text:
Järva-Jaani Gümnaasiumi põhimäärus – Riigi Teataja
 Järva-Jaani Gümnaasiumi põhimäärus - sisukord
 § 2 Asukoht ja tegutsemise kohad
 § 3 Haldusala, tegutsemise vorm ja õiguslik seisund
 § 5 Üldhariduskooli alusväärtused
 § 7 Kooli direktor
 § 11 Statsionaarne ja mittestatsionaarne õpe
 § 12 Haridusliku erivajadusega õpilase õppekorralduse erisused
 § 13 Terviseseisundist tulenev koduõpe
 § 16 Põhikooli õpilaste arv klassis ja õpperühmas
 § 17 Õpilase kooli vastuvõtmine
 § 18 Õpilase koolist väljaarvamine
 § 20 Põhikooli lõpetamine
 § 21 Gümnaasiumi lõpetamine
 4 ÕPILASE ARENGU TOETAMINE JA ÕPPEKAVAVÄLISE TEGEVUSE KORRALDAMISE ALUSED
 § 22 Õpilase arengu toetamine
 § 23 Õppekavaväline tegevus
 § 25 Kooli raamatukogu
 § 26 Huvitegevus koolis
 § 27 Õpilaste toitlustamine
 § 28 Tervishoiuteenuse osutamine koolis
 § 29 Vaimse ja füüsilise turvalisuse tagamine koolis
 § 30 Õpilase ja lapsevanema teavitamine
 § 31 Õpilaste õigused
 § 32 Õpilaste kohustused
 § 33 Lapsevanema õigused
 § 34 Lapsevanema kohustused
 § 35 Õpilase tunnustamine
 § 37 Varalise kahju hüvitamine
 § 38 Koolitöötajad
 § 39 Õpetajad
 § 40 Koolitöötajate ülesanded, õigused, kohustused ja vastutus
 § 41 Kooli õppenõukogu
 § 42 Kooli vara
 § 43 Asjaajamine
 8 RAHVUSVAHELISED SIDEMED JA MUUD KOOSTÖÖVORMID
 § 44 Sõprussuhted ja koostöö
 10 PÕHIMÄÄRUSE VASTUVÕTMINE JA MUUTMINE
 § 46 Kooli põhimääruse vastuvõtmine ja muutmine
 § 47 Õigusaktide kehtetuks tunnistamine
 RT IV, 12.07.2018, 2
 RT IV, 14.02.2015, 2
 jõustumine 17.02.2015
 25.05.2017 RT IV, 06.06.2017, 4 09.06.2017
 28.06.2018 RT IV, 12.07.2018, 1 15.07.2018
 Määrus kehtestatakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 66 lõigete 1 ja 2, § 27 lõike 5, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 3 punkti 1 ja § 22 lõike 1 punkti 37, Järva-Jaani Vallavolikogu 23.12.2004. a määruse nr 17 „Järva-Jaani valla põhimäärus“ § 19 lõike 1 alusel.
 Kooli nimi on Järva-Jaani Gümnaasium (edaspidi kool).
 § 2. Asukoht ja tegutsemise kohad
 (1) Kool asub Järva maakonnas Järva vallas.
 [RT IV, 12.07.2018, 1 - jõust. 15.07.2018]
 (5) Koolil on ühiselamu, mis asub aadressil Lai tänav 2a, Järva-Jaani alev.
 § 3. Haldusala, tegutsemise vorm ja õiguslik seisund
 (1) Kool on Järva Vallavalitsuse hallatav munitsipaalkool.
 (2) Kool on ühe asutusena tegutsev põhikool ja gümnaasium.
 (3) Õppimine koolis on õppemaksuta.
 (5) Mitme valla poolt ühiselt hallatava kooli (edaspidi ühiskool) asutavad vallavolikogud. Ühiskooli tegutsemise alused määratakse kindlaks vallavolikogude volitusel vallavalitsuste vahel sõlmitava halduslepinguga, milles määratletakse poolte õigused ja kohustused kooli pidamisel.
 (7) Kool teostab sisehindamist, mis on pidev protsess, tagamaks õpilaste arengut toetavad tegevused ja kooli järjepidev areng. Selleks selgitatakse välja kooli tugevused ja parendusvaldkonnad, millest lähtuvalt koostatakse kooli arengukava, milles määratakse kooli arengu eesmärgid ja põhisuunad.
 (3) Kool võib kasutada oma sümboolikat, mille kujunduse kehtestab ja kasutamise korra kinnitab direktor kooskõlastatult Järva Vallavalitsusega (edaspidi vallavalitsus).
 § 5. Üldhariduskooli alusväärtused
 (1) Hoolekogu on alaliselt tegutsev organ, kelle ülesanne on kooli õpilaste, õpetajate, Järva vallavalitsuse, õpilaste vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide ühistegevus õppe ja kasvatuse suunamisel, planeerimisel ja jälgimisel ning õppeks ja kasvatuseks paremate tingimuste loomine.
 (2) Hoolekogu
 3) annab arvamuse kooli õppekava kehtestamiseks ja muutmiseks, sealhulgas nõusoleku muuta valik- ja vabaainete nimistut;
 (3) Hoolekogu moodustamine ja selle töökord on sätestatud Järva Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu) kehtestatud korras.
 § 7. Kooli direktor
 3) esindab kooli ja tegutseb kooli nimel ning käsutab kooli eelarvevahendeid Põhikooli ja gümnaasiumiseaduse ning kooli põhimäärusega antud volituste ulatuses;
 5) sõlmib õpetajate ning teiste kooli töötajatega töölepingud;
 10) kinnitab ühiselamu kasutusse andmise tingimused ja korra.
 [Kehtetu - RT IV, 12.07.2018, 1 - jõust. 15.07.2018]
 (8) Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldab vallavalitsus avaliku konkursi. Direktoriga sõlmib töölepingu vallavanem või tema volitatud ametiisik.
 (1) Riiklike õppekavade alusel koostab kool oma õppekava, mis on koolis õpingute alusdokument, milles tuuakse välja kooli eripärast tulenevad valikud riiklike õppekavade raames.
 (2) Kooli õppekava kehtestab kooli direktor. Kooli õppekava ja selle muudatused esitatakse enne kehtestamist arvamuse avaldamiseks kooli hoolekogule, õpilasesindusele ja õppenõukogule.
 (4) Õpilase või piiratud teovõimega õpilase puhul vanema ja direktori või direktori volitatud õpetaja kokkuleppel võib kool arvestada kooli õppekava välist õppimist või tegevust, sealhulgas õpinguid mõnes teises üldhariduskoolis koolis õpetatava osana, tingimusel, et see võimaldab õpilasel saavutada kooli või individuaalse õppekavaga määratletud õpitulemusi.
 (5) Kool võib teha õpilast õpetades muudatusi või kohandusi õppeajas, õppesisus, õppeprotsessis ja õppekeskkonnas. Kui muudatuste või kohandustega kaasneb nädalakoormuse või õppe intensiivsuse oluline kasv või kahanemine võrreldes kooli õppekavaga või riiklikes õppekavades sätestatud õpitulemuste vähendamine või asendamine, tuleb õpilasele koostada riiklikes õppekavades sätestatud tingimustel individuaalne õppekava.
 (6) Kui haridusliku erivajadusega õpilasele koostatud individuaalse õppekavaga nähakse ette riiklikus õppekavas sätestatud õpitulemuste vähendamine või asendamine või kohustusliku õppeaine õppimisest vabastamine, võib individuaalset õppekava rakendada koolivälise nõustamismeeskonna soovitusel.
 (7) Kutsealase eelkoolituse läbiviimiseks põhikoolis teeb kool koostööd Järvamaa Kutsehariduskeskusega.
 (8) Gümnaasiumi õppesuundadest on üks seotud kutseõppega.
 (9) Koolis antakse kutsealast väljaõpet autojuhtimise erialal B-kategooria, vajadusel ka A- ja C1-kategooriate ulatuses.
 (2) Põhiharidust omandavatele õpilastele, kelle emakeel ei ole kooli õppekeel või kes koduses suhtluses räägivad õppekeelest erinevat keelt, korraldatakse eesti keele mittevaldamisel kohustusliku osana eesti keele teise keelena õpet individuaalse õppekava alusel õppekeele omandamise eesmärgil.
 (1) Koolis omandatava hariduse liik on kvaliteetne üldharidus, mille tase on põhikooli- või gümnaasiumiharidus.
 (2) Õppe korraldamisel lähtub kooli pidaja ja kool järgmistest põhimõtetest:
 § 11. Statsionaarne ja mittestatsionaarne õpe
 (1) Koolis toimub statsionaarne ja mittestatsionaarne õpe.
 (3) Mittestatsionaarne õpe on täiskasvanud õppijatele suunatud õpe, kus õppetundide kõrval on võrreldes statsionaarse õppega suurem osakaal iseseisval õppimisel.
 § 12. Haridusliku erivajadusega õpilase õppekorralduse erisused
 (4) Haridusliku erivajadusega õpilase õppe korraldamisel lähtutakse kaasava õppe põhimõtetest, mille kohaselt üldjuhul õpib haridusliku erivajadusega õpilane elukohajärgse kooli tavaklassis.
 (9) Õpilase arengu toetamiseks annab kool üldist tuge ning hariduslikust erivajadusest tulenevalt tõhustatud ja erituge.
 § 13. Terviseseisundist tulenev koduõpe
 (2) Koduõpet korraldab kool valdkonna eest vastutava ministri kehtestatud tingimuste ja korra alusel.
 (7) Koolivaheajad kehtestab valdkonna eest vastutav minister. Vallavalitsus võib direktori ettepanekul ja hoolekogu nõusolekul kehtestada valdkonna eest vastutava ministri kehtestatud koolivaheaegadest erinevad koolivaheajad, arvestusega et koolis on õppeaasta jooksul vähemalt neli koolivaheaega kogukestusega vähemalt 12 nädalat, kusjuures suvine koolivaheaeg kestab vähemalt kaheksa järjestikust nädalat.
 [RT IV, 06.06.2017, 4 - jõust. 09.06.2017]
 (2) Kooli päevakava kajastab õppetegevuste ning kooli õppekava toetavate õppekavaväliste tegevuste, nagu pikapäevarühmas, ringides korraldatavate tegevuste järjestust ja ajalist kestust. Kooli päevakava kehtestab direktor.
 § 16. Põhikooli õpilaste arv klassis ja õpperühmas
 § 17. Õpilase kooli vastuvõtmine
 (1) Kool on kohustatud põhikooli osas vastu võtma kõik selleks soovi avaldavad koolikohustuslikud isikud, kellele Järva-Jaani Gümnaasium on elukohajärgne kool.
 (2) Gümnaasiumiastmesse vastuvõtmise eeldus on põhiharidus või sellele vastav välisriigis omandatud haridus.
 (3) Õpilase kooli vastuvõtmise tingimused ja korra kehtestab kooli direktor. Korra eelnõu esitatakse enne kehtestamist hoolekogule arvamuse andmiseks.
 (4) Otsuse õpilase nimekirja arvamiseks teeb direktor vastavalt kehtestatud korrale.
 § 18. Õpilase koolist väljaarvamine
 7) kui õpilasele on gümnaasiumis õppides ühe õppeaasta jooksul pandud kolmes või enamas õppeaines üle poolte kursusehinnetena välja „nõrgad“ või „puudulikud“;
 (4) Õpilase koolist väljaarvamine toimub valdkonna eest vastutava ministri kehtestatud korra alusel.
 (2) Õpilaste teadmisi, oskusi ja vilumusi hinnatakse viiepallisüsteemis, kus hinne „5“ on „väga hea“, „4“ – „hea“, „3“ – „rahuldav“, „2“ – „puudulik“ ja „1“ – „nõrk“.
 (4) Hindamise hindesüsteemist erineva hindesüsteemi kasutamise, hindamisest teavitamise, täiendavale õppele jätmise, järgmisse klassi üleviimise ning klassikursust kordama jätmise üldised tingimused ja kord sätestatakse riiklikes õppekavades ning täpsustatud tingimused ja kord kooli õppekavas, välja arvatud hindamisest teavitamine, mis sätestatakse kooli kodukorras.
 § 20. Põhikooli lõpetamine
 (1) Põhikooli lõpetamise tingimused on sätestatud põhikooli riiklikus õppekavas ja lihtsustatud riiklikus õppekavas.
 (2) Põhikooli lõpueksamid on põhikooli ühtsete ülesannetega eksamid ja kooli kinnitatud materjalidega põhikooli koolieksamid. Põhikooli lõpueksamite ettevalmista-mise ja läbiviimise ning eksamitööde koostamine, hindamine ja säilitamine toimub valdkonna eest vastutava ministri kehtestatud korras.
 (3) Ühtsete põhikooli lõpueksamite õppeained, vormid ja ajad kehtestab valdkonna eest vastutava minister hiljemalt põhikooli lõpueksamitele eelneva õppeaasta 25. maiks.
 (4) Põhikooli lõpetamise tingimused täitnud õpilasele või eksternile väljastab kool õppenõukogu otsusel põhikooli lõputunnistuse. Põhikooli lõputunnistuste andmed kantakse hariduse infosüsteemi haridust tõendavate dokumentide alamregistrisse.
 (5) Põhikooli lõputunnistuse statuudi ja vormi kehtestab Vabariigi Valitsus.
 § 21. Gümnaasiumi lõpetamine
 (1) Gümnaasiumi lõpetamise tingimused on sätestatud gümnaasiumi riiklikus õppekavas.
 (2) Gümnaasiumi lõpueksamid on riigieksamid ja gümnaasiumi koolieksam. Gümnaasiumi lõpueksamite ettevalmistamine ja läbiviimine ning eksamitööde koostamine, hindamine ja säilitamine toimub valdkonna eest vastutava ministri kehtestatud tingimuste ja korra alusel.
 (3) Riigieksamite ettevalmistamist ja läbiviimist, eksamitööde koostamist, hindamist ja säilitamist ning riigieksamitunnistuste väljastamist korraldab Haridus- ja Teadusministeerium.
 (5) Õpilasuurimuse ja praktilise töö ettevalmistamise ja hindamise tingimused ja korra kehtestab haridus- ja teadusminister.
 (8) Gümnaasiumi lõpetamise tingimused täitnud õpilasele või eksternile väljastatakse gümnaasiumi lõputunnistus. Gümnaasiumi lõputunnistuste andmed kantakse hariduse infosüsteemi haridust tõendavate dokumentide alamregistrisse.
 4. peatükk ÕPILASE ARENGU TOETAMINE JA ÕPPEKAVAVÄLISE TEGEVUSE KORRALDAMISE ALUSED
 § 22. Õpilase arengu toetamine
 (1) Õpetajad jälgivad õpilase arengut ja toimetulekut koolis ning vajaduse korral kohandavad õpet õpilase vajadustele vastavalt.
 (2) Õpilase võimete ja annete arendamiseks tuleb koolis selgitada välja õpilase individuaalsed õpivajadused, valida sobivad õppemeetodid ning korraldada vajaduse korral diferentseeritud õpet. Kool tagab õpilasele, kellel tekib ajutine mahajäämus eeldatavate õpitulemuste saavutamisel, täiendava pedagoogilise juhendamise väljaspool õppetunde.
 (3) Õpilasele tagatakse vähemalt eripedagoogi (sh logopeedi), psühholoogi ja sotsiaalpedagoogi (edaspidi tugispetsialistid) teenus. Tugispetsialistide teenuse rakendamiseks loovad võimalused volikogu ja vallavalitsus ning selle korraldab direktor. Direktor võib tugispetsialistide teenust tellida Haridus- ja Teadusministeeriumilt või riigi sihtasutuselt, kes pakub vähemalt igas maakonnas koolidele eripedagoogi ja psühholoogi teenust.
 (4) Õpilase arengu toetamiseks korraldatakse koolis vähemalt üks kord õppeaasta jooksul arenguvestluse, mille põhjal lepitakse kokku edasises õppes ja arengu eesmärkides.
 (5) Arenguvestluse läbiviimise tingimused ja korra kehtestab kooli direktor, esitades selle enne arvamuse avaldamiseks õppenõukogule ja hoolekogule.
 § 23. Õppekavaväline tegevus
 (1) Õppekavaväline tegevus on koolis korraldatud kooli õppekava läbimist toetav või muu õppekavaväline tegevus, mis ei ole kooli õppekava osa.
 (2) Õpilasel on õigus kasutada õppekavavälises tegevuses tasuta oma kooli rajatisi, ruume, raamatukogu, õppe-, spordi-, tehnilisi ja muid vahendeid vastavalt kooli kodukorrale.
 (3) Koolil on õigus anda tasu eest kasutusse kooli ruume ja inventari vastavalt Järva vallavara valitsemise korrale.
 (4) Koolil on õigus osutada tasulisi teenuseid vastavalt vallavalitsuse kehtestatud hinnakirjale. Tasulised teenused on toitlustuse, koolituste, seminaride ja laagrite korraldamine, sh mootorsõidukite juhtimisõiguse koolitus.
 (2) Pikapäevarühmas korraldatava õppekavavälise tegevusena pakutakse õpilasele järelevalvet ning pedagoogilist juhendamist ja suunamist õppest vaba aja sisustamisel, koduste õpiülesannete täitmisel, huvitegevuses ning huvide arendamisel. Hoolekogu ettepanekul on kool koostöös kooli pidajaga kohustatud korraldama pikapäevarühma moodustamise.
 § 25. Kooli raamatukogu
 (3) Kooli raamatukogu töö toimub valdkonna eest vastutava ministri kehtestatud kooliraamatukogude töökorralduse alusel.
 § 26. Huvitegevus koolis
 Huvitegevus on koolis toimuv või kooli korraldatud kooli õppekava läbimist toetav või muu õppekava väline tegevus. Huvitegevuses kasutatakse erinevaid õppevorme ja –meetodeid, sh ringid ja stuudiod.
 § 27. Õpilaste toitlustamine
 (2) Toitlustamine toimub statsionaarses õppes põhi- ja keskharidust omandavate õpilastele vastavalt riigieelarvele.
 (3) Koolilõuna toetuse ühe õpilase kohta ning koolilõuna toetuse jaotamise korra kehtestab Vabariigi Valitsus.
 (4) Koolilõuna toetuse kasutamise tingimused ja korra kehtestab vallavolikogu.
 § 28. Tervishoiuteenuse osutamine koolis
 (1) Statsionaarses õppes põhi- ja üldkeskharidust omandavale õpilasele osutatakse koolitervishoiuteenust, mille hulka kuuluvad õe tegevused.
 (2) Koolitervishoiuteenust osutava õe tegevused ning nõuded õe tegevuste aja, mahu, kättesaadavuse ja asukoha kohta kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
 (3) Koolis tagatakse koolitervishoiuteenuse kättesaadavus ning tehakse järjepidevuse tagamiseks koostööd kooli tervishoiuteenuse osutajaga, tagatakse ruumide ja mittemeditsiinilise sisseseade olemasolu koolis ja sellega seotud kulud kaetakse vallaeelarvest.
 § 29. Vaimse ja füüsilise turvalisuse tagamine koolis
 (1) Koolis tagatakse õpilase koolis viibimise ajal tema vaimse ja füüsilise turvalisuse ning tervise kaitse.
 (2) Õpilaste ja kooli töötajate vaimset või füüsilist turvalisust ohustavate olukordade ennetamise, neile reageerimise, juhtumitest teavitamise ja nende juhtumite lahendamise kord sätestatakse kooli kodukorras kooli pidaja nõusolekul.
 (3) Hädaolukorrana käsitletakse sündmust või sündmuste ahelat, mis ohustab koolis viibivate isikute elu ja tervist, kahjustab oluliselt keskkonda või tekitab ulatuslikku majanduslikku kahju.
 (4) Hädaolukorras tagatakse kaitse õpilastele ja kooli töötajatele. Direktor korraldab kooli hädaolukorra lahendamise plaani korrigeerimise igal õppeaastal.
 § 30. Õpilase ja lapsevanema teavitamine
 (2) Kool teavitab õpilast ja vanemat õpilase hinnetest. Kui õpilane või piiratud teovõimega õpilase puhul vanem ei ole andnud nõusolekut õpilase hinnetest teavitamiseks elektrooniliselt, on kool kohustatud teavitama õpilast ja vanemat õpilase hinnetest paberil vormistatud klassitunnistuse või õpinguraamatu kaudu.
 § 31. Õpilaste õigused
 1) saada õppekavajärgset õpetust, valida õppeaineid koolis õpetavate valikainete piires;
 3) võtta osa klassivälistest üritustest, mis toimuvad vastavalt kooli üldtööplaanile;
 4) moodustada koolis õpilasesindus, samuti moodustada ühinguid, klubisid, stuudioid ja ringe, mille tegevus ei ole vastuolus kooli ja kodu kasvatustaotlustega;
 5) osaleda valitud õpilasesinduse kaudu koolielu probleemide lahendamises, gümnaasiumiõpilastel olla valitud hoolekogusse;
 6) saada koolist teavet koolikorralduse ja õpilase õiguste kohta, samuti esmast teavet õppimisvõimaluste kohta;
 7) saada sõidu- ja muid soodustusi Vabariigi Valitsuse ja vallavolikogu poolt kehtestatud ulatuses ja korras;
 8) pöörduda oma õiguste kaitseks õpetajate, õppealajuhataja, kooli direktori, sotsiaalpedagoogi, lastekaitse küsimustega tegeleva vallaametniku või lastekaitseorganisatsiooni poole.
 § 32. Õpilaste kohustused
 1) osalema õppetöös vastavalt konkreetse õpilase jaoks kooli poolt ettenähtud päevakavale ja õppekorraldusele;
 3) täitma kooli kodukorra nõudeid.
 § 33. Lapsevanema õigused
 1) tutvuda kooli päeva- ja õppekavaga;
 2) saada nõustamist pedagoogilistes küsimustes;
 3) osaleda kooli töös hoolekogu liikmeks valitud vanemate kaudu;
 4) õppenõukogu otsusega mittenõustumisel, samuti õpetamist ja kasvatamist puudutavate vaidlusküsimuste korral pöörduda kooli üle järelevalvet teostava asutuse poole otsuse õiguspärasuse kontrollimiseks.
 § 34. Lapsevanema kohustused
 1) looma koolikohustuslikule õpilasele kodus õppimist soodustavad tingimused ja õppesosalemise eeldused;
 5) kasutama meetmeid, mida talle pakub kool või elukohajärgne vallavalitus;
 6) pöörduma ise või kooli ettepanekul nõustamiskomisjoni poole;
 8) teavitama kooli õpilase õppest puudumisest ja selle põhjustest hiljemalt esimesel õppest puudumise päeval.
 § 35. Õpilase tunnustamine
 Õpilastele avaldatakse tunnustust vastavalt valdkonna eest vastutava ministri määrusega kehtestatud õpilaste tunnustamise korrale ning vastavalt kooli direktori kinnitatud kodukorrale.
 (5) Õpilasesinduse moodustamise kord, õpilasesinduse õigused, kohustused ja vastutus ning töökord sätestatakse õpilasesinduse põhimääruses. Õpilasesinduse põhimääruse koostab õpilaskond, tehes selleks vajaduse korral koostööd direktori või direktori määratud koolitöötajatega. Õpilaskond kiidab õpilasesinduse põhimääruse heaks õpilaskonna üldkoosolekul, kus osalevad VI – XII klasside õpilased.
 (6) Õpilasesindus esitab õpilasesinduse põhimääruse kinnitamiseks direktorile.
 (7) Õpilasesinduse valimise õigus on kõikidel kooli õpilastel. Esimese õpilasesinduse valimised korraldab direktor, lähtudes demokraatlikest põhimõtetest, kui iga klassikollektiiv esitab oma kandidaadid õpilaskonna üldkoosolekule, kus toimub kandidaatide tutvustamine ja hääletamine.
 § 37. Varalise kahju hüvitamine
 Varalise kahju, mille õpilane on koolile tekitanud, hüvitab õpilane või tema seadusliku esindaja võlaõigusseadusega sätestatud korras.
 § 38. Koolitöötajad
 § 39. Õpetajad
 (4) Õpetaja kvalifikatsiooninõudeks on käesoleva määruse § 38 lõike 5 alusel kehtestatud kvalifikatsiooninõuetele vastavad pedagoogilised kompetentsid.
 § 40. Koolitöötajate ülesanded, õigused, kohustused ja vastutus
 (1) Koolitöötajate ülesanded, õigused, kohustused ja vastutus määratakse kindlaks käesoleva põhimäärusega, töökorralduse reeglite, töötaja ametijuhendi, töölepingu ja kollektiivlepinguga.
 (2) Töökorralduse reeglid ja ametijuhendid kinnitab direktor.
 § 41. Kooli õppenõukogu
 (1) Kooli vara on Järva valla munitsipaalomand.
 (2) Kooli vara moodustavad Järva valla poolt sihtotstarbeliseks kasutamiseks ja valdamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar ja muu vara.
 § 42. Kooli vara
 (1) Kooli vara on Järva-Jaani valla munitsipaalomand.
 (2) Kooli vara moodustavad Järva-Jaani vallavolikogu poolt sihtotstarbeliseks kasutamiseks ja valdamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar ja muu vara.
 (3) Koolil on oma eelarve, mille tulud moodustavad eraldistest riigi- ja vallaeelarvest, laekumistest eraõiguslikelt juriidilistelt isikutelt, annetustest ning kooli põhimääruses sätestatud kooli õppekavavälisest tegevusest saadud tuludest.
 (4) Riigieelarvest valdadele munitsipaalkoolide kulude katmiseks eraldatava toetuse arvestamise aluseks on hariduse infosüsteemi järgne õpilaste arv planeeritavale aastale eelneva aasta 10. novembri seisuga.
 (5) Kooli raamatupidamist korraldab ametiasutus Järva Vallavalitsus.
 § 43. Asjaajamine
 (1) Kooli asjaajamine toimub direktori käskkirjaga kinnitatud asjaajamise korra alusel.
 (2) Kooli asjaajamise periood algab 1. jaanuaril ja lõpeb 31. detsembril.
 (4) Kool avalikustab kooli õppekava, põhimääruse, arengukava ja kodukorra oma veebilehel ja loob koolis võimalused nendega tutvumiseks paberil.
 (5) Kooli õppe- ja kasvatustegevuse alased kohustuslikud dokumendid on:
 3) eKooli klassipäevik;
 (6) Kooli õppe- ja kasvatusalastes kohustuslikes dokumentides esitatavad andmed ning dokumentide täitmise ja pidamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
 8. peatükk RAHVUSVAHELISED SIDEMED JA MUUD KOOSTÖÖVORMID
 § 44. Sõprussuhted ja koostöö
 (4) Kool kuulub Eesti Mõisakoolide Ühendusse.
 (5) Kool kuulub Järvamaa Mõisakoolide Ühingusse.
 (6) Kool kuulub Tervist Edendavate Koolide võrgustikku.
 (7) Kool on B. G. Forseliuse Seltsi asutajaliige.
 (1) Kooli korraldab ümber või kooli tegevuse lõpetab vallavolikogu, kuulates enne ära hoolekogu ja õpilasesinduse arvamuse.
 (2) Kooli ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsusest tuleb Haridus- ja Teadusministeeriumi, asukohajärgset maavanemat, kooli, vanemaid, õpilasi ja õpilaste elukohajärgseid valla- või linnavalitsusi teavitada kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis vähemalt viis kuud enne õppeaasta algust.
 10. peatükk PÕHIMÄÄRUSE VASTUVÕTMINE JA MUUTMINE
 § 46. Kooli põhimääruse vastuvõtmine ja muutmine
 (2) Muudatused põhimääruses kehtestatakse volikogu poolt. Põhimäärus ja selle muudatused esitatakse enne kehtestamist arvamuse andmiseks kooli hoolekogule, õpilasesindusele ja õppenõukogule.
 § 47. Õigusaktide kehtetuks tunnistamine


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 18.7.2019
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 L 192/50
 EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 42/2019
 (2019. gada 29. marts),
 ar ko groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports) [2019/1226]
 EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,
 ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 98. pantu,
 tā kā:
 (1)
 EEZ līgumā ir jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 25. marta Regula (ES) 2019/494 par dažiem aviācijas drošības aspektiem saistībā ar Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības (1).
 (2)
 Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma XIII pielikums,
 IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
 1. pants
 Pēc EEZ līguma XIII pielikuma 66.nk punkta (Komisijas Regula (ES) 2018/395) iekļauj šādu punktu:
 “66.nl
 32019 R 0494: Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 25. marta Regula (ES) 2019/494 par dažiem aviācijas drošības aspektiem saistībā ar Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības (OV L 85I, 27.3.2019., 11. lpp.).”
 2. pants
 Regulas (ES) 2019/494 teksts islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.
 3. pants
 Šis lēmums stājas spēkā 2019. gada 29. martā vai nākamajā dienā pēc pēdējā paziņojuma iesniegšanas saskaņā ar EEZ līguma103. panta 1. punktu (*1) atkarībā no tā, kurš no šiem datumiem ir vēlāk.
 4. pants
 Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.
 Briselē, 2019. gada 29. martā
 EEZ Apvienotās komitejas vārdā –
 priekšsēdētājs
 Claude MAERTEN
 (1) OV L 85I, 27.3.2019., 11. lpp.
 (*1) Konstitucionālās prasības nav norādītas.