text:
Savižudybė – sąmoningas savo paties gyvybės nutraukimas.
 Egzistuoja įvairūs požiūriai į savižudybę. Daugelyje religijų tai yra labai smerktina nuodėmė, kai kuriose šalyse savižudybė laikoma sunkiu nusikaltimu.
 Savižudybe laikomas toks prieš save nukreiptas veiksmas, kurio pagrindinis tikslas yra mirtis. Tačiau kankiniai paprastai nelaikomi savižudžiais, nors jų veiksmai veda į neišvengiamą mirtį. Taip pat nelaikė savęs tokiais net ir į tikrą mirtį vykstantys kariai (Ohka pilotai ir pan.), nors apie tai yra įvairių nuomonių.
 Savižudybių statistika
 Sudėtinga nustatyti tikslų savižudžių skaičių pasaulyje, kadangi dėl socialinių ar religinių priežasčių tokie atvejai būna nutylimi. Dėl iškreiptų duomenų sudėtinga lyginti įvairių šalių duomenis. Be to, savižudybės faktą ne visada galima tiksliai konstatuoti – savižudybe gali būti laikomas nužudymas žmogaus, kuris buvo apimtas gilios depresijos, tačiau nusižudymas patenkant į avariją mirčių statistikoje dažniausiai priskiriamas nelaimingiems atsitikimams.
 Pagal Pasaulio sveikatos organizacijos tyrimą beveik milijonas žmonių nusižudo kasmet, daugiau nei žūsta karuose. Pagal šį tyrimą, pasaulyje savižudybė įvyksta kas 40 sekundžių. Didžiausias savižudžių skaičius yra Baltijos valstybėse, kur kasmet nusižudo apie 40 iš 100 000 žmonių. Mažiausiai savižudžių – Maltoje, kur dažnai metai praeina be savižudybių.
 Išsivysčiusiose valstybėse dažniau žudosi vyrai (apie 4 kartus ir daugiau), tačiau moterys dažniau mėgina tai daryti. Šis fenomenas gali būti paaiškintas vyrų polinkiu rinktis žiauresnius ir „efektyvesnius“ metodus nei moterys, šitaip 3-4 kartus padidinant tikimybę nusižudyti. Be to, kai kurie psichologai teigia, kad moterys dažniau renkasi „nesėkmingą“ savižudybę tiesiog norėdamos atkreipti dėmesį į savo prastą situaciją (dažniausiai – dvasinį skausmą), nors tokiais ketinimais pasižymi ir vyrai. Taip pat, vyrai, linkę į depresiją, patiria daug didesnį visuomenės stigmatizavimą ir didesnį socialinių ryšių trūkumą. Pagal PSO Kinija yra vienintelė valstybė pasaulyje, kurioje nusižudo daugiau moterų nei vyrų, pagrindinė priežastis nurodoma problemos šeimoje. Savižudybės dažniausios vasarą.
 Daugiausiai savižudybės atvejų yra tarp išėjusių į pensiją, išsiskyrusių, bevaikių, vienišų žmonių.
 Savižudybių padaugėja esant ekonominiam nestabilumui (pvz., Lietuvoje kaimo žmonės žudosi žymiai dažniau nei miesto). Karai dažnai siejami su savižudybių skaičiaus sumažėjimu.
 Daugelis savižudžių turi psichologinių problemų, viena dažniausių – depresija. Taip pat gana dažnos priežastys yra rimti fiziniai negalavimai, žalingi įpročiai, nevisavertiškumo kompleksas. Būna kalta ir visuomenė, jei ji negailestinga silpnesniam ar kenčiančiam, nepakanti neturtingam, bent pagal galimybes nepadeda bėdos ištiktam žmogui.
 Išskyrus Meksiką, Centrinę Ameriką, Venesuelą, Peru, Boliviją, Pietų Afrikos Respubliką ir Braziliją, savižudybių atvejų yra daugiau nei žmogžudysčių.
 Giluminės savižudybių priežastys
 Yra sukurta daug įvairių teorijų ir hipotezių apie savižudybes, kuri evoliuciškai atrodo beprasmė, priežastis, juolab, kad gyvūnijos pasaulyje tai beveik nepasitaikantis reiškinys. Žymus prancūzų sociologas Emilis Durkheimas pagrindine savižudybių priežastimi laikė socialinę dezintegraciją – kuomet visuomenė susiskaido, buvusios moralės normos devalvuojamos, nėra naujų, konsoliduojančių tikslų. Psichologinės krypties atstovų nuomone, nemažą įtaką savižudybėms turi asmenybės charakteris, temperamentas, emocinis stabilumas. Anot E. Šneidmano, „savižudybę iš esmės lemia psichologinis skausmas. Pirminis didelio psichologinio skausmo šaltinis yra nepatenkinti psichologiniai poreikiai.
 Plėtojant E. Durkheimo modelį galima išskirti keturis dezintegracijos etapus – ontologinį, biologinį, socialinį ir psichologinį. Savižudybė yra galutinė dezintegracijos stadija. Ontologinės dezintegracijos metu nyksta žmogaus tikėjimas dievybe, pasaulis pradedamas suvokti materialistiniu požiūriu, stiprėja individualizmas, beprasmybės jausmas. Tyrimais nustatyta, kad religingi žmonės save laiko laimingesniais negu nereligingi, o savižudybės šalyse, kur realus religingumas didelis (Arabų šalyse, Lotynų Amerikoje) vyksta daug rečiau, negu sekuliarizuotose, ateistinėse šalyse (Europa, Rytų Azija). Individualizmu ir konkurencija paremtoje visuomenėje asmenys priversti nuolat kovoti, o nesugebėję realizuoti tikslų patiria psichologinį spaudimą, stigmatizciją.
 Biologinė dezintegracija pasireiškia kaip gamtos savireguliacija. Civilizacija, dėl spartaus gyventojų daugėjimo, eikvodama gamtinius resursus, masiškai naikindama gamtą sukelia gamtinį disbalansą. Kadangi žmogus natūralių priešų neturi, o ligas kontroliuoja, žmonija destabilizuojama psichiškai ir vedama prie susinaikinimo.
 Socialinė dezintegracija pasireiškia visuomenės tarpusavio susipriešinimu. Šis gali kilti dėl „visuomenės pralaimėjimo“ (žlugus imperijai, dėl okupacijos, nutautėjimo), dėl vienijančio tikslo, vizijos neturėjimo, staigių kultūrinių pokyčių (globalizacijos, vertybinių normų devalvacijos) bei tapatybės erozija dėl bendruomenės narių santykių dezintegracijos („visų karas prieš visus“). XX a. pirmojoje pusėje Europoje pagal savižudybes pirmavo žlugusios Austrijos-Vengrijos imperijos šalys (Austrija, Vengrija, Čekoslovakija) bei Estija, o dabar – žlugusio Rytų bloko, ypač TSRS šalys (Lietuva, Rusija, Baltarusija, Latvija). Šiose valstybėse pasireiškė dauguma socialinė dezintegracijos požymių – įprastos santvarkos žlugimas, tautos vizijos neturėjimas, ekonominis lūžis tarp komunizmo ir kapitalizmo bei dvasinis lūžis tarp konservatizmo ir liberalizmo. Rytų Azijoje savižudybių padaugėjimas nulemtas staigių permainų iš ilgametės izoliacinės politikos, stiprių moralės normų į materializmu ir konkurencija paremtą vakarietišką kultūrą. Individo ir bendruomenės santykių eroziją parodo didelis nepasitikėjimas visuomene, mažas pilietinis aktyvumas, individualizmas.
 Paskutinė dezintegracijos stadija – psichologinė. Asmuo yra nuolatiniame savo tapatybės ieškojime, nepavykstant jos rasti kyla dvasinis skausmas. Šiuolaikinėje vakarų kultūroje yra įsigalėjęs nihilizmas.
 Rizikos grupės
 Psichosocialinės savižudybės priežastys būna labai individualios ir įvairios. Čia pateiktos dažniausiai minimos ir sutariamos priežastys:
 Vienatvė. Savižudybės grėsmė ypač reali tiems, kurie gyvena vieni, atsiskyrę, prie nieko neprisirišę, neturintys pareigų, – visko, kas padėtų jiems išlikti gyviems. Dažniau tai būna vyresnio amžiaus žmonės. Vienišumas, pojūtis, kad esi niekam nereikalingas ar net našta kitiems, gali kilti ir kai šeimoje nėra santarvės, kai žmogus nesuprantamas, žeminamas.
 Šeimos statusas. Didžiausia savižudybių rizika yra tarp našlių išsiskyrusių žmonių, viengungių.
 Gyvenimo stereotipo lūžis. Pasprastai pasireiškia persikėlus gyventi kitur, pradėjus mokslus naujoje mokymo įstaigoje, išėjus į pensiją, pasikeitus darbo specifikai ir kt.
 Ankstesni mėginimai nusižudyti arba savižudis giminėje. Jei šeimoje yra buvę savižudžių, tos šeimos nariai yra labiau linkę į savižudybes, pasiteisindami šeimos likimu. Pavyzdžiui, nusižudė ne tik E. Hemingway, bet ir jo tėvas, brolis, sesuo, anūkė.
 Verterio efektas. Savižudybių pagausėja nusižudžius įžymybei arba pažįstamam žmogui, ypač tas pastebėtina jaunimo tarpe. Neretai kopijuojamas ir savižudybės būdas. Po jauno žmogaus savižudybės bendraamžių savižudybės rizika išauga 6–7 %, suaugusiųjų – 2–3 %. Tyrimų duomenys rodo, kad pavyzdžiai veikia trejopai: skatina pasirinkti tam tikrą nusižudymo būdą, t. y. pamėgdžioti; skatina pasirinkti savižudybę kaip išeitį iš sunkios situacijos; diegia požiūrį, kad savižudybė yra priimtinas problemų sprendimo būdas.
 Konfliktai, stresai, krizės. Šios būklės metu žmogus tampa itin jautrus ir neatlaikęs įtampos ryžtasi savižudybei.
 Finansinės – ekonominės problemos. Amerikos mokslininkų duomenimis, ekonominiai stresoriai nustatyti 24 % savižudybių.
 Bedarbystė. Savižudybės rizika padidėja 4-5 kartus.
 Socialinis statusas. Daugelyje šalių 3-8 kartus daugiau savižudybių pasitaiko tarp žemiausio sluoksnio žmonių. Lyginant profesijas, nustatyta didesnė stomatologų, medikų, vaistininkų, policininkų, teisininkų, meno žmonių, psichologų savižudybių rizika.
 Agresyvumas, impulsyvumas. JAV savižudybių po prieš tai įvykdytos žmogžudystės yra 0,2–0,3.
 Gyvenimo prasmės praradimas sukelia egzistencinę neviltį. Tai gali įvykti bet kuriuo amžiaus tarpsniu, bet ypač dažnai – paauglystės ir senyvo amžiaus.
 Psichikos ligos. Kartais psichikos sutrikimai gali būti svarbiausia savižudiško elgesio priežastis ne tik tiesiogiai dėl psichopatologinių veiksnių (kliedesių, imperatyvių haliucinacijų, sujaudinimo ar depresijos), bet ir dėl ligos sukeliamų psichosocialinių, ekonominių, socialinių problemų. Įvairių mokslininkų atlikti nusižudžiusiųjų psichologinės autopsijos tyrimų duomenys, rodantys psichikos sutrikimų ir savižudybės sutapimą, labai skiriasi. Jie svyruoja nuo 88 % iki 100 %. Dažniausiai nurodomi afektiniai sutrikimai (28–70 %). Sergant didžiąja depresija savižudybės rizika 20 % didesnė, dvipoliu afektiniu sutrikimu – 16 %, distimija – 12 %. Savižudybės rizikai turi įtakos metų laikas. Nustatyta, kad Vasaros tipo depresijos kur kas pavojingesnės nei žiemos. Taip pat gausus alkoholio vartojimas gali būti savižudiškas, o alkoholis vartojamas kaip nusižudymo priemonė. Apgirtus nusižudoma gan dažnai. Vilniaus krašte atlikti tyrimai rodo, kad 55 % Vilniaus mieste nusižudžiusių vyrų buvo girti, o rajonuose tokių buvo net 70–90 %. Trečias psichikos sutrikimas, sukeliantis didelę savižudybės grėsmę yra šizofrenija. Sergančiųjų šia liga nusižudo apie 10–15 %, o tarp visų nusižudžiusiųjų būna 2-12 % šizofrenijos atvejų. Šie pacientai dažniausiai nusižudo ligos pradžioje, būdami jauno amžiaus, jų premorbidinė charakteristika gera, intelektas aukštas, jie turi didelių mokslo, darbo laimėjimų, gerą karjeros perspektyvą. Nusižudo dėl skausmingo konflikto tarp įsivaizduojamos normalios ateities ir ateities turint nuolatinę negalią, dažnai prisidėjus depresijai, piktnaudžiavimui alkoholiu, klinikinio pagerėjimo metu pirmą mėnesį, rečiau esant persekiojimo kliedesiams, imperatyvioms haliucinacijoms. Labai didelė savižudybės rizika sietina su tais ligoniais, kurie informuoja apie savo ketinimus, nuolat išgyvena egzistencinę neviltį. Asmenybės sutrikimai yra toks pat svarbus rizikos veiksnys kaip depresija ir šizofrenija. Atliktų psichologinių autopsijų duomenimis, 31–57 % nusižudžiusiųjų buvo asmenybės sutrikimų. Dažniausiai nurodomas ribinio tipo asmenybės sutrikimas, tarp kurio diagnostikos kriterijų yra autoagresyvus elgesys ir antisocialaus tipo sutrikimai. Impulsyvumas, agresyvumas ir nusikalstamumas labai susiję su savižudišku elgesiu. Neretai nurodomas ir uždarumas, socialinis atsiribojimas, skatinantis savižudišką elgesį bei kitos savybės. Kitų psichikos sutrikimų (valgymo, nerimo, organinių) metu savižudybės rizika taip pat pastebimai didėja. Ji ypač didelė sutapus keliems sutrikimams, pavyzdžiui, nervinei anoreksijai ir depresijai, nerimui ir priklausomybei nuo alkoholio. Kai kurių tyrimų duomenimis, komorbidinės būklės nustatomos net 95 % nusižudžiusiųjų.
 Somatinės ligos. Sergant lėtine liga iškyla daug fizinių, psichologinių ir socialinių problemų. Somatinės ligos dažnai sukelia skausmą, negalią, bedarbystes, riboja socialinį gyvenimą. Mėginimų nusižudyti studijos rodo, kad sergant somatinėmis ligomis žudomasi 27 % iki 50 % atvejais. Iš pacientų su somatiniais skundais 50 % sudarė reumatoidinės, 22 % – neurologinės, 19 % – virškinimo, 15 % – širdies ligos. Skausmu skundėsi 13–21 % pacientų: tarp jų galvos – 50 %, sąnarių – 31 %, raumenų – 38 %, nugaros – 31 %, skrandžio – 14 %.
 Veiksniai
 E. Šneidman išskyrė 12 psichologinių savižudybės veiksnių, bet iki šiol nėra tokios teorijos, kuri galėtų paaiškinti kas vyksta savižudžio galvoje ir kaip jam galima būtų padėti. Kai kurie tų veiksnių:
 Savižudybės tikslas – sąmonės nutraukimas, pasislėpimas nuo įtampos.
 Bendras postūmis – nepakeliamas psichologinis skausmas.
 Nepatenkinami poreikiai, keliantys skausmą (meilė, rūpinimosi poreikis).
 Bendra emocinė būsena – bejėgiškumas, nevilties jausmas.
 Vidinė pozicija – ambivalencija – tokia būsena, kai vienu metu jaučiami priešingi jausmai.
 Suvokimo savybė – susiaurėjimas, mažas pasirinkimas.
 Bendras veiksmas – pasitraukimas iš gyvenimo.
 Bendras komunikacinis aspektas – pasireiškia savižudybės ženklais (apie 80 % ketinančių nusižudyti išsako aiškius žodinius ženklus).
 Ženklai
 Žmogus apimtas beviltiškumo būsenos, depresiškas.
 Staiga keičiasi žmogaus elgesys.
 Pradeda imtis avantiūrų (nepaiso pavojų gyvybei).
 Keičiasi žmogaus interesai.
 Pradeda ruošti testamentą.
 Daug kalba, rašo, piešia mirties tema.
 Kalba apie savižudybę.
 Jau yra bandęs nusižudyti.
 Dažnai mini konkrečią vietą ar laiką.
 Savižudybių būdai
 Savižudybės būdas skiriasi skirtingose šalyse. Šitai priklauso nuo tradicijų, kultūros, galimybių prieinamumo (pvz., dėl liberalios politikos ginklų atžvilgiu JAV ten šaunamuosius ginklus gauti nesunku). Pvz., JAV populiariausia nusišauti, Skandinavijoje, Azijos šalyse – nusinuodyti, Singapūre, Niujorke – nušokti nuo tiltų, pastatų.
 Dažniausias savižudybės būdas Lietuvoje – pasikorimas, kurio dalis tarp kitų savižudybės būdų nuo 1993–1997 m. iki 1998–2002 m. padidėjo nuo 87,3 iki 90,1 %. Šį būdą dažniau renkasi vyrai negu moterys, taip pat dažniau kaimo, vyresni negu miesto ir jaunesni gyventojai. Tarp vyrų antrąją vietą užima tyčinis susižalojimas šaunamaisiais ginklais ir sprogstamosiomis medžiagomis, o tarp moterų – nusinuodijimas kietomis ar skystomis medžiagomis, buitinėmis ir kitomis dujomis. Didesnė dalis moterų palyginti su vyrais savižudybės būdą pasirenka nusinuodijimą, pasiskandinimą, nušokimą nuo aukšto pastato, tilto ir panašiai. Moterys dažniausiai nuodijasi raminamaisiais, migdomaisiais, psichotropiniais ir kitais vaistais, o vyrai – nuodingomis dujomis ir garais. 2-3 % vyrų nusišauna ar panaudoja sprogstamąsias medžiagas, moterys šį būdą renkasi labai retai. Nušokimas nuo tiltų, pastatų dažnesnis miestuose. Šiuo būdu nusižudo ~2 % gyventojų. Dar ~1 % gyventojų savižudybei panaudoja aštrius daiktus. Tarpukariu (1936 m.) savižudybių būdų proporcija skyrėsi: 29,6 % pasikorė, 22,0 % nusišovė, 12 % nusinuodijo actu, 9,6 % kitais nuodais. Vėliau didėjo tendencija pasikarti. Vyrai paprastai renkasi agresyvesnius nusižudymo būdus (pasikorimas, nušokimas, nusišovimas, pasiskandinimas) negu moterys (nusinuodijimas). Pasikorimo mirtingumas – 90 %, tuo tarpu nusinuodijimo – 6,5 %. Lietuvoje vyrai agresyvius nusižudymo būdus renkasi daug dažniau negu kitose pasaulio valstybėse, moterų rodikliai panašūs su kitų šalių.
 Būdas taip pat priklauso nuo savižudžio ketinimų: rimtai apsisprendę nutraukti gyvenimą dažniausiai renkasi staigius ir mirtinus būdus (nusišovimas, šuolis nuo tilto, po traukiniu ir pan.), tuo tarpu norintys labiau atkreipti dėmesį nei iš tiesų pabaigti gyvenimą renkasi atsargesnius būdus (venų pjaustymas, vaistų perdozavimas). Kaip viešo protesto būdai išskiriami susideginimas, sepuku, badavimas, susisprogdinimas.
 Lietuvoje
 Istorija
 Jau ankstyvosiose viduramžių kronikose apie baltus išskiriamas baltų polinkis į savižudybę, kuris ten daug ryškesnis nei tarp slavų ar germanų. Henrikas Latvis „Livonijos kronikoje“ rašo, kad 1205 m. po nesėkmingo lietuvių karo žygio, viename kaime pasikorė 50 moterų, idant pomirtiniame pasaulyje sutiktų savo vyrus. Taip pat senovėje dažnai drauge su mirusiuoju susidegindavo jo žmona ar mylimas tarnas. Pasirinkusieji savižudybę su mirusiuoju tai laikė didele malone, kad galės lydėti mirusįjį pomirtiniame gyvenime. Petras Dusburgietis aprašo 1311 m. lietuvių karo žygį – patyrę pralaimėjimą daugelis karių iš sielvarto pasikorė. Jis taip pat rašo, kad ir prūsai, atsidūrę vargingoje padėtyje, yra linkę nusižudyti. Ypač ryškus lietuvių savižudybės aktas Vygando Marburgiečio minimas 1336 m. Pilėnų antpuolis – pilies gynėjai pamatę, kad nesugebės apsiginti sudegino savo turtą, pasmaugė moteris ir vaikus, vyrai patys tarpusavyje išsižudė, viena senolė kirviu nužudė apie šimtą žmonių ir pati sau perkirto galvą, o pilies vadas Margiris kalaviju nužudė savo žmoną ir pats persismeigė. Simono Grunau aprašomame prūsų teisyne yra punktas, kuriame rašoma, kad ligoti, prislėgti žmonės turi teisę susideginti ar sudeginti kenčiančius savo gimines. Lietuvių tautosakoje pasakojama, kad nusižudžiusiojo siela klajoja žemėje, kartais įsikūnija augaluose ar gyvūnuose, neduoda ramybės gyviesiems, kol nepraeina jai gyventi skirtas laikas. Neigiamą savižudybės vaizdinį lietuvių kultūroje suformavo krikščionybė.
 Dabartis
 Lietuvoje veikia kelios organizacijos, vykdančios savižudybių prevenciją („Jaunimo linija“, Valstybinis psichikos sveikatos centras ir kt.), tačiau savižudybių skaičius išlieka itin didelis: nuo 1993 Lietuva pirmauja pasaulyje pagal vyrų savižudybių skaičių, o Europoje yra pirmoji ir pagal moterų savižudybes. Šalyje iš 100 tūkst. gyventojų nusižudo 30,4 (2007 m.). Lietuvoje taip pat labai aukšti ir kiti į savižalą nukreipti rodikliai: besaikis alkoholio vartojimas, neatsargus vairavimas. Nuo išorinių priežasčių šalyje žūva 156,4 žm./100 000 gyv., tuo tarpu ES vidurkis yra 42,4. Tarp išorinių mirties priežasčių pačiu pirmuoju numeriu Lietuvoje yra savižudybė. Tiek savižudybių, tik kitų į savižalą nukreipto elgesio rodiklių tendencijos vyrauja ir kitose regiono šalyse: Rusijoje, Baltarusijoje, Ukrainoje, Latvijoje, Kazachstane.
 Kaip savižudybės priežastys Lietuvoje išskiriamas žmonių tarpusavio susvetimėjimas, nepasitikėjimas aplinkiniais, beviltiškumo, beprasmiškumo jausmas, pesimistinis požiūris į aplinką. 2008 m. apklausos duomenimis 8,9 % apklaustųjų yra planavę nusižudyti. 2004 m. tyrimo duomenimis 62 % Lietuvos paauglių savižudybę vertino kaip priimtiną poelgį, 1994 m. tokių buvo 34 %.
 2015 m. duomenimis Lietuva pagal savižudybių skaičių 100 000 gyventojų pasaulyje buvo 8 vietoje.
 Prevencija
 Savižudybių prevencija tai veiksmų visuma, skirta sumažinti savižudybių skaičių ir pagerinti psichinę savižudybei pasiryžusių žmonių būklę.
 Prevencija rengiama tokiais būdais:
 Psichinių galių atkūrimas keliant optimizmą, padedant įveikti stresą
 Mokymas apie savižudybes, įtraukiant rizikos faktorius, pavojaus signalus, pagalbos galimybes
 Konsultavimo ir medicininės pagalbos specialistų tinklo plėtimas
 Smurto namuose ir mokyklose mažinimas
 Savižudybės priemonių (pvz., ginklų, nuodų, stiprių vaistų) pasiekiamumo mažinimas
 Pagalba rizikos grupėms
 Tyrimų vykdymas
 Filosofinis ir religinis požiūris
 Didesnioji dalis filosofinių srovių, ypač pagrįstų krikščioniškąja morale (deontologija, klasikinis liberalizmas), vertina savižudybę kaip amoralų, su žmogiškumo vertybėmis nesuderinamą, bailumo sukeltą veiksmą. Pagal Kamiu absurdistinę filosofiją, žmogus nusižudydamas atsisako laisvės (kaip ir pasiduodamas iliuzijoms ar religijai), todėl vienintelė galimybė išsivaduoti iš absurdo yra jį priimti. Utilitaristiniu požiūriu savižudybė vertinama neutraliai – iš vienos pusės žmogus nutraukia savo kančią, tačiau jis gali sukelti kančią artimiesiems. Savižudybę, kaip žmogaus teisę, pripažino graikų filosofai (Herodotas, stoikai), Šopenhaueris, dalis liberalizmo filosofų. O konfucionizme netgi pabrėžiama, kad žmogaus negebėjimas gyventi dorai yra blogiau už mirtį.
 Krikščionybėje savižudybė laikoma nuodėme, Dievo įsakymo „nežudyk“ sulaužymu. Gyvybė laikoma Dievo dovana ir jos be Dievo niekas negalįs atimti. Pagal katalikų mokymus, savižudžio siela patenka į pragarą, jo kapui neskiriama vieta kapinėse. Tiesa, stačiatikiai nėra taip griežtai nusistatę savižudybės atžvilgiu, istorijoje būta atvejų, kai stačiatikiai nusižudydavo, kad nepasiduotų priešui. Dalis šiuolaikinių evangelinių atšakų taip pat nesmerkia savižudžių. Islame savižudybė taip pat laikoma didele nuodėme, į šią koncepciją taip pat patenka ir savižudžių sprogdinimai. Judaizme savižudybė smerkiama, tačiau iš tiesų judėjai yra įvykdę ne vieną masinės savižudybės aktą (pvz., Masados gynimas). Hinduizme savižudybė yra prilyginama smurto aktui, tačiau žmogus, neturintis įsipareigojimų pasauliui, gali numarinti save badu (Prayopavesa). Tiesa, viduramžių Indijoje buvo dažna sati praktika, kai žmona susidegindavo savo vyro palaikų lauže. Budizme, kaip ir hinduizme, savižudybė yra matoma kaip neigiama dėmė žmogaus karmoje, trukdanti išsivaduoti iš samsaros.
 Savižudybės paplitimas tarp kitų gyvūnų
 Trūksta tyrimų apie gyvūnų savižudybę. Nors esti duomenų apie atvejus, kai nusižudo šunys, arkliai ar delfinai, vyrauja nuomonė, kad tai nebuvusi valinga savižudybė, o veikiau atsakas į psichologinį stresą ar įvairius parazitus. Gyvūnų pasaulyje tarp kai kurių rūšių egzistuoja savižudybės aktai siekiant apginti savo gentainius. Vienas pavyzdžių - Brazilijoje paplitusių Forelius pusillus skruzdžių darbininkių elgesys.
 Taip pat skaitykite
 Savižudžio laiškas
 Sąrašas:Valstybės pagal savižudybių skaičių
 Sepuku
 Šaltiniai
 Nuorodos
 Savižudybių tendencijų Lietuvoje analizė


type: other

text:
Stolthaven Santos - Condições Gerais
 Regulamento Interno / Armazéns Gerais
 Capítulo I - do Recebimento de Mercadorias
 ARTIGO 1o – STOLTHAVEN SANTOS LTDA.,com sede à Rua Augusto Scaraboto, 215 no bairro da Alemoa, na cidade de Santos, Estado de São Paulo, possui como principal atividade Serviços de Armazenagem e Distribuição de Produtos líquidos a granel , inclusive em regime de alfandegamento, atendendo a legislação pertinente.
 Com 89 tanques e capacidade para 133.725 metros cúbicos, a Stolthaven Santos Ltda., pode armazenar uma ampla variedade de produtos, tais como matéria-prima orgânica, derivados de petróleo, ácidos, graxas, óleos lubrificantes e vegetais, gordura animal, etanol, metanol e muitos outros, guardando-as e conservando-as, emitindo quando solicitados, os competentes títulos que as representem de acordo com as leis vigentes.
 ARTIGO 2o – Poderão, também ser executados serviços acessórios pelos depositantes, desde que, não sejam contrários às disposições legais.
 ARTIGO 3o – A critério dos dirigentes da empresa, o armazenamento poderá ser recusado nos seguintes casos: a) Se não houver espaço suficiente nos armazéns para seu armazenamento; b) Se se tratar de mercadorias de facil deterioração ou impróprias para o armazenamento; c) Se o acondicionamento for precário ou impossibilitar a sua conservação; d) Qualquer controvérsia ou divergência à qualidade do produto resultantes de imperícia ou negligência no manuseio durante transporte e antes do recebimento; e) Se o recebimento de mais mercadorias, por qualquer forma, vier prejudicar as mercadorias já armazenadas.
 ARTIGO 4o – A empresa não se responsabiliza pelas mercadorias depositadas em seus armazéns nos seguintes casos: a) por quebra de peso ou avarias, vícios ainda que ocultos, ou alterações de qualidade, provenientes da natureza e acondicionamento das mesmas ou decorrentes de variações atmosféricas; b) de força maior ou caso fortuito incluindo-se as hipóteses de inundação, terremoto, guerra civil, revolução, alteração da ordem pública e outros casos imprevistos.
 ARTIGO 5o – O prazo máximo de armazenagem do Produto será definido de acordo com negociação comercial, atendendo o que for negociado no Contrato.
 ARTIGO 6o – O volume mínimo para recebimento por produto será definido de acordo com negociação comercial, atendendo o que for negociado como OBJETO do Contrato e o volume para entrega por Produto ao cliente será determinado pela programação realizada pelo Portal da Stolthaven Santos Ltda.
 ARTIGO 7o – A medição e o controle de quantidade e perdas serão definidos de acordo com negociação comercial, atendendo ao que for negociado no Contrato.
 Capítulo II - da Responsabilidade da Sociedade
 ARTIGO 8o – A empresa, de acordo com a lei, reponde pela guarda, conservação, pronta e fiel entrega das mercadorias que tiver recebido em depósito, exceto nos casos previstos no Art. 4o deste regulamento
 ARTIGO 9o – A Stolthaven Santos Ltda., será responsável pela guarda, conservação e qualidade dos produtos armazenados, nos parâmetros especificados no Contrato, durante o período de armazenamento.
 ARTIGO 10o – A empresa, fará, obrigatoriamente, em seu nome e por conta do depositante, os seguros das mercadorias sobre as quais emitir “conhecimento do depósito” e “warrants” e para o que, manterá sempre vigentes, as necessárias apólices.
 ARTIGO 11o – O seguro de garantia sobre o volume de combustíveis movimentado, ficará a critério de o cliente fazê-lo ou não, e na hipótese de contratar, correrá por sua exclusiva conta, bem como, será dela, a escolha de seguradora responsável.
 ARTIGO 12o – Em caso de sinistro, a liquidação dos seguros, será feira pela empresa, na base do valor declarado, pela respectiva apólice, recebendo o depositante o respectivo saldo, depois de deduzidos os impostos, taxas, fretes, e outras despesas.
 ARTIGO 13o – A armazenagem será contada até o dia do sinistro.
 ARTIGO 37o – De acordo com o Art. 14 do Decreto 1.102, a empresa poderá reter quaisquer mercadorias depositadas, para garantia da respectiva taxa de armazém ou quaisquer outras despesas provenientes de conservação, benefício ou outro serviço prestado, que houver sido requisitado à empresa e ainda, dos adiantamentos para fretes, seguros, comissões, impostos, juros, etc., podendo esse direito de retenção ser exercido à massa falida do devedor.
 ARTIGO 38o – É expressamente vedado a pessoas estranhas ao seu quadro de funcionários, manipular as mercadorias depositadas, salvo mediante apresentação de autorização escrita do depositante e na presença de um representante desta.
 ARTIGO 41o – Os casos omissos previstos neste Regulamento, serão regulados pelas disposições do Decreto no 1.102, de 21 de novembro de 1903 e demais leis vigentes no País.
 Santos, 02 de Outubro de 2018.


text:
Daca ei pot poti si tu! – Cei pentru care DEMNITATEA nu este un simplu cuvant din DEX se plimba zilnic in jurul Palatului Cotroceni – Cititi cele 2 documente depuse ieri la Parlamentul Romaniei de senatorul PNL Ioan Ghise – Hai ca se poate!
 Septembrie 21, 2012 Theodora Anunturi, Atitudine, Atitudini, Avertizari, Exercitii de normalitate, Ganduri, normalitate, RESPECT, Sa nu uitam Daca ei pot poti si tu! – Cei pentru care DEMNITATEA nu este un simplu cuvant din DEX se plimba zilnic in jurul Palatului Cotroceni – Cititi cele 2 documente depuse ieri la Parlamentul Romaniei de senatorul PNL Ioan Ghise
 Daca ei pot poti si tu!
 Cei pentru care DEMNITATEA nu este un simplu cuvant din DEX se plimba zilnic de la ora 18:00 in jurul Palatului Cotroceni.
 Cei care reactioneaza atunci cand sunt furati se plimba zilnic de la ora 18:00 in jurul Palatului Cotroceni.
 Mersul pe jos imbunatateste starea de spirit si activeaza capacitatea de socializare
 Va prezint 2 documente depuse ieri, la Parlamentul Romaniei de senatorul PNL Ioan Ghise:
 CATRE BIROUL PERMANENT AL SENATULUI si
 Stimate domnule presedinte al Senatului, senator Crin Antonescu,
 Stimate domnule presedinte al Camerei Deputaților,
 Stimati colegi, deputati si senatori, membri ai Birourilor Permanente,
 In baza art. 3 din Hotararea nr. 34 a Parlamentului din 3 iulie 2012, in baza Regulamentului sedintelor comune ale celor doua camere, precum si a Regulamentului fiecarei camere a Parlamentului,
 Subsemnatul Ioan Ghise, senator PNL de Brasov,
 va rog sa aveti amabilitatea sa introduceti, in regim de urgenta, pe ordinea de zi proiectul de hotărâre și anexele depuse la 27 august 2012 privind rezultatul referendumului din 29 iulie 2012 pentru demiterea președintelui României, în conformitate cu punctele 1 și 2 din dispozitivul Hotărârii nr. 6/21 august 2012 a Curții Constituționale.
 Urgența este impusa de faptul ca ordinea de drept constituționala în Romania este grav tulburata ca urmare a neincheierii de catre Parlament a procedurilor constitutionale privind procesul de demitere a presedintelui Romaniei, conform art. 95, alin. 3, din Constitutie.
 In prezent, este in vigoare Hotararea nr. 33/2012 a Parlamentului prin care dl. Traian Basescu este “suspendat” din functia de presedinte al Romaniei, situatie care nu poate continua.
 Parlamentul este obligat de Constitutie (prin art. 61, alin. 1 coroborat cu art. 69, alin. 1 și cu art. 70, alin. 1) sa asigure ordinea de drept in Romania prin respectarea suprematiei Constitutiei (art. 1, alin. 5).
 Curtea Constitutionala, fara niciun temei constitutional sau legal, a cerut prin prevederile punctelor 3, 4 si 5 ale dispozitivului Hotararii nr. 6 din 21 august 2012 ca referendumul din 29 iulie sa fie considerat NEVALABIL, adica fara rezultat.
 Desi aceasta este situatia CCR, prin ABUZ DE DREPT, a hotarat in afara Constitutiei si a cadrului legal ca dl. Crin Antonescu sa nu mai indeplineasca functia de presedinte interimar, iar dl. Traian Basescu sa-si reia prerogativele functiei de presedinte al Romaniei, referendumul neavand rezultat valabil.
 Drept pentru care anexam la prezenta solicitare o explicatie juridica a situatiei de “grava tulburare” a ordinii de drept constitutionala in Romania.
 Bucuresti 20 septembrie 2012
 Ioan Ghise, senator liberal de Brasov
 PARLAMENTUL ESTE OBLIGAT SĂ ASIGURE ORDINEA DE DREPT CONSTITUŢIONALĂ ÎN ROMÂNIA
 „Politicieni, ţineţi poporul ca să nu rătăciţi calea!”„ (Simion Bărnuţiu)
 „În exercitarea mandatului, parlamentarul” se află „în serviciul poporului”, potrivit prevederilor art. 69, alin. (1) din Constituţia României.
 Această obligaţie trebuie materializată şi în menţinerea ordinii de drept constituţionale, ORDINE TULBURATĂ în prezent, ca urmare a neîncheierii tuturor procedurilor privind finalizarea referendumului din 29 iulie 2012 privind demiterea din funcţia de preşedinte a dlui Traian Băsescu.
 Parlamentul, în calitatea de organ reprezentativ suprem al poporului suveran, (art. 61, alin. (1) din Constituţia României), TREBUIE SĂ CONSTATE că VOINŢA POPORULUI exprimată prin votul valabil, la referendum, a fost pentru DEMITEREA lui Trăian Băsescu, rezultat constatat de către Biroul Electoral Central şi comunicat Curţii Constituţionale.
 Urmare a CONFIRMĂRII de către CCR a rezultatelor comunicate de către Biroul Electoral Central, Parlamentul CONSTATĂ că:
 la pct. 3 al Dispozitivului Hotărârii nr. 6/2012 Curtea, prin NELEGALITATEA consemnării că „REFERENDUMUL NU ESTE VALABIL” s-au încălcat prevederile alin. (1) al art. 47 din Legea nr.47/1992 prin care impune ca: “Plenul CCR să DECIDĂ cu o majoritate de două treimi asupra VALABILITĂŢII referendumului”, astfel încât CCR trebuie să constate VALABILITATEA SAU NU a referendumului, printr-o DECIZIE, din perspectiva constituţionalităţii (conform alin. (2) al art. 1 din Legea nr.47/1992).
 CCR, în dispreţ faţă de lege şi Constituţie, nu şi-a îndeplinit obligaţia constituţională, ci s-a pronunţat asupra valabilităţii din punct de vedere legal, invocând art. 5, alin. (2) din Legea 3/2000 a referendumului, încălcând flagrant prevederea lit. l) a art. 146 din Constituţie.
 Punctele 4 şi 5 din dispozitivul Hotărârii nr. 6/2012 a CCR sunt NECONSTITUŢIONALE şi NELEGALE, deoarece aceasta NU SE SPRIJINĂ PE NICIUN TEMEI JURIDIC. Netemeinicia acestor puncte este dată de faptul că Nu există NICIO PREVEDERE constituţională sau legală prin care CCR să ORDONE încetarea mandatului de “INTERIMAT” pentru dl. Crin Antonescu sau repunerea în funcţia de preşedinte al României a dlui Traian Băsescu, atâta timp cât – conform art. 1. al Hotărârii nr. 33/2012 a Parlamentului – Trăian Băsescu are ÎNCĂ statutul de “SUSPENDAT” din funcţia de preşedinte al României.
 Din păcate, inacţiunea Parlamentului perpetuează starea de tulburare a ordinii de drept constituţionale.
 Bucuresti, 18 septembrie 2012 _____________________________________________________________________________
 Plimbarea de la ora 18 in jurul Cotroceniului – Vine o vreme cand oamenii nu mai au ce pierde – Cand oamenii devin cu adevarat liberi – Comes the time when men have nothing left to lose –When Men Become Truly Free
 Plimbarea de la ora 18:00 – Mersul pe jos imbunatateste starea de spirit si activeaza capacitatea de socializare – Sa ne plimbam impreuna in jurul Palatului Cotroceni in fiecare zi la ora 18:00
 Lumea, americanii şi noi (III)– Adrian Nastase Sanctiuni penale pentru cei responsabili de esecul absorbtiei fondurilor europene – Dan Voiculescu Flota, Gloata si Vanzatorul
 Lista lui MRU
 LA MULŢI ANI, CRIN!
 Vitrine si manechine
 Serghei Esenin – Nu regret, nu mă jelesc, nu strig
 Si ploua ca o mie de lentile...
 Trafic cu Hituri (runda 135)
 Etichetat basecu, Basescu, basescu e demis, capacitatea de socializare, cei care reactioneaza atunci cand sunt furati se plimba zilnic de la ora 18:00 in jurul Palatului Cotroceni, Cotroceni plimbare, cotroceni plimbare ora 18, cotroceni plimbare zilnic ora 18, Daca ei pot poti si tu!, deminitatea nu este un simplu cuvant din DEX, demisia, demnitate, democratie, democratie Romania, Ghise plimbare Cotroceni ora 18, Gise plimbare Cotroceni zilnic ora 18, Iesi afara javra ordinara, Imagini cu Mircea Badea in timp ce se plimba in jurul Palatului Cotroceni, in jurul Palatului Cotroceni in fiecare zi la ora 18:00, interesul national, Ioan Ghise cotroceni plimbare, ioan ghise cotroceni plimbare ora 18, Ioan Ghise plimbare in jurul Palatului Cotroceni, Ioan Ghişe plimbare Cotroceni, Jos Băsescu, la ora 18.00 la plimbarea în jurul Palatului Cotroceni, mersul pe jos imbunatateste starea de spirit, mersul pe jos imbunatateste starea de spirit si activeaza capacitatea de socializare, Micea Badea plimbare Cotroceni ora 18, mircea badea palatul cotroceni plimbare, mircea badea plimbare, mirecea badea plimbare cotroceni, oameni politici, Palatul Cotroceni, palatul cotroceni zilnic ora 18, partide politice, PC, plimbare Cotroceni, plimbare cotroceni ora 18, plimbare cotroceni zilnic ora 18, plimbare in jurul Palatului Cotroceni in fiecare zi la ora 18:00, plimbare in jurul Palatului Cotroceni la ora 18, plimbare ora 18 cotroceni, plimbare palatul cotroceni, plimbare palatul cotroceni ora 18, plimbare palatul cotroceni senatorului PNL Ioan Ghise, plimbare palatul cotroceni zilnic ora 18, plimbare zilnic palatul cotroceni ora 18, plimbarea în jurul Palatului Cotroceni, plimbarea de la ora 18 la cotroceni, PNL, Politic, Politica, politica interna, Politice, politicieni, poporul a decis, Poporul a decis Băsescu e demis, poporul roman, presedintele Romaniei, PSD, Romania, se plimba zilnic de la ora 18:00 in jurul Palatului Cotroceni, senatorul PNL Ioan Ghise se plimba in jurul Palatului Cotroceni, senatorul PNL Ioan Ghise se plimba in jurul Palatului Cotroceni la ora 18, senatorul PNL Ioan plimbare cotroceni, senatorului PNL Ioan Ghise, Traian Basescu, USL, vot, voturi, Zi de zi aici vom fi 10 gânduri despre „Daca ei pot poti si tu! – Cei pentru care DEMNITATEA nu este un simplu cuvant din DEX se plimba zilnic in jurul Palatului Cotroceni – Cititi cele 2 documente depuse ieri la Parlamentul Romaniei de senatorul PNL Ioan Ghise” World of Solitaire spune: Septembrie 21, 2012 la 3:28 pm Sincer discutând, eu sunt derutat.
 Încep să cred că Ponta şi Antonescu, sunt atât de ahtiaţi de putere, că le tremură şi turul pantalonilor, de teamă să nu-i certe Europa.
 Prevăd că această stare de laşitate, îi va face să piardă tot.
 Implicit pe noi.
 Mare-i grădina politică!
 Poate că atitudinea de noncombat, să fie un semnal de avertizare divină?
 Nu văd, de ce să le facem noi treaba,la Cotroceni, dacă ei sunt incapabili să ia decizia aplicării sugestiei senatorului Ghişe!
 Neaplicarea ei este o dovadă de reavoinţă, de talia celei a lui Rus, în stabilirea listelor electorale.
 Oare din trei, care-i al doilea care trădează?
 Răspunde ANDU spune: Septembrie 21, 2012 la 5:14 pm EU NU INTELEG,DE CE NU IL MAI SUSPENDA INCA O DATA PE CHIORU BETIV(FARA CVORUM DE DATA ASTA).
 SI SA SE FACA ALEGERILE PARLAMENTARE,CU CEL DE SUSPENDARE A CHIORULUI BETIV.
 Răspunde Radu Humor spune: Septembrie 21, 2012 la 7:33 pm Se pare că-n București nu mai sunt 100.000 de supraponderali dornici să-și dea jos kg.în plus și beleaua din fruntea statului !
 Răspunde Pingback: Privatizarea Oltchim « Motanul Incaltat Pingback: la treaba... « MesterulManole's Weblog Pingback: Disidentul « Ioan Usca Lupuș spune: Septembrie 23, 2012 la 5:39 pm Potrivit Legii 3/2000 așa cum a fost modificată în luna iunie a.c. prin inițiativa legislativă a incompetenților parlamentari Severin Georgică ( PSD) și Cornel Treptea(PNL) și votată orbește de actuala majoritate USL-istă s-au impus, din prostie, două conditii cumulative de validare a referendumului
 -art. 5 ; participare 50% din votanții înscriși pe listele permanente
 -art. 10; 50% din voturile exprimate să fi răspuns DA
 CCR nu putea să decidă că e constituțional să nu aplici art. 5 din Legea 3/2000, cel cu pragul de participare. Nu putea nici să accepte îndreptarea gafei printr-o OUG.
 USL trebuie să-și asume greșeala de a nu fi știut cum să modifice prin lege ceea ce stricase, în aprilie, coaliția portocalie ăn legătură cu referendumul.
 Repet de 2 luni această gravă eroare de legiferare și toți, cei din USL și formatorii de opinie, se fac că plouă, inclusiv domnul Ghșe și realizatorii de emisiuni de la A3.
 Cine se face vinovat de greșeala din Parlament să fie sancționat cu eliminarea de pe listele cu candidaturile la parlamentarele din decembrie.
 Răspunde marianmorosan spune: Septembrie 24, 2012 la 10:00 pm Arata ca iti pasa si se poate, abandoneaza indiferenta pe care miseaza EI (printre altele)
 Ești sărac, plin de nevoi, salariul (dacă ești angajat) nu îți ajunge nici să pui 100 g de carne în mâncarea copilului, faci sacrificii, împrumuturi, apelezi la părinți ca să supraviețuiți încă o vreme, deși sunteți căsătoriți de ceva vreme, te bucuri când o rudă sau un cunoscut îți face cadou o hăinuță folosită pentru copilul tău;
 Ai un job mai mult sau mai puțin plăcut dar pentru păstrarea căruia ești nevoit să suporți mojicia sau îndărătnicia unor patroni, sau chiar ești nevoit să gândești și să identifici diverse ”combinații” pentru a câștiga un ban în plus;
 Nu ai unde locui, stai cu chirie sau la părinți, te rogi să ți se respecte calificarea sau implicarea la locul de muncă măcar la jumătate din valoare, te plângi prietenilor (cu teama de a nu fi pârât) sau soțului/soției acasă că vrei mai mult, că altceva ai sperat de la viață, că nu știi cât mai poți rezista așa, că nu e normal să ai 90% obligații și 10% drepturi;
 Ai o mică afacere, făcută cu anumite sacrificii sperând că ție și familiei tale vă va fi mai bine, dar statul te împovărează cu noi obligații pe zi ce trece și pare să încurajeze specula, contrabanda, munca la negru, nemunca, de parcă ne-ar vrea un popor de mâini întinse la cerșit, gata să înalțe osanale oricui pentru reînoirea promisiunii că va fi mai bine în nu ști ce conjunctură;
 Ești implicat politic, mai mult sau mai puțin, dar ”sistemul” nu îți permite ”să sari calul”, sau vrei și ai avea soluții să rupi mantia cenușie a existenței tale și a celor din jur dar mecanismele vizibile sau mai puțin vizibile ale partidului îți aruncă voința, gândirea, cuvintele și soluțiile în temnița anonimatului, știi că se poate și altfel, ești ca un butoi de pulbere gata să explodeze, dai ai nevoie de o scânteie;
 Acum ai ocazia să te eliberezi:
 Scrie aici https://www.facebook.com/#!/pages/informatorulbtro/158800464161117 sau trimite-ne un mail la marian_morosan@yahoo.com sau la redactia@informatorulbt.ro și SPUNE-ȚI DUREREA
 SPUNE cum vezi POLITICIANUL DE PÂNĂ ACUM, cu bune și rele (poți da și exemple de genul AȘA DA, AȘA NU);
 SPUNE cum AI VREA SĂ FIE omul politic ales de tine în Parlament sau în structurile locale, cum să se comporte, care să fie atitudinea sa față de electorat, care este idealul tău de om politic înainte de campania electorală și după alegeri, ce ar trebui să facă și ce nu ar trebui să facă, ce aștepți de la el.
 Opinia ta CONTEAZĂ! Vom promova această acțiune pentru a deschide ochii protipendadei politice, vom cere periodic aleșilor noștrii să coboare cu picioarele pe pământ, măcar periodic, pentru că aici sunt voturile lor și nu doar în cercurile de interese după ce s-au văzut aleși, vom alerta periodic această clasă politică asupra nevoilor și doleanțelor celor mulți, de pretutindeni.
 Acțiunea se adresează tutror românilor, din orice localitate, din orice județ și chiar din diaspora care s-au săturat de ce a fost până acum sau care, pur și simplu, vor doar să fie ceva mai bine pentru copiii lor.
 Exprimă-ți voința, ARATĂ CĂ ÎȚI PASĂ, și acesta poate fi un prim pas spre schimbarea la față și la inimă a clasei politice.
 Dacă nu te implici nici acum (indiferent de motiv/motive – nu ecxistă explicație plauzibilă /acceptabilă pentru indiferență), dacă nu îți exprimi părerea inseamnă că faci parte din ”gașca” lor, sau nu realizezi prăpastia în care ne aflăm, sau pur și simplu te complaci în mediocritate condamnând astfel și viitorul copiilor și nepoților tăi.
 (Marian Moroșan)
 marian_morosan@yahoo.com
 Răspunde Pingback: Dragii mei frati romani, invatati sa va aparati demnitatea si votul « Hai ca se poate! Pingback: 13 ianuarie 2012 – 13 ianuarie 2013 – Un an de la inceputul protestelor in Piata Universitatii din Bucuresti « Hai ca se poate! Lasă un răspuns Anulează răspuns Introdu aici comentariul tău...
 Unii o folosesc sa se stearga la fund, altii ...Senatorul PNL Ioan Ghişe: Parlamentul este de obligat sa restabileasca ordinea de drept in Romania – Cateva raspunsuri pentru domnul Nimeni si pentru toti ceilalti romani care gandesc la fel ca dansul


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 16.12.2021.
 COM(2021) 807 final
 2021/0417(NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o stajalištu koje treba zauzeti, u ime Europske unije, na 65. sjednici Komisije za opojne droge u pogledu uvrštavanja tvari na popise u Jedinstvenoj konvenciji o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972., i Konvenciji o psihotropnim tvarima iz 1971.
 OBRAZLOŽENJE
 1.Predmet prijedloga
 Ovaj se Prijedlog odnosi na odluku kojom se utvrđuje stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na 65. sjednici Komisije za opojne droge u pogledu uvrštavanja tvari na popise u Jedinstvenoj konvenciji UN-a o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972., i Konvenciji UN-a o psihotropnim tvarima iz 1971. Šezdeset peta sjednica Komisije za opojne droge trebala bi se održati od 14. do 18. ožujka 2022.
 2.KONTEKST PRIJEDLOGA
 2.1.Jedinstvena konvencija UN-a o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972., i Konvencija UN-a o psihotropnim tvarima iz 1971.
 Cilj Jedinstvene konvencije Ujedinjenih naroda (UN) o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972., („Konvencija o opojnim drogama”)
 1
 jest borba protiv zloupotrebe droga putem koordiniranog međunarodnog djelovanja. Postoje dva oblika intervencije i kontrole koji funkcioniraju zajedno. Kao prvo, posjedovanje, upotreba, distribucija, uvoz, izvoz, izrada i proizvodnja droga te trgovanje njima nastoje se ograničiti isključivo na medicinske i znanstvene svrhe. Zatim se u okviru međunarodne suradnje bori protiv trgovine drogom kako bi se spriječilo i obeshrabrilo trgovce opojnim drogama.
 Konvencijom Ujedinjenih naroda o psihotropnim tvarima iz 1971. („Konvencija o psihotropnim tvarima”)
 2
 uspostavljen je međunarodni sustav kontrole psihotropnih tvari. Njome se odgovorilo na diversifikaciju i proširenje spektra droga koje se zloupotrebljavaju te su uvedene kontrole nad više sintetičkih droga u skladu s potencijalom za zloupotrebu tih droga s jedne i njihovom terapeutskom vrijednošću s druge strane.
 Sve države članice EU-a stranke su navedenih konvencija, a Unija nije.
 2.2.Komisija za opojne droge
 Komisija za opojne droge (CND) komisija je Gospodarskog i socijalnog vijeća UN-a (ECOSOC) kojoj su funkcije i ovlasti utvrđene, među ostalim, u tim dvjema konvencijama. Komisiju čine 53 države članice UN-a koje bira ECOSOC. U ožujku 2022. jedanaest država članica EU-a bit će članice CND-a s pravom glasa
 3
 . Unija ima status promatrača u CND-u.
 2.3.Predviđeni akt Komisije za opojne droge
 CND na temelju preporuka Svjetske zdravstvene organizacije (SZO), koju savjetuje njezin Stručni odbor za ovisnosti o drogama, redovito mijenja popise tvari priložene navedenim konvencijama.
 SZO je 18. studenoga 2021. preporučio glavnom tajniku UN-a
 4
 da se na popise priložene konvencijama uvrste tri tvari koje je kritički preispitao Stručni odbor SZO-a za ovisnosti o drogama.
 CND se poziva da na svojoj 65. sjednici, koja se održava u Beču od 14. do 18. ožujka 2022., donese odluke o uvrštavanju tih tvari na popise priložene konvencijama.
 3.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije
 Promjene popisa konvencija imaju izravne posljedice na područje primjene prava Unije u području kontrole droga za sve države članice. U članku 1. stavku 1. Okvirne odluke Vijeća 2004/757/PUP od 25. listopada 2004. o utvrđivanju minimalnih odredaba vezanih za elemente kaznenih djela i sankcija u području nezakonite trgovine drogom
 5
 („Okvirna odluka”) navodi se da za potrebe Okvirne odluke „droga” znači svaka tvar obuhvaćena Konvencijom o opojnim drogama ili Konvencijom o psihotropnim tvarima i bilo koja tvar navedena u Prilogu Okvirnoj odluci. Okvirna odluka stoga se primjenjuje na tvari navedene u popisima u Konvenciji o opojnim drogama i Konvenciji o psihotropnim tvarima. Zbog toga svaka promjena popisâ u tim konvencijama izravno utječe na zajednička pravila EU-a i mijenja njihovo područje primjene u skladu s člankom 3. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). To vrijedi neovisno o tome je li tvar o kojoj je riječ već pod kontrolom u Uniji
 6
 .
 Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama intenzivno prati
 7
 te tri tvari (brorfin, metonitazen i eutilon) u pogledu kojih je SZO preporučio međunarodnu kontrolu.
 Prijedlogom Komisije o stajalištu Unije predlaže se podupiranje preporuka SZO-a s obzirom na to da su u skladu s trenutačnim znanstvenim saznanjima. U pogledu tih novih psihoaktivnih tvari, njihovo uvrštavanje na popise konvencija temelji se i na podacima dostupnima u Europskoj bazi podataka o novim drogama Europskog centra za praćenje droga i ovisnosti o drogama.
 Za sastanak CND-a na kojem će se odlučivati o uvrštavanju tvari na popise Vijeće mora utvrditi stajalište Unije. Zbog ograničenja koja proizlaze iz Unijina promatračkog statusa to bi stajalište trebale, djelujući zajednički u interesu Unije u CND-u, izraziti države članice koje će biti članice CND-a u ožujku 2022. Unija nije stranka tih konvencija, no ima isključivu nadležnost u tom području.
 Zbog toga Komisija predlaže da države članice koje će biti članice CND-a u ožujku 2022. na 65. sjednici CND-a u ime Unije izraze stajalište Unije o uvrštavanju tvari na popise priložene Konvenciji o opojnim drogama i Konvenciji o psihotropnim tvarima. Ovo je sedmi put da Komisija iznosi takav prijedlog o stajalištu Unije
 8
 . Vijeće je donijelo stajališta Unije
 9
 , čime se Uniji omogućilo da jednoglasno nastupi na prošlim sastancima CND-a u pogledu uvrštavanja na međunarodne popise jer su države članice koje sudjeluju u CND-u glasale za uvrštavanje na popise u skladu s donesenim stajalištem Unije
 10
 .
 4.PRAVNA OSNOVA
 4.1.Postupovna pravna osnova
 Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.
 Članak 218. stavak 9. UFEU-a primjenjuje se neovisno o tome je li Unija članica tog tijela ili stranka tog sporazuma
 11
 . Pojam „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaća akte koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaća i instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali postoji mogućnost da „presudno utječu na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”
 12
 .
 CND je „tijelo osnovano na temelju sporazuma” u smislu tog članka jer je riječ o tijelu koje je osnovao ECOSOC, tijelo Ujedinjenih naroda, kojem su povjerene određene zadaće na temelju Konvencije o opojnim drogama i Konvencije o psihotropnim tvarima.
 Odluke CND-a o uvrštavanju na popise „akti su koji proizvode pravne učinke” u smislu članka 218. stavka 9. UFEU-a. U skladu s Konvencijom o opojnim drogama i Konvencijom o psihotropnim tvarima, odluke CND-a automatski postaju obvezujuće, osim ako stranka u primjenjivom roku odluku podnese na preispitivanje ECOSOC-u
 13
 . Odluke ECOSOC-a u takvim su predmetima konačne. Odluke CND-a o uvrštavanju na popise imaju pravne učinke i u pravnom poretku EU-a na temelju prava Unije jer mogu presudno utjecati na sadržaj propisa EU-a, to jest na Okvirnu odluku Vijeća 2004/757/PUP. Promjene popisa konvencija imaju izravne posljedice na područje primjene tog pravnog instrumenta EU-a.
 Predviđenim aktom ne dopunjuje se niti mijenja institucionalni okvir sporazuma.
 Stoga je postupovna pravna osnova za predloženu odluku članak 218. stavak 9. UFEU-a.
 4.2.Materijalna pravna osnova
 Materijalna pravna osnova za odluku na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojemu se zauzima stajalište u ime Unije.
 Glavni cilj i sadržaj predviđenog akta odnose se na nezakonitu trgovinu drogom.
 Stoga je materijalna pravna osnova za predloženu odluku članak 83. stavak 1. UFEU-a, kojim se nezakonita trgovina drogom svrstava u kriminalitet s prekograničnim elementima, a Europskom parlamentu i Vijeću daje se ovlast da utvrde minimalna pravila za definiranje kaznenih djela i sankcija u području nezakonite trgovine drogom.
 4.3.Prilagođeno teritorijalno važenje
 Okvirna odluka Vijeća 2004/757/PUP obvezujuća je za Dansku i primjenjuje se na nju do 21. studenoga 2018., a u njezinu se članku 1. navodi da „droge” znači svaka tvar koja je obuhvaćena Konvencijom o opojnim drogama ili Konvencijom o psihotropnim tvarima.
 Budući da odluke CND-a o uvrštavanju na popise utječu na zajednička pravila u području nezakonite trgovine drogom koja su obvezujuća za Dansku, Danska sudjeluje u donošenju odluke Vijeća o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Unije kad se donose odluke o uvrštavanju na popise.
 Okvirna odluka obvezujuća je za Irsku te ona stoga sudjeluje u donošenju odluke Vijeća o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Unije kad se donose takve odluke o uvrštavanju na popise.
 4.4.Zaključak
 Pravna je osnova ovog prijedloga članak 83. stavak 1. UFEU-a u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.
 5.UTJECAJ NA PRORAČUN
 Prijedlog nema utjecaj na proračun.
 2021/0417 (NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o stajalištu koje treba zauzeti, u ime Europske unije, na 65. sjednici Komisije za opojne droge u pogledu uvrštavanja tvari na popise u Jedinstvenoj konvenciji o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972., i Konvenciji o psihotropnim tvarima iz 1971.
 VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 83. stavak 1. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 budući da:
 (1)Jedinstvena konvencija Ujedinjenih naroda (UN) o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972.
 14
 , („Konvencija o opojnim drogama”) stupila je na snagu 8. kolovoza 1975.
 (2)Na temelju članka 3. Konvencije o opojnim drogama Komisija za opojne droge može odlučiti uvrstiti tvari na popise te konvencije. Ona može mijenjati popise samo u skladu s preporukama Svjetske zdravstvene organizacije (SZO), no može odlučiti i da neće unijeti promjene koje preporuči SZO.
 (3)Konvencija Ujedinjenih naroda o psihotropnim tvarima iz 1971. („Konvencija o psihotropnim tvarima”)
 15
 stupila je na snagu 16. kolovoza 1976.
 (4)Na temelju članka 2. Konvencije o psihotropnim tvarima Komisija za opojne droge može, na temelju preporuka SZO-a, odlučiti uvrstiti tvari na popise te konvencije ili ih izbrisati s njih. Ona ima široke diskrecijske ovlasti uzimati u obzir gospodarske, društvene, pravne, administrativne i druge čimbenike, no ne može proizvoljno djelovati.
 (5)Promjene popisa obaju konvencija imaju izravne posljedice na područje primjene prava Unije u području kontrole droga. Okvirna odluka Vijeća 2004/757/PUP
 16
 primjenjuje se na tvari navedene na popisima u tim konvencijama. Zbog toga svaka promjena popisa priloženih konvencijama izravno utječe na zajednička pravila Unije i mijenja njihovo područje primjene u skladu s člankom 3. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.
 (6)Komisija za opojne droge treba na svojoj 65. sjednici, zakazanoj od 14. do 18. ožujka 2022. u Beču, donijeti odluke o uvrštavanju triju novih tvari na popise navedenih konvencija.
 (7)Unija nije stranka Konvencije o opojnim drogama i Konvencije o psihotropnim tvarima. Ima status promatrača bez prava glasa u Komisiji za opojne droge, u kojoj će u ožujku 2022. sudjelovati 11 njezinih država članica s pravom glasa
 17
 . Stoga je nužno da Vijeće ovlasti te države članice za izražavanje stajališta Unije o uvrštavanju tvari na popise u Konvenciji o opojnim drogama i Konvenciji o psihotropnim tvarima jer su odluke koje se odnose na uvrštavanje novih tvari na te popise konvencija u isključivoj nadležnosti Unije.
 (8)SZO je preporučio da se uvrste dvije nove tvari na Popis I. Konvencije o opojnim drogama te jedna nova tvar na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima
 18
 .
 (9)Sve tvari koje je preispitao Stručni odbor SZO-a za ovisnosti o drogama („Stručni odbor”) i koje je SZO preporučio za uvrštavanje na popise prati Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama kao nove psihoaktivne tvari u skladu s Uredbom (EZ) br. 1920/2006 Europskog parlamenta i Vijeća
 19
 .
 (10)Kako je procijenio Stručni odbor, brorfin (kemijski naziv: 1-{1-[1-(4-bromofenil)etil]piperidin-4-il}-1,3-dihidro-2H-benzimidazol-2-on) sintetički je opioid sličan drugim sintetičkim opioidima kao što su morfij i fentanil. Brorfin se može pretvoriti u bezitramid, opioid uvršten na Popis I. Jedinstvene konvencije o opojnim drogama. Ne postoje terapijske primjene brorfina niti je dobio odobrenje da se stavi u promet kao lijek. Ima dovoljno dokaza da se brorfin zloupotrebljava ili bi se mogao zloupotrebljavati te da može biti javnozdravstveni i društveni problem pa ga je opravdano staviti pod međunarodnu kontrolu. Stoga SZO preporučuje da se brorfin uvrsti na Popis I. Konvencije o opojnim drogama.
 (11)Brorfin je otkriven u četiri države članice i kontrolira se u najmanje tri države članice. Doveden je u vezu s jednim trovanjem bez smrtnih posljedica i trenutačno je pod intenzivnim praćenjem Europskog centra za praćenje droga i ovisnosti o drogama.
 (12)Stoga bi države članice trebale zauzeti stajalište da se brorfin uvrsti na Popis I. Konvencije o opojnim drogama.
 (13)Kako je procijenio Stručni odbor, metonitazen (kemijski naziv: N,N-dietil-2-[(4-metoksifenil)metil]-5-nitro-1H-benzimidazol-1-etanamin) sintetički je opioid, strukturno sličan izotonitazenu i etonitazenu, koji su uvršteni na Popis I. Jedinstvene konvencije o opojnim drogama. Metonitazen je ispitivan u pretkliničkim modelima zbog analgetičkih učinaka, ali nije poznato da ima terapijsku primjenu. Ima dovoljno dokaza da se metonitazen zloupotrebljava ili bi se mogao zloupotrebljavati te da može biti javnozdravstveni i društveni problem pa ga je opravdano staviti pod međunarodnu kontrolu. Stoga SZO preporučuje da se metonitazen uvrsti na Popis I. Konvencije o opojnim drogama.
 (14)Metonitazen je otkriven u tri države članice i kontrolira se u najmanje tri države članice. Povezan je s jednim smrtnim slučajem i trenutačno je pod intenzivnim praćenjem Europskog centra za praćenje droga i ovisnosti o drogama.
 (15)Stoga bi države članice trebale zauzeti stajalište da se metonitazen uvrsti na Popis I. Konvencije o opojnim drogama.
 (16)Kako je procijenio Stručni odbor, eutilon (kemijski naziv: 1-(1,3-benzodioksol-5-il)-2-(etilamino)butan-1-on) sintetički je katinon, koji je po kemijskoj strukturi i farmakološkim svojstvima sličan amfetaminima i katinonima koji su već pod međunarodnom kontrolom. Srodni katinoni, kao što su metilon i N-etilnorpentilon, uvršteni su na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima iz 1971. Ne postoje poznate terapijske primjene eutilona niti je dobio odobrenje da se stavi u promet kao lijek. Ima dovoljno dokaza da se eutilon zloupotrebljava ili bi se mogao zloupotrebljavati te da može biti javnozdravstveni i društveni problem pa ga je opravdano staviti pod međunarodnu kontrolu. Stoga SZO preporučuje da se eutilon uvrsti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.
 (17)Eutilon je otkriven u 20 država članica i kontrolira se u najmanje dvije države članice. Doveden je u vezu s jedim trovanjem bez smrtnih posljedica i otkriven u tri biološka uzorka povezana s ozbiljnim štetnim događajima. Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama intenzivno prati eutilon.
 (18)Stoga bi države članice trebale zauzeti stajalište da se eutilon uvrsti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.
 (19)Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u Komisiji za opojne droge jer će odluke o raznim odlukama o uvrštavanju tih triju tvari na popise moći presudno utjecati na sadržaj prava Unije, konkretno na Okvirnu odluku 2004/757/PUP.
 (20)Stajalište Unije zajednički će izraziti države članice koje su članice Komisije za opojne droge.
 (21)Okvirna odluka 2004/757/PUP obvezujuća je za Dansku te ona stoga sudjeluje u donošenju i primjeni ove Odluke.
 (22)Okvirna odluka 2004/757/PUP obvezujuća je za Irsku te ona stoga sudjeluje u donošenju i primjeni ove Odluke,
 DONIJELO JE OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na 65. sjednici Komisije za opojne droge od 14. do 18. ožujka 2022., kad je to tijelo pozvano donijeti odluke o dodavanju tvari na popise Jedinstvene konvencije Ujedinjenih naroda o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972., i Konvencije Ujedinjenih naroda o psihotropnim tvarima iz 1971., navedeno je u Prilogu ovoj Odluci.
 Članak 2.
 Stajalište iz članka 1. zajednički izražavaju države članice koje su članice Komisije za opojne droge.
 Članak 3.
 Ova je Odluka upućena državama članicama u skladu s Ugovorima.
 Sastavljeno u Bruxellesu,
 Za Vijeće
 Predsjednik
 (1)
 Zbornik ugovora Ujedinjenih naroda, svezak 978, br. 14152.
 (2)
 Zbornik ugovora Ujedinjenih naroda, svezak 1019, br. 14956.
 (3)
 Belgija, Njemačka, Španjolska, Francuska, Italija, Mađarska, Nizozemska, Austrija, Poljska, Slovenija i Švedska
 (4)
 https://cdn.who.int/media/docs/default-source/controlled-substances/unsg-expert-committee-on-drug-dependence.pdf?sfvrsn=d608e00c_5
 (5)
 SL L 335, 11.11.2004., str. 8., kako je izmijenjena Direktivom (EU) 2017/2103 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. studenoga 2017. o izmjeni Okvirne odluke Vijeća 2004/757/PUP kako bi se nove psihoaktivne tvari obuhvatile definicijom „droge” te o stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 2005/387/PUP, SL L 305, 21.11.2017., str. 12.
 (6)
 Vidjeti Prilog Okvirnoj odluci.
 (7)
 Za više informacija o posljedicama intenzivnog praćenja vidjeti
 https://www.emcdda.europa.eu/system/files/publications/12213/downloads/Guidance%20Note%206-%20Intensive%20monitoring.pdf
 .
 (8)
 COM(2017) 72 final; COM(2018) 31 final; COM(2018) 862 final; COM(2019) 631 final; COM(2019) 624 final; COM(2020) 659 final i COM(2020) 814 final.
 (9)
 Donijelo Vijeće 7. ožujka 2017., 27. veljače 2018., 5. ožujka 2019., 11. veljače 2020., 17. studenoga 2020. odnosno 8. ožujka 2021.
 (10)
 Uz jednu iznimku, koja je predmet postupka zbog povrede koji je u tijeku.
 (11)
 Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, t. 64.
 (12)
 Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, t. 61.–64.
 (13)
 Članak 3. stavak 7. Konvencije o opojnim drogama; članak 2. stavak 7. Konvencije o psihotropnim tvarima.
 (14)
 Zbornik ugovora Ujedinjenih naroda, svezak 978, br. 14152.
 (15)
 Zbornik ugovora Ujedinjenih naroda, svezak 1019, br. 14956.
 (16)
 Okvirna odluka Vijeća 2004/757/PUP od 25. listopada 2004. o utvrđivanju minimalnih odredaba vezanih za elemente kaznenih djela i sankcija u području nezakonite trgovine drogom (SL L 335, 11.11.2004., str. 8.).
 (17)
 Belgija, Njemačka, Španjolska, Francuska, Italija, Mađarska, Nizozemska, Austrija, Poljska, Slovenija i Švedska
 (18)
 https://cdn.who.int/media/docs/default-source/controlled-substances/unsg-expert-committee-on-drug-dependence.pdf?sfvrsn=d608e00c_5
 (19)
 Uredba (EZ) br. 1920/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o Europskom centru za praćenje droga i ovisnosti o drogama (SL L 376, 27.12.2006., str. 1.).
 ---documentbreak---
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 16.12.2021.
 COM(2021) 807 final
 PRILOG
 Prijedlogu odluke Vijeća
 o stajalištu koje treba zauzeti, u ime Europske unije, na 65. sjednici Komisije za opojne droge u pogledu uvrštavanja tvari na popise u Jedinstvenoj konvenciji o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972., i Konvenciji o psihotropnim tvarima iz 1971.
 PRILOG
 Stajalište koje države članice koje su članice Komisije za opojne droge trebaju zauzeti, djelujući zajednički u interesu Unije, na 65. sjednici Komisije za opojne droge zakazanoj od 14. do 18. ožujka 2022. u pogledu promjena opsega kontrole tvari:
 (1)brorfin treba uvrstiti na Popis I. Konvencije o opojnim drogama.
 (2)metonitazen treba uvrstiti na Popis I. Konvencije o opojnim drogama.
 (3)eutilon treba uvrstiti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.


type: contracts

text:
 22.5.2014
 FR
 Journal officiel de l'Union européenne
 L 154/39
 DÉCISION DU COMITÉ MIXTE DE L'EEE
 No 236/2013
 du 13 décembre 2013
 modifiant l'annexe XIII (Transports) de l'accord EEE
 LE COMITÉ MIXTE DE L'EEE,
 vu l'accord sur l'Espace économique européen (ci-après l'«accord EEE»), et notamment son article 98,
 considérant ce qui suit:
 (1)
 Le règlement d'exécution (UE) no 1207/2011 de la Commission du 22 novembre 2011 fixant les exigences relatives à la performance et à l'interopérabilité des activités de surveillance pour le ciel unique européen (1) doit être intégré dans l'accord EEE.
 (2)
 Il convient dès lors de modifier l'annexe XIII de l'accord EEE en conséquence,
 A ADOPTÉ LA PRÉSENTE DÉCISION:
 Article premier
 Le point suivant est inséré après le point 66wk [règlement d'exécution (UE) no 923/2012 de la Commission] de l'annexe XIII de l'accord EEE:
 «66wl.
 32011 R 1207: règlement d'exécution (UE) no 1207/2011 de la Commission du 22 novembre 2011 fixant les exigences relatives à la performance et à l'interopérabilité des activités de surveillance pour le ciel unique européen (JO L 305 du 23.11.2011, p. 35).»
 Article 2
 Les textes du règlement d'exécution (UE) no 1207/2011 en langues islandaise et norvégienne, à publier dans le supplément EEE du Journal officiel de l'Union européenne, font foi.
 Article 3
 La présente décision entre en vigueur le 14 décembre 2013, pour autant que toutes les notifications prévues à l'article 103, paragraphe 1, de l'accord EEE aient été faites (2), ou à la date d'entrée en vigueur de la décision du Comité mixte de l'EEE no 228/2013 du 13 décembre 2013 (3), si celle-ci intervient plus tard.
 Article 4
 La présente décision est publiée dans la partie EEE et dans le supplément EEE du Journal officiel de l'Union européenne.
 Fait à Bruxelles, le 13 décembre 2013.
 Par le Comité mixte de l'EEE
 Le président
 Thórir IBSEN
 (1) JO L 305 du 23.11.2011, p. 35.
 (2) Pas d'obligations constitutionnelles signalées.
 (3) Voir page 25 du présent Journal officiel.


type: caselaw

text:
 2.5.2016
 DE
 Amtsblatt der Europäischen Union
 C 156/21
 Vorabentscheidungsersuchen der Kúria (Ungarn), eingereicht am 18. Januar 2016 — Magyar Villamos Művek Zrt. (MVM)/Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatóság
 (Rechtssache C-28/16)
 (2016/C 156/30)
 Verfahrenssprache: Ungarisch
 Vorlegendes Gericht
 Kúria
 Parteien des Ausgangsverfahrens
 Klägerin: Magyar Villamos Művek Zrt. (MVM)
 Beklagte: Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebviteli Igazgatósága
 Vorlagefragen
 1.
 Ist eine Holdinggesellschaft, die bei der Abwicklung bestimmter Geschäfte der Tochterunternehmen oder der gesamten Unternehmensgruppe eine aktive Funktion ausübt, den Tochtergesellschaften aber weder die im Zusammenhang mit der aktiven Holdingtätigkeit erbrachten Dienstleistungen noch die dafür geschuldete Mehrwertsteuer in Rechnung stellt, hinsichtlich dieser Dienstleistungen als Mehrwertsteuerpflichtiger anzusehen?
 2.
 Falls die erste Frage bejaht wird: Kann die aktive Holdinggesellschaft — und wenn ja, in welcher Weise — das Recht auf Abzug der Vorsteuer für die von ihr in Anspruch genommenen Dienstleistungen, die unmittelbar mit mehrwertsteuerpflichtigen Tätigkeiten einzelner Tochterunternehmen im Zusammenhang stehen, ausüben?
 3.
 Falls die erste Frage bejaht wird: Kann die aktive Holdinggesellschaft — und wenn ja, in welcher Weise — das Recht auf Abzug der Vorsteuer für die in Anspruch genommenen Dienstleistungen, die dem Interesse der gesamten Unternehmensgruppe dienen, ausüben?
 4.
 Ändern sich die Antworten auf die vorstehenden Fragen — und wenn ja, inwieweit –, wenn die aktive Holdinggesellschaft den Tochterunternehmen die betreffenden in Anspruch genommenen Dienstleistungen als vermittelte Dienstleistungen weiter berechnet?


text:
 23.11.2017
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 308/39
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 132/2016
 ze dne 3. června 2016,
 kterým se mění protokol 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody [2017/2150]
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na články 86 a 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Je vhodné rozšířit spolupráci smluvních stran Dohody o EHP tak, aby zahrnovala i spolupráci v oblasti volného pohybu pracovníků, koordinace systémů sociálního zabezpečení a opatření týkajících se migrujících osob, včetně migrujících osob z třetích zemí.
 (2)
 Protokol 31 k Dohodě o EHP by proto měl být změněn tak, aby umožňoval tuto rozšířenou spolupráci od 1. ledna 2016,
 PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 V čl. 5 odst. 5 a 13 protokolu 31 k Dohodě o EHP se slova „a 2015“ nahrazují slovy „, 2015 a 2016“.
 Článek 2
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem poté, co bude učiněno poslední oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP (*1).
 Použije se ode dne 1. ledna 2016.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 3. června 2016.
 Za Smíšený výbor EHP
 předseda
 Claude MAERTEN
 (*1) Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.


text:
 14.10.2006
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 C 249/5
 Odwołanie wniesione w dniu 17 sierpnia 2006 r. przez Komisję Wspólnot Europejskich od wyroku Sądu Pierwszej Instancji (pierwsza izba) z dnia 6 czerwca 2006 r. w sprawie T-10/02 Girardot przeciwko Komisji Wspólnot Europejskich
 (Sprawa C-348/06 P)
 (2006/C 249/11)
 Język postępowania: francuski
 Strony
 Wnosząca odwołanie: Komisja Wspólnot Europejskich (Przedstawiciele: D. Martin, F. Clotuche-Duvieusart, pełnomocnicy)
 Druga strona postępowania: Marie-Claude Girardot
 Żądania strony skarżącej
 —
 uchylenie wyroku Sądu Pierwszej Instancji z dnia 6 czerwca 2006 r. w sprawie T-10/02;
 —
 zasądzenie od Komisji kwoty 23.917,4 EUR na rzecz M.-C. Girardot;
 —
 orzeczenie, iż każda ze stron zostaje obciążona własnymi kosztami poniesionymi zarówno w postępowaniu odwoławczym jak i przed Sądem Pierwszej Instancji Wspólnot Europejskich.
 Zarzuty i główne argumenty
 W uzasadnieniu odwołania wnosząca odwołanie podnosi tylko jeden zarzut dotyczący naruszenia art. 236 WE i warunków powstania odpowiedzialności Komisji. Wnosząca odwołanie zarzuca Sądowi błędną wykładnię pojęcia utraty „szansy” zatrudnienia oraz pojęcia utraty „gwarancji” zatrudnienia naruszającą granice swobody oceny, z których Komisja tradycyjnie korzysta w dziedzinie zatrudnienia i w konsekwencji błędne wyliczenie kwoty należnej od Komisji tytułem odszkodowania za utratę szansy zatrudnienia spowodowaną wydaniem przez tą instytucję bezprawnej decyzji. Zdaniem Komisji jedynie rzeczywista i określona szkoda mogą prowadzić do powstania roszczenia o odszkodowanie. Otóż w niniejszej sprawie jedyną rzeczywistą i określoną szkodą, której powstanie spowodowała Komisja, jest szkoda wynikająca z braku wyboru kandydatury zainteresowanej przez Komisję a nie szkoda wynikając a z utraty hipotetycznego wynagrodzenia.
 Ponadto Komisja podnosi, że kryterium utraty wynagrodzenia przyjęte przez Sąd dla wyliczenia szkody podlegającej naprawieniu jest hipotetyczne, ponieważ jeżeli w odnośnym okresie zainteresowana byłaby zatrudniona przez innego pracodawcę aniżeli instytucje wspólnotowe i otrzymywałaby wynagrodzenie wyższe aniżeli to, które mogłaby rzeczywiście otrzymywać w Komisji, to nie powstałaby żadna utrata wynagrodzenia wymagająca naprawienia. W związku z tym Komisja uważa, że metoda przyjęta przez Sąd może również powodować dyskryminację innych kandydatów tego samego naboru w zależności od tego, czy otrzymują oni wynagrodzenie wyższe aniżeli to, na które mieli szansę otrzymać w konsekwencji naboru.


type: wikipedia

text:
Lena Reichmuth, auch Bernarda Reichmuth (* 6. August 1968 in Dornbirn, Vorarlberg), ist eine österreichische Schauspielerin.
 Leben
 Reichmuth wurde als Tochter einer Österreicherin und eines Schweizers geboren. Nach der Matura in Zürich ging Reichmuth nach Paris und studierte am Conservatoire national supérieur d’art dramatique Schauspiel. Sie kam als Gaststudentin ans Max-Reinhardt-Seminar nach Wien und war von 1995 bis 2000 Ensemblemitglied am Theater der Jugend.
 Lena Reichmuth wandte sich ab 2002 vermehrt dem Film zu. Sie spielte an der Seite von Catherine Deneuve und Heinz Bennent die „Paula Fichtl“ in Marie und Freud (Regie: Benoît Jacquot), wirkte im Film Gone with the Woman (Regie: Petter Naess) mit, dem norwegischen Oscarbeitrag für den "Best Foreign Language Film" 2007, und drehte in Italien zehn Filme, wobei sie dort das Klischee der „klassischen Deutschen“ vertritt. 2009 spielte sie die Magda Goebbels an der Seite von Moritz Bleibtreu und Tobias Moretti in Jud Süß – Film ohne Gewissen von Oskar Roehler. In Österreich war sie im Film "Der Atem des Himmels" (Regie: Reinhold Bilgeri) als "Hilda Casagrande" sowie im Film "Hannas schlafende Hunde" (Regie: Andreas Gruber) auf der Kinoleinwand.
 Lena Reichmuth coacht sowohl Schauspielerinnen wie Catherine Deneuve und Isabelle Huppert als auch Führungskräfte aus Wirtschaft und Politik mittels einer eigenen Coachingmethode. Sie spricht neben Deutsch und Französisch auch Italienisch und Englisch. Sie lebt in Wien und arbeitet im deutschen Sprachraum sowie in Frankreich und Italien.
 Ihr Sohn Konstantin Reichmuth ist ebenfalls Schauspieler.
 Filmografie
 Weblinks
 Lena Reichmuth Website
 Einzelnachweise
 Filmschauspieler
 Theaterschauspieler
 Mitglied der Akademie des Österreichischen Films
 Österreicher
 Geboren 1968
 Frau