhä Henki on kirjoittanut Raamatun niissä korostuu ihmisen oma innostuminen ja niin hämärästi, ettei se voi ohjata ihmistä 7.
 7 Saarna Karttaselvinä sanoina ja lauseina, vaan ihmisen on Pyhä Henki ei ole maailman kanssa, vaikka mitä Paavali puhui” (Apt. 16:14). Lydiakopäästävä sanan taakse sen “tosi merkitykseen”. maailmallekin Hengellä on todistustehtävä avasi? Ei. Herra avasi.Sana on vain virike, jota ihminen alkaa sitten synnin osoittamisessa. Maailma ei myöskään“hengen” ohjauksessa vääntelemään miten voi “ottaa vastaan” “totuuuden Henkeä”, koskahaluaa. Varhaiskirkon aikaan tämä menetelmä se elää valheessa ja on kieltänyt itseltään to- ιχθυςsanan ohittamiseksi oli erityisesti gnostilaisen tuuden kieltäessään Jeesuksen opetusten to-harhan kannattajien suosima. tuuden. Syyksi kyvyttämyyteen ottaa vastaan Pyhän Kolminaisuuden päivä Jumalan sana on kuitenkin selvä ja kirkas, Jeesus sanoo, että maailma “ei näe eikä tunne” Salattu Jumalaja se voi tehdä tyhmästä viisaan. Johannes kir- (kr. ou theoorei autoo oude ginoskei ) Pyhää Joh. 15: 1-10joittaa, että “nämä ovat kirjoitetut, että te Henkeä. Kreikankielen sana “näkeminen”uskoisitte, että Jeesus on Kristus, Jumalan tarkoittaa ymmärtävää, tiedostavaa näkemistä. Viinipuu-vertaus on yksi Jeesuksen vah-Poika, ja että teillä uskon kautta olisi elämä Tunteminen taas kokemuksellista tietoa. vimmista kuvauksista. Siinä esiintyy puu, oksat,hänen nimessänsä (20:31). Tällaiseen käsityk- Maailma ei voi siis tiedostaa ja ymmärtää Py- viinitarhuri, hedelmien tuottaminen, oksienseen kirjallisen Jumalan sanan kykyyn ohjata hää Henkeä eikä sillä sen tähden ole myöskään karsiminen ja oksien puhdistaminen.lukijaa perustui apostolien tapa lähettää kirjeitä kokemuksen kautta tuntemusta Pyhän Hengen Selitysosassa Jeesus lohduttaa ehkä hiemanseurakunnille, joista nämä voivat lukea ohjeet toiminnasta sanassa ja sakramenteissa. huolestuneita opetuslapsia, jotka ovat ehkäseurakuntien elämän ja uskon rakentamiseksi. huolissaan siitä, että ovatko he niiitä, jotkaPaavali kirjoittaa täsmällisesti: “Jokainen kirjoi- Jeesuksen läsnäolo seurakun- Viinitarhuri karsii pois ja miten rajusti häntus, joka on syntynyt Jumalan Hengen vaiku- nassa aikoo kutakin puhdistaa. Jeesus sanoo: “Tetuksesta, on myös hyödyllinen opetukseksi, Jeesus sanoo, että hän ei jätä opetuslapsia olette jo puhtaat”. Hän vapauttaa seuraajansanuhteeksi, ojennukseksi, kasvatukseksi van- orvoiksi, vaan että hän tulee heidän tykönsä. huolesta. He ovat puhtaat Jeesuksen puhumanhurskaudessa,..” (2. Tim. 3:16). Aina kun Jeesuksen saapumisella on Jumalan ykseyden sanan tähden.puhutaan Pyhän Hengen vaikutuksesta ja ymmärtämisen avaava merkitys - “sinä päivänä Kuinka suuri voima onkaan Jumalantyöstä ajastamme tulisi puhua myös hänen te ymmärrätte”. Kolminaisuusoppi, eli käsitys sanassa. Johanneksen evankeliumissa Jeesusantamistaan pyhistä Kirjoituksista. Jumalan ykseydestä Isänä ja Poikana ja Pyhänä puhuu toistamiseen Jumalan sanasta ja sen Kun Jeesus kutsuu meitä seuraamaan Henkenä on kristillisen todistuksen lähtökohta. voimasta ja merkityksestä. Johanneksen evanke-käskyään, hän kutsuu meitä Jumalan sanan Oikea käsitys Jumalasta oli niin tärkeä, että liumi on oikea sanan-teologian syventävätotuuksien ääreen. Siellä ja sen mukaisesti julis- apostolit ja varhaiskristityt varjelivat sitä kurssi.tetussa laissa ja evankeliumissa sekä seurakun- mustasukkaisen tarkasti kaikkea harhoja vas-nille annetuissa neuvoissa ja ohjeissa puhuu taan. Oikean Jumalan tunteminen oli kysymysmeille Jumala itse, se on Hyvän Paimenen ääni, pelastusvarmuudesta.ääni, jonka lampaat tuntevat. Koko Raamattu Kristus on läsnä seurakunnassaan Pyhänon meille tärkeä, koska evankeliumi on meille Hengen kautta. Pyhää Henkeä kutsutaantärkeä. Uudessa testamentissa myös “Kristuksen Hen- Jeesus osoittaa meille kuinka Jumalan pelas- geksi” (1. Piet. 1:11). Kristus itse johtaa pelas-tustyö on kolmiyhteisen Jumalan työtä. Pyhä tustyötä läsnäolollaan. Tuon läsnäolon merki-Henki ei ole erillään, vaan hän on yhdessä Isän tys on pelastaa ihmisiä saatanan vallasta Juma-ja Pojan kanssa. “Isä antaa” Pyhän Hengen lan lasten vapauteen. Pelastusvälineinä Her-Puolustajan, koska Poika “rukoilee” sitä ramme mainitsee kasteen ja opetuksen.häneltä. Tämän Isän ja Pojan yhteistyön mu- Evankeliumikappaleen viimeinen jae muistut-kaisesti tunnustamme Nikean uskontunnustuk- taakin Jeesuksen kaste- ja lähetyskäskyn sanojasessa, että Pyhä Henki “lähtee Isästä ja Po- kuinka kasteen jälkeen heitä tuli “opettaajasta”. pitämään kaikki, mitä minä olen käskenyt Jeesus lupaa opetuslapsille “toisen Puolusta- teidän pitää”. (Matt. 28:20). Jae 21 osoittaa,jan” olemaan heidän kanssaan. Jeeus itse on että rakkaus Jumalaan on hänen käskyssäänollut se ensimmäinen. Hän on opettanut sanaa, pysymistä. Käskyllä ei tarkoiteta joitakin eril-suojellut opetuslapsia, ruokkinut heitä, ollut lisiä käskyjä, vaan koko Kristuksen sanaa,heidän kanssaan ilossa ja murheissa. Pyhän jonka hän on antanut - vrt. “opettakaa kaikki”.Hengen tehtävä puolustajana sisältää namä Kristuksen sana eli Jumalan sana on yksi sana Jumalan pelastustyö ihmisessä on ihmisensamat asiat. Hän opettaa apostoleita “muistut- ja yksi kokonaisuus, jonka Jumala on meille silmiltä salattu. Salattu Jumala kulkee salattujatamalla “ heitä Jeesuksen opetuksista (26), hän antanut. Vaikka siinä on satoja lukuja on se teitä. Jotakin näkyy - me näemme seurakun-“todistaa” Jeesuksesta (15:26), hän kirkastaa kuitenkin yksi sana ja käsky ja sellainen käsky, nan, me näemme sanan julistajat ja sakramen-heille Kristusta (16:14). Puolustaja (kr. parak- joka ei ole vain vaativa laki, vaan myös elämän tit ja kuulemme evankeliumin. Nämä kaikkileetos) sanaa käytettiin syytetyn ystävästä, jonka antava evankeliumi. Jumalan sanan vastaanot- ovat salatun Jumalan ilmoitettuja työvälineitätehtävänä oli puhua hyvää ystävästä tuomarille. taminen, sen päästäminen sydämeen ja siitä syntisten pelastamiseksi. Jeesuksen julistamaSana on ymmärretty viittaavan myös advokaat- vaarin ottaminen on Jeesuksen rakastamista. sana on puhdistanut myös opetuslapset. Muttatiin, jota sanaa käytettiin viittamaan Jeesuksen Rakkaus ei ole tässä tunnelma, fiilis, vaan tie- paljon on myös salassa.puolustajan tehtävään Isän istuimen edessä (1 toista ja tahdonalaista toimintaa. Mutta voiko Jeesus antaa neuvon opetuslapsilleen “py-Joh. 2:1). Pyhän Hengen tehtävä on olla ope- ihminen sellaisen tehdä, että avata sydämensä syä hänessä” niin kuin oksa pysyy viinipuussa.tuslasten kanssa iankaikkisesti. Hän on sel- Jumalan sanalle ja Kristuksen rakkaudelle? Ei Ratkaisevaa pelastukselle on pysyä Kristuk-lainen sinetti, joka on merkkinä siitä, että kuu- voi, sillä "Ihmisille se on mahdotonta, mutta ei sessa. Oksa on näkyvä, Runko on näkyvä,lumme Jumalalle. Jumala tunnistaa tämän sine- Jumalalle; sillä Jumalalle on kaikki mahdollista" mu tta el ä m ä nvo i m a o n i h m i s s i l m ä l l etin, koska se on hän itse. Tuon sinetin hän pai- (Mark. 10:27). Esimerkkinä olkoon Lyydian näkymätön. Sen voi vain uskoa. Rungosta vir-noi meihin kasteessa Jumalan sanan ja veden ja kääntymys, josta kerrotaan, että “Herra avasi taa elämänvoima maaperästä oksiin ja nämäveren yhteistyössä (Apt. 2:38; Ef. 1:13; 4:30; 1 hänen sydämensä ottamaan vaarin siitä, tuottavat hedelmää. Oksa ei tiedä miten, kutenJoh. 5:6-8). istuttajakaan ei tiedä miten kasvi kasvaa. Hän 8.
 8 Saarna Karttavain havaitsee, että niin iloon, joutuu tuomiolle, sillä hän on hyljännytkäy. Jumala antaa kasvun. ensimmäisen käskyn.Hengellisessä elämässä me Maallinen rikkaus on Jumalan lahja.emme voi nähdä niitä Ju- Aabraham oli rikas mies Jumalan armosta, jamalan elämänvirtoja, joita käytti omaisuuttaan viisaasti ja harkinnalla.hän meissä liikuttaa. Hän Huolimatta rikkaudestaan hänen elämänar-toimii meissä ja kääntää vonsa olivat kohdallaan. Hän eli jokaisensydämemme kuten hän päivänsä Jumalan palvelijana, nöyrässä rukouk-käänsi Lydian sydämen sessa Kaikkivaltiaan puoleen. Jumala oli tai-“vastaanottamaan pelas- vaassa ja hänen sydämessään Kaikkivaltiaantuksen” Paavalin puheesta. paikalla. Aabraham ymmärsi, että hänenIhminen ei voi toisen ih- elämänsä oli Jumalan kädessä. Varmasti hänellämien sydämen kieliä liikut- oli myös huulillaan Sananlaskujen rukous “Älätaa, ei voi toisen elämän ja köyhyyttä, älä rikkautta minulle anna; annauskon lukon solmuja au- minulle ravinnoksi määräosani leipää, ettenkaista, siihen sormemme kylläisenä tulisi kieltäjäksi ja sanoisi: "Kuka onovat liian karut. Tarvitaan Herra?" ja etten köyhtyneenä varastaisi jaJumalan Pyhän Hengen Jättimäinen viinipuu rikkoisi Jumalani nimeä vastaan.” (30:8,9).työ avaamaan ovet evanke-liumille. kasvuamme. Eihän ne kivipunnukset aina niin Portfoliokristitty Sama salatun Jumalan toimintamalli sopii mukavia ole, mutta tarpeen ne varmasti ovat, Opiskelijat keräävät henkilökohtaisen opin-myös hengellisen kasvun alalle. Hän toimii sillä Herra ei tee virheitä. Jumala ei tahdo tosuunnitelman mukaista portfoliota. Portfoliomeissä sanan ja sakramenttien kanssa, avaa heittää ihmisiä pois kuivumaan, vaan tahtoo voi olla kansio, johon kerätään kurssiaineistoa,sisimmässämme lukkoja ja ovia, puhdistaa, puhdistaa jokaisen kristityn tuottavaksi oksaksi. todistuksia ja papereita suoritetuista kursseista.lääkitsee, ja me vain ihmettelemme, kuinka Mammonan keräämisen rinnalla on myöstämä voi tapahtua. Me näemme kasvun, tai hengellisen mammonan keräämistä. Nämäoikeastaan näemme sen toisista kristityistä, oma ιχθυς molemmat ovat alkuisin samasta lähteestä,kasvumme on onneksemme itsellemme salattu. niissä ihminen on suuri ja Jumala pieni. Maal- Oksa ei ole tässä opetuksessa ratkaisevassa lisiin mieltynyt ihminen ei tarvitse Jumalaaasemassa. Oksa on riippuvainen yhteydestä 2. sunnuntai helluntaista muuhun kuin lisäämään hänen omia nautinto-runkoon. Runko kyllä parjää omillaan. Se kas- Katoavat ja katoamattomat aar- jaan, hänen ei tarvitse kuulla Jumalan sanaa javattaa leikatun oksan tilalle uuden versona ja teet noudattaa sitä. Jumala on kuin yksi hänen ta-elämä jatkuu. Mutta jos oksa irtautuu rungosta, Luuk. 12: 13-21 varoistaan hänen tavaroista pursuavilla hyl-se on oksan loppu. lyillään. Hän päättää itse elämästään ja onnes- Mutta runko on kuitenkin olemassa oksia Jumalan sanan saarnaajat ovat kohdanneet taan. Jumalalta hänen ei tarvitse kysyä, sillä hänvarten. Jumalan tahto on, että kaikki ihmiset tilanteita, joissa he ovat Jumalan armosta “käyttää” Jumalaa hengellisten tarpeidensapelastuisivat. Toiset, eli juutalaiset, kuuluvat jo saaneet avata sanaa ja selittää sitä kuulijoille. tyydyttämiseen. Niinä päivinä kun hän haluaaluonnostaan “jaloon öljypuuhun”. Toiset taas On ollut vakavia keskusteluja ja raikasta iloit- kokea jotakin omasta mielestään sopivastitäytyy ympätä villeistä öljypuista jaloon öljy- semista evankeliumin lahjasta. Syntejä on tun- hengellistä, hän ottaa “jumalan” hyllyltään japuuhun. Lienee paikallaan käsittää näin myös nustettu ja pantu pois tunnolta ja on uudistettu käyttää Kaikkivaltiasta hengellisenä tavarana.viinipuun kohdalla. Viinipuuhunkin voi ympätä lupauksia Herralle. Jossakin vaiheessa sitten on Hänellä on portfolio, henkilökohtainenoksia. Jumala liittää meitä pelastuksen tullut joku kuulijoista, joka ottaa esille jotakin opintosuunnitelma-kansio hengellisiä asioitayhteyteen, antaa Hengen sisimpäämme, jossa sellaista maallista asiaa, joka tulee kuin toiselta varten.saamme pyhässä Hengessä rukoilla “Abba, Isä”. planeetalta. Portfolikristitty ei halua kuulua seurakun-P y h ä H e n k i m e i s s ä o n s i t ä Ju m a l a n Ehkä jotakin saman tyyppistä on ollut Her- taan, olla Jumalan sanan saarnaajien ja pap-näkymätöntä kasvun voimaa, armon voimaa, ramme kokemuksissa tämän sunnuntain pien paimennettavana, kun nämä selittävätjoka kasvattaa meitä täyteen miehuuteen. evankeliumitekstissä. Hän on ollut pitämässä Jumalan sanaa, sillä hän on kaiken yläpuolella. Paitsi uskon käsittämiseen ja armon run- pitkän sarjan opetuksia ja puheita, hän on opet- Hengelliset tilaisuudet ovat hänelle “tilaisuuk-sauden lahjan uskomiseen armo kasvattaa tanut Isämeidän rukouksen ja rukousopetusta sia”, joilla hän itse kasvattaa hengellistä hyvin-meitä myös jumalattoman menon yleensäkin, lausunut “Voit teitä”-puheet vointiaan. Hän on itsensä paimen ja kerää itsel-hylkäämiseen. Se on sitä oksien puhdistamista fariseuksille, vastannut Beelsebul-syytöksiiin, leen hengellisten tilaisuuksien portfoliota janiistä jäänteistä ja turhista ja tuottamattomista varoittanut fariseusten hapatuksesta, kertonut hengellistä opintosuunnitelmaa. Hän lisää sinneversoista, joita kasvamme. Oksa ei itse päätä saastaisten henkien halusta palata sydämeen, sivuja, ja pudottaa sieltä pois sivuja mielensäkasvunsa suuntaa, vaan puutarhuri ohjaa oksan josta ne on ajettu ulos, kertonut Joonaan merki- mukaan. Hän on “tilaisuus-kristitty”, joka täy-kasvua. Tätä olen itse harrastanut pihani ome- stä ja Kristuksen tunnustamisesta ihmisten dentää omasta mielestään rakentavaa opinto-napuiden kanssa. Keväällä varhain päätän, edessä. Näiden jälkeen eräs mies kansanjou- suunnitelmaa.mihin suuntaan kukin oksa tulee suuntautua ja kosta haluaa Jeesuksen hoitamaan taloudellista Hän tahtoo olla “hyvä kristitty”, muttamitkä versot siitä saavat kasvaa tuottaviksi ver- perintöriitaa. Kontrasti on melkoinen. hänen hengellisen elämänsä herra on hän itse,soiksi. Turhat versot karsin pois. Väärään Miehen aloitteesta Jeesus ottaa aiheen ker- hän ei tahdo olla seurakuntaan, sen ihmisiin jasuuntaan suuntautuneet taivuttelen kivipunnuk- tomaansa vertaukseen. Jeesus näki, että tuo paimeniin sitoutunut kristitty. Hän on koonnutsilla ja naruilla oikeaan suuntaansa. Onneksi mies oli kääntynyt Jumalan tahtoa vastaan ja itselleen “seurakunnan”, johon kuuluu hänenJumalan viinipuu on niin suuri, että sen piiriin alkanut palvelemaan mammonaa. Vertauksen ystäviään, toisia portfolioiden kerääjiä. Heitä onmahtuu meitä monenlaisia oksia. Yksi on pääsanoma voidaan tiivistää seuraavasti: Ihmi- siellä täällä hänen elämänsä varrella. Heidänisompi ja käppyräinen ja toinen pienempi. Jos sen tärkein tehtävä maan päällä on koota aar- kanssaan hän voi vertailla kansiotaan ja saadajoskus suuntaudumme väärin, Suuri Viinitar- teita taivaaseen. Joka keskittää elämänsä maal- lisää virikkeitä ja tuntea olevansa valveutunuthuri armossaan taivuttelee ja punnuksilla ohjaa listen rikkauksien keräämiseen ja maalliseen kristitty, jopa mielestään jonkilaisen seurakun- 9.
 9 Saarna Kartta harkinnallaan ja päätöksillään. Suomessa siihen tettu Jumalna sana”. Sanan yläpuolelle hän ei on hyvät edellytykset. päästä Lutherin esikuvan mukaisesti ketään, ei Portfoliokristityn vastakohta on kristitty. edes kirkolliskokousta. Hän kunnioittaa sanan Kristitty on sellainen, joka rukoilee oikeasti. opettajina seurakuntansa paimenia ja saar- Hän ei vain suorita rukouksia, vaan Jumalan namiehiä, vaikka heikkojakin, kunhan nämä sana on tehnyt hänet nöyräksi, pieneksi ja pysyvät Jumalan sanan perustuksella eivätkä sanalle kuuliaiseksi. Hän tietää, että kaikki tulee anna liberaalien oppien viedä itseään. Lib- Jumalalta, myös ja varsinkin hengellinen anti. eraalipappeja ja -saarnamiehiä hän väistyy, Kristitty kunnioittaa koko Jumalan sanaa. Hän koska sana kehottaa “kavahtamaan vääriä pro- ei valikoi itselleen mieluisia kohtia ja seuraa feettoja”. vain itse valikoimiaan opetuksia. Hän tahtoo Seurakunnan paimenet ovat hänelle rak- olla koko Raamatun kristitty. kaita, vaikka heidän henkilökohtaiset omi- Kristitty kuuluu myös seurakuntaan. Hän naisuudet eivät häntä aina miellytä, koska hännan jäsen. Hän mielellään sanoo, että hänen haluaa olla seurakunnan elävä jäsen, joka osal- tietää, että katoamattomat aarteet ovatseurakuntansa koostuu “kahdesta tai kolmesta” listuu sillä voimalla, jonka on saanut Herralta. kalliita vaikka astiat ovat savisia. EikäJeesuksen nimeen kokoon tulleesta ystävästä. Jokainen seurakunnan jäsen on hänelle Kris- hän itsekään mielestään niin häävi ole, muttaTätä sanaa hän käyttää, kun omatunto tahtoisi tuksen kalliisti lunastama sielu, vaikka hänellä Kristuksessa, uskon kautta, ihana.opettaa hänelle myös varsinaisesta seurakun- olisi ajallisissa asioissa päinvastainen “käsitys”tayhteydestä. kuin hänellä itsellään. Hän ei hypi seurakun- ιχθυς nasta toiseen keräämässä sivuja folioon, vaanPortfoliokristitystä kristityksi tahtoo polvistua Herran pöytään omassa seu- Me voimme kaikki olla jossakin elämämme rakunnassaan, “siellä, missä evankeliumi oikeinvaiheessa tällaisia portfolio-kristittyjä. Se on saarnataan ja sakramentit Herran asetuksenmeitä lähellä, koska vanha-aatami tykkää siitä. mukaisesti jaetaan.” (Augsburgin tunnustus).Vanhan-aatamin ei tarvitse väistyä silloin, kun Sanasta ja evankeliumista poikenneita seura-keräämme hengellistä portfoliota, koska ihmi- kuntia hän karttaa, koska sanan hyljännyt vas-nen on sellaisessa toiminnassa suuri ja Jumala tustaa hänen Herraansa.pieni. Hän kerää rikkauksia, hän itse, omalla Seurakunnassa hän on Raamattu-kristitty. Hänelle korkein auktoriteetti on “ennen kirjoi-Voiko kirkollinen enemmistö ollaväärässä? Otsikossa oleva sana ”enemmistö” ei tar- Nikeassa tehdyn oikeaoppisenkoita tässä pelkästään määrällistä enemmyyttä, päätöksen. Piispat myötäilivätmikä olisi numeroin laskettavissa. Otsikko voi- keisaria.taisiin kirjoittaa myös muotoon Voivatko ne, Oikein opettavia piispojajoilla on valta, olla väärässä? Otsikon ky- syytettiin – ei suinkaansymystä tarkastelen uskon ja kirkon kannalta. väärästä opista, vaan kirkol- lisen järjestyksen rikkomisesta.Athanasios Kuritoimet purivat ja he jou- Kirkon historiassa 300-luku oli hyvin mie- tuivat luopumaan viroistaan.lenkiintoinen. Nikeassa oli pidetty kirkolliskok- Athanasioksen takana olious 325. Tuossa konsiilissa torjuttiin Areioksen kuitenkin kristikansa. Kirkonharhaoppi. Apostolinen oppi Kristuksen juma- oikeaoppisuuden suuret sank-luudesta säilyi. Diakoni Athanasios seurasi arit olivat maallikkoja, eivätläheltä esimiehensä piispa Aleksanderin joh- piispoja.dolla tapahtunutta uskon puolustustaistelua. Athanasioksella oli selväKolmen vuoden kuluttua Athanasios nousi tietoisuus siitä, mikä on Raa- Arto Seppänen. Kuva: SLEY arkistothänen seuraajanaan piispanistuimelle. matun oppi, jonka apostolit olivat kirkolle an- suuri enemmistö, Rooman mahtava kirkko Runsas vuosikymmen kului ja areiolaiset taneet. Se oli kirkon linja, josta ei saanut pii- paaveineen ja prelaatteineen sittenkin oikeassa.kannat vahvistuivat. Athanaios joutui maan- ruakaan poiketa. Raamattu oli hänelle ainoa Luther pohti muutenkin kirkkokansanpakoon, palasi virkapaikalleen, ja joutui uud- auktoriteetti. Inspiroitu Jumalan sana on ainoa enemmistön oikeassa tai väärässä olemista.estaan syrjäytetyksi. Kokonaista viisi kertaa hän kirkon opetuksen lähde ja mittapuu. Huonepostillassaan hän toteaa sanankuulijoi-oli maanpaossa, yhteensä 17 vuotta. Kirkon den enemmistön olevan ja pysyvän pahana jaasioihin kytkeytyi myös valtapolitiikka. Keisarin Luther hedelmätönnä; vain vähäinen osa tekee paran-halusi saada valtakuntaansa yhtenäisen areio- Otsikon kysymys oli tuttu myös uskonpuh- nuksen ja uskoo. Samaan suuntaan Lutherinlaisen uskonnon. Areiolaiset saivat opettaa distaja Martti Lutherille. Hän joutui uskon- pohdinta käy kirjasessaan maallisesta esivalla-vapaasti. Keisari päätti lopullisesti murskata puhdistuksen eri vaiheissa kyselemään, olisiko sta: ”Sillä maailma ja ihmisten enemmistö on 10.
 10 Saarna Karttaja pysyy epäkristillisenä, vaikka kaikki ovatkin vaan paholainen ja hänen enkelinsä ovat siinä Arkkipiispa Simojoki pohti aikanaan,kastettuja ja nimellisesti kristittyjä.” mukana. Sillä he tekevät sen ilman ja vastoin edustavatko kirkolliskokouksen jäsenet kirkkoa Demokratiaan kirkon asioissa Luther suh- Pyhää Raamattua. ... Sen tähden ovat tuol- inhimillisen valtuutuksen vai jumalallisen val-tautui kielteisesti. Luther kutsui sitä pilkallisesti laiset kirkolliskokoukset ilman Raamattua Kai- tuutuksen nojalla. Hän suuntasi kritiikkinsänimellä Herrn Omnes, koska demokratia kir- phaksen, Pilatuksen ja Herodeksen sellaista käsitystä vastaan, että kirkko olisi vainkossa sisältää ajatuksen, että ihmisillä on oikeus kirkolliskokouksia, he pitävät neuvoa tahi kirkosta kiinnostuneiden ja sitä kannattavienhallita kirkkoa. Keskeisintä kirkollisessa hallin- kirkolliskokouksia Jumalaa ja hänen Kristus- ihmisten yhteenliittymä ja kirkolliskokous olisinossa tulisi olla Kristuksen evankeliumin valta, tansa vastaan.” vain jäsenistönsä korkein edustaja. Se saisiei ihmisten ja kansan tai yleisen mielipiteen Luther kiteyttää asian sanoen, että uskolla valtansa kirkon jäseniltä ja heillä olisi rajoitta-valta. t äy t y y o l l a v a r m e m p i p e r u s t u s k u i n maton valta kirkon opista päättämiseen. kirkolliskokoukset. ”Tämä varmempi ja Mutta kirkkopa ei Simojoen mukaan oleTunnustuskirkko Saksassa parempi perustus on Pyhä Raamattu.” Luteri- luonnonoikeuteen perustuva yhteenliittymä, Hitlerin aikana Saksan kirkollinen johto oli laiselle kristitylle ei siksi oppikysymyksissä riitä koska ihmiset eivät ole kirkkoa tehneet. Kirkko-päättänyt yhtyä Hitlerin arjalaisvaatimuksiin, perusteluksi se, että kirkolliskokous on jonkin laitoksenakin se elää Jumalan teoista. Kirkollaminkä mukaan ei-arjalaisilta evättiin oikeus asian enemmistöllä päättänyt. on valtuutus ylhäältä. Kirkon Jumalalta saamatoimia kirkon virassa. Vaatimus koski hyvin Kirkolliskokous voi erehtyä. Perinteisesti valtuutus ei ole rajoittamaton eikä kirkon edus-pientä vähemmistöä. Evankelisen kirkon pap- keskeinen periaate on ollut se, että kirkolliskok- tajien itsensä ratkaistavissa. Kirkon on oltavapeja oli noin 18.000, joista vain 29 oli ei- ous tekee päätöksen Pyhää Henkeä avuksi huu- kuuliainen Herralleen. Simojoen mukaanarjalaista syntyperää. Muodollisesti kirkon taen ja luottaen siihen siten, että ensimmäisen kirkolliskokous ei voi opista päättäessään muut-vaatimusten takana oli demokraattisesti valitun apostolikokouksen tavoin voidaan sanoa: ”Pyhä taa mitään, mikä kuuluu Jumalan ilmoitukseenlainsäädäntöelimen luoma lainsäädäntö ja Henki ja me olemme nähneet hyväksi ...” (Apt. Kristuksessa.suuri enemmistö. Kirkon johto ja 25 15:28). Tämän jälkeen kirkolliskokous ei enää Kirkolliskokous ei Simojoen mukaan voimaakirkkoa 28:sta oli sitoutunut natsi- palaa samaan asiaan. tehdä päätöstä puoluekokouksen tavoin, jossaideologiaan. Vuonna 1986 kirkolliskokous avasi pappis- sisäiset oppositioryhmät vaiennetaan tai teh- Pieni vähemmistö ei uuteen tilanteeseen viran naisille. Kaksi vuotta aikaisemmin dään kompromissi, johon kukaan ei ole tyy-suostunut. Tunnustukselliset papit lähettivät kirkolliskokous oli sen torjunut, kuten vuosina tyväinen. Siksi kirkon oppia koskevien päätös-vetoomuksensa kansallissynodille 27.9.1933 ja 1963 ja 1976. Eikö näistä kirkolliskokouksista ten tulee olla mahdollisimman yksimielisiä.kieltäytyivät uusista laillisen ja demokraattisesti voitukaan sanoa: ”Pyhä Henki ja me olemme Raamatun esimerkkiä (Gal. 2) käyttäen Simo-valitun lainsäätäjän määräyksistä. Papit vetosi- nähneet hyväksi ...”. Oliko Pyhä Henki muut- joki katsoo, että kirkon on sallittava sisälläänvat uskollisuuteen raamattua, kirkon tunnus- tunut toiseksi tai oliko Hän muuttanut kan- opillista erimielisyyttä keskinäisen luottamuksentusta ja pappisvalansa sanamuotoa kohtaan. tansa? Tai tilapäisesti poistunut kokouksesta v. säilyessä, tällöinkin Raamatun ja kirkon tun-Sadat tunnustukselliset papit, jotka eivät suos- 1986 tai saapunut vasta kyseiseen kokoukseen nustuksen puitteissa. Huomioon on otettavatuneet lausumaan kuuliaisuuden valaa Hitler- ja loistanut aikaisempina vuosina poissaolol- myös muiden kirkkojen näkemykset. Kom-ille, joutuivat pois viroistaan, suljettiin keskitys- laan? promissi uskonkysymyksissä on mahdottomuus.leireille ja osa tapettiin. Jos vuoden 1986 naispappeuden hyväksy- Historian tuomioistuin on selkeästi toden- nyt päätös oli oikea, silloin aikaisemmat kolmenut, että valtaa pitävä enemmistö, vaikkakin kirkolliskokousta erehtyivät. Jos taas aikaisem- Arto Seppänen toimii Utsjoen kirkko-demokraattisesti valittu, oli väärässä. Kuinka oli mat kirkolliskokoukset olivat oikeassa, silloin herrana ja on ollut pitkään Keniassamahdollista, että enemmistö saattoi niin totaal- erehtyi vuoden 1986 kirkolliskokous. Voisiko Kenian kirkon pappisseminaarin rehto-isesti harhautua? Raamatun ja tunnustuksen usko siis tukeutua kirkolliskokouksen päätök- rina ja opettajana. Kirjoitus on julkaistusijaan oli tullut jokin muu ideologia syrjäyttäen siin? SLEY: nettisivuilla 10.5.2011.kirkon oman perustan. Julkaistu kirjoittajan luvalla. MääräenemmistöKirkolliskokoukset Kirkolliskokous päättäessään tietyistä Kirkossamme on demokraattinen järjes- asioista tarvitsee määräenemmistön. Määräe-telm ä, j o n k a n äk y v i m p än ä o s an a o n nemmistösäännökset oppikysymyksissä poh-kirkolliskokous. Demokratia itsessään ei tun- jautuvat siihen, että enemmistö todellakin voinusta mitään korkeampaa auktoriteettia kuin olla väärässä. Oikean opin turvaaminen ei voikansan (kr. demos). olla kiinni yksinkertaisesta enemmistöstä. Martti Lutherin kanta on ilmaistu kirjassa Turvataanko oikea oppi niin, että ensinKirkolliskokouksista ja kirkoista (1539), missä äänestetään yksinkertaisella äänten enem-selvästi katsotaan kirkolliskokouksen voivan mistöllä siitä, onko jokin asia oppikysymys? Jatehdä kristittyjä sitovia päätöksiä vain tekemällä kun ei ole, sitten voidaankin oppia muuttaane Raamatun sanan mukaan. ”... kirkolliskok- äänestyspäätöksellä. Jos kirkolliskokouksellaouksille ei ole annettu mitään oikeutta säätää olisi joltisenkin kunnioitusta omaa päätöksente-uusia uskonkappaleita kristikunnalle... Tämän koelintään kohtaan, se tilanteessa, jossamukaan tulee meidän ymmärtää kaikki muut- käsiteltävä asia on asiantuntijoidenkin mielestäkin kirkolliskokoukset, olivatpa ne sitten suuria kyseenalainen, toimisi varmuuden vuoksi siten,tai pieniä; ja vaikka niitä olisi monta tuhatta, ettei oppia muuteta. Onhan oikean opineivät ne ole voineet säätää mitään uutta uskoon säilyttäminen kirkko-oikeuden keskeisimpiätai hyviin töihin nähden, vaan ainoastaan Kris- tehtäviä. Mutta jos enemmistö ja ne joilla ontuksen alaisena korkeimpana piispana ja valta, haluavat muuttaa jonkin asian, niintuomarina puolustaa vanhaa uskoa ja vanhoja senhän he tekevät. Miltähän asia näyttää sitten,hyviä töitä Pyhän Raamatun perustuksella. ... kun piispa Revon pelko selvien oppikysymystenMutta jos he säätävät jotain uutta uskoa ja tulosta keskustelun alaiseksi kirkossamme toteu-hyviä töitä, niin on varmaa, ettei Pyhä Henki, tuu? 11.
 11 Saarna KarttaMIKÄ ON JUMALANPALVELUS? Pyhäkön Lamppu K 12.
 12 Saarna KarttaHistorian lehtien havinaaKALEVA 13.
 13 S a a r n aIdäntyönpäivät Ryttylässä ja Paavalin syno-din kirkkopäivät HelsingissäJuha Saari ja Ivan kertovat Siperiantyöstä Kansanlähetyksen Piispa Kuukauppi osallistui kumpaankin tapahtumaan.opiston kappelissa.Aulis Tupeli ja Ralf Lindfors keskustelevat. Latvian piispa Einars Albe ja Jouko Talonen tulkkina kirkkopäivillä. Juha Saari ja Jukka ja Kristiina Paanannen Idäntyönpäivillä. Kirkkopäivillä juhlittiin myös Laestadiuksen 150 vuotisjuhlaa. Alusta- jana tutkija Gerd Snellman. Kuvassa myös Keminmaan seurakunnan pastori Johan Helkkula, joka on kirkkoherra Yrjö Haapalan työtoveri ja Paavalin synodin puheenjohtaja.Kirkkopäiväväkeä Helsingin evankelisen opiston kappelissa. 14.
 14 Saarna Kartta Vem är han? – Jag arbetar väl un- – Eftersom jag är ideologiskt intresserad gefär som en vanlig skulle väl riksdagen i så fall varit målet. En av kyrkoherde i Svenska mina kärnfrågor är familjen som samhällets kyrkan, säger han. grundsten. Sjukvården och bekämpning av Nu när han ska till att grova våldsbrott är också viktigt. fylla 40 känner han sig tillfreds med tillvaron. Osannolik kallelse? Men för några år Han berättar att han haft en kristen barna- sedan hade han det tro som fördjupats med tiden. jobbigt. Han drab- – Redan tidigt kände jag att Jesus älskar bades av utbrändhet, mig. eller utmattningsde- Berättelsen om hur han bestämde sig för pression om man så att bli präst är ganska överraskande. Han vill. gjorde värnplikten vid I 16 i Halmstad och – Jag var utarbetad plutonerna låg ute i tält. Per-Anders Grunnans namn är känt i och såg ingen utväg ur situationen. Det nega- – Ryktet om att jag var kristen hade spriditFinland för de som resar i Ryssland. tiva mediala trycket på mig och Mission- sig till andra plutoner och de kom in till migHan har verkat två år som lärare i sprovinsen var hårt och jag drabbades av flera och ville att jag skulle hålla korum.Keltto seminarium för Ingermanländ- motgångar. Detta är ju något som egentligen inte skulleska Kyrkan. Hans katekesförklaring är – Men Gud hjälpte mig att komma över kunna hända. Att lumparkompisarna ber omöversatt på rysska och delas i rysska det. Det var en process som tog sin tid, men jag andakt...församlingar. Nu arbetar han för Kyrka lärde mig att vara ödmjuk inför livet och vad – Ändå hände det. Och då kom jag att seoch Folk-tidningen och är pastorn i Ud- Gud egentligen vill. Det svåra jag varit med om det som Guds vilja att jag skulle bli präst.devalla i Missionsprovinsens försam- hjälper mig att vara till stöd för andra. Och präst blev han alltså, även om det gickling. VP – Nu förstår jag att det inte går att förändra på lite slingriga vägar. världen som jag trodde förr. Det gäller att ”gilla Per-Anders Grunnan har en del mycket Fick ta en omväg till prästtjästen läget” och invänta Guds tid. världsliga böjelser också. Biskop Eckerdahl vägrade Per-Anders – Jag är bilmedveten. Bilen ska på någotGrunnan prästvigning på grund av hans in- ”Gilla läget” sätt överensstämma med min personlighet. Jagställning till kvinnliga präster. Och till detta att ”gilla läget” hör att inte skulle aldrig kunna ha en Toyota. Vår Chevro- – Men när jag kom till Kyrkomötet i förvänta sig någon djupgående förändring av let Uplander är en rejäl och bastant bil somprästskjorta, så kom han fram och kramade Svenska kyrkan. inspirerar mig. Och jag gillar designen.mig. Och jag kände att det kom från hans – Det kommer i alla fall inte att ske i minhjärta, säger Per-Anders Grunnan. generation. Men för mig själv känns det ändå Carl-Gustaf Wikstrand /Bohusläningen som att hjulspåren är uppkörda så att saker och 31.1.2011. Julkaistu lehden luvalla. Relaterat ting lunkar på som de ska. I och med att han inte kunde acceptera Till ”hjulspåren” hör att han i några årprästvigning av kvinnor var möjligheten att bli varit lärare vid Församlingsfakulteten i Göte-präst i Sverige stängd. Däremot fick han en borg, där man bland annat utbildar präster,prästtjänst i S:t Petersburg, där han tjänstgjorde diakoner och missionärer. Nu ska han växla omnågra år. Det var därför han kunde bära till ett journalistiskt spår, dock med sammaprästskjortan med den vita kragen. riktning. – Eckerdahl såg sig väl tvungen att neka – Jag ska arbeta deltid för Kyrkliga förbun-mig prästvigning. Men innerst inne tyckte han dets tidning Kyrka och folk. Jag kommer attnog att det var synd att jag inte fick bli präst i skriva artiklar, intervjuer och reportage. DetSvenska kyrkan. ska bli jätteroligt. Per-Anders Grunnan har inte precis gjortdet lätt för sig i livet. Han har fått utstå mycket Vd eller politiker?på grund av sin bibelsyn. Och då handlar det Hans engagemang sträcker sig utöver detinte bara om kvinnoprästfrågan. Han anser att rent kyrkliga. Jag frågar honom om vad hanSvenska kyrkan på många punkter avviker från skulle arbetat med om han inte varit präst.den ursprungliga kristendomen. – Jag skulle nog varit vd för ett medelstort börsnoterat företag, kommer svaret snabbt och Funnit sin plats säkert. Jag är intresserad av att skapa och fun- Nu har han i alla fall funnit sin plats i livet. gerar som entreprenör.Han är kyrkoherde med tjänstgöring i Stigens – Det skulle nog varit svårt för mig att baraoch Elsebergs kyrkor. De hör till Mission- administrera. Jag har ju varit lite av en pionjär isprovinsen, en sorts parallellsamfund till Sven- många år och söker gärna utmaningar. Jag ärska kyrkan. Han är också en av dess tre prostar. inte rädd för att det kan bli svårt på vägen.Huvudman är Kyrkliga förbundet, som står för Politikerbanan har också en viss lockelse.en traditionell luthersk teologi. 15.
 15 Saarna KarttaKirkon uudistuksesta Kirkolliskokouksessa Maanantaina 2. kirkko oli uskollinen sanomalleen ja opilleen. kirkon elämän teologiasta alkaen ja lopulta sepäivänä toukokuuta 2011 klo 13.00. Edustaja, Vähitellen kirkkomme johto on ajautunut tilan- ajaa heidät eroamaan kirkosta, jolla ei ole heillekhra Lasse Marjokorpi teeseen, jossa se on ympäröivän yhteiskunnan mitään annettavaa. Näin todellinen päätösvalta painostuksesta valmis heittämään yli laidan kirkon elämässä on vähitellen luovutettu sellais- jokaisen kristinuskon totuuden, joka uhkaa sen ille ihmisille, jotka eivät halua osallistua, nähdä Arvoisa puheenjohtaja, veljet ja sisaret asemaa ja verotuloja. Kirkosta on tullut vaivaa ja palvella sen jatkuvassa elämässä, vaanJeesuksessa Kristuksessa. Teimme kaksi vuotta järjestysmuotonsa ja asemansa vanki. Uu- ainoastaan käyttää valtaa siinä ja tuoda omiensitten aloitteen, jonka mukaan seurakuntarajat sateistinen eroakirkosta.fi pystyy hetkessä ho- näkökantojensa mukaisen "poissaolevien" hal-olisi irrotettava pakollisesta kuntarajojen seu- moliikkeen tuella organisoimaan kampanjan, linnon kirkkoon.raamisesta, seurakuntalaisilla olisi mahdollisuus jolla kirkolta kiristetään irtiottoja kristinuskostakuulua muuhunkin kuin asuinpaikkakuntansa kirkosta eroamisen uhalla. Yksiääninen, yksiar- Noin neljän vuosikymmenen ajan kirkossaseurakuntaan ja kolmanneksi evankelis- voinen ja hetkittäin älyvapaa media ja nettiy- on jatkunut suuntaus, jossa ensiksi annetaanluterilaiseen seurakuntaan voitaisiin muodostaa hteisö pystyy hetkessä nostamaan ilmoille sel- vähitellen perään kristillisestä etiikasta jamyös henkilöseurakuntia. Tämä oli jo yhdeksäs laisen vihellyskonsertin, jolla kristillisen uskon lopuksi käytännöt vanhurskautetaan antamallatätä asiaa tavalla tai toisella koskeva esitys vii- mukaiset kannanotot vaiennetaan. niille teologinen pintasilaus lähimmäisen rak-meisen kahdenkymmenen vuoden aikana. kauden ja ihmisten palvelemisen nimessä.Näistä aloitteen kolmesta kohdasta En kiinnitä pitkään huomiota niihin teko- Tämä suuntaus on tuhoisa sekä ajatellen kan-kirkolliskokouksen käsittelyn läpäisi puolitoista, syihin, kuten verotuksen tuottavuuden periaat- san hengellistä ja henkistä hyvinvointia ettäeli päätettiin tutkia seurakuntarajojen irrotta- teeseen ja rakennusten seurakuntakoodiin, kristinuskon asemaa maassamme. Ihmiselämänmista kuntarajoista ja ajateltiin mahdolliseksi, joilla aloitteemme sisältävät muutosehdotukset irtautuminen raamatullisesta seksietiikasta onettä seurakuntayhtymän sisällä henkilö voisi on torjuttu. Kirkkoon kuuluvathan voisivat johtanut yksilökeskeisen hedonistisen elämän-kuulua toiseen seurakuntaan kuin minkä al- maksaa asuinpaikkansa seurakunnan veropro- tavan yleistymiseen, perhekeskeisyyden ja su-ueella asuu. Nyt tämä kirkolliskokouksen sentin mukaista kirkollisveroa, seurakunnat kuyhteyden katoamiseen, lasten aseman kurjis-tehtävänanto on joutunut kirkkohallituksen voisivat sen sitten tilittää siihen seurakuntaan, tumiseen nyky-yhteiskunnassa, mistä olemmekäsiin. Tuloksena on, että kirkkohallitus on mihin nämä kuuluvat. Siinä olisi HeTalle töitä. kuulleet hätkähdyttäviä esimerkkejä Vantaanriisunut loputkin uudistusesityksestä ja vajonnut Kirkkohallituksen esitys on osoitus siitä, että kaupungista, pahoinvointiin kodeissa, kouluissasitkeään verotuslaeilla perusteltuun siilipuolus- kirkkoa hallitaan tavalla, jossa kieltäydytään ja työpaikoilla. Ihmisten yksinäistymiseen jatusta muistuttavaan vastarintaan, jota minkään- itsepintaisesti ryhtymästä niihin toimenpiteisiin, eristymiseen toisistaan ja laitoshoidon lisään-lainen teologinen tai eklesiologinen näkökohta jotka olisivat sen tulevaisuuden kannalta tymiseen. Lasten syntyvyyden aleneminen onei kirkasta. Sitä mikä sallitaan rangaistusvan- välttämättömiä. Kirkkohallitus ei löytänyt ai- suoranainen seuraus aborttien, avoliittojen,geillekin - kuuluminen toiseen kuin asuinpaikan noatakaan parokiaalisuuden murtamista puol- avioerojen ja homoseksuaalisten elämäntapojenseurakuntaan - ei sallita tavallisille seurakun- tavaa näkökohtaa. Siihen verrattuna meille hyväksytyksi tulemisesta ja yleistymisestä.talaisille. jaettu tulevaisuusselonteko "Kirkko 2020" Nämä kaikki vaikuttavat siihen Jumalan edustaa huomattavasti kirkkaampaa ajattelua. luomistyön vastaiseen suuntaan, jonka vuoksi Viime vuonna ilmestyi suomeksi amerik- Se sentään avaa paljon sellaisia näkymiä ja syntyvyys vähenee, maamme väestöpyramidikalaisen ortodoksiteologi David Bentley Hartin kysymyksiä, joiden perusteella parokiaalisuus vinoutuu ja kansakunta muuttuu vanhusvoitto-teos "Ateismin harhat". Siinä hän kuvailee sitä pitäisi asettaa kyseenalaiseksi. iseksi.käännettä, mikä tapahtui kirkon elämässä 300-luvulla sen jälkeen, kun keisari Konstantinus oli Ensimmäinen sellainen seikka on, että tällä Kristinuskon säilymisen kannalta lähe-myöntänyt kristinuskolle sallitun aseman. Kon- menolla edessämme voi pian olla tulevaisuus tystyön tekeminen on ratkaiseva asia. Kirkonstantinuksen poika Constantius, joka ei ollut ilman kristinuskoa. Kirkko pysyy Jumalan viimeaikainen kehitys näyttää johtavan vähitel-perinyt isänsä uskoa, tajusi että kirkko, joka piti Sanan ja siitä johdetun oikean opin varassa, len lähetystyön lopettamiseen kirkossa. Lähe-kiinni täsmällisistä opeista ja tarjosi lopullisia joka sitten tietysti on vielä julistettava joka ti- tystyön muuntuminen kansainväliseksi jaratkaisuja elämän kysymyksiin, ei ollut keisaril- lanteessa kaikelle kansalle. Parokiaalisuus joh- yhteiskunnalliseksi vastuuksi kuulostaa kauniiltaliselle hoville mikään myötämielinen liitto- taa nyky-yhteiskunnassa Jumalan Sanan mu- nykyihmisen korvissa, mutta pitää sisälläänlainen. Sen vuoksi hän halusi liittää kirkon kaisen opin syrjäytymiseen ja epäuskon ylival- varsinaisen sudenkuopan. Lähetystyön lopet-toimet tiiviisti valtion virkakoneistoon. Tätä taan kirkossa. 1900-luvun malli oli, että taminen ei merkitse jotain yhteiskunnallistatarkoitusta varten hän ryhtyi lahjomaan papis- yhteiskunta jäsennettiin aktiivisen ydinseura- hyvää kansallemme tai muulle maailmalle,toa patronaateilla, omaisuudella, nautin- kunnan ja sen kohteena olleen vieraantuneen vaan aikaansaa, että tästä maasta tulee uskon-taoikeuksilla, erivapauksilla ja perusteettomilla enemmistön välisen eron kautta. Olen sitä nollinen tyhjiö, jossa toiset vuorostaan tekevätetuoikeuksilla. Kirkon järjestys piti myös sitoa mieltä, että tämä jäsennys on edelleenkin todel- lähetystyötä. Tämä kehitys on jo nyt ilmeinenläheisesti valtion lakiin. Nyt kun kirkon järjestys linen ja asianmukainen, eikä se johtanut maassamme ja sitä vauhditetaan vielä luopu-oli otettu näin valtion suojelukseen, Hart toteaa koskaan mihinkään suurempaan joukkopakoon malla tunnustuksellisesta uskonnonopetuksestatästä tapahtumasta, että "se oli epäilemättä kirkosta. j a m a h d o l l i s e s t i s e l l a i s e l l a u s k o n t o-laitoskirkolle suureksi eduksi, mutta kristinusk- lainsäädännöllä, joka kieltää kristinuskon le-olle ilmeinen katastrofi". Nyt kirkossa on vähitellen siirrytty sel- vittämisen. Kirkon sisäiset pyrkimykset ran- laiseen todellisuuteen, jossa kaikki ratkaisut gaista kristillisiä järjestöjä kieltämällä niiltä Näyttää siltä, että tämä aikakausi, jolloin tehdään kirkosta vieraantuneen enemmistön määrärahat vaikuttavat samaan suuntaan.kirkko on saanut vapaasti toimia oppinsa mu- ehdoilla. Niitä ei tehdä tämän enemmistön Uskonnonvapauden kehitys ei näytä maas-kaisesti ja valtio on myöntänyt sille tietynlaisen parhaaksi vaan ainoastaan silmälläpitäen sen samme suotuisia merkkejä. Sille on ominaistaerityisaseman ja uskonnonvapauden, on nyt pysymistä kirkon jäseninä. Myöntyminen täl- peräÀ˧°7


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 29.4.2015
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 110/9
 VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2015/663
 z 28. apríla 2015,
 ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny
 EURÓPSKA KOMISIA,
 so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
 so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami, a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),
 so zreteľom na vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 543/2011 zo 7. júna 2011, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o sektory ovocia a zeleniny a spracovaného ovocia a zeleniny (2), a najmä na jeho článok 136 ods. 1,
 keďže:
 (1)
 Vykonávacím nariadením (EÚ) č. 543/2011 sa v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanovuje paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XVI k uvedenému nariadeniu.
 (2)
 Paušálne dovozné hodnoty sa vypočítajú každý pracovný deň v súlade s článkom 136 ods. 1 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011, pričom sa zohľadnia premenlivé každodenné údaje. Toto nariadenie by preto malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie,
 PRIJALA TOTO NARIADENIE:
 Článok 1
 Paušálne dovozné hodnoty uvedené v článku 136 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011 sú stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu.
 Článok 2
 Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.
 Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
 V Bruseli 28. apríla 2015
 Za Komisiu
 v mene predsedu
 Jerzy PLEWA
 generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka
 (1) Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 671.
 (2) Ú. v. EÚ L 157, 15.6.2011, s. 1.
 PRÍLOHA
 Paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny
 (EUR/100 kg)
 Číselný znak KN
 Kód tretej krajiny (1)
 Paušálna dovozná hodnota
 0702 00 00
 MA
 91,5
 TR
 96,0
 ZZ
 93,8
 0707 00 05
 AL
 97,3
 EG
 191,6
 TR
 125,6
 ZZ
 138,2
 0709 93 10
 MA
 134,6
 TR
 141,8
 ZZ
 138,2
 0805 10 20
 EG
 53,9
 IL
 64,4
 MA
 53,7
 TR
 70,3
 ZZ
 60,6
 0805 50 10
 BO
 97,3
 TR
 57,0
 ZZ
 77,2
 0808 10 80
 AR
 100,0
 BR
 90,5
 CL
 119,2
 CN
 167,0
 MK
 30,8
 NZ
 136,3
 US
 151,5
 ZA
 119,9
 ZZ
 114,4
 0808 30 90
 AR
 112,3
 CL
 121,5
 NZ
 212,0
 ZA
 111,7
 ZM
 112,8
 ZZ
 134,1
 (1) Nomenklatúra krajín stanovená nariadením Komisie (EÚ) č. 1106/2012 z 27. novembra 2012, ktorým sa vykonáva nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o štatistike Spoločenstva o zahraničnom obchode s nečlenskými krajinami, pokiaľ ide o aktualizáciu nomenklatúry krajín a území (Ú. v. EÚ L 328, 28.11.2012, s. 7). Kód „ZZ“ znamená „iného pôvodu“.


type: other

text:
Decreto-Lei 86/2012
 Decreto-lei 86/2012, de 10 de Abril
 O Decreto-Lei 92/2010, de 26 de julho, estabelece os princípios e as regras para simplificar o livre acesso e exercício das atividades de serviços realizadas em território nacional, transpondo para a ordem jurídica interna a Diretiva n.o 2006/123/CE, do Parlamento Europeu e do Conselho, de 12 de dezembro, relativa aos serviços no mercado interno.
 De harmonia com o disposto no artigo 3.o do Decreto-Lei 92/2010, de 26 de julho, e conforme consta do anexo a que se refere o n.o 1 desse artigo 3.o, aquele diploma aplica-se às atividades de serviços prestadas no âmbito dos equipamentos de diversões aquáticas, cuja instalação e o funcionamento se encontram regulamentados pelo Decreto-Lei 65/97, de 31 de março, alterado pelo Decreto-Lei 79/2009, de 2 de abril, pelo que se impõem alguns ajustes ao regime atual, designadamente a revisão dos respetivos procedimentos.
 Aproveita-se ainda a oportunidade para atualizar referências legislativas e institucionais.
 O presente diploma procede à simplificação do regime de instalação e funcionamento de recintos com diversões aquáticas, previsto no Decreto-Lei 65/97, de 31 de março, alterado pelo Decreto-Lei 79/2009, de 2 de abril, a fim de o conformar com o Decreto-Lei 92/2010, de 26 de junho, que transpôs a Diretiva n.o 2006/123/CE, do Parlamento Europeu e do Conselho, de 12 de dezembro, relativa aos serviços no mercado interno.
 Alteração ao Decreto-Lei 65/97, de 31 de março
 Os artigos 4.o, 6.o, 7.o, 9.o, 12.o, 13.o, 14.o, 15.o, 16.o, 18.o, 20.o, 23.o, 26.o e 28.o do Decreto-Lei 65/97, de 31 de março, alterado pelo Decreto-Lei 79/2009, de 2 de abril, passam a ter a seguinte redação:
 1 - A instalação de recintos com diversões aquáticas obedece ao Regime Jurídico da Urbanização e Edificação (RJUE), aprovado pelo Decreto-Lei 555/99, de 16 de dezembro, republicado pelo Decreto-Lei 26/2010, de 30 de março, e posteriormente alterado pela Lei 28/2010, de 2 de setembro, com as especificidades estabelecidas no presente diploma.
 Qualquer interessado pode requerer à câmara municipal informação prévia sobre a possibilidade de instalação de um recinto com diversões aquáticas, aplicando-se, com as necessárias adaptações, o disposto no RJUE.
 Obras sujeitas a controlo prévio municipal
 A instalação ou modificação de recintos de diversões aquáticas sujeitas a licenciamento municipal ou a comunicação prévia à câmara municipal seguem os termos do RJUE, com parecer do Instituto Português do Desporto e Juventude, I. P. (IPDJ, I. P.), da direção regional da economia, do delegado de saúde regional e da Autoridade Nacional de Proteção Civil (ANPC), sem prejuízo de outros pareceres das entidades competentes da administração central.
 Obras não sujeitas a controlo prévio municipal
 1 - As obras nos recintos com diversões aquáticas, quando não estejam sujeitas a licenciamento municipal ou a comunicação prévia à câmara municipal, nos termos do RJUE, carecem de autorização do IPDJ, I. P.
 2 - Para os efeitos previstos no número anterior, o interessado deve dirigir ao IPDJ, I. P., um requerimento instruído com as peças escritas ou desenhadas necessárias à caracterização da obra, assinadas por técnico legalmente habilitado, acompanhadas de termo de responsabilidade em como se observaram na sua elaboração as normas técnicas de construção, bem como as normas legais e regulamentares aplicáveis, podendo o IPDJ, I. P., solicitar esclarecimentos ou documentos complementares, a prestar, caso o requerente assim o entenda, no prazo de 20 dias.
 3 - A autorização deve ser emitida no prazo de 20 dias a contar da receção do requerimento, dos elementos complementares referidos no número anterior ou do termo do prazo nele referido, sob pena de se entender como tacitamente deferido.
 2 - A emissão da licença de funcionamento é sempre precedida de vistoria a efetuar por uma comissão composta por representantes do IPDJ, I. P., câmara municipal, ANPC, direção regional da economia e delegado de saúde regional, nos termos do artigo seguinte.
 2 - A vistoria deve realizar-se no prazo de 30 dias a contar da data da apresentação do requerimento referido no n.o 1 do artigo anterior e, sempre que possível, em data a acordar com o interessado.
 1 - A licença de funcionamento é emitida pelo IPDJ, I. P., no prazo de 15 dias a contar da data da realização da vistoria referida no artigo anterior, mediante a exibição do alvará de autorização de utilização emitido pela câmara municipal.
 2 - O decurso do prazo referido no número anterior sem que a licença de funcionamento seja emitida confere o direito a presumir que o pedido de licença se encontra deferido.
 A não realização da vistoria no prazo fixado no n.o 2 do artigo 13.o ou a falta de decisão final no prazo referido no artigo anterior valem como deferimento do pedido de licença de funcionamento.
 1 - Deferido o pedido de licença de funcionamento, o respetivo alvará é emitido pelo IPDJ, I. P., no prazo de 15 dias a contar da data da apresentação do requerimento pelo interessado, desde que se mostrem pagas as taxas devidas, de montante a fixar por portaria do membro do Governo competente.
 2 - A falta de emissão do alvará previsto no número anterior confere ao interessado, desde que munido do alvará de autorização de utilização, o direito de presumir que o seu pedido de alvará se encontra deferido e, consequentemente, proceder ao início das atividades mediante comunicação ao IPDJ, I. P.
 e) A data da sua emissão.
 1 - A licença de funcionamento deve ser renovada, oficiosamente, pelo IPDJ, I.
 P., a cada três anos, no seguimento de nova vistoria a realizar nos termos dos n.os 1, 3 e 4 do artigo 13.o 2 - Caso o IPDJ, I. P., não realize a vistoria referida no número anterior ou, no seu seguimento, não emita decisão expressa de manutenção ou revogação da licença de recinto, esta mantém-se válida, sem prejuízo da realização de vistorias extraordinárias por parte do IPDJ, I. P.
 3 - A concessão de nova licença de recinto por alteração das condições que fundaram a atribuição da licença original implica a realização de nova vistoria nos termos do artigo 13.o, devendo o IPDJ, I. P., promover simultaneamente, no prazo de 15 dias a contar da data da apresentação do requerimento, a consulta das entidades com responsabilidades nas áreas dos serviços, equipamentos e infraestruturas instaladas no recinto, sem prejuízo do disposto no artigo 29.o
 6 - Compete à ANPC a fiscalização das instalações em matérias relacionadas com a segurança contra incêndios em edifícios.
 Sem prejuízo das contraordenações previstas no regulamento a aprovar, constituem contraordenações, puníveis com coimas de (euro) 250 a (euro) 44 000, os seguintes comportamentos:
 1 - É da competência do presidente do IPDJ, I. P., a aplicação das coimas de valor inferior a (euro) 22 000.
 2 - É da competência do membro do Governo da tutela a aplicação das coimas de valor igual ou superior a (euro) 22 000 e das sanções acessórias.
 1 - Pelas vistorias e inspeções realizadas ao abrigo do disposto no presente diploma são devidas taxas, cujo montante será fixado por portaria dos membros do Governo responsáveis pelas áreas das finanças, do desporto, da economia, do mar, do ambiente, do ordenamento do território e da saúde.
 Aditamento ao Decreto-Lei 65/97, de 31 de março
 É aditado ao Decreto-Lei 65/97, de 31 de março, alterado pelo Decreto-Lei 79/2009, de 2 de abril, o artigo 19.o-A, com a seguinte redação:
 Os procedimentos administrativos previstos nos artigos anteriores que não devam ser tramitados nos termos do artigo 8.o-A do RJUE são-no no balcão único eletrónico dos serviços, referido nos artigos 5.o e 6.o do Decreto-Lei 92/2010, de 26 de julho, acessível através do Portal da Empresa, sem prejuízo da utilização de outros meios legalmente admissíveis.»
 1 - É republicado em anexo, que faz parte integrante do presente diploma, o Decreto-Lei 65/97, de 31 de março, com a redação atual.
 2 - Para efeitos de republicação onde se lê «Instituto Nacional do Desporto» ou «IND» deve ler-se «Instituto Português do Desporto e Juventude, I. P.» ou «IPDJ, I. P.», onde se lê «delegação regional do Ministério da Economia» deve ler-se «direção regional da economia» e onde se lê «delegado regional de saúde» deve ler-se «delegado de saúde regional» e onde se lê «Serviço Nacional de Bombeiros» ou «SNB» dever ler-se «Autoridade Nacional de Proteção Civil» ou «ANPC».
 São revogados os artigos 10.o e 17.o do Decreto-Lei 65/97, de 31 de março, alterado pelo Decreto-Lei 79/2009, de 2 de abril.
 Visto e aprovado em Conselho de Ministros de 23 de fevereiro de 2012. - Pedro Passos Coelho - Luís Filipe Bruno da Costa de Morais Sarmento - Paulo de Sacadura Cabral Portas - Miguel Bento Martins Costa Macedo e Silva - Miguel Fernando Cassola de Miranda Relvas - Álvaro Santos Pereira - Maria de Assunção Oliveira Cristas Machado da Graça - Paulo José de Ribeiro Moita de Macedo.
 3 - Os equipamentos recreativos referidos no n.o 1, quando sejam instalados em piscinas de uso coletivo, em praias, rios ou lagos, deverão obedecer às normas previstas no regulamento a aprovar, nos termos do artigo 3.o
 Sempre que a instalação de um recinto com diversões aquáticas envolva a realização de operação urbanística sujeita a controlo prévio, a apreciação em razão da localização é efetuada exclusivamente nos termos do RJUE, no âmbito do pedido de informação prévia ou do procedimento aplicável à operação urbanística.
 Parecer do IPDJ, I. P., e ANPC
 1 - Os pareceres do IPDJ, I. P., e da ANPC destinam-se a verificar a adequação do recinto projetado ao uso pretendido, bem como a observância das normas estabelecidas no presente diploma e demais legislação complementar.
 2 - Quando desfavoráveis ou sujeitos a condição, os pareceres do IPDJ, I. P., e da ANPC são vinculativos.
 Projetos de obras dispensadas de licenciamento municipal
 1 - O início das atividades dos recintos com diversões aquáticas depende de licença de funcionamento a emitir pelo IPDJ, I. P.
 2 - O início da atividade do recinto pode ser autorizado por fases, aplicando-se a cada uma o disposto na presente subsecção.
 1 - Concluída a obra, o interessado deve requerer a emissão de licença de funcionamento ao presidente do IPDJ, I. P.
 3 - O IPDJ, I. P., pode solicitar a participação na vistoria de outras entidades cuja intervenção se revele necessária.
 4 - Da vistoria será elaborado o respetivo auto, do qual se fará menção no livro de obra, devendo ser entregue uma cópia daquele ao requerente.
 c) As atividades a que o recinto se destina;
 d) A lotação do recinto para cada uma das atividades referidas na alínea anterior;
 1 - A licença de funcionamento caduca se o recinto com diversões aquáticas não iniciar a sua atividade no prazo de um ano a contar da data de emissão do respetivo alvará.
 2 - Caducada a licença de funcionamento, o alvará é apreendido pelo IPDJ, I.
 P., na sequência de notificação ao respetivo titular.
 Os procedimentos administrativos previstos nos artigos anteriores que não devam ser tramitados nos termos do artigo 8.o-A do RJUE são-no no balcão único eletrónico dos serviços, referido nos artigos 5.o e 6.o do Decreto-Lei 92/2010, de 26 de julho, acessível através do Portal da Empresa, sem prejuízo da utilização de outros meios legalmente admissíveis.
 1 - A fiscalização do disposto no presente diploma e respetiva legislação complementar é da competência das câmaras municipais, do IPDJ, I. P., da ANPC, dos delegados de saúde regionais, das direções regionais da economia e de outras entidades administrativas e policiais no âmbito das respetivas competências.
 2 - Ao IPDJ, I. P., compete fiscalizar o cumprimento das normas relativas ao funcionamento e condições de segurança dos recintos com diversões aquáticas.
 4 - Aos delegados de saúde regionais compete a fiscalização das condições higio-sanitárias das instalações e equipamentos, cabendo-lhes, em especial, assegurar os níveis de qualidade da água previstos no regulamento previsto no artigo 3.o e respetivos anexos.
 5 - Às direções regionais da economia compete fiscalizar a conformidade das instalações de distribuição e utilização de gás e energia elétrica com as regras de segurança aplicáveis.
 1 - O IPDJ, I. P., promove a realização de vistorias anuais e de todas as vistorias extraordinárias que entender convenientes.
 a) Um representante do IPDJ, I. P., que preside;
 c) Um representante da ANPC;
 d) O delegado de saúde regional;
 e) Um representante da direção regional da economia.
 4 - O recinto será imediatamente encerrado pelo IPDJ, I. P., ouvida a câmara municipal e a ANPC, quando seja desrespeitado o prazo fixado nos termos do número anterior e, em qualquer caso, quando não esteja em condições de se manter aberto ao público, em virtude de oferecer perigo para a segurança ou saúde dos utentes.
 Suspensão de atividades do recinto
 1 - Quando ocorram situações excecionais, que pela sua gravidade possam pôr em risco a segurança ou a vida dos utentes, bem como em caso de acidente ou de desrespeito pelas normas do presente diploma, deve desse facto dar-se de imediato conhecimento ao IPDJ, I. P.
 2 - Nos casos previstos no número anterior o IPDJ, I. P., oficiosamente ou a solicitação de qualquer interessado, pode determinar a suspensão imediata do funcionamento do recinto, até que uma vistoria extraordinária tenha lugar.
 a) O exercício de atividades próprias dos recintos com diversões aquáticas sem o necessário licenciamento;
 b) A oposição à realização de inspeções e vistorias pelas entidades competentes e a recusa de prestação a estas entidades dos elementos por elas solicitados.
 1 - Quando a gravidade da infração ao disposto no presente diploma e legislação complementar o justifique, podem ser aplicadas as seguintes sanções acessórias:
 a) Interdição por um período até dois anos do exercício de atividade diretamente relacionada com a infração praticada;
 b) Publicação, pelo IPDJ, I. P., ou pela câmara municipal em jornal de difusão nacional, regional ou local, de acordo com o lugar, a importância e os efeitos da infração.
 A instrução do procedimento de contraordenação incumbe ao IPDJ, I. P., ou às câmaras municipais, relativamente à violação das normas do presente diploma e do regulamento a aprovar, cujo cumprimento lhes caiba assegurar no âmbito das respetivas competências.
 1 - Sem prejuízo do disposto no número seguinte, o produto das coimas por infração ao presente diploma e ao regulamento a aprovar reverte em 50 % para o Estado, 40 % para o IPDJ, I. P., e 10 % para a entidade fiscalizadora.
 2 - O disposto no número anterior não se aplica aos processos de contraordenação.
 Autorização de atividades diversas das constantes da licença de
 Excecionalmente, o IPDJ, I. P., pode autorizar num recinto com diversões aquáticas a realização de atividades diversas daquelas a que o recinto se destina.
 a) Pelo encerramento imediato do recinto e cassação do respetivo alvará;
 b) Pela necessidade de realização de obras de ajustamento com vista à adequação do recinto às regras estabelecidas no regulamento a aprovar, e prazo para a respetiva realização, o qual não poderá exceder três meses;
 6 - Nos casos previstos na alínea c) do n.o 4 do presente artigo caberá ao IPDJ, I. P., a emissão do respetivo alvará.
 São revogados os artigos 57.o e 260.o do Regulamento das Condições Técnicas e de Segurança dos Recintos de Espetáculos e Divertimentos Públicos anexo ao Decreto Regulamentar 34/95, de 16 de dezembro.
 Texto integral do documento: https://dre.tretas.org/pdfs/2012/04/10/plain-290611.pdf ;
 Extracto do Diário da República original: https://dre.tretas.org/dre/290611.dre.pdf .
 O URL desta página é: https://dre.tretas.org/dre/290611/decreto-lei-86-2012-de-10-de-abril
 ★ 2020.06.06 00:13 ★


text:
 |
 52010PC0575
 /* KUMM/2010/0575 finali - NLE 2010/0292 */ Proposta għal REGOLAMENT TAL-KUNSILL dwar l-allokazzjoni tal-opportunitajiet tas-sajd skont il-Protokoll għall-Ftehim ta' Sħubija dwar is-Sajd bejn il-Komunità Ewropea u l-Istati Federali tal-Mikroneżja
 [pic] | IL-KUMMISSJONI EWROPEA |Brussel 19.10.2010KUMM(2010) 575 finali2010/0292 (NLE)Proposta għalREGOLAMENT TAL-KUNSILLdwar l-allokazzjoni tal-opportunitajiet tas-sajd skont il-Protokoll għall-Ftehim ta' Sħubija dwar is-Sajd bejn il-Komunità Ewropea u l-Istati Federali tal-MikroneżjaMEMORANDUM TA' SPJEGAZZJONIAbbażi tal-mandat rilevanti tal-Kunsill[1], il-Kummissjoni f'isem l-Unjoni Ewropea nnegozjat mal-Istati Federali tal-Mikroneżja (SFM) fir-rigward tat-tiġdid tal-Protokoll għall-Ftehim ta' Sħubija dwar is-Sajd bejn il-Komunità Ewropea u l-Istati Federali tal-Mikroneżja. Wara dawn in-negozjati, fis-7 ta' Mejju 2010 ġie ffirmat Protokoll ġdid li jkopri perjodu ta' ħames snin li jibda mill-adozzjoni ta' din id-Deċiżjoni tal-Kunsill dwar l-iffirmar tal-Protokoll u l-applikazzjoni provviżorja u jissostitwixxi l-Protokoll preċedenti li skada fil-25 ta' Frar 2010.Din il-proċedura li tikkonċerna l-allokazzjoni tal-opportunitajiet tas-sajd fost l-Istati Membri skont dan il-Protokoll, tiġi mibdija b'mod parallel mal-proċeduri rigward id-Deċiżjoni tal-Kunsill, bil-kunsens tal-Parlament Ewropew, dwar il-konklużjoni tal-Protokoll il-ġdid, u d-Deċiżjoni tal-Kunsill dwar l-iffirmar, f'isem l-UE, u l-applikazzjoni provviżorja tal-Protokoll imsemmi.Il-Protokoll il-ġdid jipprovdi lis-sajjieda tal-UE b'opportunitjiet tas-sajd fiż-żona ekonomika esklussiva tal-Istati Federali tal-Mikroneżja għal 6 bastimenti bil-purse seine u 12-il bastiment tas-sajd bil-konz. F'konformità mat-Trattat, il-metodu għall-allokazzjoni tal-opportunitajiet tas-sajd fost l-Istati Membri għandu jiġi ddefinit.Abbażi ta’ dan, il-Kummissjoni tipproponi li l-Kunsill jadotta dan il-Ftehim.2010/0292 (NLE)Proposta għalREGOLAMENT TAL-KUNSILLdwar l-allokazzjoni tal-opportunitajiet tas-sajd skont il-Protokoll għall-Ftehim ta' Sħubija dwar is-Sajd bejn il-Komunità Ewropea u l-Istati Federali tal-MikroneżjaIL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 43(3) tiegħu,Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,Billi:1. Protokoll ġdid għall-Ftehim ta' Sħubija dwar is-Sajd bejn il-Komunità Ewropea u l-Istati Federali tal-Mikroneżja (minn issa 'l quddiem: il-Protokoll) ġie ffirmat fis-7 ta' Mejju 2010.2. Fil-..., il-Kunsill adotta d-Deċiżjoni Nru .../2010/UE[2] dwar l-iffirmar u l-applikazzjoni provviżorja tal-Protokoll il-ġdid.3. Il-metodu għall-allokazzjoni tal-opportunitajiet tas-sajd fost l-Istati Membri għandu jiġi definit għad-dewmien tal-Protokoll il-ġdid kif ukoll għall-perjodu tal-applikazzjoni provviżorja tiegħu.4. Sabiex jiġi żġurat li l-opportunitajiet tas-sajd disponibbli għall-Unjoni Ewropea skont dan il-Protokoll jintużaw kompletament, huwa meħtieġ li l-Kummissjoni jkollha s-setgħa li talloka mill-ġdid fuq bażi temporanja l-opportunitajiet tas-sajd mhux użati minn Stat Membru wieħed lil Stat Membru ieħor, mingħajr ma tiġi affettwata l-allokazzjoni jew l-iskambju tal-opportunitajiet tas-sajd fost l-Istati Membri skont il-Protokoll.5. Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-ewwel jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f' Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea , partikolarment bil-ħsieb li jiżgura l-attivitajiet tas-sajd wara l-iskadenza tal-Protokoll preċedenti fil-25 ta' Frar 2010.ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:Artikolu 11. L-opportunitajiet tas-sajd stabbiliti fil-Protokoll għall-Ftehim ta' Sħubija dwar is-Sajd bejn il-Komunità Ewropea u l-Istati Federali tal-Mikroneżja msemmijja fid-Deċiżjoni Nru .../2010/UE dwar l-iffirmar u l-applikazzjoni provviżorja tal-Protokoll għall-Ftehim ta' Sħubija dwar is-Sajd għandhom jiġu allokati fost l-Istati Membri kif ġej:a) Bastimenti bil-purse seine għat-tonnSpanja | 5 bastimenti |Franza | bastiment wieħed (1) |b) bastimenti tas-sajd bil-konzijiet tal-wiċċ:Spanja | 12-il bastiment |2. Bla ħsara għad-dispożizzjonijiet tal-Ftehim ta' Sħubija dwar is-Sajd u l-Protokoll, għandu japplika r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1006/2008 tad-29 ta' Settembru 2008 dwar l-awtorizzazzjonijiet għall-attivitajiet tas-sajd tal-bastimenti tas-sajd tal-Komunità barra mill-ilmijiet tal-Komunità u l-aċċess ta' bastimenti ta' pajjiżi terzi għall-ilmijiet tal-Komunità[3].3. Jekk l-applikazzjonijiet għall-awtorizzazzjoni tas-sajd mill-Istati Membri msemmija fil-paragrafu 1 ma jkoprux l-opportunitajiet kollha tas-sajd stabbiliti bil-Protokoll, il-Kummissjoni għandha tikkunsidra l-applikazzjonijiet għall-awtorizzazzjoni tas-sajd minn kwalunkwe Stat Membru ieħor skont l-Artikolu 10 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1006/2008.4. Jekk jidher li l-għadd ta' opportunitajiet tas-sajd kif stabbilit fil-paragrafu 1 ma jkunx qed jintuża kompletament, il-Kummissjoni għandha tinforma lill-Istati Membri konċernati u għandha titlobhom jikkonfermaw li mhux qed jużaw dawk l-opportunitajiet tas-sajd. In-nuqqas ta' tweġiba sal-iskadenza ta' għaxart ijiem ta' xogħol għandha titqies bħala konferma li l-bastimenti tal-Istat Membru konċernat mhux qed jagħmlu użu komplut mill-opportunitajiet tas-sajd tagħhom fil-perjodu mogħti. Wara l-konferma mill-Istat Membru konċernat, il-Kummissjoni għandha tiddeċiedi fuq l-allokazzjoni mill-ġdid tal-opportunitajiet tas-sajd fost l-Istati Membri.Artikolu 2Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-ewwel jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f' Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea .Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.Magħmul fi Brussell,Għall-KunsillIl-President [1] Id-Deċiżjoni tal-Kunsill Nru 8877/2010 tas-26 ta’ April 2010[2] ĠU L ....[3] ĠU L 286, 29.10.2008, p. 33.