type: legislation

text:
 EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON
 Brüssel 5.12.2006
 KOM(2006) 774 lõplik
 Ettepanek:
 NÕUKOGU MÄÄRUS,
 millega määratakse 2007. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade
 püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse
 kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes
 (komisjoni esitatud)
 ET ET
 ---pagebreak--- SELETUSKIRI
 1) ETTEPANEKU TAUST
 • Ettepaneku põhjused ja eesmärgid
 Aasta kalapüügivõimalusi käsitlev määrus on ühise kalanduspoliitika kõige
 olulisem kalavarude kaitse vahend. Viimastel aastatel on see muutunud järjest
 keerukamaks. Seda põhjustavad püügikoormuse piirangute kehtestamine
 kalavarude taastamise kavade raames, ajutiste meetmete lisamine ja erandite
 lubamine muudest õigusaktidest (näiteks tehniliste meetmete määrusest ja
 süvamereliikide püügi koormuse piiramist käsitlevast määrusest). Mitme liigiga
 püügipiirkondadega seotud kaalutlused muudavad asjad veelgi keerulisemaks,
 sest koos püütavate liikide lubatud püügimahud on vaja kehtestada koos.
 Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES) esitas teadusnõuanded
 kalapüügivõimaluste määruses käsitletavate enamiku kalavarude kohta 14.
 oktoobril ning komisjoni kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee
 (STECF) istung toimus 6.–11. novembrini 2006. Nende aruannete põhjal on
 koostatud käesolev ettepanek.
 ICESi soovitustes rõhutatakse taas paljude ühenduse vetes leiduvate kalavarude
 halba seisundit. Suure osa varude puhul ületab püük maksimaalsele võimalikule
 saagikusele vastava taseme. Paljusid varusid püütakse üle ennetusliku taseme ja
 mitme olulise varu, sealhulgas enamiku tursavarude praegune püügimaht
 ohustab väga tõsiselt varude taastootmisvõimet.
 Nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002 kohaselt peab komisjon igal aastal esitama
 saagi ja püügikoormuse piirmäärade ettepaneku, et tagada ühenduse kalastuse
 ökoloogiline, majanduslik ja sotsiaalne jätkusuutlikkus.
 • Üldine taust
 Kalavarusid kasutatakse paljudel juhtudel liigsel määral ja erinevate tegurite seas
 on esikohal ülepüük. Nõukogu kehtestab igal aastal püügipiirangud, kuid
 püügimaht on paljudel juhtudel endiselt suurem jätkusuutlikku saagikust
 võimaldavast. Põhjuseks on see, püügipiirangud kehtestatakse mõnikord
 jätkusuutlikust mahust suuremad ning sageli püügipiiranguid ei järgita.
 Viimastel aastatel on mõnede varude püügipiiranguid muudetud rangemaks ja
 kehtestatud mitmeaastased taastamiskavad, mille raames kehtestatakse iga-
 aastased püügipiirangud, et saavutada jätkusuutlikkus kalastussuremuse
 järkjärgulise vähendamise teel.
 Püügimahu ja –koormuse kontrolli vähene tõhusus võib põhjustada kalavarude
 edasist vähenemist. Varude vähenemine on vastuolus ühise kalanduspoliitika
 eesmärgiga saavutada ühenduse kalanduse jätkusuutlikkus.
 ET 2 ET
 ---pagebreak--- • Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid
 Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusaktid aeguvad 31. detsembril 2006.
 • Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega
 Esitatud meetmed on kavandatud vastavalt ühise kalanduspoliitika eesmärkidele
 ning on kooskõlas ühenduse jätkusuutliku arengu poliitikaga.
 2) KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE
 • Konsulteerimine huvitatud isikutega
 Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus
 Ettepanekus on arvestatud tulemusi, mida andsid konsultatsioonid juba loodud
 piirkondlike nõuandekomisjonidega, kalanduse ja vesiviljeluse nõuandekomiteega
 (ACFA; sellesse kuuluvad tootmissektori, töötleva tööstuse ning kalandus- ja
 vesiviljelustoodete kaubanduse kutseorganisatsioonide, aga ka tarbijate huvide,
 keskkonna kaitsmise ja arendamisega tegelevate kutseväliste organisatsioonide
 esindajad) ja kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomiteega. Nende
 konsultatsioonide pidamisel on olnud aluseks nõukogule ja Euroopa Parlamendile
 esitatud komisjoni teatis (KOM(2006) 246 (lõplik)) ühenduse kalanduse juhtimist
 käsitlevate konsultatsioonide parandamise kohta, milles esitati nn ettepoole
 toomise põhimõtted, ja komisjoni teatis nõukogule püügivõimaluste kohta 2007.
 aastal (KOM(2006) 499 (lõplik)), milles esitati komisjoni vaated ja kavatsused
 seoses tema ettepanekutega lubatud kogupüügi ja kvootide kohta, arvestades
 oodatavaid teadusnõuandeid varude olukorra kohta 2007. aastal.
 Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine
 Piirkondlikud nõuandekomisjonid rõhutavad vajadust tagada, et aastast lubatud
 kogupüüki ja kvoote muudetakse järk-järgult, et vähendada majandustegevuse
 ootamatut katkemist. Nagu on kirjas ettepaneku üksikasjalikus selgituses,
 sisaldab ettepanek kalastusvõimaluste järkjärgulise kohandamise ja iga-aastaste
 muudatuste piiramise põhimõtet.
 • Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine
 Asjakohased teadus-/pädevusvaldkonnad
 Kalandusbioloogia ja kalamajandus
 Kasutatud metoodika
 Konsulteerimine sõltumatu rahvusvahelise teadusliku organi ICESiga ja STECFi
 täiskogu koosoleku korraldamine.
 ET 3 ET
 ---pagebreak--- Peamised organisatsioonid/eksperdid, kellega konsulteeriti
 - Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES), oktoober 2006;
 - kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF), november 2006.
 Saadud ja kasutatud nõuannete kokkuvõte
 On tunnistatud võimalike tõsiste, pöördumatute tagajärgedega ohtude olemasolu.
 Selliste ohtude olemasolu suhtes ollakse üksmeelsel seisukohal.
 STECF kinnitab ICESi soovitusi ja on mõnda neist täiendanud.
 Eksperdinõuannete avalikustamise vahendid
 Kõik STECFi aruanded on pärast ametlikku vastuvõtmist komisjoni poolt
 kättesaadavad kalanduse peadirektoraadi kodulehel.
 • Mõju hindamine
 Riigiasutused peavad vastu võtma püügi ja püügikoormuse piiramise meetmed,
 nagu on nõutud nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 20. Esitatud
 meetmete rakendamise korral vähenevad ühenduse laevade kalapüügivõimalused.
 Ettepanek ei sisalda mitte ainult lühiajalisi otsuseid, vaid on ka osa pikaajalisest
 strateegiast, mille kohaselt kalapüüki vähendatakse järk-järgult pikemas
 perspektiivis jätkusuutliku tasemeni.
 Ettepanekus kajastuv lähenemine toob kaasa lubatud kogupüügi vähenemise
 lähiajal, kuid ülepüügi tõttu vähenenud varude taastudes püügivõimalused
 suurenevad. Keskmises või pikas perspektiivis nähakse strateegia tulemusena ette
 väiksemat keskkonnamõju tänu vähenenud püügikoormusele, kalandussektori
 vähenemist, kuna väheneb laevade arv ja/või keskmine püügikoormus laeva
 kohta, ning püsivat või kasvavat lossimismahtu.
 3) ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
 • Kavandatud meetme kokkuvõte
 Ettepanekus sätestatakse püügi- ja püügikoormuse piirangud, mida kohaldatakse
 ühenduse püügipiirkondades ja rahvusvahelistes püügipiirkondades, kus
 tegutsevad ühenduse kalalaevad; piirangud vastavad ühise kalanduspoliitika
 eesmärgile tagada kalapüügi bioloogiliselt, majanduslikult ja sotsiaalselt
 jätkusuutlik maht.
 • Õiguslik alus
 Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikkel 20.
 ET 4 ET
 ---pagebreak--- • Subsidiaarsuse põhimõte
 Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse
 põhimõtet seetõttu ei kohaldata.
 • Proportsionaalsuse põhimõte
 Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel.
 Ühine kalanduspoliitika on ühine kogu ühendusele ja seetõttu tuleks seda
 rakendada nõukogu määruste abil.
 Kõnealuse nõukogu määrusega eraldatakse liikmesriikidele püügivõimalused,
 kuid liikmesriikidel on täielik otsustusvabadus nende püügivõimaluste
 eraldamisel piirkondadele või ettevõtjatele, seega on liikmesriikidel ka piisavalt
 suured võimalused neile eraldatud püügivõimaluste kasutamise sotsiaalse ja/või
 majandusliku mudeli valikul.
 Ettepanek ei sisalda liikmesriikide jaoks uusi finantskohustusi. Kõnealuse
 määruse võtab nõukogu vastu igal aastal ning selle rakendamiseks vajalikud
 avalikud ja eraõiguslikud vahendid on juba olemas.
 • Õigusakti valik
 Kavandatud õigusakt(id): määrus.
 Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel.
 Käesolev ettepanek käsitleb kalavarude majandamist, mille rakendamiseks tuleb
 nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002 kohaselt igal aastal kvalifitseeritud
 häälteenamusega vastu võtta nõukogu määrus.
 4) MÕJU EELARVELE
 Ettepanek ei avalda mõju ühenduse eelarvele.
 5) LISATEAVE
 • Lihtsustamine
 Ettepaneku rakendamine lihtsustab avalik-õiguslike (ELi või liikmesriikide)
 asutuste jaoks haldusmenetluse korda.
 Liikmesriikidelt ei nõuta enam püügikoormuse reguleerimist käsitlevate andmete
 korrapärast esitamist, vaid nende kogumist ja komisjonile kättesaadavaks
 tegemist, kui komisjon seda palub.
 ET 5 ET
 ---pagebreak--- • Läbivaatamis-/muutmis-/aegumisklausel
 Ettepanek sisaldab muutmisklauslit.
 • Ettepaneku üksikasjalik selgitus
 Püügi piiramise ja püügikoormuse reguleerimise osas on ettepanek kooskõlas nn
 ettepoole toomise põhimõtetega, mis on esitatud komisjoni teatises nõukogule ja
 Euroopa Parlamendile (KOM(2006) 246 (lõplik)) ühenduse kalanduse juhtimist
 käsitlevate konsultatsioonide parandamise kohta, ja komisjoni teatises nõukogule
 püügivõimaluste kohta 2007. aastal (KOM(2006) 499 (lõplik)), milles esitati
 komisjoni vaated ja kavatsused seoses tema ettepanekutega lubatud kogupüügi ja
 kvootide kohta, arvestades oodatavaid teadusnõuandeid varude olukorra kohta
 2007. aastal. Vastavalt ettepoole toomise põhimõttele on konsultatsioonid
 sidusrühmade ja liikmesriikidega toimunud aasta jooksul.
 Lisaks on ettepanek kooskõlas komisjoni teatisega nõukogule ja Euroopa
 Parlamendile säästva lähenemisviisi rakendamise kohta ELi kalanduses
 maksimaalse jätkusuutliku saagikuse kaudu (KOM(2006) 360 (lõplik)).
 Kõnealune suund on kooskõlas kohustusega, mille ühendus ja liikmesriigid võtsid
 Johannesburgis toimunud ülemaailmsel säästva arengu tippkohtumisel, hoida
 varud tasemel, mis võib anda suurimat jätkusuutlikku saaki, või taastada need
 selle tasemeni, ning taotlusega saavutada need eesmärgid kahjustatud kalavarude
 puhul võimalikult kiiresti, võimaluse korral mitte hiljem kui 2015. aastal.
 Tursa varude puhul võetakse ühenduse tursavarude taastamise kava kohaselt
 järgmise aasta lubatud kogupüügi ja kvoodi määramisel tõsiselt arvesse
 hinnangut varude bioloogilisele olukorrale 2007. aasta lubatud kogupüügi
 rakendamisel.
 Ettepanek sisaldab teatavate piirkondlike kalandusorganisatsioonidega kokku
 lepitud püügipiiranguid. Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni (ICCAT)
 püügipiirangud ja muud soovitused selguvad kõnealuse organisatsiooni
 aastakoosolekul, mis peetakse novembris. Gröönimaa vete kalavarude ja Norraga
 ühiselt majandatavate kalavarude lubatud kogupüük kinnitatakse alles pärast
 novembris ja detsembris peetavate konsultatsioonide lõppu. Kõnealune lubatud
 kogupüük esitatakse märkega „pm“ (pro memoria).
 Tuleb ka märkida, et II lisas, milles käsitletakse kalapüügilaevade püügikoormust
 seoses teatavate kalade, sealhulgas tursa varude taastamisega, on püügirajoonis
 viibimise päevade suurim lubatud arv samuti esitatud märkega pro memoria,
 kuna komisjon alles analüüsib STECFilt saadud teavet II lisa rakendamise kohta
 2006. aastal. Analüüsitakse ka meetodit, millega kehtestada vahetult kohaldatav
 püügikoormus tobia püügil vööndites IIIa ja IV ning vööndi IIa EÜ vetes.
 Süvamereliikide püügi reguleerimise alal kiitis nõukogu 2005. aasta detsembris
 heaks süvamereliikide püügikoormuse 10-protsendilise vähendamise, võrreldes
 2004. aasta tasemega. Kõnealune vähendamine on siiski väiksem kui Kirde-
 Atlandi Kalanduskomisjoni (NEAFC) nõutud 30%. Püügikoormust on vaja
 ET 6 ET
 ---pagebreak--- vähendada veel 20% nii selleks, et täita ühenduse rahvusvahelisi kohustusi, kui ka
 selleks, et kaitsta varusid, mis on äärmiselt tundlikud ja vajavad kiiret kaitset
 nende äärmiselt madala paljunemiskiiruse tõttu, nagu on juba mitu aastat
 rõhutanud ICES.
 Ohustatud varude nagu Biskaia lahe anšoovise ning Põhjamere tobia, tursiku ja
 kilu puhul säilitatakse üheaastased majandamissüsteemid. Nende puhul ei
 kavandata püüki 2007. aasta alguses. Ainult siis, kui teaduslikud andmed
 tõendavad, et kõnealused varud on saavutanud arvukuse, mis suudab taluda
 kutselist kalapüüki, avatakse kõnealused püügipiirkonnad taas kiirmenetluse teel
 vastuvõetava komisjoni määrusega.
 Kuni Vahemere kalavarude jätkusuutliku majandamise meetmeid käsitleva
 nõukogu määruse vastuvõtmiseni, tõenäoliselt 2007. aastal, teeb komisjon
 ettepaneku pikendada praeguseid erandeid teatava kõnealuse piirkonna püügi
 osas üksnes 2007. aastaks.
 (Seletuskiri valideeritud – 11 326 tähemärki – vastab kirjaliku tõlke peadirektoraadi normile.)
 ET 7 ET
 ---pagebreak--- Ettepanek:
 NÕUKOGU MÄÄRUS,
 millega määratakse 2007. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade
 püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse
 kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes
 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
 võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele
 kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta,1 eriti selle artiklit
 20,
 võttes arvesse nõukogu 6. mai 1996. aasta määrust (EÜ) nr 847/1996, millega kehtestatakse
 lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise
 ülekandmisel,2 eriti selle artiklit 2,
 võttes arvesse nõukogu 26. veebruari 2004. aasta määrust (EÜ) nr 423/2004, millega
 kehtestatakse meetmed tursavarude taastamiseks,3 eriti selle artikleid 6 ja 8,
 võttes arvesse nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 811/2004, millega
 kehtestatakse meetmed põhjapoolse merluusi varude taastamiseks,4 eriti selle artiklit 5,
 võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 2166/2005, millega
 kehtestatakse meetmed Kantaabria mere ja Pürenee poolsaare läänerannikuvete uusmeremaa
 merluusi ja norra salehomaari varude taastamiseks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 850/98
 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu,5 eriti
 selle artikleid 5 ja 6,
 võttes arvesse nõukogu 23. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 388/2006, millega
 kehtestatakse Biskaia lahe merikeelevaru säästva kasutamise mitmeaastane kava,6 eriti selle
 artiklit 4,
 võttes arvesse komisjoni ettepanekut
 ning arvestades järgmist:
 1
 EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.
 2
 EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3.
 3
 ELT L 70, 9.3.2004, lk 8.
 4
 ELT L 150, 30.4.2004, lk 1.
 5
 ELT L 345, 28.12.2005, lk 5.
 6
 ELT L 65, 7.3.2006, lk 1.
 ET 8 ET
 ---pagebreak--- (1) Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 4 kohaselt peab nõukogu vastu võtma meetmed,
 mis tagavad juurdepääsu vetele ning säästva kalandustegevuse, pidades silmas
 kättesaadavaid teaduslikke nõuandeid ning eelkõige kalanduse teadus-, tehnika- ja
 majanduskomitee aruannet.
 (2) Nõukogu on määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 alusel kohustatud kehtestama iga
 kalapüügiliigi või kalapüügiliikide rühma lubatud kogupüügimahu (TAC).
 Kalapüügivõimalused tuleks jaotada liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel
 kõnesoleva määruse artikliga 20 kindlaksmääratud kriteeriumide kohaselt.
 (3) Tagamaks lubatud kogupüügi ja kvootide tulemuslikku majandamist, tuleks kehtestada
 konkreetsed kalapüügitingimused.
 (4) Kalanduse juhtimise põhimõtted ja teatav kord tuleb kehtestada ühenduse tasandil, et
 võimaldada liikmesriikidel tagada nende lipu all sõitvate laevade juhtimine.
 (5) Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 3 esitatakse olulised kalapüügivõimaluste
 jaotamisega seotud mõisted.
 (6) Kalapüügivõimalusi tuleks kasutada vastavalt ühenduse sellekohastele õigusaktidele,
 arvestades eriti komisjoni 22. septembri 1983. aasta määrust (EMÜ) nr 2807/83, milles
 sätestatakse liikmesriikide kalasaaki käsitleva teabe registreerimise üksikasjalikud
 eeskirjad,7 nõukogu 22. septembri 1986. aasta määrust (EMÜ) nr 2930/86 kalalaevade
 omaduste määratlemise kohta,8 komisjoni 20. mai 1987. aasta määrust (EMÜ) nr
 1381/87, millega kehtestatakse kalalaevade tähistamist ja dokumenteerimist käsitlevad
 üksikasjalikud eeskirjad,9 nõukogu 17. detsembri 1991. aasta määrust (EMÜ) nr
 3880/91 Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi
 statistiliste andmete esitamise kohta,10 nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust
 (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav
 kontrollisüsteem,11 nõukogu 27. juuni 1994. aasta määrust (EÜ) nr 1626/94, millega
 kehtestatakse Vahemere kalavarude kaitse teatavad tehnilised meetmed,12 nõukogu 27.
 juuni 1994. aasta määrust (EÜ) nr 1627/94, millega nähakse ette kalapüügilube
 käsitlevad üldsätted,13 nõukogu 30. märtsi 1998. aasta määrust (EÜ) nr 850/98
 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete
 kaudu,14 nõukogu 29. juuni 1998. aasta määrust (EÜ) nr 1434/98, millega
 täpsustatakse tingimusi, mille alusel võib lossida heeringat muuks tööstuslikuks
 7
 EÜT L 276, 10.10.1983, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1804/2005 (ELT L 290,
 4.11.2005, lk 10).
 8
 EÜT L 274, 25.9.1986, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 3259/94 (EÜT L 339,
 29.12.1994, lk 11).
 9
 EÜT L 132, 21.5.1987, lk 9.
 10
 EÜT L 365, 31.12.1991, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 448/2005 (ELT L 74,
 19.3.2005, lk 5).
 11
 EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 768/2005 (ELT L 128,
 21.5.2005, lk 1).
 12
 EÜT L 171, 6.7.1994, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 813/2004 (ELT L 150,
 30.4.2004, lk 32).
 13
 EÜT L 171, 6.7.1994, lk 7.
 14
 EÜT L 125, 27.4.1998, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1568/2005 (ELT L 252,
 28.9.2005, lk 2).
 ET 9 ET
 ---pagebreak--- otstarbeks kui vahetult inimtoiduks,15 nõukogu 14. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr
 973/2001, milles sätestatakse teatavad tehnilised meetmed teatavate siirdekalavarude
 kaitseks,16 nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2347/2002, millega
 kehtestatakse süvamere kalavarude püügi suhtes kohaldatavad konkreetsed
 juurdepääsunõuded ja nendega seotud tingimused,17 nõukogu 4. novembri 2003. aasta
 määrust (EÜ) nr 1954/2003, mis käsitleb teatavate ühenduse kalastuspiirkondade ja
 kalavarudega seotud püügikoormuse korraldamist,18 komisjoni 18. detsembri 2003.
 aasta määrust (EÜ) nr 2244/2003, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad
 laevaseire satelliitsüsteemide kohta,19 nõukogu 26. veebruari 2004. aasta määrust (EÜ)
 nr 423/2004, millega kehtestatakse meetmed tursavarude taastamiseks,20 nõukogu 22.
 märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 601/2004, millega sätestatakse teatavad
 kalastustegevuse suhtes kohaldatavad kontrollimeetmed Antarktika vete
 elusressursside kaitse konventsiooni alla kuuluvas piirkonnas,21 nõukogu 21. aprilli
 2004. aasta määrust (EÜ) nr 811/2004, millega kehtestatakse meetmed põhjapoolse
 merluusi varude taastamiseks,22 nõukogu 20. detsembri 2005. aasta määrust (EÜ)
 nr 2166/2005, millega kehtestatakse meetmed Kantaabria mere ja Pürenee poolsaare
 läänerannikuvete uusmeremaa merluusi ja norra salehomaari varude taastamiseks ning
 muudetakse määrust (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide
 kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu,23 nõukogu 23. veebruari 2006. aasta
 määrust (EÜ) nr 388/2006, millega kehtestatakse Biskaia lahe merikeelevaru säästva
 kasutamise mitmeaastane kava,24 ja nõukogu määrust (EÜ) nr .../2006, millega
 kehtestatakse 2007. ja 2008. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused
 teatavate süvamere kalavarude osas25.
 (7) Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) nõuande kohaselt on vaja ICESi
 vööndis VIII jätkata anšoovisepüügi suhtes ajutise püügipiirangute reguleerimise
 süsteemi rakendamist.
 (8) ICESi nõuande kohaselt on vaja ICESi vööndites IIIa ja IV ning vööndi IIa EÜ vetes
 säilitada tobiapüügi suhtes ajutine püügikoormuse reguleerimise süsteem ja seda läbi
 vaadata.
 (9) ICESi viimaste teadusnõuannete kohase üleminekumeetmena tuleks veelgi vähendada
 teatavate süvamereliikide püügi koormust.
 (10) Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 alusel on nõukogu kohustatud tegema otsuse
 püügipiirangute ja/või püügikoormuse piirangutega seotud tingimuste kohta.
 Teadussoovitustest selgub, et kokkulepitud TACi märkimisväärselt ületav püügimaht
 15
 EÜT L 191, 7.7.1998, lk 10.
 16
 EÜT L 137, 19.5.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 831/2004 (ELT L 127,
 29.4.2004, lk 33).
 17
 EÜT L 351, 28.12.2002, lk 6. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 2269/2004 (ELT L 396,
 31.12.2004, lk 1).
 18
 ELT L 289, 7.11.2003, lk 1.
 19
 ELT L 333, 20.12.2003, lk 17.
 20
 ELT L 70, 9.3.2004, lk 8.
 21
 ELT L 97, 1.4.2004, lk 16.
 22
 ELT L 150, 30.4.2004, lk 1.
 23
 ELT L 345, 28.12.2005, lk 5.
 24
 ELT L 65, 7.3.2006, lk 1.
 25
 ELT L [...}, [...}, lk [...].
 ET 10 ET
 ---pagebreak--- ohustab kalapüügi jätkusuutlikkust. Seetõttu on asjakohane kehtestada lisatingimused,
 mille tulemuseks on kokkulepitud kalapüügivõimaluste tõhusam rakendamine.
 (11) Loode-Atlandi kalastusorganisatsioon (NAFO) võttis oma 2006. aasta koosolekul
 vastu mitmed tehnilised ja kontrollimeetmed. Need meetmed on vaja rakendada.
 (12) Antarktika vete elusressursside kaitse konventsiooni (CCAMLR) osalised võtsid oma
 25. aastakoosolekul 2006. aastal vastu asjakohased püügipiirangud varude jaoks, mis
 on avatud CCAMLRi liikme kinnitatud püügiettevõttele. CCAMLR kiitis heaks ka
 ühenduse laevade osalemise Dissostichus spp. uurimuslikus püügis FAO
 alapiirkondades 88.1 ja 88.2 ning rajoonides 58.4.1, 58.4.2, 58.4.3a ja 58.4.3b ning
 kehtestas asjaomase kalapüügi jaoks püügi ja kaaspüügi piirangud ning teatavad
 konkreetsed tehnilised meetmed. Kõnealused piirangud ja tehnilised meetmed tuleks
 samuti rakendada.
 (13) Et täita ühenduse kui CCAMLRi lepinguosalise võetud rahvusvahelisi kohustusi, mille
 hulka kuulub kohustus kohaldada CCAMLRi komisjoni vastuvõetud meetmeid, tuleks
 rakendada nimetatud komisjoni poolt kalastushooajaks 2006-2007 kehtestatud lubatud
 kogupüük ning asjaomased ajapiirangud.
 (14) Nõukogu 6. mai 1996. aasta määruse (EÜ) nr 847/96, millega kehtestatakse lubatud
 kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise
 ülekandmisel,26 artikli 2 kohaselt on vaja kindlaks määrata varud, mille suhtes
 kohaldatakse erinevaid määruses osutatud meetmeid.
 (15) Ühendus on kalandussuhteid käsitlevate kokkulepete ja protokollidega ettenähtud
 korras kalapüügiõiguste üle nõu pidanud Norra27, Fääri saarte28 ja Gröönimaaga29.
 (16) Ühendus on mitme piirkondliku kalandusorganisatsiooni lepinguosaline. Need
 kalandusorganisatsioonid on soovitanud kehtestada teatavate liikide suhtes püügi-
 ja/või püügikoormuse piirangud või muud kaitse-eeskirjad. Seetõttu peaks ühendus
 sellised soovitused rakendama.
 (17) Määruses (EÜ) nr 423/2004 sätestatud tursa püügikoormuse piirangute kohandamiseks
 säilitatakse teistsugune kord, et püügikoormus oleks kooskõlas lubatud
 kogupüügimahuga vastavalt kõnealuse määruse artikli 8 lõikele 3.
 (18) Püügikoormuse juhtimise järelevalve ja kontrolli tõhustamiseks on vaja säilitada
 teatavad ajutised sätted laevaseiresüsteemi andmete kasutamise kohta.
 (19) Teaduslikest nõuannetest ilmneb, et merikeelt ja atlandi merilesta ei püüta Põhjameres
 säästvalt ning vette tagasi lastud merilesta kogus on väga suur. Teadussoovitustest ja
 Põhjamere piirkondlike nõuandekomisjonide nõuannetest selgub, et on asjakohane
 kohandada kalapüügivõimalusi atlandi lesta püügiga tegelevate laevade
 püügikoormuse osas.
 26
 EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3.
 27
 EÜT L 226, 29.8.1980, lk 48.
 28
 EÜT L 226, 29.8.1980, lk 12.
 29
 EÜT L 29, 1.2.1985, lk 9.
 ET 11 ET
 ---pagebreak--- (20) Teadussoovitustest ilmneb, et La Manche'i lääneosa merikeelevarude taastamiseks on
 vaja vastu võtta taastamiskava; on vaja kohaldada ajutist püügikoormuse reguleerimise
 kava, kuni nõukogu kaalub pikaajalisemat kava. Põhjamere, Skagerraki ja La
 Manche’i lääneosa, Iiri mere ning Šotimaa lääneranniku vete tursavarude ning ICESi
 vööndite VIIIc ja IXa merluusivarude ja norra salehomaari varude lubatavat
 püügikoormust on vaja kohandada püügikoormuse reguleerimise kava raames.
 (21) Kalavarude kaitse parandamiseks tuleks 2007. aastal rakendada püügitegevuse suhtes
 teatavaid täiendavaid kontrollimeetmeid ja püügi tehnilisi tingimusi.
 (22) Määruse (EÜ) nr 1434/98 artikliga 2 ei tagata heeringapüügi piiramist kõnealusele
 liigile kehtestatud püügilimiidini. Seepärast on vaja säilitada üleminekumeetmed, et
 tagada sortimata lossimistel vajalik järelevalve ja heeringa loendamine.
 (23) Teadusuuringud on näidanud, et püügitavad nakkevõrkude ja takervõrkudega püügil
 ICESi vööndites VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk ja XII ohustavad tõsiselt
 süvamerekalade varusid. Kuni püsivamate meetmete võtmiseni on vaja kehtestada
 üleminekumeetmed, et kõnealune püük toimuks teatavatel tingimustel.
 (24) Merluusivarude säästva kasutamise tagamiseks ja vette tagasi laskmise vähendamiseks
 tuleks ICESi vööndites VIIIa, VIIIb ja VIIId üleminekumeetmetena säilitada
 selektiivsete püügivahendite uusimad täiustused.
 (25) Tuleb täiustada külmutatud kala kolmanda riigi kalapüügilaevalt lossimise ja
 ümberlaadimise kontrollimist ühenduse sadamates. Novembris 2006 võttis Kirde-
 Atlandi Kalanduskomisjon (NEAFC) vastu soovituse sadamate riikliku kontrollimise
 kohta. Ühenduse õiguskorras tuleks tagada selle soovituse rakendamine kõigi
 kolmandate riikide laevadega seotud lossimiste ja ümberlaadimiste suhtes.
 (26) Novembris 2006 soovitas NEAFC asendada teatav hulk kalalaevu nende laevade
 loendis, mille puhul on kinnitust leidnud tegelemine ebaseadusliku, teatamata ja
 reguleerimata kalapüügiga. Tuleks tagada nende soovituste rakendamine ühenduse
 õiguskorda.
 (27) Kaheksajala kaitsele kaasaaitamiseks ja eelkõige noorloomade kaitsmiseks tuleb
 säilitada 2007. aastal CECAFi piirkonnas asuvatest ja kolmandate riikide suveräänsete
 õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvatest meredest pärit kaheksajala alammõõt, kuni
 võetakse vastu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 850/98.
 (28) STECFi arvamust arvesse võttes lubatakse kalapüüki elektriimpulsse kasutava
 piimtraaliga teatavatel tingimustel ICESi vööndites IVc ja IVb.
 (29) Ameerika Troopikatuunide Komisjon (IATTC) võttis oma 2006. aasta koosolekul
 vastu kulduim-tuuni, suursilm-tuuni ja vööttuuni püügipiirangud. Kuigi ühendus ei ole
 IATTCi liige, on vaja neid meetmeid rakendada, et tagada kõnealuse organisatsiooni
 jurisdiktsiooni alla kuuluvate ressursside säästev majandamine.
 (30) Oma teisel aastakoosolekul võttis Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjon
 (WCPFC) vastu kulduim-tuuni, suursilm-tuuni, vööttuuni ja Vaikse ookeani lõunaosa
 pikkuimtuuni püügipiirangud ja kaaspüüki käsitlevad tehnilised meetmed. Ühendus on
 WCPFC liige alates 2005. aasta jaanuarist. Seepärast on vaja rakendada need meetmed
 ET 12 ET
 ---pagebreak--- ühenduse õiguses, et tagada kõnealuse organisatsiooni jurisdiktsiooni all olevate
 varude säästlik majandamine.
 (31) [Rahvusvaheline Atlandi Tuunikaitse Komisjon (ICCAT) võttis oma 2006. aasta
 koosolekul vastu tabelid, milles esitatakse ICCATi lepinguosaliste poolt kasutamata
 jäänud ja ettenähtust rohkem kasutatud kalapüügivõimalused. ICCAT võttis sellega
 seoses vastu otsuse, milles märgitakse, et ühendus ei kasutanud 2004. aastal mitme
 kalavaru kvoote täiel määral.]
 (32) [Et arvesse võtta ICCATi kohandusi ühenduse kvootides, tuleks kvootide kasutamata
 osast tulenevate kalapüügivõimaluste jaotamisel aluseks võtta iga liikmesriigi vastav
 kasutamata osa, ilma et muutuks aastase lubatud kogupüügi jaotamispõhimõte.]
 (33) [Oma 2006. aasta koosolekul võttis ICCAT aastakoosolekul vastu mitu tehnilist
 meedet, mida kohaldatakse Atlandi ookeani ja Vahemere teatavate siirdekalavarude
 suhtes, nähes muu hulgas ette hariliku tuuni uue miinimumsuuruse, püügipiirangud
 teatavates piirkondades ja teataval ajavahemikul, et kaitsta suursilmtuuni varusid,
 harrastus- ja sportkalapüüki käsitlevad meetmed Vahemerel ning valikuuringu
 programmi loomise sumpades oleva hariliku tuuni suuruse hindamiseks. Kalavarude
 kaitse parandamiseks on vaja neid meetmeid 2007. aastal rakendada, kuni võetakse
 vastu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 973/2001.]
 (34) Oma 2006. aasta koosolekul võttis Kagu-Atlandi kalandusorganisatsioon (SEAFO)
 vastu varude säilitamise meetmed, millega suletakse teatavad piirkonnad alates
 1. jaanuarist 2007, et kaitsta teatavaid haavatavaid süvamereelupaiku, keelatakse
 ümberlaadimine merel konventsiooni piirkonnas, et võidelda ebaseadusliku, teatamata
 ja reguleerimata kalapüügiga, rakendatakse ajutine kontrollikava, millega muudetakse
 SEAFO konventsioonile lisatud ajutist korda ja viiakse konventsioonisse sisse 2005.
 aasta koosolekul vastuvõetud säilitusmeetmed, ja tehnilised meetmed, et vähendada
 merelindude tahtmatut surmamist seoses kalapüügiga. Need meetmed on ühenduse
 suhtes siduvad ja seetõttu tuleks need rakendada.
 (35) Enam ei ole kohane võimaldada kalastamisvõimaluste kasutamata jätmise pärast
 kalastamist laevadel, kes sõidavad Barbadose, Guyana, Surinami, Trinidadi ja Tobago,
 Jaapani ja Korea lippude all, Prantsuse Guajaana vetes; see tuleks ette näha
 konkreetsetes sätetes, mis käsitlevad Prantsuse Guajaana departemangu.
 (36) Tagamaks, et kolmandate riikide poolt ühenduse vetes püütud põhjaputassuu saaki
 õigesti arvestatakse, tuleb säilitada asjaomaseid laevu käsitlevad tugevdatud
 järelevalve sätted.
 (37) Selleks, et tagada ühenduse kaluritele elatusvahendid ning vältida varude ohustamist ja
 kõiki võimalikke raskusi, mis tulenevad nõukogu 22. detsembri 2005. aasta määruse
 (EÜ) nr 51/2006, millega määratakse 2006. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja
 kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse
 vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes,30 kehtivuse
 lõppemisest, on tähtis avada kõnealused püügipiirkonnad 1. jaanuaril 2007 ning jätta
 mõned nimetatud määruse eeskirjad kehtima 2007. aasta jaanuaris. Küsimuse
 30
 ELT L 16, 20.1.2006, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1262/2006 (ELT L 230,
 24.8.2006, lk 4).
 ET 13 ET
 ---pagebreak--- kiireloomulisuse tõttu on hädavajalik teha erand kuue nädala pikkuse aja suhtes,
 millele viidatakse Euroopa Liidu lepingu ning Euroopa Ühenduse asutamislepingu
 juurde kuuluva protokolli (riikide parlamentide funktsiooni kohta Euroopa Liidus) I
 jao punktis 3,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
 I PEATÜKK
 Reguleerimisala ja mõisted
 Artikkel 1
 Sisu
 Käesoleva määrusega nähakse ette teatavate kalavarude ja kalavarurühmadega seotud
 püügivõimalused 2007. aastaks ning lisatingimused, mille kohaselt neid püügivõimalusi tohib
 kasutada.
 Lisaks määratakse kindlaks teatavad püügikoormuse piirangud ja nendega seotud tingimused
 2008. aasta jaanuariks ning teatavate Antarktika kalavarude osas määratakse püügivõimalused
 ja eritingimused kindlaks IE lisas nimetatud ajavahemikeks.
 Artikkel 2
 Kohaldamisala
 1. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesolevat määrust
 (a) ühenduse kalalaevade suhtes (edaspidi „ühenduse laevad“); ning
 (b) kolmanda riigi lipu all sõitvate ja kolmandas riigis registreeritud kalalaevade
 suhtes (edaspidi „kolmanda riigi kalalaevad“), kui need viibivad ühenduse
 vetes (edaspidi „EÜ veed“).
 2. Erandina lõikest 1 ei kohaldata käesolevat määrust kalapüügi suhtes, mis toimub
 üksnes teadusuuringute otstarbel asjaomase liikmesriigi loal ja järelevalve all ning
 millest on eelnevalt teavitatud komisjoni ja liikmesriiki, kelle vetes uuringud
 toimuvad.
 Artikkel 3
 Mõisted
 Käesolevas määruses kasutatakse lisaks määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 3 sätestatud
 mõistetele järgmisi mõisteid:
 (a) lubatud kogupüük (TAC) – igast kalavarust aastas püüda ja lossida lubatav
 kogus;
 (b) kvoot – ühendusele, liikmesriigile või kolmandale riigile eraldatud osa lubatud
 kogupüügist;
 ET 14 ET
 ---pagebreak--- (c) rahvusvahelised veed – veed, mis ei kuulu ühegi riigi suveräänsete õiguste või
 jurisdiktsiooni alla;
 (d) NAFO reguleerimispiirkond — see osa Loode-Atlandi kalastusorganisatsiooni
 (NAFO) konventsiooni piirkonnast, mis ei kuulu rannikuäärsete riikide
 suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla;
 (e) Skagerrak – ala, mis piirneb läänes Hanstholmi majakast Lindesnesi majakani
 ulatuva joonega ning lõunas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt
 Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega;
 (f) Kattegat — ala, mis piirneb põhjas Skageni majakast Tistlarna majakani ja
 sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega ning lõunast Hasenørest
 Gnibenini, Korshagest Spodsbjergini ja Gilbjerg Hovedist Kullenini ulatuva
 joonega;
 (g) Cádizi laht – ICESi vööndi IXa piirkond, mis jääb läänepikkusest 7°23′48′′ ida
 poole.
 Artikkel 4
 Kalastusvööndid
 Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi kalastusvööndite määratlusi:
 (a) ICESi (Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu) kalastusvööndid, nagu on
 määratletud määruses (EMÜ) nr 3880/91;
 (b) CECAFi (Kesk-Atlandi idaosa ehk FAO kalastusvöönd 34) kalastusvööndid,
 nagu on määratletud nõukogu 23. oktoobri 1995. aasta määruses (EÜ) nr
 2597/95 nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta liikmesriikide
 poolt, kes kalastavad teatavates väljaspool Atlandi ookeani põhjaosa asuvates
 piirkondades;31
 (c) NAFO (Loode-Atlandi kalastusorganisatsiooni) kalastusvööndid, nagu on
 määratletud nõukogu 30. juuni 1993. aasta määruses (EMÜ) nr 2018/93 Loode-
 Atlandi piirkonnas kalastavate liikmesriikide saagi ja kalandustegevuse
 statistiliste andmete esitamise kohta;32
 (d) CCAMLRi (Antarktika vete elusressursside kaitse konventsiooni)
 kalastusvööndid, nagu on määratletud määruses (EÜ) nr 601/2004;
 (e) IATTCi (Ameerika Troopikatuunide Komisjoni) vöönd, nagu on määratletud
 nõukogu otsuses 2006/539/EÜ;
 (f) WCPFC (Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjoni) vöönd, nagu on
 määratletud nõukogu otsuses 2005/75/EÜ;
 31
 EÜT L 270, 13.11.1995, lk 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega
 (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).
 32
 EÜT L 186, 28.7.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003.
 ET 15 ET
 ---pagebreak--- (g) ICCATi (Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni) vöönd, nagu on
 määratletud nõukogu otsuses 86/238/EMÜ;
 (h) SEAFO (Loode-Atlandi kalastusorganisatsiooni) kalastusvööndid, nagu on
 määratletud nõukogu määruses (EMÜ) nr 2002/738;
 (i) GFCMi (Vahemere üldise kalanduskomisjoni) vöönd, nagu on määratletud
 nõukogu otsuses 98/416/EÜ.
 II PEATÜKK
 Ühenduse laevade kalapüügivõimalused ja nendega seotud
 tingimused
 Artikkel 5
 Püügipiirangud ja nende jaotamine
 1. Ühenduse laevade püügilimiidid ühenduse vetes ja teatavates vetes, mis ei kuulu
 ühendusele, kõnealuste limiitide jaotus liikmesriikide vahel ning määruse (EÜ) nr
 847/96 artikli 2 kohased lisatingimused on esitatud I lisas.
 2. Ühenduse laevadel on lubatud kalastada I lisas sätestatud kvoodi alusel vastavalt
 artiklites 10, 17 ja 18 sätestatud tingimustele vetes, mis kuuluvad Fääri saarte,
 Gröönimaa, Islandi ja Norra kalandusjurisdiktsiooni alla ning Jan Mayeni ümbruse
 kalastusvööndisse.
 3. Komisjon kehtestab lõplikud tobiapüügi limiidid ICESi vööndites IIIa ja IV ning
 ICESi vööndi IIa EÜ vetes IID lisa punktis 6 sätestatud korras.
 4. Komisjon kehtestab ühenduse kasutuses olevaks moivapüügi limiidiks vööndis V ja
 ICESi vööndi XIV Gröönimaa vetes 7,7% moiva TACist niipea, kui TAC on
 kindlaks määratud.
 5. Tursiku püügilimiidi ICESi vööndis IIIa ja ICESi vööndite IIa ja IV EÜ vetes, kilu
 püügilimiidi ICESi vööndite IIa ja IV EÜ vetes ja anšoovise püügilimiidi ICESi
 vööndis VIII võib komisjon 2007. aasta esimesel poolel kogutud teaduslike andmete
 alusel läbi vaadata.
 6. Ühenduse laevadel on kõigis ühenduse vetes ja väljaspool ühendust asuvates vetes
 keelatud püüda, pardal hoida, ümber laadida ja lossida järgmisi liike:
 – hiidhai (Cetorhinus maximus)
 – mõrtsukhai (Carcharodon carcharias).
 ET 16 ET
 ---pagebreak--- Artikkel 6
 Jaotamise erisätted
 1. I lisas sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel nii, et see ei
 piira:
 – kalapüügivõimaluste vahetamist määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõike 5
 kohaselt;
 – ümberjaotamist määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 21 lõike 4, artikli 23 lõike 1 ja
 artikli 32 lõike 2 kohaselt;
 – lisakoguste lossimist määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 kohaselt;
 – koguste kinnipidamist määruse (EÜ) nr 847/96 artikliga 4 ette nähtud korras;
 – mahaarvamisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 kohaselt.
 2. Erandina määrusest (EÜ) nr 847/96 kohaldatakse kvootide kinnipidamiseks ja nende
 ülekandmiseks 2007. aastasse kõnealuse määruse artikli 4 lõiget 2 kõigi kalavarude
 suhtes, mille suhtes kohaldatakse analüütilist lubatud kogupüüki (analüütiline TAC).
 Artikkel 7
 Püügikoormuse piirangud ja nendega seotud tingimused kalavarude majandamisel
 1. Alates 1. veebruarist 2007 kuni 31. jaanuarini 2008 kohaldatakse püügikoormuse
 piiranguid ja nendega seotud tingimusi järgmiselt:
 a) IIA lisa kohaldatakse Skagerraki ja ICESi vööndite IV, VIa, VIIa, VIId
 teatavate varude ning ICESi vööndi IIa EÜ vete teatavate varude majandamise
 suhtes;
 b) IIb lisa kohaldatakse merluusi- ja norra salehomaari varude majandamise
 suhtes ICESi vööndites VIIIc ja IXa, välja arvatud Cádizi lahes;
 c) IIC lisa kohaldatakse ICESi vööndi VIIe merikeelevarude majandamise suhtes;
 d) IID lisa kohaldatakse ICESi vööndite IIIa ja IV ning ICESi vööndi IIa EÜ vete
 tobia varude majandamise suhtes.
 2. Ajavahemikul 1.–31. jaanuarini 2007 kohaldatakse lõike 1 punktides a–d nimetatud
 varude suhtes jätkuvalt määruse (EÜ) nr 51/2006 IIA, IIB, IIC ja IID lisas sätestatud
 püügikoormuse piiranguid ja nendega seotud tingimusi.
 3. Laevadel, kes kasutavad IIA lisa punktis 4.1 ning IIB ja IIC lisa punktis 3 nimetatud
 rühma püügivahendeid ja kalastavad IIA lisa punktis 2 ning IIB ja IIC lisa punktis 1
 nimetatud piirkondades, peab olema püügiluba, mis on antud välja kooskõlas
 määruse (EÜ) nr 1627/94 artikliga 7, nagu nimetatud lisades on ette nähtud.
 ET 17 ET
 ---pagebreak--- 4. Komisjon kehtestab lõpliku tobiapüügi püügikoormuse 2007. aastaks ICESi
 vööndites IIIa ja IV ning ICESi vööndi IIa EÜ vetes IId lisa punktis 7 sätestatud
 korras.
 5. Liikmesriigid tagavad, et 2007. aastal ei ületa süvamerepüügi luba omavate laevade
 püügikoormuse tasemed (mõõdetuna sadamast äraoldud kilovatt-püügipäevades)
 75% keskmisest aastasest püügikoormusest, mida asjaomase liikmesriigi laevad
 kasutasid 2003. aastal kalastusretkedel, mille jaoks neil oli süvamerepüügi luba ja
 mille jooksul püüti määruse (EÜ) nr 2347/2007 I ja II lisas loetletud süvamereliike.
 Käesolevat lõiget kohaldatakse ainult nende kalastusretkede suhtes, kus püüti üle 100
 kg süvamereliike, välja arvatud põhja-atlandi hõbekala.
 Artikkel 8
 Saagi ja kaaspüügi lossimise tingimused
 1. Kalavarusid, mille suhtes on kehtestatud püügipiirangud, võib pardal hoida või
 laevalt lossida ainult juhul, kui:
 a) saagi on püüdnud sellise liikmesriigi laevad, millel on kvoot, ning kõnealune
 kvoot ei ole ammendatud; või
 b) saak moodustab osa ühendusele kuuluvast püügiosast, mis ei ole kvootidena
 liikmesriikide vahel ära jaotatud ega ammendatud.
 2. Erandina lõikest 1 võib järgmistesse liikidesse kuuluvat kala pardal hoida ja lossida
 ka siis, kui liikmesriigil ei ole kvooti või kui kvoot või püügiosa on ammendatud:
 a) muud liigid kui räim ja makrell, tingimusel, et
 i) neid püütakse segamini teiste liikidega, kasutades võrke
 silmasuurusega alla 32 mm määruse (EÜ) nr 850/98 artikli 4
 kohaselt, ja
 ii) saaki ei sordita pardal ega lossimisel;
 või
 b) makrell, tingimusel, et
 i) makrelli püütakse segamini stauriidi või sardiiniga;
 ii) makrelli mass ei ületa 10% kogu pardal oleva makrelli, stauriidi ja
 sardiini massist ja
 iii) saaki ei sordita pardal ega lossimisel.
 3. Määruse (EÜ) nr 1434/98 artikli 2 lõiget 1 ei kohaldata heeringa suhtes, mis on
 püütud ICES vööndites IIIa, IV ja VIId ning ICESi vööndi IIa EÜ vetes.
 ET 18 ET
 ---pagebreak--- 4. Kõik lossimised, välja arvatud lõike 2 kohane püük, arvestatakse kvoodist või, kui
 ühenduse osa ei ole kvootidena liikmesriikide vahel ära jaotatud, ühenduse osast
 maha.
 5. Kui liikmesriigi räimepüügi limiidid ICESi vööndites IIIa, IV ja VIId ning vööndi IIa
 EÜ vetes on ammendatud, ei tohi asjaomase liikmesriigi lipu all sõitvad ühenduses
 registreeritud laevad, kes tegutsevad püügipiirkonnas, mille suhtes kehtivad
 asjaomased püügipiirangud, lossida sortimata ja heeringat sisaldavaid saake.
 6. Kaaspüügi määr ja realiseerimine määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 850/98
 artiklitega 4 ja 11 ettenähtud korras.
 Artikkel 9
 Sortimata lossimised ICESi vööndites IIIa, IV ja VIId ning ICESi vööndi IIa EÜ vetes
 1. Liikmesriigid tagavad, et kasutatakse nõuetekohast proovivõtusüsteemi, mis
 võimaldab tulemuslikult kontrollida ICESi vööndites IIIa, IV ja VIId ning ICESi
 vööndi IIa EÜ vetes püütud, sortimata lossitud saagi koguseid liikide kaupa.
 2. ICES vööndites IIIa, IV ja VIId ning ICESi vööndi IIa EÜ vetes püütud, sortimata
 kalasaaki võib lossida ainult sadamates või lossimiskohtades, kus on kasutusel lõikes
 1 osutatud proovivõtusüsteem.
 Artikkel 10
 Juurdepääsupiirangud
 Ühenduse laevad ei tohi kalastada Skagerrakis 12 meremiili ulatuses Norra lähtejoontest.
 Taani ja Rootsi lipu all sõitvatel laevadel on siiski lubatud kalastada kuni nelja meremiili
 kaugusel Norra lähtejoontest.
 Artikkel 11
 Tehnilised ülemineku- ja kontrollimeetmed
 Ühenduse laevade suhtes kohaldatavad tehnilised ülemineku- ja kontrollimeetmed on
 sätestatud III lisas.
 III PEATÜKK
 Kolmanda riigi kalalaevade püügilimiidid ja nendega seotud
 tingimused
 Artikkel 12
 Tehnilised ülemineku- ja kontrollimeetmed
 Kolmanda riigi laevade suhtes kohaldatavad tehnilised ülemineku- ja kontrollimeetmed on
 sätestatud III lisas.
 ET 19 ET
 ---pagebreak--- Artikkel 13
 Luba
 1. Venezuela lipu all sõitvatel kalalaevadel ning Fääri saartel registreeritud kalalaevadel
 on lubatud kalastada ühenduse vetes I lisas sätestatud püügilimiitide alusel ning
 artiklitega 14–16 ning 19–25 ettenähtud tingimustel.
 2. Kolmandate riikide kalalaevadel on kõigis ühenduse vetes keelatud püüda, pardal
 hoida, ümber laadida ja lossida järgmisi liike:
 – hiidhai (Cetorhinus maximus)
 – mõrtsukhai (Carcharodon carcharias).
 Artikkel 14
 Geograafilised piirangud
 1. Norra lipu all sõitvatel või Fääri saartel registreeritud kalalaevadel on lubatud
 kalastada ainult 200 meremiili laiuse vööndi nendes osades, mis asuvad vähemalt 12
 meremiili kaugusel liikmesriikide lähtejoontest ICES vööndis IV, Kattegatis ja
 Atlandi ookeanis põhja pool 43°00′N, välja arvatud määruse (EÜ) nr 2371/2002
 artiklis 18 nimetatud piirkonnas.
 2. Norra lipu all sõitvatel kalalaevadel on lubatud Skagerrakis kalastada vähemalt nelja
 meremiili kaugusel mere pool Taani ja Rootsi lähtejoontest.
 3. Venezuela lipu all sõitvatel kalalaevadel on lubatud kalastada ainult 200 meremiili
 laiuse vööndi nendes osades, mis asuvad vähemalt 12 meremiili kaugusel mere pool
 Prantsuse Guajaana departemangu lähtejoontest.
 Artikkel 15
 Läbisõit ühenduse vetest
 Ühenduse vetest läbisõitvad kolmanda riigi kalalaevad peavad stoovima oma võrgud
 järgmisel viisil, et need ei oleks kasutamisvalmis:
 a) võrgud, raskused ja muu sellelaadne varustus tuleb traallaudade, puksiir- ja
 haalamisköite ning trosside küljest lahti võtta,
 b) tekil asuvad või teki kohale paigutatud võrgud tuleb kindlalt mõne tekiehitise osa
 külge kinnitada.
 Artikkel 16
 Saagi ja kaaspüügi lossimise tingimused
 Kalaliike, millele on kehtestatud püügilimiidid, ei tohi pardal hoida ega lossida, välja arvatud
 juhul, kui saagi on püüdnud sellise liikmesriigi laevad, kellel on kvoot ning kõnealune kvoot
 ei ole ammendatud.
 ET 20 ET
 ---pagebreak--- IV PEATÜKK
 Ühenduse laevade litsentsisüsteem
 Artikkel 17
 Litsentsid ja nendega seotud tingimused
 1. Olenemata määrusega (EÜ) nr 1627/94 sätestatud kalapüügilitsentside ja
 kalapüügilubade üldeeskirjadest tohivad ühenduse laevad kolmanda riigi vetes
 kalastada asjaomase kolmanda riigi asutuste poolt väljaantud litsentsi alusel.
 2. Lõiget 1 ei kohaldata siiski järgmiste ühenduse laevade suhtes, kes kalastavad
 Põhjamerel Norrale kuuluvates vetes:
 a) laevad kogumahutavusega kuni 200 GT (kaasa arvatud); või
 b) laevad, kes püüavad inimtoiduks muid kalaliike kui makrell; või
 c) Rootsi lipu all sõitvad laevad kooskõlas kehtivate tavadega.
 3. Litsentside maksimaalne arv ja muud nendega seotud tingimused määratakse
 kindlaks IV lisa I osas. Litsentsitaotlustes märgitakse kalapüügiliigid ning nende
 ühenduse laevade nimi ja tunnused, kellele litsentse taotletakse, ning liikmesriikide
 asutused saadavad taotlused komisjonile. Komisjon esitab taotlused asjaomaste
 kolmandate riikide asutustele.
 4. Kui liikmesriik kannab teisele liikmesriigile üle IV lisa I osas nimetatud
 kalastuspiirkonna kvoodi (vahetusleping), tuleb üle kanda ka asjaomased litsentsid ja
 teatada sellest komisjonile. IV lisa I osas sätestatud litsentside üldarvu
 kalastuspiirkonna kohta ei tohi siiski ületada.
 5. Ühenduse laevad peavad järgima kaitse- ja kontrollimeetmeid ning kõiki muid
 asjaomases püügipiirkonnas kehtivaid tingimusi.
 Artikkel 18
 Fääri saared
 Ühenduse laevad, kellel on litsents ühe kalaliigi sihtpüügiks Fääri saarte vetes, võivad teise
 kalaliigi sihtpüügiga tegelda ainult juhul, kui nad teatavad muudatusest ette Fääri saarte
 ametiasutustele.
 ET 21 ET
 ---pagebreak--- V PEATÜKK
 Kolmanda riigi kalalaevade litsentsisüsteem
 Artikkel 19
 Kohustus omada litsentsi ja püügiluba
 1. Olenemata määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklist 28b on Norra lipu all sõitvad laevad
 kogumahutavusega kuni 200 GT vabastatud litsentsi ja püügiloa kohustusest.
 2. Litsents ja püügiluba peavad olema laeva pardal. Fääri saartel või Norras
 registreeritud kalalaevad on kõnealusest kohustusest vabastatud.
 3. Kolmanda riigi kalalaevad, kellel on püügiõigus 31. detsembril 2006, võivad püüki
 jätkata alates 1. jaanuarist 2007 kuni ajani, mil püügiõigusega kalalaevade nimekiri
 on komisjonile esitatud ning komisjon on selle heaks kiitnud.
 Artikkel 20
 Litsentsi ja püügiloa taotlemine
 Kolmanda riigi asutuse poolt komisjonile esitatud litsentsi- ja püügiloataotlusega koos tuleb
 esitada järgmised andmed:
 (a) laeva nimi;
 (b) registrinumber;
 (c) pardatähis;
 (d) registreerimissadam;
 (e) omaniku või prahtija nimi ja aadress;
 (f) kogumahutavus ja -pikkus;
 (g) mootori võimsus;
 (h) kutsungsignaal ja raadiosagedus;
 (i) kavandatav püügiviis;
 (j) kavandatav püügipiirkond;
 (k) liigid, mida kavatsetakse püüda;
 (l) taotletava litsentsi kestus.
 ET 22 ET
 ---pagebreak--- Artikkel 21
 Litsentside arv
 Litsentside arv ja nendega seotud tingimused määratakse kindlaks IV lisa II osas.
 Artikkel 22
 Tühistamine ja kehtetuks tunnistamine
 1. Litsentsid ja püügiload võib tühistada uute litsentside ja püügilubade väljaandmiseks.
 Tühistamine jõustub komisjoni poolt uute litsentside ja püügilubade väljaandmise
 kuupäevale eelneval päeval. Uued litsentsid ja püügiload jõustuvad nende
 väljaandmise kuupäeval.
 2. Litsentsid ja püügiload tunnistatakse täielikult või osaliselt kehtetuks enne nende
 kehtivusaja lõppu, kui kõnealuse kalavaru jaoks I lisas sätestatud kvoot on
 ammendatud.
 3. Litsentsid ja püügiload tunnistatakse kehtetuks juhul, kui ei täideta käesoleva
 määrusega ettenähtud kohustusi.
 Artikkel 23
 Asjakohaste eeskirjade täitmata jätmine
 1. Kolmanda riigi kalalaevadele, kes ei ole täitnud käesolevas määruses sätestatud
 kohustusi, ei anta litsentsi ega püügiluba kuni 12 kuu jooksul.
 2. Komisjon esitab asjaomase kolmanda riigi asutustele nende kolmanda riigi
 kalalaevade nimed ja tunnused, kellele asjakohaste eeskirjade rikkumise tõttu ei anta
 luba kalastada ühenduse kalastusvööndis järgneva kuu või kuude jooksul.
 Artikkel 24
 Litsentsiomaniku kohustused
 1. Kolmanda riigi kalalaevad täidavad kalastusvööndis kalastades kaitse- ja
 kontrollimeetmeid ning kõiki muid selles vööndis ühenduse laevade kalastustegevust
 reguleerivaid sätteid, esmajoones määrusi (EMÜ) nr 1381/87, (EMÜ) nr 2847/93,
 (EÜ) nr 1627/94, (EÜ) nr 850/98 ja (EÜ) nr 1434/98 ja nõukogu määrust (EÜ) nr
 2187/200533.
 2. Lõikes 1 nimetatud kolmanda riigi kalalaevad peavad püügipäevikut, kuhu kantakse
 V lisa I osas ettenähtud teave.
 3. Kolmanda riigi kalalaevad, välja arvatud ICESi vööndis IIIa kalastavad Norra lipu all
 sõitvad laevad, edastavad komisjonile VI lisas sätestatud teabe kõnealuses lisas
 ettenähtud eeskirjade kohaselt.
 33
 ELT L 349, 31.12.2005, lk 1.
 ET 23 ET
 ---pagebreak--- Artikkel 25
 Prantsuse Guajaana departemangu käsitlevad erisätted
 1. Litsentside andmine kalapüügiks Prantsuse Guajaana departemangu vetes on seotud
 asjaomase kolmanda riigi laeva omaniku kohustusega lubada komisjoni taotluse
 korral laeva pardale vaatleja.
 2. Prantsuse Guajaana departemangu vetes kalastavad kolmanda riigi kalalaevad
 peavad pidama V lisa II osas esitatud näidisele vastavat püügipäevikut. Komisjoni
 taotluse korral saadetakse andmed püügi kohta Prantsusmaa asutuste kaudu
 komisjonile.
 VI PEATÜKK
 Vahemeres kalastavaid ühenduse laevu käsitlevad erisätted
 Artikkel 26
 Püügikeelu kehtestamine peibutuspüügivahenditega väikest kuldmakrelli püüdvatele
 kaluritele
 1. Väikese kuldmakrelli (Coryphaena hippurus), eriti selle noorkalade kaitseks
 keelatakse peibutuspüügivahenditega püük 1. jaanuarist kuni 14. augustini 2007
 Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) territooriumi kõigis geograafilistes
 piirkondades.
 2. Erandina lõike 1 sätetest võib liikmesriik, kui ta suudab tõendada, et halva ilma tõttu
 ei saanud tema lipu all sõitvad kalalaevad kasutada oma tavalisi kalastuspäevi, kanda
 oma peibutuspüügivahenditega kalastavate kalalaevade jaoks kaotsiläinud päevad üle
 ajavahemikku kuni järgmise aasta 31. jaanuarini. Liikmesriigid, kes soovivad sellist
 ülekandmist kasutada, esitavad enne 1. jaanuari 2008 komisjonile taotluse, et saada
 teatav arv lisapäevi, millal kalalaeval on lubatud püüda väikest kuldmakrelli
 peibutuspüügivahenditega keeluperioodil 1. jaanuarist kuni 31. jaanuarini 2008.
 Kõnealusele taotlusele lisatakse järgmine teave:
 (a) ettekanne, milles esitatakse kõnealuse püügikatkestuse üksikasjad, lisades ka
 taotlust kinnitavad andmed ilmastikuolude kohta;
 (b) laeva nimi;
 (c) registrinumber;
 (d) pardatähis, nagu on määratletud komisjoni määruse (EÜ) nr 26/200434 I lisas.
 Komisjon edastab liikmesriikidelt saadud teabe GFCMi täitevsekretariaadile.
 34
 ELT L 5, 9.1.2004, lk 25.
 ET 24 ET
 ---pagebreak--- 3. Liikmesriigid saadavad komisjonile 1. novembriks 2007 ettekande lõikes 1 viidatud
 meetmete rakendamise kohta.
 Artikkel 27
 Kalapüügipiirangutega piirkondade kehtestamine süvamere tundlike elupaikade kaitseks
 1. Veetavate tragide ja põhjatraalnootadega kalapüük on keelatud järgmisi koordinaate
 ühendavate joontega piiratud aladel:
 a) süvamerepüügi piirangutega keeluala – Capo Santa Maria di Leuca läheduses
 asuv Lophelia riff:
 - 39° 27.72' N, 18° 10.74' E
 - 39° 27.80' N, 18° 26.68' E
 - 39° 11.16' N, 18° 04.28' E
 - 39° 11.16' N, 18° 35.58' E
 b) süvamerepüügi piirangutega keeluala – Niiluse delta piirkonna külmad
 süsivesinike imbumisalad:
 - 31° 30.00' N, 33° 10.00' E
 - 31° 30.00' N, 34° 00.00' E
 - 32° 00.00' N, 34° 00.00' E
 - 32° 00.00' N, 33° 10.00' E
 c) süvamerepüügi piirangutega keeluala – Eratosthemese veealune mägi:
 - 33° 00.00' N, 32° 00.00' E
 - 33° 00.00' N, 33° 00.00' E
 - 34° 00.00' N, 33° 00.00' E
 - 34° 00.00' N, 32° 00.00' E
 2. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed süvamere tundlike elupaikade kaitseks
 lõikes 1 viidatud piirkondades ja tagavad eelkõige, et kõnealused piirkonnad oleksid
 kaitstud muu tegevuse kui kalapüügi eest, mis ohustaks nende konkreetsete
 elupaikade iseloomulike joonte säilitamist.
 ET 25 ET
 ---pagebreak--- VII PEATÜKK
 NAFO reguleerimispiirkonnas kalastavaid ühenduse laevu
 käsitlevad erisätted
 1. OSA
 ÜHENDUSE OSALUS
 Artikkel 28
 Laevade loetelu
 1. Ainult need ühenduse kalalaevad, mille kogumahutavus (GT) on üle 50 ning millel
 on nende lipuliikmesriigi väljaantud püügiluba ja mis kuuluvad NAFO
 laevaregistrisse, võivad loas ettenähtud tingimustel püüda, pardal hoida, ümber
 laadida ja lossida NAFO reguleerimispiirkonnast pärit kalavarusid.
 2. Iga liikmesriik edastab komisjonile elektroonilisel kujul vähemalt 15 päeva enne uue
 laeva sisenemist NAFO reguleerimispiirkonda kõik muudatused loetelus, mis
 käsitleb tema lipu all sõitvaid ühenduses registreeritud laevu, kellel on luba kalastada
 NAFO reguleerimispiirkonnas. Komisjon edastab teabe viivitamata NAFO
 sekretariaadile.
 3. Lõikes 2 märgitud teave sisaldab järgmist:
 (a) määruse (EÜ) nr 26/2004 I lisas määratletud laeva sisenumber;
 (b) rahvusvaheline raadiokutsung;
 (c) vajaduse korral laeva prahtija;
 (d) laeva tüüp.
 4. Ajutiselt liikmesriigi lipu all sõitvate laevade (laevapereta prahitud laevade) kohta
 tuleb lisaks edastada järgmine teave:
 (a) kuupäev, millest alates laeval on lubatud sõita liikmesriigi lipu all;
 (b) kuupäev, millest alates liikmesriik on andnud laevale NAFO
 reguleerimispiirkonnas kalastamise loa;
 (c) riigi nimi, mille territooriumil laev on registreeritud või olnud registreeritud,
 ning kuupäev, millest alates laev lõpetas sõitmise kõnealuse riigi lipu all;
 (d) laeva nimi;
 (e) pädeva siseriikliku asutuse määratud laeva ametlik registrinumber;
 (f) laeva kodusadam pärast üleminekut;
 ET 26 ET
 ---pagebreak--- (g) laeva omaniku või prahtija nimi;
 (h) kinnitus, et laeva kaptenile on antud NAFO reguleerimispiirkonnas kehtivate
 eeskirjade koopia;
 (i) peamised liigid, mida laev võib NAFO reguleerimispiirkonnas püüda;
 (j) alapiirkonnad, kus laev kavatseb kalastada.
 2. OSA
 TEHNILISED MEETMED
 Artikkel 29
 Võrgusilma suurus
 1. VII lisas nimetatud põhjaliikide, välja arvatud lõikes 3 viidatud Sebastes mentella
 sihtpüügil, on keelatud kasutada traalnootasid, mille mõnes osas on võrgusilma
 suurus alla 130 mm. Lühiuimkalmaari (Illex illecebrosus) spetsialiseeritud püügil
 võib võrgusilm olla minimaalselt 60 mm. Railaste (Rajidae) spetsialiseeritud püügil
 tohib võrgusilma suurus olla minimaalselt 280 mm noodapäras ja 220 mm traali
 muudes osades.
 2. Harilikke süvameregarneele (Pandalus borealis) püüdvad laevad peavad kasutama
 võrke, mille väikseim silmasuurus on 40 mm.
 3. Merepõhjalähedase liigi nokk-meriahvena (Sebastes mentella) püügil alapiirkonnas 2
 ja rajoonides 1F ja 3K kasutatakse võrke võrgusilma minimaalsuurusega 100 mm.
 Artikkel 30
 Võrgutarindid
 1. Keelatud on kasutada vahendeid ja meetodeid, mida ei ole käesolevas artiklis
 kirjeldatud ja mis ummistavad võrgusilmi või vähendavad nende suurust.
 2. Kahjustuste vähendamiseks või vältimiseks võib noodapära alla kinnitada purjeriiet,
 võrku või muud materjali.
 3. Noodapära ülaossa võib kinnitada vahendeid tingimusel, et need ei ummista
 noodapära võrgusilmi. Päraülakaitsete kasutamine peab piirduma VIII lisas
 nimetatud kaitsetega.
 4. Harilikke süvameregarneele (Pandalus borealis) püüdvad laevad peavad kasutama
 sortimisvõresid või -reste, mille varbade maksimaalne vahe on 22 mm. Rajoonis 3L
 süvameregarneele püüdvad laevad peavad olema varustatud vähemalt 72 cm pikkuste
 kettidega, nagu kirjeldatud IX lisas.
 ET 27 ET
 ---pagebreak--- Artikkel 31
 Pardale jäetud kaaspüügisaak
 1. Kalalaevad seavad oma kaaspüügi ülempiiriks 2500 kg või 10%, olenevalt sellest,
 kumb on suurem, iga IC lisas loetletud kalaliigi puhul, mille jaoks kõnealuses
 püügirajoonis ei ole Euroopa Ühendusele eraldatud kvooti.
 2. Juhtudel, mil on kehtestatud püügikeeld või kvoot „muud kalaliigid” on täielikult ära
 kasutatud, ei tohi kaaspüük ületada 1250 kg või 5%, olenevalt sellest, kumb on
 suurem.
 3. Lõigetes 1 ja 2 viidatud protsendimäärad arvutatakse massiprotsendina pardal oleva
 kogusaagi iga liigi jaoks. Süvameregarneelisaaki ei võeta põhjakalade kaaspüügi
 määra arvutamisel arvesse.
 Artikkel 32
 Kaaspüük igas üksikus loomuses
 1. Kui ühes loomuses ületab kaaspüük protsendimäärasid, mis on esitatud artikli 31
 lõigetes 1 ja 2, peab laev viivitamata siirduma vähemalt kümne meremiili kaugusele
 selle loomuse võtmise koha igast punktist ja kogu järgmise loomuse võtmise ajal
 jääma vähemalt kümne meremiili kaugusele eelmise loomuse võtmise igast punktist.
 Kui pärast uude kohta siirdumist on järgmises loomuses kaaspüük lubatust suurem,
 peab laev lahkuma püügirajoonist ega tohi tagasi pöörduda enne 60 tunni
 möödumist.
 2. Kui kõigi kvoodiga hõlmatud põhjakalaliikide kaaspüügi saak
 süvameregarneelipüügi ühes loomuses ületab 5 massiprotsenti rajoonis 3M või 2,5
 massiprotsenti rajoonis 3L, peab laev siirduma vähemalt kümne meremiili kaugusele
 selle loomuse võtmise koha igast punktist ja kogu järgmise loomuse võtmise ajal
 jääma vähemalt kümne meremiili kaugusele eelmise loomuse võtmise igast punktist.
 Kui pärast uude kohta siirdumist on järgmises loomuses kaaspüük lubatust suurem,
 peab laev lahkuma püügirajoonist ega tohi tagasi pöörduda enne 60 tunni
 möödumist.
 3. Loomuses lubatud kaaspüügi protsendimäärad arvutatakse massiprotsendina
 kõnealuse loomuse kogumassist iga seal esineva liigi jaoks.
 Artikkel 33
 Sihtpüük ja kaaspüük
 1. Ühenduse laevade kaptenid ei tohi tegelda nende liikide sihtpüügiga, mille suhtes
 kehtivad kaaspüügi piirarvud. Kalaliigi püük loetakse sihtpüügiks, kui asjaomane liik
 moodustab massiprotsentides suurima osa ühe loomusega saadud saagist.
 2. Kui kalalaev tegeleb rai sihtpüügiga, kasutades kõnealuse püügi jaoks eeskirjades
 ettenähtud võrgusilmaga võrke, siis esimest loomust, millest suurema osa
 (massiprotsentides loomuse kogumassist) moodustavad liigid, mille puhul on ette
 nähtud kaaspüügi piirarv, loetakse juhuslikult püütuks. Sellisel juhul siirdub kalalaev
 viivitamatult uuele kohale vastavalt artikli 32 lõigete 1 ja 2 sätetele.
 ET 28 ET
 ---pagebreak--- 3. Pärast vähemalt 60-tunnilist eemalviibimist püügirajoonist vastavalt artikli 32 lõigete
 1 ja 2 sätetele viib ühenduse kalalaeva kapten läbi proovitraalimise kestusega mitte
 üle kolme tunni. Erandina lõikest 1 ei käsitleta sellist püüki sihtpüügina, kui sellise
 proovitraalimise loomusest moodustavad suurema osa (massiprotsentides loomuse
 kogumassist) liigid, mille puhul on ette nähtud kaaspüügi piirarv. Sellisel juhul
 siirdub kalalaev viivitamatult uuele kohale vastavalt artikli 32 lõigete 1 ja 2 sätetele.
 Artikkel 34
 Kalade alammõõt
 1. NAFO reguleerimispiirkonnast püütud kalu, mille suurus ei vasta X lisas esitatud
 nõuetele, ei tohi töödelda, pardal hoida, ümber laadida, lossida, transportida,
 säilitada, müüa, välja panna ega müügiks pakkuda, vaid need tuleb kohe merre tagasi
 lasta.
 2. Kui püütud kalade kogus, mis ei vasta X lisas esitatud suuruse nõuetele, ületab 10%
 kogu püütud kalakogusest, siirdub laev enne kalapüügi jätkamist eelmisest
 loomusekohast vähemalt 5 meremiili kaugusele. Töödeldud kala, mille suhtes
 kohaldatakse alammõõtu ja mis on X lisas ettenähtud pikkusest väiksem, loetakse
 pärinevaks alamõõdulisest kalast.
 3. OSA
 KALAPÜÜGIPIIRANGUTEGA PIIRKONDADE KEHTESTAMINE SÜVAMERE
 TUNDLIKE ELUPAIKADE KAITSEKS (VEEALUSED MÄED)
 Artikkel 35
 Keelatud on püüda kala põhjalähedaste kalaliikide püügiks ettenähtud vahenditega järgmistes
 piirkondades:
 Piirkond Koordinaat 1 Koordinaat 2 Koordinaat 3 Koordinaat 4
 Orphan Knoll 50.00.30 51.00.30 51.00.30 50.00.30
 47.00.30 45.00.30 47.00.30 45.00.30
 Corneri 35.00.00 36.00.00 36.00.00 35.00.00
 veealused mäed
 48.00.00 48.00.00 52.00.00 52.00.00
 Newfoundlandi 43.29.00 44.00.00 44.00.00 43.29.00
 veealused mäed
 43.20.00 43.20.00 46.40.00 46.40.00
 New Englandi 35.00.00 39.00.00 39.00.00 35.00.00
 veealused mäed
 57.00.00 57.00.00 64.00.00 64.00.00
 ET 29 ET
 ---pagebreak--- 4. OSA
 KONTROLLIMEETMED
 Artikkel 36
 Toodete märgistamine ja eraldi ladustamine
 1. Töödeldud kala, mis on püütud NAFO reguleerimispiirkonnas, märgistatakse nii, et
 on võimalik eristada kõiki kala- ja tooteliike vastavalt nõukogu 17. detsembri 1999.
 aasta määruse (EÜ) nr 104/2000 (kalandus- ja akvakultuuritooteturu ühise korralduse
 kohta)35 artiklile 1 ja süvameregarneeli puhul teha kindlaks püügikuupäeva. Samuti
 tuleb märkida, et saak on püütud NAFO reguleerimispiirkonnast.
 2. Püügirajoonides 3L ja 3M püütud süvameregarneelide ning kogu alapiirkonnas 2 ja
 rajoonides 3KLMNO püütud süvalesta puhul märgitakse saagi pärinemine neist
 vöönditest.
 3. Võttes arvesse laeva kapteni õigustatud ohutuskaalutlusi ja vastutust navigatsiooni
 eest, kohaldatakse järgmist:
 a) NAFO konventsiooni piirkonnas püütud saak paigutatakse eraldi väljaspool
 seda piirkonda püütud saagist; seda hoitakse selgesti eraldatuna näiteks
 plastmass-, vineer- või võrkpiirdega;
 b) ühe ja sama liigi püütud kogused võib paigutada trümmi mitmesse ossa, kuid
 kohad, kuhu need on paigutatud, näidatakse selgesti ära artiklis 37 viidatud
 paigutusplaanis.
 Artikkel 37
 Püügi- ja toodangupäevikud ning lastiplaan
 1. Lisaks sellele, et ühenduse kalalaevade kaptenid peavad tegutsema kooskõlas
 määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklitega 6, 8, 11, ja 12, peavad nad kandma
 püügipäevikusse XI lisas loetletud andmed.
 2. Liikmesriigid edastavad komisjonile enne iga kuu 15. kuupäeva elektroonilisel kujul
 XII lisas nimetatud liikide eelmise kuu jooksul lossitud kogused ja määruse (EMÜ)
 nr 2847/93 artiklite 11 ja 12 alusel saadud teabe.
 3. Ühenduse laeva kapten peab IC lisas loetletud liikide saagi kohta:
 (a) tootmispäevikut, millesse kantakse järjest kogu toodang pardal olevate liikide
 kaupa tootekaalu kilogrammides;
 (b) lastiplaani, milles on näha eri liikide asukoht trümmides. Süvameregarneeli
 puhul koostatakse kalalaeval lastiplaan nii, et oleks näidatud rajoonis 3L
 35
 EÜT L 17, 21.1.2000, lk 22. Määrust on muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.
 ET 30 ET
 ---pagebreak--- püütud garneelide ja rajoonis 3M püütud garneelide asukoht ja igas rajoonis
 püütud garneelide kaal (tootekaalu kilogrammides).
 4. Lõikes 3 osutatud tootmispäevikut ja lastiplaani ajakohastatakse iga päev eelmise
 päeva kohta, mis algab kell 00.00 (UTC) ja lõpeb kell 24.00 (UTC), ning hoitakse
 pardal, kuni laev on tühjaks laaditud.
 5. Ühenduse kalalaeva kapten osutab vajalikku abi tootmispäevikus esitatud koguste ja
 pardal säilitatava töödeldud toodangu kontrollimise võimaldamiseks.
 6. Liikmesriigid tõendavad iga kahe aasta tagant kõikide artikli 28 lõike 1 kohase
 kalapüügiloaga ühenduse laevade mahutavusplaanide täpsust. Kapten tagab, et
 kõnealuse tõendi koopia on laeva pardal, et seda saaks nõudmise korral inspektorile
 esitada.
 Artikkel 38
 Laevadel olevad võrgud
 1. Ühe või mitme VII lisas loetletud kalaliigi sihtpüügi ajal ei tohi ühenduse laevade
 pardal olla võrke, mille võrgusilma suurus on artiklis 29 sätestatust väiksem.
 2. Ühenduse laevad, kes ühel ja samal püügireisil püüavad ka muudes piirkondades
 peale NAFO piirkonna, võivad siiski hoida pardal võrke, mille võrgusilma suurus on
 artiklis 29 sätestatust väiksem, kui need on kindlalt soritud (kokku seotud) ja
 stoovitud (pakitud) ning neid ei ole võimalik kohe kasutada. Sellisel juhul:
 a) võrgud peavad olema oma traallaudade küljest lahti võetud ja ilma nooda- või
 traalitrosside ja -nöörideta; ning
 b) kui neid hoitakse tekil või teki kohal, olema kindlalt kinnitatud mingi
 tekiehitise osa külge.
 Artikkel 39
 Ümberlaadimine
 1. Ühenduse laevad tegelevad ümberlaadimisega NAFO reguleerimispiirkonnas ainult
 juhul, kui nad on saanud selleks loa oma pädevalt asutuselt.
 2. Ühenduse laevad ei laadi kala ümber kolmanda riigi laevalt või laevale, keda on
 nähtud kalastamas NAFO reguleerimispiirkonnas või kelle NAFO
 reguleerimispiirkonnas kalastamise kohta on muid tõendeid.
 3. Ühenduse laevad teatavad oma pädevale asutusele igast NAFO
 reguleerimispiirkonnas toimunud ümberlaadimisest. Mahalaadivad laevad saadavad
 teate vähemalt kakskümmend neli tundi enne ümberlaadimist ja pealelaadivad laevad
 hiljemalt üks tund pärast ümberlaadimist.
 4. Lõikes 3 nimetatud teade sisaldab ümberlaadimise aega, geograafilisi koordinaate,
 maha- või pealelaaditava kala ligikaudset massi kilogrammides liikide kaupa ning
 ümberlaadimises osalevate laevade kutsungsignaale.
 ET 31 ET
 ---pagebreak--- 5. Pealelaadiv laev teatab lisaks nii kogu pardal oleva ja kogu lossitava saagi massi kui
 ka lossimissadama nime ja kavandatud lossimisaja vähemalt 24 tundi enne iga
 lossimist.
 6. Liikmesriigid edastavad lõigetes 3 ja 5 osutatud teated viivitamata komisjonile, kes
 omakorda edastab need viivitamata NAFO sekretariaadile.
 Artikkel 40
 Ühenduse laevade prahtimine
 1. Liikmesriigid võivad nõustuda nende lipu all sõitva ja NAFO reguleerimispiirkonnas
 kalapüügiõigust omava laeva prahtimisega, et võimaldada tal osaliselt või täielikult
 kasutada teisele NAFO lepinguosalisele eraldatud kvooti ja/või püügipäevi. Prahtida
 ei lubata siiski laevu, mille NAFO või muu piirkondlik kalandusorganisatsioon on
 tunnistanud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelenud
 laevadeks.
 2. Prahilepingu sõlmimise päeval saadab lipuliikmesriik komisjonile ning komisjon
 omakorda edastab NAFO peasekretärile järgmise teabe:
 (a) liikmesriigi nõusolek prahilepinguga;
 (b) prahilepinguga hõlmatud liigid ja antud kalapüügivõimalused;
 (c) prahilepingu kestus;
 (d) prahtija nimi;
 (e) laeva prahtinud lepinguosaline;
 (f) meetmed, mida liikmesriik on võtnud tagamaks, et tema lipu all sõitev prahitud
 laev täidab prahilepingu kehtivusajal NAFO kaitse- ja kontrollimeetmeid.
 3. Prahilepingu lõppemisel teatab lipuliikmesriik sellest komisjonile, kes edastab teabe
 viivitamata NAFO peasekretärile.
 4. Lipuliikmesriik võtab meetmed selle tagamiseks, et:
 (a) prahilepingu kehtivusajal ei lubata laeval kasutada lipuliikmesriigile eraldatud
 püügivõimalusi;
 (b) laeval ei ole lubatud ühel ja samal perioodil kalastada rohkem kui ühe
 prahilepingu alusel;
 (c) laev täidab prahilepingu kehtivusajal NAFO kaitse- ja kontrollimeetmeid;
 (d) prahitud laev registreerib püügipäevikus muudest püügiandmetest eraldi kogu
 teatatud prahilepingute alusel püütud saagi ja kaaspüügi.
 ET 32 ET
 ---pagebreak--- 5. Liikmesriigid esitavad komisjonile muudest riiklikest püügiandmetest eraldi kõik
 lõike 4 punktis d nimetatud saagi ja kaaspüügi andmed. Komisjon edastab
 kõnealused andmed viivitamata NAFO peasekretärile.
 Artikkel 41
 Püügikoormuse seire
 1. Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et tagada oma laevade püügikoormuse
 vastavus selle liikmesriigi kasutada olevatele kalapüügivõimalustele NAFO
 reguleerimispiirkonnas.
 2. Liikmesriigid edastavad komisjonile NAFO reguleerimispiirkonna liike püüdvate
 laevade püügikavad hiljemalt 31. jaanuaril 2007 ja edaspidi vähemalt 30 päeva enne
 kõnealuse püügi algust. Püügikavas tuleb muu hulgas esitada kõnealuses
 püügipiirkonnas kalastavate laevade andmed ning nendele laevadele NAFO
 reguleerimispiirkonnas ette nähtud püügipäevade arv.
 3. Liikmesriigid teavitavad komisjoni oma laevade kavandatavast tegevusest muudes
 piirkondades.
 4. Püügikavas peab kajastuma rakendatav kogupüügikoormus, mis vastab teate esitanud
 liikmesriigi kasutada olevatele kalapüügivõimalustele NAFO reguleerimispiirkonnas.
 5. Liikmesriigid esitavad komisjonile hiljemalt 31. detsembril 2007 oma püügikavade
 rakendamise aruanded. Kõnealused aruanded sisaldavad NAFO
 reguleerimispiirkonnas tegelikult kalastanud laevade arvu, iga laeva väljapüüki ja iga
 laeva püügipäevade koguarvu kõnealuses piirkonnas. Rajoonides 3M ja 3L
 süvameregarneele püüdnud laevade puhul tuleb aru anda kummagi rajooni kohta
 eraldi.
 5. OSA
 HARILIKU SÜVAMEREGARNEELI SUHTES KOHALDATAVAD ERITINGIMUSED
 Artikkel 42
 1. Liikmesriigid teatavad komisjonile iga päev hariliku süvameregarneeli (Pandalus
 borealis) kogused, mis liikmesriigi lipu all sõitvad ja ühenduses registreeritud laevad
 on püüdnud NAFO reguleerimispiirkonna rajoonis 3L. Püük toimub sügavamal kui
 200 meetrit ning sellega tegeleb korraga üks laev iga liikmesriigi kohta.
 2. Rajoonis 3L süvameregarneele püüdva laeva kapten või tema esindaja annab
 pädevale asutusele liikmesriigis, kelle sadamat ta soovib kasutada, vähemalt 24 tundi
 enne eeldatavat sadamasse jõudmise aega järgmise teabe:
 a) sadamasse saabumise aeg;
 b) pardal hoitav süvameregarneelikogus;
 c) püügirajoon(id), kus toimus püük.
 ET 33 ET
 ---pagebreak--- 6. OSA
 MERIAHVENA SUHTES KOHALDATAVAD ERITINGIMUSED
 Artikkel 43
 1. NAFO reguleerimispiirkonna alapiirkonnas 2 ning rajoonides IF, 3K ja 3M
 meriahvenat püüdva ühenduse laeva kapten teatab igal teisel esmaspäeval selle
 liikmesriigi pädevatele asutustele, kelle lipu all laev sõidab või kelle territooriumil
 laev on registreeritud, eelmisel pühapäeval kell 24.00 lõppenud kahe nädala jooksul
 kõnealustes vööndites püütud meriahvena kogused.
 Kui kogusaak moodustab 50% TACist, esitatakse teade iga nädala esmaspäeval.
 2. Liikmesriigid teatavad komisjonile igal teisel teisipäeval enne kella 12.00
 meriahvena kogused, mis liikmesriigi lipu all sõitvad ja ühenduses registreeritud
 laevad on püüdnud eelmisel pühapäeval kell 24.00 lõppenud kahe nädala jooksul
 NAFO reguleerimispiirkonna alapiirkonnas 2 ning rajoonides IF, 3K ja 3M.
 Kui kogusaak moodustab 50% TACist, esitatakse teade igal nädalal.
 7. OSA
 TÄITEMEETMED
 Artikkel 44
 Rikkumiste järelmid
 1. Liikmesriigi pädev asutus, keda on teavitatud kõnealuse riigi kalalaeva rikkumisest,
 uurib viivitamata ja põhjalikult seda rikkumist, et saada vajalikud tõendid, milleks
 vajaduse korral võidakse asjaomane laev füüsiliselt läbi otsida.
 2. Kui NAFO võetud meetmetest ei peeta kinni, võtab liikmesriigi pädev asutus
 viivitamata juriidilised ja haldusmeetmed vastavalt oma riigi seadustele isikute
 suhtes, kes vastutavad tema lipu all sõitva laeva eest.
 3. Lipuliikmesriigi pädev asutus tagab, et lõike 2 alusel algatatud menetlus viiks
 kõnealuse riigi seadustes ettenähtud tõhusate meetmeteni, mis vastavad rikkumise
 raskusele, tagavad eeskirjade täitmise, võtavad rikkumise eest vastutajalt võimaluse
 kasutada rikkumise majanduslikke tagajärgi ja on tõhusaks hoiatuseks tulevaste
 rikkumiste eest.
 Artikkel 45
 Rikkumiste kohta esitatud inspektorite aruannete käsitlemine
 1. NAFO inspektorite koostatud inspektsiooni- ja järelevalvearuanded sisaldavad
 kaalukaid tõendeid iga liikmesriigi haldus- ja kohtumenetluse jaoks. Asjaolude
 tuvastamisel käsitletakse neid samadel alustel kui liikmesriikide inspekteerimis- või
 järelevalvearuandeid.
 ET 34 ET
 ---pagebreak--- 2. Liikmesriigid teevad koostööd, et hõlbustada kohtu- või muu menetluse läbiviimist
 inspektori esitatud ettekande alusel sellise kava kohaselt, millest lähtutakse tõendite
 hindamisel riigi oma kohtu- või muus süsteemis.
 Artikkel 46
 Tõhustatud järelmeetmed teatavate tõsiste rikkumiste puhul
 1. Lisaks nõukogu määruse (EMÜ) nr 1956/88,36 eriti sellele lisatud kava lõigete 9 ja
 10 sätetele võtab lipuliikmesriik käesoleva osa alusel meetmed, kui tema lipu all
 sõitev laev on sooritanud ühe järgmistest tõsistest rikkumistest:
 (a) sihtpüük kalavarude puhul, mille suhtes kehtib moratoorium või mille püük on
 keelatud;
 (b) saagi ebaõige registreerimine. Käesoleva artikli alusel kaalutakse
 järelmeetmete võtmist, kui lahkuminek pardal oleva töödeldud saagi inspektori
 hinnangu ja tootmispäevikus registreeritud saagi vahel, kas liikide kaupa või
 kokku, on 10 tonni või 20%, olenevalt sellest, kumb on suurem; protsent
 arvutatakse protsendina tootmispäeviku andmete suhtes. Pardal oleva kalasaagi
 hinnangu arvutamiseks kasutatakse inspekteeriva lepinguosalise inspektorite ja
 lepinguosalise, kelle lipu all sõidab kontrollitav kalalaev, vahel kokkulepitud
 lastipaigutustegurit;
 (c) määrusele (EMÜ) nr 1956/88 lisatud kava lõikes 9 nimetatud tõsise rikkumise
 kordamine 100-päevase ajavahemiku või sama püügiretke jooksul, olenevalt
 sellest, kumb on lühem, mis on kinnitatud kõnealuse kava lõike 10 kohaselt.
 2. Lipuliikmesriik tagab, et pärast lõikes 3 viidatud inspekteerimist lõpetab asjaomane
 kalalaev igasuguse püügitegevuse ja algatatakse tõsise rikkumise uurimine.
 3. Kui reguleerimispiirkonnas ei ole kalalaeva lipuliikmesriigi määratud inspektorit või
 muud isikut, kes teostaks lõike 1 kohast uurimist, nõuab liikmesriik kalalaevalt, et
 see suunduks viivitamatult sadamasse, kus saab alustada uurimist.
 4. Lõike 1 punktis b nimetatud saagi ebaõige registreerimisega seotud tõsise rikkumise
 uurimise teostamisel tagab lipuliikmesriik, et kogu pardal oleva kalasaagi füüsiline
 kontrollimine ja loendamine toimub tema alluvuses olevas sadamas. Kui teise
 lepinguosalise inspektor soovib osaleda sellises inspekteerimises, võib see toimuda
 tema juuresolekul, kui sellega on nõus lipuliikmesriik.
 5. Kui lõigete 2, 3 ja 4 kohaselt nõutakse, et kalalaev suunduks sadamasse, võib teise
 lepinguosalise inspektor tulla laeva pardale või jääda sinna kuni sadamasse
 jõudmiseni, kui kontrollitud laeva liikmesriigi pädev asutus ei nõua inspektori
 lahkumist laevalt.
 36
 EÜT L 175, 6.7.1988, lk 1.
 ET 35 ET
 ---pagebreak--- Artikkel 47
 Rakendusmeetmed
 1. Iga kalalaeva suhtes võtab rakendusmeetmed lipuliikmesriik, kus see on asutatud,
 vastavalt oma seadustele, kui tema lipu all sõitev laev on pannud toime artiklis 46
 nimetatud tõsise rikkumise.
 2. Lõikes 1 nimetatud meetmed olenevad eelkõige toimepandud rikkumise raskusest ja
 riigi õiguse asjaomastest sätetest ning võivad olla järgmised:
 – rahatrahvid;
 – keelatud püügivahendite ja saagi arestimine;
 – laeva sekvestreerimine;
 – püügiloa peatamine või äravõtmine;
 – püügikvoodi vähendamine või äravõtmine.
 3. Asjaomase kalalaeva lipuliikmesriik teavitab komisjoni viivitamatult käesoleva
 artikli kohaselt võetud sobivatest meetmetest. Selle teatise alusel teavitab komisjon
 kõnealustest meetmetest NAFO sekretariaati.
 Artikkel 48
 Aruanne rikkumiste kohta
 1. Artiklis 46 viidatud tõsise rikkumise korral esitab asjaomane liikmesriik komisjonile
 võimalikult kiiresti ja hiljemalt kolme kuu jooksul pärast rikkumisteatise saamist
 ettekande uurimise käigust, sealhulgas kõigist seoses kõnealuse rikkumisega võetud
 või soovitatud meetmetest, ja pärast uurimise lõpuleviimist ettekande uurimise
 tulemustest.
 2. Komisjon koostab liikmesriikide aruannete põhjal ühenduse aruande. Komisjon
 saadab NAFO sekretariaadile nelja kuu jooksul pärast rikkumisteatise saamist
 ühenduse ettekande uurimise käigust ja võimalikult kiiresti pärast uurimise
 lõpuleviimist ettekande uurimise tulemustest.
 VIII PEATÜKK
 Erisätted kolmanda riigi kalalaevade püütud ja külmutatud kala lossimise ja ümberlaadimise
 kohta
 Artikkel 49
 Sadamariigi kontroll
 Piiramata nõukogu määruse (EMÜ) nr 2847/93 ja nõukogu 6. mai 1994. aasta määruse (EÜ)
 nr 1093/94, millega kehtestatakse tingimused, mille alusel kolmandate riikide kalalaevad
 ET 36 ET
 ---pagebreak--- võivad otse ühenduse sadamates lossida ja saaki turustada,37 sätteid, kehtivad käesolevas
 peatükis esitatud menetlused alates 1. maist 2007 kolmanda riigi kalalaevade püütud ja
 külmutatud kala lossimise ja ümberlaadimise kohta liikmesriikide sadamates.
 Artikkel 50
 Määratud sadamad
 1. Lossimine ja ümberlaadimine on lubatud üksnes määratud sadamates.
 2. Liikmesriigid määravad koha, mida kasutatakse artiklis 49 viidatud kala lossimiseks,
 või kalda (määratud sadama) lähedal asuva koha, kus on lubatud artiklis 49 viidatud
 kala lossida ja ümber laadida. Olenemata artiklis 49 esitatud rakendamise
 kuupäevast, saadavad liikmesriigid komisjonile 15. jaanuariks 2007 selliste sadamate
 loetelu. Kõigist edasistest muudatustest kõnealuses loetelus teatatakse komisjonile
 vähemalt 15 päeva enne muudatuse jõustumist.
 3. Komisjon avaldab määratud sadamate nimekirja ja selles tehtud muudatused Euroopa
 Liidu Teataja C-seerias ja paneb selle üles oma veebilehele.
 Artikkel 51
 Eelteade enne sadamasse sisenemist
 1. Erandina nõukogu määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 28e lõikest 1 teavitab
 kolmanda riigi kalalaeva või ühenduse kalalaeva kapten oma kavatsusest siseneda
 sadamasse selle sadama pädevat asutust, kuhu ta kavatseb saabuda, vähemalt kolm
 päeva enne kavandatud saabumisaega.
 2. Lõikes 1 viidatud teatisele lisatakse III lisa 4. liites esitatud vorm, mille A osa peab
 olema korralikult täidetud järgmiselt:
 a) vormi PSC 1 kasutatakse, kui kalalaev tahab lossida oma kalasaaki;
 b) vormi PSC 2 kasutatakse, kui kalalaev on kalasaaki ümber laadinud. Sellisel
 juhul täidetakse eraldi vorm iga kalalaeva kohta, millelt saak ümber laaditi.
 3. Sadamaliikmesriik edastab koopia lõikes 2 viidatud vormist viivitamatult kõnealuse
 kalalaeva lipuliikmesriigile ja, kui kalalaev on kalasaaki ümber laadinud, nende
 laevade lipuliikmesriigile (lipuliikmesriikidele), millelt saak ümber laaditi.
 Artikkel 52
 Luba lossimiseks või ümberlaadimiseks
 1. Sadamariik võib lubada lossimist või ümberlaadimist, kui selle kalalaeva lipuriik, kes
 kavatseb lossida või ümber laadida, või, kui kalalaev on väljaspool sadamat kalasaaki
 ümber laadinud, nende laevade lipuriik (-riigid), millelt saak ümber laaditi, on
 37
 EÜT L 121, 12.5.1994, lk 3.
 ET 37 ET
 ---pagebreak--- tõendanud, saates korralikult täidetuna tagasi talle (neile) artikli 51 lõike 3 kohaselt
 edastatud vormi B osa, järgmist:
 (a) kalalaevadel, kes teatasid kalapüügist, oli piisavalt kvoote teatatud kalaliikide
 püüdmiseks;
 (b) pardal olevad kalakogused on korralikult ette kantud ja arvesse võetud kõigi
 koguse- või püügipiirangute arvutamisel, mida võidakse kohaldada;
 (c) kalalaevadel, kes teatasid kalapüügist, oli luba püüda kala teatatud
 piirkondades;
 (d) kalalaeva asumine teatatud püügipiirkonnas on kontrollitud laevaseiresüsteemi
 andmetega.
 Lossimine või ümberlaadimine võib alata alles pärast loa saamist sadamariigi
 pädevalt asutuselt.
 2. Erandina lõikest 1 võib sadamariik anda loa kalasaagi või selle osa lossimiseks lõikes
 1 viidatud kinnituse puudumisel, kuid sellisel juhul hoitakse kõnealust kala pädeva
 asutuse kontrolli all laos. Kala vabastatakse müümiseks, ülevõtmiseks või
 äravedamiseks alles siis, kui on saadud lõikes 1 viidatud kinnitus. Kui kinnitust ei ole
 saadud 14 päeva jooksul pärast lossimist, võib sadamariik kala konfiskeerida ja
 kõrvaldada oma eeskirjade kohaselt.
 3. Sadamariik teatab oma otsusest lossimise või ümberlaadimise lubamise kohta
 viivitamatult:
 a) NEAFCi sekretärile, saates talle koopia III lisa 4. liites ettenähtud vormist,
 olles korralikult täitnud osa C, kui lossitud või ümberlaaditud kala oli püütud
 NEAFCi konventsiooni piirkonnas;
 b) komisjonile kõigil teistel juhtudel peale punktis a viidatute.
 Artikkel 53
 Kontrollimised
 1. Liikmesriigid kontrollivad oma sadamates igal aastal vähemalt 15% artiklis 49
 viidatud kolmandate riikide kalalaevade lossimistest ja ümberlaadimistest.
 2. Kontrollimine hõlmab kogu maha- või ümberlaadimise jälgimist ja lossimise
 eelteatises viidatud iga liigi koguste ning lossitud või ümberlaaditud iga liigi koguste
 võrdlemist.
 3. Inspektorid teevad kõik, et kalalaeva asjatult kinni ei peetaks, ja tagavad, et
 kontrollimine tekitaks kalalaevale võimalikult vähe tüli ja et oleks välditud kala
 kvaliteedi halvenemine.
 ET 38 ET
 ---pagebreak--- Artikkel 54
 Inspekteerimisaruanded
 1. Iga inspekteerimine dokumenteeritakse III lisa 5. liites esitatud
 inspekteerimisaruande täitmisega.
 2. Igast inspekteerimisaruandest saadetakse viivitamatult koopia kontrollitud laeva
 lipuriigile ja, kui kalalaev on kalasaaki ümber laadinud, nende laevade lipuriigile
 (-riikidele), millelt saak ümber laaditi, ning:
 a) NEAFCi sekretärile, kui lossitud või ümberlaaditud kala oli püütud NEAFCi
 konventsiooni piirkonnas;
 b) komisjonile kõigil teistel juhtudel peale punktis a viidatute.
 3. Iga inspektsiooniaruande originaal või sertifitseeritud koopia saadetakse nõudmise
 korral inspekteeritud kalalaeva lipuriigile.
 IX PEATÜKK
 CCAMLRi piirkonnas kalastavaid ühenduse laevu käsitlevad
 erisätted
 1. OSA
 PIIRANGUD JA LAEVADE KOHTA NÕUTAVAD ANDMED
 Artikkel 55
 Keelud ja püügipiirangud
 1. XIII lisas nimetatud liikide sihtpüük on kõnealuses lisas nimetatud vööndites ja
 ajavahemikel keelatud.
 2. Uutes ja teadusuuringutega seotud püügipiirkondades kohaldatakse XIV lisas
 sätestatud püügi- ja kaaspüügipiiranguid kõnealuses lisas nimetatud alapiirkondades.
 Artikkel 56
 CCAMLRi piirkonna püügiloaga laevade kohta nõutavad andmed
 1. Alates 1. augustist 2007 edastavad liikmesriigid komisjonile lisaks teabele, mis tuleb
 esitada püügiloaga laevade kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 601/2004 artikli 3 lõike
 2 nõuetele, kõnealuste laevade kohta järgmised andmed:
 (a) laeva IMO number (kui see on olemas);
 (b) varasem lipuriik (kui see on olemas);
 (c) rahvusvaheline raadiokutsung;
 ET 39 ET
 ---pagebreak--- (d) laevaomaniku (omanike) nimi ja aadress ning tegeliku tulusaaja (tegelike
 tulusaajate) nimi ja aadress (kui need on teada);
 (e) ehitamise koht ja aeg;
 (f) laeva tüüp, ehitamise koht ja aeg;
 (g) pikkus;
 (h) järgmised värvifotod laevast:
 i) vähemalt 12 × 7 cm suurune foto, millel on kogu pikkuses näha
 laeva tüürpoord ja selle osad;
 ii) vähemalt 12 × 7 cm suurune foto, millel on kogu pikkuses näha
 laeva pakpoord ja selle osad;
 iii) vähemalt 12 × 7 cm suurune foto vaatega laeva ahtrile, mis on
 võetud otse tagant;
 (i) meetmed, millega tagatakse laevale paigaldatud satelliitseirevahendi
 võltsimiskindel töö.
 2. Alates 1. augustist 2007 edastavad liikmesriigid komisjonile laevade kohta, kellel on
 püügiluba CCAMLRi piirkonnas, võimaluse korral järgmise teabe:
 (a) operaatori nimi ja aadress, kui see erineb laeva omanikust;
 (b) kapteni nimi ja kodakondsus, võimaluse korral kalapüügikapteni nimi ja
 kodakondsus;
 (c) püügiviis või -viisid;
 (d) laius (m);
 (e) brutoregistertonnaaž;
 (f) laeva sideliigid ja numbrid (INMARSAT A, B ja C numbrid);
 (g) tavapärane meeskonnaliikmete arv;
 (h) peamasina või -masinate võimsus;
 (i) kandejõud (tonnides), kalatrümmide arv ja mahutavus (m3);
 muud andmed, mida peetakse vajalikuks (nt laeva jääklass).
 Artikkel 57
 Ettekanne kalalaeva nägemisest
 1. Kui litsentseeritud kalalaeva kapten näeb kalalaeva konventsiooni piirkonnas, siis
 registreerib ta võimalikult palju andmeid sellise nähtud laeva kohta:
 ET 40 ET
 ---pagebreak--- a) kalalaeva nimi ja kirjeldus;
 b) kalalaeva kutsung;
 c) kalalaeva registreerimisnumber ja Lloydsi/IMO number;
 d) kalalaeva lipuriik;
 e) fotod kalalaevast ettekande tõendamiseks;
 f) kogu muu oluline teave selle kohta, millega nähtud kalalaev tegeles.
 2. Kapten saadab lõikes 1 viidatud teavet sisaldava ettekande võimalikult kiiresti oma
 lipuriigile. Lipuriik saadab CCAMLRi sekretariaadile iga sellise ettekande, kui
 nähtud laev tegeles CCAMLRi nõuete kohaselt teatamata ja reguleerimata
 kalapüügiga.
 2. OSA
 UURIMUSLIK KALAPÜÜK
 Artikkel 58
 Osalemine uurimuslikus kalapüügis
 1. Hispaania lipu all sõitvad ja Hispaanias registreeritud kalalaevad, mille kohta on
 CCAMLRile esitatud teatis vastavalt määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklile 7, võivad
 osaleda Dissostichus spp. õngejadaga uurimuslikus püügis FAO alapiirkondades 88.1
 ja 88.2, rajoonides 58.4.1, 58.4.2 ning rajoonides 58.4.3a ja 58.4.3b väljaspool
 riiklikku jurisdiktsiooni all olevaid piirkondi.
 2. Rajoonides 58.4.3a ja 58.4.3b tohib korraga kalastada ainult üks kalalaev.
 3. Alapiirkondade 88.1 ja 88.2 ning rajoonide 58.4.1 ja 58.4.2 kogupüügi- ja
 kaaspüügipiirangud ning nende jaotus iga alapiirkonna või rajooni väikeste
 uurimisalade (SSRU) vahel määratakse kindlaks XIV lisas. Kalastamine mis tahes
 väikeses uurimisalas lõpetatakse niipea, kui deklareeritud saak ulatub
 kindlaksmääratud püügilimiidini, ning uurimisala suletakse kalastamiseks ülejäänud
 kalastushooajal.
 4. Kalapüük toimub võimalikult suures geograafilises ja batümeetrilises ulatuses, et
 saada teavet, mis on vajalik kalastamisvõimaluste kindlaksmääramiseks, ning vältida
 saagi ja püügikoormuse liiga tihedat koondumist. Rajoonides 58.4.1 ja 58.4.2 on
 keelatud püük 550 m sügavusjoonest kõrgemal.
 Artikkel 59
 Aruandlussüsteemid
 Artiklis 58 nimetatud uurimuslikus kalapüügis osalevate laevade jaoks kehtivad järgmised
 saagi ja püügikoormuse aruannete süsteemid:
 ET 41 ET
 ---pagebreak--- (a) määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklis 12 sätestatud viiepäevase püügikoguse ja
 -koormuse aruandlussüsteem, millest erandina esitavad liikmesriigid
 püügikoguse ja -koormuse aruande komisjonile hiljemalt kaks tööpäeva pärast
 iga aruandlusperioodi lõppu, et selle saaks viivitamata edastada CCAMLRile.
 Alapiirkondades 88.1 ja 88.2 ning rajoonides 58.4.1 ja 58.4.2 esitatakse
 aruanded väikeste uurimisalade kohta;
 (b) määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklis 13 sätestatud igakuine üksikasjalik
 püügikoguse ja -koormuse aruandlussüsteem;
 (c) vette tagasi lastud Dissostichus eleginoides ja Dissostichus mawsoni,
 sealhulgas „sültjaks” muutunud kala koguarvu ja kaalu deklareerimine.
 Artikkel 60
 Erinõuded
 1. Artiklis 58 nimetatud uurimuslik kalapüük toimub vastavalt nõukogu 22. märtsi
 2004. aasta määruse (EÜ) nr 600/2004, millega kehtestatakse teatavad tehnilised
 meetmed kalastustegevuse suhtes Antarktika vete elusressursside kaitse
 konventsiooniga hõlmatud piirkonnas,38 artiklile 8, pidades silmas meetmeid, mida
 võetakse vähendamaks merelindude tahtmatut surmamist õngejadaga püügi ajal.
 Lisaks nendele meetmetele:
 (a) kõnealuse kalapüügi korral on kalajäätmete merrelaskmine keelatud;
 (b) laevad, kes tegelevad uurimusliku püügiga rajoonides 58.4.1 ja 58.4.2 ning
 järgivad õngejadade koormamisel CCAMLRi protokolle (A, B või C),
 vabastatakse püüniste öise sisselaskmise nõudest; laevad, kes püüavad kokku
 kolm (3) merelindu, pöörduvad viivitamatult tagasi püüniste öise sisselaskmise
 juurde vastavalt määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklile 8;
 (c) laevad, kes tegelevad uurimusliku püügiga alapiirkondades 88.1 ja 88.2 ning
 rajoonides 58.4.3a ja 58.4.3b ning püüavad kokku kolm (3) merelindu,
 lõpetavad viivitamata püügi ning ei tohi väljaspool harilikku kalastushooaega
 kalastada kuni hooaja 2005/2006 lõpuni.
 2. Laevade suhtes, kes osalevad uurimuslikus kalapüügis FAO alapiirkondades 88.1 ja
 88.2, kohaldatakse järgmisi lisanõudeid:
 a) laevadel on keelatud merre heita:
 i) naftat, kütteõlisid või õlijääke, välja arvatud laevade põhjustatud
 merereostuse vältimise rahvusvahelise konventsiooni (MARPOL)
 73/78 I lisas lubatud juhtudel;
 ii) jäätmeid;
 iii) toidujäätmeid, mis ei läbi kuni 25 mm avadega sõela;
 38
 ELT L 97, 1.4.2004, lk 1.
 ET 42 ET
 ---pagebreak--- iv) kodulinde või nende osi (kaasa arvatud munakoored);
 v) fekaalvett 12 meremiili kaugusel maismaast või jäämassist, või
 fekaalvett laevalt, mis liigub kiirusega alla nelja sõlme; või
 vi) jäätmepõletustuhka;
 b) alapiirkondadesse 88.1 ja 88.2 ei tooda sisse eluskodulinde ega muid eluslinde
 ning alapiirkondadest 88.1 ja 88.2 kõrvaldatakse tarbimata jäänud töödeldud
 linnuliha;
 c) Dissostichus spp. püük alapiirkondades 88.1 ja 88.2 on keelatud 10 meremiili
 kaugusel Balleny saarte rannikust.
 Artikkel 61
 Loomuse mõiste
 1. Käesolevas jaos tähendab üks loomus ühe või mitme õngejada vettelaskmist ühes
 paigas. Loomuse täpne geograafiline asukoht määratakse õngejada või õngejadade
 keskpunkti abil ning seda kasutatakse saagi- ja püügikoormusaruandluses.
 2. Loomus on teaduslik järgmistel tingimustel:
 a) iga teadusloomuse kaugus teistest teadusloomustest on vähemalt viis
 meremiili, kusjuures kõnealust kaugust mõõdetakse iga teadusloomuse
 geograafilisest keskpunktist;
 b) iga loomus koosneb vähemalt 3500, kuid mitte rohkem kui 10 000
 õngekonksust; see võib koosneda mitmest ühte kohta asetatud eraldi
 õngejadast;
 c) iga õngejada veesoleku aeg on vähemalt kuus tundi, kusjuures veesoleku aega
 mõõdetakse vettelaskmise lõpetamise ajast kuni loomuse võtmise alguseni.
 Artikkel 62
 Teadusuuringute kavad
 Artiklis 58 nimetatud uurimuslikus kalapüügis osalevad laevad rakendavad teadusuuringute
 kavasid kõikides väikestes uurimisala (SSRU), milleks on jaotatud FAO alapiirkond 88.1 ja
 88.2 ning rajoonid 58.4.1 ja 58.4.2. Teadusuuringute kava rakendatakse järgmiselt:
 (a) esimesel sissesõidul uurimisalasse saadud esimesed 10 loomust ehk „esimene
 rida” on „teadusloomused”, mis peavad vastama artikli 61 lõikes 2
 kindlaksmääratud kriteeriumidele;
 (b) järgmised 10 loomust või järgmine10-tonnine saak (olenevalt sellest, kumb
 saadakse enne) on „teine rida”. Teise rea loomused võib kapteni äranägemisel
 püüda tavapärase uurimusliku kalapüügi osana. Need loomused võib siiski
 lugeda teaduslikeks juhul, kui need vastavad artikli 61 lõike 2 nõuetele;
 ET 43 ET
 ---pagebreak--- (c) kui kapten soovib pärast esimese ja teise loomusterea lõpetamist jätkata püüki
 samas väikeses uurimisalas, peab laev tegema „kolmanda rea”, mille
 tulemusena tehakse igas reas kokku 20 teadusloomust. Kolmas rida viiakse
 uurimisalas lõpule sama reisi ajal, mille kestel saadi esimene ja teine rida;
 (d) pärast kolmanda rea 20 teadusloomuse lõpetamist võib laev jätkata kalapüüki
 uurimisalas;
 (e) punkte b, c ja d ei kohaldata alapiirkondade 88.1 ja 88.2 uurimisalade A, B, C,
 E ja G suhtes, mille kalastamiseks sobiva merepõhja pindala on alla 15 000
 km2, ning pärast 10 teadusloomuse lõpetamist võib laev jätkata kalapüüki
 uurimisalas.
 Artikkel 63
 Andmekogumiskavad
 1. Artiklis 58 nimetatud uurimuslikus kalapüügis osalevad laevad rakendavad
 andmekogumiskavasid kõikides väikestes uurimisalades, milleks on jaotatud FAO
 alapiirkond 88.1 ja 88.2 ning rajoonid 58.4.1 ja 58.4.2. Andmekogumiskava hõlmab
 järgmisi andmeid:
 (a) loomuse iga õngejada kummagi otsa asukoht ja sealne meresügavus;
 (b) vettelaskmise, veesoleku ja loomuse võtmise aeg;
 (c) pinnal lahtipääsenud kalade arv ja liik;
 (d) õngekonksude arv;
 (e) söödaliik;
 (f) söödahaaramise protsent;
 (g) õngekonksu tüüp ning
 (h) mere- ja ilmastikutingimused ning kuu faas õngejadade sisselaskmise ajal.
 2. Kõik lõikes 1 nimetatud andmed kogutakse iga teadusloomuse kohta; eelkõige tuleb
 kuni 100 kalast koosneva teadusloomuse kõik kalad mõõta ning saata vähemalt 30
 kalast koosnev proov bioloogilisteks uuringuteks. Kui püütud kalu on üle 100,
 kasutatakse juhuslikkuse alusel valitud osaproovi meetodit.
 Artikkel 64
 Märgistamiskava
 1. Artiklis 58 nimetatud uurimuslikus kalapüügis osalev laev rakendab
 märgistamiskava järgmiselt:
 a) Uurimusliku kalapüügi käigus märgistatakse Dissostichus spp. isendid ja
 lastakse vabadusse vastavalt CCAMLRi Dissostichus spp. märgistamiskavale
 ET 44 ET
 ---pagebreak--- ja protokollile. Laevad lõpetavad märgistamise pärast 500 isendi märgistamist
 või lahkuvad püügipiirkonnast, kui on märgistatud üks isend iga eluskaalu
 tonni kohta;
 b) kava kohaselt märgistatakse igas suuruses isendeid, et täita märgistamise
 nõudeid, Märgistatakse ainult heas seisundis patagoonia kihvkala. Kõik merre
 tagasi lastavad isendid tuleb kahekordselt märgistada ja lasta tagasi võimalikult
 suurel geograafilisel alal;
 c) kõigile märgistele tuleb selgesti trükkida kordumatu seerianumber ja
 tagastamisaadress, et märgiste päritolu oleks võimalik kindlaks teha, kui
 märgistatud isend uuesti kinni püütakse;
 d) uuesti kinni püütud märgistatud isendeid (st püütud kalu, kellel on varem
 kinnitatud märgis) ei vabastata, isegi kui isend on olnud vabaduses ainult
 lühikest aega;
 e) kõikide uuesti kinni püütud märgistatud isendite kohta tuleb koguda
 bioloogilised andmed (pikkus, kaal, sugu, gonaadide küpsusaste), võimaluse
 korral teha neist elektrooniline foto, koguda otoliidid ja eemaldada märgis;
 f) kõik asjakohased märgistusandmed ja kõik märgiste taasleiuandmed tuleb
 elektrooniliselt edastada CCAMLRi ettenähtud formaadis CCAMLRile kolme
 kuu jooksul pärast seda, kui laev kõnealusest püügipiirkonnast lahkub;
 g) kõik asjakohased märgistusandmed, kõik märgiste taasleiuandmed ja andmed
 uuesti kinni püütud isendite kohta edastatakse elektrooniliselt CCAMLRi
 ettenähtud formaadis asjaomasele piirkondlikule märgistusandmete registrile,
 nagu on osutatud CCAMLRi märgistamisprotokollis.
 2. Märgistatud ja vabadusse lastud patagoonia kihvkala ei arvestata püügilimiitide
 täitmiseks.
 Artikkel 65
 Teadusvaatlejad
 1. Iga artiklis 58 nimetatud uurimuslikus kalapüügis osaleva laeva pardal on kogu
 püügiperioodi jooksul vähemalt kaks teadusvaatlejat, kellest üks on määratud
 CCAMLRi rahvusvahelise teadusvaatluste kava kohaselt.
 2. Iga liikmesriik, toimides oma kohaldatavate seaduste ja eeskirjade, sealhulgas oma
 kohtutes tõendite hindamist käsitlevate eeskirjade kohaselt, käsitleb käesoleva kava
 raames uuringud tellinud CCAMLRi liikme kalandusinspektorite ettekandeid samuti
 kui oma inspektorite ettekandeid ja lepinguosaline ning kõnealune tellinud
 CCAMLRi liige teevad koostööd, et hõlbustada kohtu- või muu menetluse
 läbiviimist inspektori esitatud ettekande alusel.
 ET 45 ET
 ---pagebreak--- Artikkel 66
 Tavalise hiilgevähi püügis osalemise kavatsuse teatised
 Iga liikmesriik, kes kavatseb püüda tavalist hiilgevähki konventsiooni piirkonnas, teatab
 CCAMLRi sekretariaadile oma kavatsusest vähemalt neli (4) kuud enne komisjoni
 aastakoosolekut, vahetult enne püügihooaega, mil nad kavatsevad seda püüda.
 Artikkel 67
 Nakkevõrkudega süvamerepüügi ajutine keelustamine
 1. Nakkevõrkude kasutamine konventsiooni piirkonnas muuks kui teaduslikuks
 otstarbeks on keelatud, kuni teaduskomitee on uurinud selle püügivahendi
 võimalikku mõju ja teinud selle kohta ettekande ning komisjon on teaduskomitee
 soovituste põhjal andnud nõusoleku, et sellist meetodit tohib kasutada konventsiooni
 piirkonnas.
 2. Nakkevõrkude kasutamisest teaduslikuks uurimistööks sügavamal kui 100 meetrit
 teatatakse eelnevalt teaduskomiteele ja komisjon kinnitab selle enne, kui sellise
 uurimistööga tohib alustada.
 3. Iga kalalaev, kes soovib läbida konventsiooni piirkonda, vedades oma pardal
 nakkevõrke, peab oma kavatsusest eelnevalt teatama CCAMLRi sekretariaadile,
 teatades ka kuupäevad, mil ta kavatseb läbida konventsiooni piirkonda. Iga
 nakkevõrkudega kalalaeva viibimine konventsiooni piirkonnas, millest ei ole
 eelnevalt teatatud, rikub käesoleva artikli sätteid.
 Artikkel 68
 Põhjatraalide ajutised kasutamispiirangud konventsiooni avamerepiirkonnas
 püügihooaegadel 2006/2007 ja 2007/2008
 1. Põhjatraalide kasutamine konventsiooni avamerepiirkonnas piiratakse aladega, milles
 komisjon on jõustanud säilitusmeetmed põhjatraalimise jaoks.
 2. Kõnealust säilitusmeedet ei kohaldata põhjatraalimise kasutamisele teaduslikuks
 uurimistööks konventsiooni piirkonnas.
 ET 46 ET
 ---pagebreak--- X PEATÜKK
 SEAFO piirkonnas kalastavaid ühenduse laevu käsitlevad
 erisätted
 1. OSA
 LOA ANDMINE LAEVADELE
 Artikkel 69
 Loa andmine laevadele
 1. Liikmesriigid teatavad, võimaluse korral elektrooniliselt, komisjonile 1. juuniks 2007
 oma selliste laevade nimekirja, kellele kalapüügiloa väljaandmisega on antud luba
 püüda kala SEAFO konventsiooni piirkonnas.
 2. Lõikes 1 viidatud nimekirja kantud laevade omanikud peavad olema ühenduse
 kodanikud või juriidilised isikud.
 3. Kalalaevadel lubatakse tegutseda SEAFO konventsiooni piirkonnas, kui need
 suudavad täita kalalaevadele SEAFO konventsiooniga kehtestatud nõudeid ja
 kohustusi ja konventsiooni kaitse- ja majandamismeetmeid.
 4. Kalastusluba ei anta kalalaevadele, kes on teostanud ebaseaduslikku, teatamata,
 reguleerimata kalapüüki, välja arvatud juhul, kui uued omanikud esitavad piisava
 dokumenteeritud tõendusmaterjali, et eelmised omanikud ja operaatorid ei oma
 nendes mingisugust õiguslikku, kasusaamisega seotud või rahalist osalust või
 kontrolli nende üle, või et kogu asjakohase teabe põhjal nende laevad ei osale
 ebaseaduslikus, teatamata, reguleerimata kalapüügis ega ole sellega seotud.
 5. Lõikes 1 nimetatud loetelu sisaldab järgmist teavet:
 (a) laeva nimi, registreerimisnumber, varasem nimi (kui on teada) ja
 registreerimissadam;
 (b) varasem lipuriik (kui see on olemas);
 (c) rahvusvaheline raadiokutsung (kui see on olemas);
 (d) omaniku või omanike nimi ja aadress;
 (e) laeva tüüp;
 (f) pikkus;
 (g) operaatori (juhi) / operaatorite (juhtide) nimi ja aadress (kui see on olemas);
 (h) brutoregistertonnaaž; ning
 (i) peamasina või -masinate võimsus.
 ET 47 ET
 ---pagebreak--- 6. Pärast püügiloaga laevade esialgse nimekirja koostamist teatavad liikmesriigid
 komisjonile viivitamatult iga laeva nimekirja lisamisest, nimekirjast väljajätmisest
 või mis tahes muudatusest nimekirjas iga kord, kui need aset leiavad.
 Artikkel 70
 Püügiloaga laevade kohustused
 1. Laevad järgivad kõiki asjakohaseid SEAFO kaitse- ja majandamismeetmeid.
 2. Püügiloaga laevad hoiavad pardal kehtivaid tõendeid laeva registreerimise kohta ja
 kehtivat luba püüda või ümber laadida kala.
 Artikkel 71
 Püügiloata laevad
 1. Liikmesriigid võtavad meetmed, et keelata laevadel, kes ei ole kantud püügiloaga
 laevade SEAFO nimekirja, püüda, hoida pardal, ümber laadida ja lossida SEAFO
 konventsiooniga hõlmatud liikidesse kuuluvat kala.
 2. Liikmesriigid teatavad komisjonile kõik andmed, mille kohaselt on põhjust
 kahtlustada, et püügiloaga laevade SEAFO nimekirja kandmata laevad tegelevad
 SEAFO konventsiooniga hõlmatud liikidesse kuuluva kala püügi või
 ümberlaadimisega SEAFO konventsiooni piirkonnas.
 3. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et püügiloaga laevade SEAFO
 nimekirja kantud laevade omanikud ei tegele ega ole seotud kalapüügiga SEAFO
 konventsiooni piirkonnas, mida teostavad laevad, kes ei ole kantud püügiloaga
 laevade nimekirja.
 2. OSA
 ÜMBERLAADIMINE
 Artikkel 72
 Merel toimuva ümberlaadimise keelamine
 Iga liikmesriik keelab tema lipu all sõitvatel kalalaevadel laadida SEAFO
 konventsiooni piirkonnas merel ümber SEAFO konventsiooniga hõlmatud liikidesse
 kuuluvat kala.
 Artikkel 73
 Sadamas toimuv ümberlaadimine
 1. Ühenduse laevad, kes püüavad SEAFO konventsiooni piirkonnas SEAFO
 konventsiooniga hõlmatud liikidesse kuuluvat kala, laadivad kala ümber ainult
 SEAFO lepinguosalise sadamas, kui neil on selle lepinguosalise eelnev luba, kelle
 sadamas toimub ümberlaadimine. Ühenduse kalalaevadel on lubatud kala ümber
 ET 48 ET
 ---pagebreak--- laadida ainult juhul, kui nad on saanud selleks eelneva loa oma lipuliikmesriigi ja
 sadamariigi pädevalt asutuselt.
 2. Iga liikmesriik tagab, et tema püügiloaga kalalaevad saavad eelneva loa sadamas
 ümberlaadimiseks. Liikmesriik tagab ka, et ümberlaadimised sobivad kokku iga
 laeva teatatud püügikogusega, ja nõuab ümberlaadimisest ettekandmist.
 3. Ühenduse kalalaeva kapten, kes laadib teisele laevale, edaspidi vastuvõttev laev,
 ümber mis tahes koguse SEAFO konventsiooni piirkonnas SEAFO konventsiooniga
 hõlmatud liikidesse kuuluvat kala, teatab ümberlaadimise ajal vastuvõtva laeva
 lipuliikmesriigile asjakohased kalaliigid ja kogused, ümberlaadimise kuupäeva ja
 püügikohad ning esitab oma lipuliikmesriigile SEAFO ümberlaadimise
 deklaratsiooni vastavalt III lisa 7. liites esitatud vormile.
 4. Ühenduse kalalaeva kapten teatab vähemalt 24 tundi enne ümberlaadimist SEAFO
 lepinguosalisele, kelle sadamas ümberlaadimine toimub, järgmised andmed:
 - ümberlaadimist teostama hakkavate kalapüügilaevade nimed;
 - vastuvõtva laeva nimi;
 - ümberlaaditav kogus kalaliikide kaupa;
 - ümberlaadimise kuupäev ja sadam.
 5. Hiljemalt 24 tundi enne ümberlaadimise algust ja ümberlaadimise lõpul, kui
 ümberlaadimine toimub SEAFO lepinguosalise sadamas, teatab ühenduse lipu all
 sõitva vastuvõtva laeva kapten sadamariigi pädevale asutusele tema laeva pardal
 olevate SEAFO konventsiooniga hõlmatud kalaliikide kogused ja esitab 24 tunni
 jooksul kõnealusele pädevale asutusele SEAFO ümberlaadimise deklaratsiooni.
 6. Ühenduse lipu all sõitva vastuvõtva laeva kapten esitab 48 tundi enne lossimist
 SEAFO ümberlaadimise deklaratsiooni selle riigi pädevale asutusele, kus asub
 sadam, milles toimub lossimine.
 7. Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed saadud teabe õigsuse kontrollimiseks ja teeb
 koostööd lipuriigiga selle tagamiseks, et lossitud kogused on kooskõlas iga laeva
 teatatud püügikogustega.
 8. Iga liikmesriik, kelle laevadel on lubatud püüda SEAFO konventsiooni piirkonnas
 SEAFO konventsiooniga hõlmatud liikidesse kuuluvat kala, teatab 1. juuniks 2007
 komisjonile kõik üksikasjad tema lipu all sõitvate laevade kalasaagi ümberlaadimise
 kohta.
 ET 49 ET
 ---pagebreak--- 3. OSA
 KAITSEMEETMED HAAVATAVATE SÜVAMEREELUPAIKADE JA ÖKOSÜSTEEMIDE
 JUHTIMISEKS
 Artikkel 74
 Suletud piirkonnad
 Ühenduse kalalaevadel on keelatud SEAFO konventsiooniga hõlmatud kalaliikide püük
 järgmistes piirkondades:
 a) allrajoon A1
 – Dampieri veealune mägi
 10o00’S 02o00’W 10o00’S 00o00’E
 12o00’S 02o00’W 12o00’S 00o00’E
 – Malahiti gaioti veealune mägi
 11o00’S 02o00’W 11o00’S 04o00’W
 13o00’S 02o00’W 13o00’S 04o00’W
 b) allrajoon B1
 – Molloy veealune mägi
 27o00’S 08o00’E 27o00’S 10o00’E
 29o00’S 08o00’E 29o00’S 10o00’E
 c) rajoon C
 – Schmidt-Ott’i veealune mägi ja Erica veealune mägi
 37o00’S 13o00E 37o00’S 17o00’E
 40o00’S 13o00E 40o00’S 17o00’E
 – Africana veealune mägi
 37o00’S 28o00E 37o00’S 30o00E
 38o00’S 28o00E 38o00’S 30o00E
 – Panzarini veealune mägi
 39o00’S 11o00’E 39o00’S 13o00’E
 41o00’S 11o00’E 41o00’S 13o00’E
 d) allrajoon C1
 – Vema veealune mägi
 31o00’S 08o00’E 31o00’S 09o00’E
 32o00’S 08o00’E 32o00’S 09o00’E
 ET 50 ET
 ---pagebreak--- – Wusti veealune mägi
 33o00’S 06o00’E 33o00’S 08o00’E
 34o00’S 06o00’E 34o00’S 08o00’E
 e) rajoon D
 – Discovery, Junoy, Shannoni veealused mäed
 41o00’S 06o00’W 41o00’S 03o00’E
 44o00’S 06o00’W 44o00’S 03o00’E
 – Schwabenlandi ja Herdmani veealused mäed
 44o00’S 01o00’W 44o00’S 02o00’E
 47o00’S 01o00’W 47o00’S 02o00’E
 ET 51 ET
 ---pagebreak--- Artikkel 75
 Varasem kalapüük
 Liikmesriigid esitavad komisjonile 1. juuniks 2007 järgmises vormis teabe oma varasema
 kalapüügi kohta aastatel 2004, 2005 ja 2006 eespool (artiklis 74) nimetatud piirkondades.
 Püügiliik Püügikoormuse mõõtühik Kogupüük (milj. t)
 traalerid a) kilovatt-püügipäev
 b) laev-püügipäev
 õngejadaga laevad a) brutotonnaaž-püügipäev
 b) keskmine vette lastud konksude
 arv / vettelaskmiste arv
 teised a) brutotonnaaž-püügipäev
 ET 52 ET
 ---pagebreak--- 4. OSA
 MEETMED MERELINDUDE TAHTMATU SURMAMISE VÄHENDAMISEKS
 Artikkel 76
 Teave merelindude häirimise kohta
 Liikmesriigid koguvad andmeid merelindude häirimise, sealhulgas nende tahtmatu surmamise
 kohta nende kalalaevade poolt, kes püüavad SEAFO konventsiooniga hõlmatud liikidesse
 kuuluvat kala, ja edastavad kõik sellekohased andmed komisjonile 1. juuniks 2007.
 Artikkel 77
 Leevendavad meetmed
 1. Kõik ühenduse kalalaevad, kes püüavad kala lõuna pool 30 lõunalaiuskraadi, peavad
 olema varustatud linnutõrjevahenditega (tori mastidega):
 – tori mastid peavad vastama tori masti kokkulepitud kujundusele ja
 kasutamiseeskirjadele, mis on esitatud III lisa 8. liites;
 – tori mastid tuleb kasutusele võtta enne õngejada vettelaskmist alati, kui kalapüük
 toimub lõuna pool 30 lõunalaiuskraadi;
 – kalalaevu kutsutakse üles kasutama veel teist tori masti ja linnutõrjeliini, kui linde
 on palju või nad on väga aktiivsed;
 – kõigil kalalaevadel peavad olema kasutamisvalmis varutõrjeliinid.
 2. Õngejadad lastakse vette üksnes öösel (s.o kahe nautilise hämariku vahelisel pimedal
 ajal39). Öisel õngepüügil kasutatakse üksnes nii vähe laevatulesid, kui on vajalik
 ohutuse tagamiseks.
 3. Sisikondade heitmine vette on keelatud püügivahendite vettelaskmise ajal. Tuleb
 vältida sisikondade heitmist vette ajal, mil püügivahendid on vees. Sisikondade
 vetteheitmine peab võimaluse korral toimuma laeva teisel poolel, mitte seal, kust
 püügivahendid on vette lastud. Laevade või püügipiirkondade puhul, mille puhul ei
 ole nõuet jätta kogu sisikond pardale, on vaja rakendada süsteem, millega sisikonnast
 ja kalapeadest eemaldatakse enne nende vetteheitmist kõik konksud. Enne
 vettelaskmist tuleb võrgud puhastada, et eemaldada kõik, mis võiks merelinde kohale
 meelitada.
 4. Ühenduse kalalaevad rakendavad võrkude vettelaskmisel ja võrkudega püügil korda,
 millega ajavahemik, mil lõtvade võrgusilmadega võrk on veepinnal, on viidud
 miinimumini. Võrkude hooldustööd tehakse võimaluse korral nii, et võrk ei oleks
 vees.
 39
 Nautilise hämariku täpsed kellaajad on esitatud käsiraamatu Nautical Almanac tabelites iga laiuskraadi,
 kohaliku aja ja kuupäeva jaoks. Kõik kellaajad nii laevade kui ka vaatlejate tegevuse dokumenteerimisel
 esitatakse koos viitega Greenwichi ajale (GMT).
 ET 53 ET
 ---pagebreak--- 5. Ühenduse kalalaevu kutsutakse üles kasutama sellise kujuga püügivahendeid, mille
 puhul lindudel oleks vähem võimalusi puutuda kokku püügivahendi nende jaoks
 kõige ohtlikuma osaga. Selleks võib suurendada võrgu raskusi või vähendada
 ujuvust, nii et võrk vajuks kiiremini vette, või panna eredavärviline plagu vm asi
 nende võrguosade kohale, kus võrgusilmad on lindude jaoks kõige ohtlikuma
 suurusega.
 6. Ühenduse kalalaevadele, mille pardal ei ole võimalusi kalasaagi töötlemiseks või
 sisikondade hoidmiseks, või millel ei ole võimalust heita sisikonnad vette laeva teisel
 küljel, kust ei ole vette lastud püügivahendeid, ei anta luba püüda kala konventsiooni
 piirkonnas.
 7. Tehakse kõik vajalik, et püügivahenditesse elusana kinnijäänud linnud vabastataks
 elusana ja et võimaluse korral eemaldataks konksud ilma asjaomase linnu elu ohtu
 seadmata.
 5. OSA
 KONTROLLIMINE
 Artikkel 78
 Kalalaeva liikumisest ja püükidest teatamine
 1. Kalalaevad ja uurimislaevad, kel on luba püüda kala konventsiooni piirkonnas ja kes
 seda teevad, saadavad laevaseiresüsteemi või muu sobiva vahendiga lipuliikmesriigi
 asutusele ja, kui lipuliikmesriik nõuab, SEAFO peasekretärile ettekanded
 konventsiooni piirkonda sisenemise, sellest väljumise ja püügi kohta.
 2. Ettekanne sisenemise kohta esitatakse mitte rohkem kui 12 tundi ja mitte vähem kui
 6 tundi enne iga sisenemist konventsiooni piirkonda, näidates sisenemise kuupäeva ja
 kellaaja, laeva geograafilise asukoha ja pardal oleva kala eluskaalu kogused (kg)
 liikide kaupa (FAO kolmetäheline kood).
 3. Iga kalendrikuu lõpul esitatakse ettekandes püügi kohta püütud kala eluskaalu
 kogused (kg) liikide kaupa (FAO kolmetäheline kood).
 4. Ettekanne väljumise kohta esitatakse mitte rohkem kui 12 tundi ja mitte vähem kui 6
 tundi enne iga väljumist konventsiooni piirkonnast. Selles esitatakse väljumise
 kuupäev ja kellaaeg, laeva geograafiline asukoht, püügipäevade arv ja konventsiooni
 piirkonnas püütud kala eluskaalu kogused (kg) liikide kaupa (FAO kolmetäheline
 kood) kas alates kalapüügi algusest kõnealuses piirkonnas või viimasest
 püügiettekandest.
 Artikkel 79
 Teaduslikud vaatlused ja andmete kogumine kalavarude suuruse hindamiseks
 1. Iga liikmesriik tagab, et iga tema kalalaeva, kes püüab SEAFO konventsiooni
 piirkonnas SEAFO konventsiooniga hõlmatud liikidesse kuuluvat kala, pardal
 oleksid kvalifitseeritud teadusvaatlejad.
 ET 54 ET
 ---pagebreak--- 2. Iga liikmesriik nõuab, et teave, mille vaatlejad on kogunud iga tema lipu all sõitva
 kalalaeva kohta, esitataks 30 päeva jooksul pärast konventsiooni piirkonnast
 lahkumist. Andmed esitatakse SEAFO teaduskomitee määratud vormis.
 Liikmesriigid saadavad koopia andmetest võimalikult kiiresti komisjonile, võttes
 arvesse, et teabe esitamisel on vaja säilitada koondamata andmete konfidentsiaalsus.
 Liikmesriigid võivad saata koopia teabest ka SEAFO peasekretärile.
 3. Määratud vaatlejad koguvad ja kontrollivad käesolevas artiklis viidatud teabe
 hiljemalt 30. juuniks, kuivõrd see on võimalik.
 Artikkel 80
 Kolmandate riikide laevade nägemine
 1. Liikmesriikide lipu all sõitvad laevad kannavad oma lipuliikmesriigile ette
 kalapüügist, mida konventsiooni piirkonnas teostavad kalalaevad, kes sõidavad
 konventsiooniga mitte liitunud riigi lipu all. Selline teave hõlmab muu hulgas
 järgmist:
 a) laeva nimi;
 b) laeva registreerimisnumber;
 c) kalalaeva lipuriik;
 d) igasugune muu asjakohane teave nähtud kalalaeva kohta.
 2. Iga liikmesriik saadab lõikes 1 viidatud teabe võimalikult kiiresti komisjonile.
 Komisjon edastab need andmed teadmiseks SEAFO peasekretärile.
 XI PEATÜKK
 Ebaseaduslik, teatamata ja reguleerimata kalapüük
 Artikkel 81
 Atlandi ookeani põhjaosa
 Kalalaevadele, kes tegelevad ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga Atlandi
 ookeani põhjaosas, kohaldatakse XV lisas esitatud meetmeid.
 ET 55 ET
 ---pagebreak--- XII PEATÜKK
 Lõppsätted
 Artikkel 82
 Andmeedastus
 Kui liikmesriigid edastavad komisjonile määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 15 lõike 1 ja
 artikli 18 lõike 1 kohaselt andmeid kalavarude lossitud koguste kohta, kasutatakse käesoleva
 määruse I lisas sätestatud kalavarude koode.
 Artikkel 83
 Määrus (EÜ) nr 1116/2006 tunnistatakse käesolevaga kehtetuks.
 Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele tõlgendatakse viidetena käesolevale määrusele.
 Artikkel 84
 Jõustumine
 Käeolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.
 Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007.
 Enne 1. jaanuari 2007 algavateks ajavahemikeks kindlaksmääratud CCAMLRi tsooni lubatud
 kogupüükide (TACide) suhtes kohaldatakse artiklit 55 alates TACide vastavate
 kohaldamisperioodide alguskuupäevadest.
 Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
 Brüssel,
 Nõukogu nimel
 eesistuja
 [...]
 ET 56 ET
 ---pagebreak--- I LISA
 Ühenduse kalalaevade püügilimiidid püügipiirangutega piirkondades ja kolmandate
 riikide laevade püügilimiidid Euroopa Ühenduse vetes kalaliikide ja piirkondade kaupa
 (eluskaalu tonnides, kui ei ole ette nähtud teisiti)
 Kõiki käesolevas lisas sätestatud püügilimiite käsitletakse kvootidena käesoleva määruse
 artikli 5 tähenduses ning seetõttu kehtivad nende suhtes eeskirjad, mis on sätestatud määruses
 (EÜ) nr 2847/93, eelkõige selle artiklites 14 ja 15.
 Kõigi püügipiirkondade kalavarude nimetused esitatakse ladina keeles liikide tähestikulises
 järjestuses. Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmist tavanimetuste ja
 ladinakeelsete nimede vastavustabelit.
 Teaduslik nimi Kolmetäheline kood Tavanimetus
 Ammodytidae SAN tobiaslased
 Anarhichas lupus CAT harilik merihunt
 Aphanopus carbo BSF süsisaba
 Argentina silus ARU põhja-atlandi hõbekala
 Beryx spp. ALF limapead
 Boreogadus saida POC polaartursk
 Brosme brosme USK meriluts
 Centrophorus squamosus GUQ hall lühiogahai
 Centroscymnus coelolepis CYO portugali süvahai
 Cetorhinus maximus BSK hiidhai
 Chaenocephalus aceratus SSI krokodilljääkala
 Champsocephalus gunnari ANI haugjääkala
 Channichthys rhinoceratus LIC kergueleni jääkala
 Chionoecetes spp. PCR arktikakrabi
 Clupea harengus HER räim
 Coryphaenoides rupestris RNG kalju-tömppeakala
 Dalatias licha SCK šokolaadhai
 Deania calcea DCA pikk-koonhai
 Dissostichus eleginoides TOP patagoonia kihvkala
 Engraulis encrasicolus ANE euroopa anšoovis
 Etmopterus princeps ETR suur tumehai
 Etmopterus pusillus ETP ronkjas tumehai
 Etmopterus spinax ETX harilik tumehai
 Euphausia superba KRI tavaline hiilgevähk
 Gadus morhua COD tursk
 ET 57 ET
 ---pagebreak--- Teaduslik nimi Kolmetäheline kood Tavanimetus
 Galeorhinus galeus GAG supi-nugishai
 Germo alalunga ALB pikkuim-tuun
 Glyptocephalus cynoglossus WIT pikklest
 Gobionotothen gibberifrons NOG roheline rüntnototeenia
 Hippoglossoides platessoides PLA harilik karelest
 Hippoglossus hippoglossus HAL harilik hiidlest
 Hoplostethus atlanticus ORY atlandi karekala
 Illex illecebrosus SQI lühiuim-kalmaar
 Lamna nasus POR harilik heeringahai
 Lampanyctus achirus LAC tõrvikkala
 Lepidonotothen squamifrons NOS hall nototeenia
 Lepidorhombus spp. LEZ soomuskammeljad
 Limanda ferruginea YEL ruske soomuslest
 Limanda limanda DAB harilik soomuslest
 Lophiidae ANF merikuratlased
 Macrourus berglax RHG põhja-pikksaba
 Macrourus spp. GRV pikksaba
 Makaira nigricans BUM sinine marliin
 Mallotus villosus CAP moiva
 Martialia hyadesi SQS kalmaar
 Melanogrammus aeglefinus HAD kilttursk
 Merlangius merlangus WHG merlang
 Merluccius merluccius HKE merluus
 Micromesistius poutassou WHB põhjaputassuu
 Microstomus kitt LEM väikesuulest
 Molva dypterigia BLI sinine molva
 Molva macrophthalmus SLI molva
 Molva molva LIN harilik molva
 Nephrops norvegicus NEP norra salehomaar
 Notothenia rossii NOR marmornototeenia
 Pagellus bogaraveo SBR besuugo
 Pandalus borealis PRA harilik süvameregarneel
 Paralomis spp. PAI krabid
 ET 58 ET
 ---pagebreak--- Teaduslik nimi Kolmetäheline kood Tavanimetus
 Penaeus spp. PEN viburhännakud
 Phycis spp. FOX niituimlutsud
 Platichthys flesus FLX lest
 Pleuronectes platessa PLE atlandi merilest
 Pleuronectiformes FLX lestlased
 Pollachius pollachius POL pollak
 Pollachius virens POK põhja-atlandi süsikas e saida
 Psetta maxima TUR harilik kammeljas
 Pseudochaenichthus georgianus SGI tume ebajääkala
 Rajidae SRX-RAJ railased
 Reinhardtius hippoglossoides GHL süvalest
 Salmo salar SAL lõhe
 Scomber scombrus MAC makrell
 Scopthalmus rhombus BLL sile kammeljas
 Sebastes spp. RED meriahven
 Solea solea SOL harilik merikeel
 Solea spp. SOX merikeel
 Sprattus sprattus SPR kilu
 Squalus acanthias DGS harilik ogahai
 Tetrapturus alba WHM valge odanina
 Thunnus alalunga ALB pikkuim-tuun
 Thunnus albacares YFT kulduim-tuun
 Thunnus obesus BET suursilm-tuun
 Thunnus thynnus BFT harilik tuun
 Trachurus spp. JAX stauriid
 Trisopterus esmarki NOP tursik
 Urophycis tenuis HKW valge ameerikaluts
 Xiphias gladius SWO mõõkkala
 Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmist, üksnes selgitamiseks esitatud
 tavanimetuste ja ladinakeelsete nimede vastavuse tabelit:
 arktikakrabi PCR Chionoecetes spp.
 atlandi karekala ORY Hoplostethus atlanticus
 atlandi merilest PLE Pleuronectes platessa
 ET 59 ET
 ---pagebreak--- besuugo SBR Pagellus bogaraveo
 euroopa anšoovis ANE Engraulis encrasicolus
 hall lühiogahai GUQ Centrophorus squamosus
 hall nototeenia NOS Lepidonotothen squamifrons
 harilik heeringahai POR Lamna nasus
 harilik hiidlest HAL Hippoglossus hippoglossus
 harilik kammeljas TUR Psetta maxima
 harilik karelest PLA Hippoglossoides platessoides
 harilik merihunt CAT Anarhichas lupus
 harilik merikeel SOL Solea solea
 harilik molva LIN Molva molva
 harilik ogahai DGS Squalus acanthias
 harilik soomuslest DAB Limanda limanda
 harilik süvameregarneel PRA Pandalus borealis
 harilik tumehai ETX Etmopterus spinax
 harilik tuun BFT Thunnus thynnus
 haugjääkala ANI Champsocephalus gunnari
 hiidhai BSK Cetorhinus maximus
 kalju-tömppeakala RNG Coryphaenoides rupestris
 kalmaar SQS Martialia hyadesi
 kergueleni jääkala LIC Channichthys rhinoceratus
 kilttursk HAD Melanogrammus aeglefinus
 kilu SPR Sprattus sprattus
 krabid PAI Paralomis spp.
 krokodilljääkala SSI Chaenocephalus aceratus
 kulduim-tuun YFT Thunnus albacares
 lest FLX Platichthys flesus
 ET 60 ET
 ---pagebreak--- lestlased FLX Pleuronectiformes
 limapead ALF Beryx spp.
 lõhe SAL Salmo salar
 lühiuim-kalmaar SQI Illex illecebrosus
 makrell MAC Scomber scombrus
 marmornototeenia NOR Notothenia rossii
 meriahven RED Sebastes spp.
 merikeel SOX Solea spp.
 merikuratlased ANF Lophiidae
 meriluts USK Brosme brosme
 merlang WHG Merlangius merlangus
 merluus HKE Merluccius merluccius
 moiva CAP Mallotus villosus
 molva SLI Molva macrophthalmus
 mõõkkala SWO Xiphias gladius
 niituimlutsud FOX Phycis spp.
 norra salehomaar NEP Nephrops norvegicus
 patagoonia kihvkala TOP Dissostichus eleginoides
 pikk-koonhai DCA Deania calcea
 pikklest WIT Glyptocephalus cynoglossus
 pikksaba GRV Macrourus spp.
 pikkuim-tuun ALB Thunnus alalunga
 pikkuim-tuun ALB Germo alalunga
 polaartursk POC Boreogadus saida
 pollak POL Pollachius pollachius
 portugali süvahai CYO Centroscymnus coelolepis
 põhja-atlandi hõbekala ARU Argentina silus
 ET 61 ET
 ---pagebreak--- põhja-atlandi süsikas e saida POK Pollachius virens
 põhja-pikksaba RHG Macrourus berglax
 põhjaputassuu WHB Micromesistius poutassou
 railased SRX-RAJ Rajidae
 roheline rüntnototeenia NOG Gobionotothen gibberifrons
 ronkjas tumehai ETP Etmopterus pusillus
 ruske soomuslest YEL Limanda ferruginea
 räim HER Clupea harengus
 sile kammeljas BLL Scopthalmus rhombus
 sinine marliin BUM Makaira nigricans
 sinine molva BLI Molva dypterigia
 soomuskammeljad LEZ Lepidorhombus spp.
 stauriid JAX Trachurus spp.
 supi-nugishai GAG Galeorhinus galeus
 suur tumehai ETR Etmopterus princeps
 suursilm-tuun BET Thunnus obesus
 süsisaba BSF Aphanopus carbo
 süvalest GHL Reinhardtius hippoglossoides
 šokolaadhai SCK Dalatias licha
 tavaline hiilgevähk KRI Euphausia superba
 tobiaslased SAN Ammodytidae
 tume ebajääkala SGI Pseudochaenichthus georgianus
 tursik NOP Trisopterus esmarki
 tursk COD Gadus morhua
 tõrvikkala LAC Lampanyctus achirus
 valge ameerikaluts HKW Urophycis tenuis
 Valge odanina WHM Tetrapturus alba
 Viburhännakud PEN Penaeus spp.
 ET 62 ET
 ---pagebreak--- väikesuulest LEM Microstomus kitt
 ET 63 ET
 ---pagebreak--- IA LISA
 SKAGERRAK, KATTEGAT, ICESi vööndid I, II, III ja IV, ICESi vööndite V, VI, VII,
 VIII, IX ja X EÜ veed, CECAFi EÜ veed, Prantsuse Guajaana veed
 Liik: Tobiaslased Vöönd: IV vööndi Norra veed
 Ammodytidae SAN/04-N.
 (1)
 Taani pm Analüütiline TAC
 (1)
 Ühendkuningriik pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 (1)
 EÜ pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 TAC Ei kohaldata
 (1)
 Vaadatakse 2007. aasta jooksul
 läbi
 Liik: Tobiaslased Vöönd: IIIa IIa ja IV(1) EÜ veed
 Ammodytidae SAN/2A3A4.
 Taani Ei ole Analüütiline TAC
 kehtestatud
 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ühendkuningriik Ei ole
 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 kehtestatud
 (2) Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 Kõik liikmesriigid Ei ole
 kehtestatud
 EÜ Ei ole
 kehtestatud
 (3) (4)
 Norra pm
 TAC Ei ole
 kehtestatud
 (1) Välja arvatud 6 miili kaugusel Ühendkuningriigi lähtejoonest Shetlandi, Fair Isle'i ja Foula lähedal
 asuvad veed.
 (2) Välja arvatud Taani ja Ühendkuningriik
 (3) Püütakse Norra meres.
 (4) Vaadatakse 2007. aasta jooksul läbi.
 Liik: Põhja-atlandi hõbekala Vöönd: Piirkondade I ja II EÜ ja rahvusvahelised veed
 Argentina silus ARU/1/2.
 Saksamaa 31 Ennetuslik TAC
 Prantsusmaa 10 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Madalmaad 25 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Ühendkuningriik 50
 ET 64 ET
 ---pagebreak--- Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 EÜ 116
 Liik: Põhja-atlandi hõbekala Vöönd: Piirkondade III ja IV EÜ ja rahvusvahelised
 veed
 Argentina silus
 ARU/3/4.
 Taani 1178 Ennetuslik TAC
 Saksamaa 12 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Prantsusmaa 8 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Iirimaa 8 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 Madalmaad 55
 Rootsi 46
 Ühendkuningriik 21
 EÜ 1328
 Liik: Põhja-atlandi hõbekala Vöönd: Piirkondade V, VI ja VII EÜ ja
 rahvusvahelised veed
 Argentina silus
 ARU/567.
 Saksamaa 405 Ennetuslik TAC
 Prantsusmaa 9 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Iirimaa 378 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Madalmaad 4225 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 Ühendkuningriik 297
 EÜ 5311
 Liik: Meriluts Vöönd: Vööndite IIa, IV, Vb, VI, VII EÜ veed
 Brosme brosme USK/2A47-C
 (1)
 EÜ Ei kohaldata Preventiivne TAC
 (2) (3)
 Norra pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 TAC Ei kohaldata
 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 (1) Sätestatud määruses (EÜ) nr .../2006.
 (2) Selle alusel on lubatud vööndites Vb, VI ja VII muude kalaliikide kaaspüük pm% laeva kohta igal ajal.
 Nimetatud protsent võib esimese 24 tunni jooksul pärast kalastamise algust konkreetses piirkonnas olla
 suurem. Muude liikide kaaspüügi üldkogus vööndites Vb, VI ja VII ei tohi ületada pm tonni.
 (3) Kaasa arvatud molva. Norra kvoodid on järgmised: harilik molva pm tonni ja meriluts pm tonni ning
 need on vastastikku asendatavad kuni pm tonni ulatuses ja püüda võib ainult õngejadadega vööndites
 Vb, VI ja VII.
 Liik: Meriluts Vöönd: Piirkondade I, II ja XIV EÜ ja rahvusvahelised
 veed
 ET 65 ET
 ---pagebreak--- Brosme brosme USK/1214EI
 Saksamaa 7
 Prantsusmaa 7
 Ühendkuningriik 7
 (1)
 Teised 4
 EÜ 25
 (1) Üksnes kaaspüük. Spetsialiseeritud püük ei ole selle kvoodi raames lubatud.
 Liik: Meriluts Vöönd: III vööndi EÜ ja rahvusvahelised veed
 Brosme brosme USK/3EI.
 Taani 15
 Rootsi 8
 Saksamaa 8
 EÜ 31
 Liik: Meriluts Vöönd: IV vööndi EÜ ja rahvusvahelised veed
 Brosme brosme USK/4EI.
 Taani 65
 Saksamaa 19
 Prantsusmaa 45
 Rootsi 6
 Ühendkuningriik 97
 (1)
 Teised 6
 EÜ 238
 (1) Üksnes kaaspüük. Spetsialiseeritud püük ei ole selle kvoodi raames lubatud.
 Liik: Meriluts Vöönd: Piirkondade V, VI ja VII EÜ ja
 rahvusvahelised veed
 Brosme brosme
 USK/567EI.
 Saksamaa 6
 Hispaania 22
 Prantsusmaa 265
 Iirimaa 26
 Ühendkuningriik 128
 (1)
 Teised 6
 EÜ 453
 (1) Üksnes kaaspüük. Spetsialiseeritud püük ei ole selle kvoodi raames lubatud.
 ET 66 ET
 ---pagebreak--- Liik: Meriluts Vöönd: IV vööndi Norra veed
 Brosme brosme USK/4AB-N.
 Belgia pm Ennetuslik TAC
 Taani pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Saksamaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Prantsusmaa pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 Madalmaad pm
 Ühendkuningriik pm
 EÜ pm
 TAC Ei kohaldata
 Liik: Räim (1) Vöönd: IIIa
 Clupea harengus HER/03A.
 Taani pm Analüütiline TAC
 Saksamaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Rootsi pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 EÜ pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 (2)
 Fääri saared 500
 TAC pm
 (1) Lossitud kogused, kui räim on püütud püügivahenditega, mille silmasuurus on vähemalt 32 mm.
 (2) Püütakse Skagerrakis. Piirneb läänes Hanstholmi majakast Lindesnesi majakani ulatuva joonega ning
 lõunas Tistlarna majakast kuni Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega.
 Liik: Räim (1) Vöönd: IV põhja pool 53°30'N
 Clupea harengus HER/04A., HER/04B.
 Taani pm Analüütiline TAC
 Saksamaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Prantsusmaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Madalmaad pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 Rootsi pm
 Ühendkuningriik pm
 EÜ pm
 (2)
 Norra pm
 TAC pm
 (1) Lossitud kogused, kui räim on püütud püügivahenditega, mille silmasuurus on vähemalt 32 mm.
 Liikmesriigid peavad komisjonile eraldi teatama ICESi vöönditest IVa ja IVb püütud räime lossitud
 kogused.
 (2) Võib püüda EÜ vetes. Selle kvoodi alusel püütud saagid tuleb maha arvestada TACi Norra osast.
 ET 67 ET
 ---pagebreak--- Eritingimused
 Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi osutatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid
 koguseid:
 Norra veed lõuna pool 62°N (HER/*04N-)
 EÜ pm
 Liik: Räim Vöönd: Norra veed lõuna pool 62°N
 Clupea harengus HER/04-N.
 (1)
 Rootsi pm
 EÜ pm
 TAC Ei kohaldata
 (1)
 Tursa, kilttursa, süsika, pollaki ja merlangi kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvoodist maha.
 Liik: Räim (1) Vöönd: Kaaspüük vööndis IIIa
 Clupea harengus HER/03A-BC
 Taani pm Analüütiline TAC
 Saksamaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Rootsi pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 EÜ pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 TAC pm
 (1) Lossitud kogused, kui räim on püütud püügivahenditega, mille silmasuurus on vähemalt 32 mm.
 Liik: Räim (1) Vöönd: Kaaspüük vööndites IV, VIId ja vööndi IIa EÜ
 vetes
 Clupea harengus
 HER/2A47DX
 Belgia pm
 Taani pm Analüütiline TAC
 Saksamaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Prantsusmaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Madalmaad pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 Rootsi pm
 Ühendkuningriik pm
 EÜ pm
 TAC pm
 (1) Lossitud kogused, kui räim on püütud püügivahenditega, mille silmasuurus on vähemalt 32 mm.
 Liik: Räim (1) Vöönd: VIId; IVc (2)
 ET 68 ET
 ---pagebreak--- Clupea harengus HER/4CXB7D
 (3)
 Belgia pm
 (3)
 Taani pm Analüütiline TAC
 (3)
 Saksamaa pm Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 (3)
 Prantsusmaa pm Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 (3)
 Madalmaad pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 (3)
 Ühendkuningriik pm
 EÜ pm
 TAC pm
 (1) Lossitud kogused, kui räim on püütud püügivahenditega, mille silmasuurus on vähemalt 32 mm.
 (2) Välja arvatud Blackwateri varu: viide räimevarule vööndis, mis asub Thamesi suudme
 meresõidupiirkonnas ning piirneb joonega, mis kulgeb otse lõuna suunas Landguard Pointist (51°56' N,
 1°19,1' E) põhjalaiuseni 51°33' N ning sealt otse lääne suunas Ühendkuningriigi rannikul asuva
 punktini.
 (3) Sellest kvoodist võib kuni 50% üle kanda ICESi vööndisse IVb. Igast sellisest ülekandmisest tuleb
 komisjonile eelnevalt teatada (HER/*04B).
 Liik: Räim Vöönd: Vb ja VIb VIaN (1) EÜ veed
 Clupea harengus HER/5B6ANB.
 Saksamaa pm Ennetuslik TAC
 Prantsusmaa pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Iirimaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Madalmaad pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 Ühendkuningriik pm
 EÜ pm
 (2)
 Fääri saared 660
 TAC 28900
 (1) Viide räimevarudele ICESi vööndis VIa, põhja pool 56°00' N ning vööndi VIa osas, mis paikneb ida
 pool 07°00' W ja põhja pool 55°00' N, välja arvatud Clyde.
 (2) Selle kvoodi alusel võib kalastada ainult ICESi vööndis VIa, põhja pool 56°30 ́ N.
 Liik: Räim Vöönd: VIIbc ; VIaS (1)
 Clupea harengus HER/6AS7BC
 Iirimaa 10162 Analüütiline TAC
 Madalmaad 1016 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 EÜ 11178 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 TAC 11178
 (1) Viide räimevarudele ICESi rajoonis VIa, lõuna pool 56°00' N ja lääne pool 07°00' W.
 ET 69 ET
 ---pagebreak--- Liik: Räim Vöönd: VIa Clyde (1)
 Clupea harengus HER/06ACL.
 Ühendkuningriik 640 Ennetuslik TAC
 EÜ 640 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 TAC 640
 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 (1) Clyde’i varu: viide räimevarule merepiirkonnas, mis asub Mull of Kintyre’i ja Corsewall Pointi vahele
 tõmmatud joonest kirde pool.
 Liik: Räim Vöönd: VIIa (1)
 Clupea harengus HER/07A/MM
 Iirimaa 1250 Analüütiline TAC
 Ühendkuningriik 3550 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 EÜ 4800 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 TAC 4800
 (1) VIIa vööndit on vähendatud piirkondade võrra, mis on lisatud ICESi vöönditele VIIg, VIIh, VIIj ja
 VIIk, ja selle piirid on järgmised:
 – põhjas laiuskraad 52°30' N,
 – lõunas laiuskraad 52°00' N,
 – läänes Iirimaa rannik,
 – idas Ühendkuningriigi rannik.
 Liik: Räim Vöönd: VIIe ja VIIf
 Clupea harengus HER/7EF.
 Prantsusmaa 500 Ennetuslik TAC
 Ühendkuningriik 500 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 EÜ 1000 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 TAC 1000
 Liik: Räim Vöönd: VIIg(1), VIIh(1), VIIj(1) and VIIk (1)
 Clupea harengus HER/7G-K.
 Saksamaa 80 Analüütiline TAC
 Prantsusmaa 443 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Iirimaa 6209 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Madalmaad 443 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 Ühendkuningriik 9
 ET 70 ET
 ---pagebreak--- EÜ 7184
 TAC 7184
 (1) Seda vööndit on suurendatud alaga, mille piirid on järgmised:
 – põhjas laiuskraad 52 30 ́ N,
 – lõunas laiuskraad 52°00' N,
 – läänes Iirimaa rannik,
 – idas Ühendkuningriigi rannik.
 Liik: Euroopa anšoovis Vöönd: VIII
 Engraulis encrasicolus ANE/08.
 (1)
 Hispaania 0 Analüütiline TAC
 (1)
 Prantsusmaa 0 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 (1)
 EÜ 0 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 (1)
 TAC 0
 (1) TAC võidakse 2007. aasta teadussoovitust arvesse võttes läbi vaadata.
 Liik: Euroopa anšoovis Vöönd: IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed
 Engraulis encrasicolus ANE/9/3411
 Hispaania 3826 Ennetuslik TAC
 Portugal 4174 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 EÜ 8000 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 TAC 8000
 Liik: Tursk Vöönd: Skagerrak (1)
 Gadus morhua COD/03AN.
 (2)
 Belgia pm
 (2)
 Taani pm Analüütiline TAC
 (2)
 Saksamaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 (2)
 Madalmaad pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 (2)
 Rootsi pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 EÜ pm
 TAC pm
 (1) Piirkond on määratletud käesoleva määruse artikli 3 punktis e.
 (2) Ainult kaaspüük.
 ET 71 ET
 ---pagebreak--- Liik: Tursk Vöönd: Kattegat (1)
 Gadus morhua COD/03AS.
 (2)
 Taani 394 Analüütiline TAC
 (2)
 Saksamaa 8 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 (2)
 Rootsi 236 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 EÜ 638 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 TAC 638
 (1) Piirkond on määratletud käesoleva määruse artikli 3 punktis f.
 (2) Ainult kaaspüük.
 Liik: Tursk Vöönd: IV; vööndi IIa EÜ veed
 Gadus morhua COD/2AC4.
 (2)
 Belgia pm
 (2)
 Taani pm Analüütiline TAC
 (2)
 Saksamaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 (2)
 Prantsusmaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 (2)
 Madalmaad pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 (2)
 Rootsi pm
 (2)
 Ühendkuningriik pm
 EÜ pm
 (1)
 Norra pm
 TAC pm
 (1) Võib püüda EÜ vetes. Selle kvoodi alusel püütud saagid tuleb maha arvestada TACi Norra osast.
 (2) Ainult kaaspüük.
 Eritingimused
 Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi osutatud ICESi vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid
 koguseid:
 IV vööndi Norra veed
 (COD/*04N-)
 EÜ pm
 Liik: Tursk Vöönd: Norra veed lõuna pool 62° N
 Gadus morhua COD/04-N.
 Rootsi pm Analüütiline TAC
 EÜ pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 TAC Ei kohaldata
 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 ET 72 ET
 ---pagebreak--- Liik: Tursk Vöönd: VI; Vb EÜ veed; vööndite XII ja XIV EÜ ja
 rahvusvahelised veed
 Gadus morhua
 COD/561214
 (1)
 Belgia 1 Analüütiline TAC
 (1)
 Saksamaa 14 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 (1)
 Prantsusmaa 146 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 (1)
 Iirimaa 57 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 (1)
 Ühendkuningriik 242
 EÜ 460
 TAC 460
 (1) Ainult kaaspüük.
 Eritingimused
 Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi osutatud ICESi vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid
 koguseid:
 VIa; Vb EÜ veed
 (COD/*5BC6A)
 Belgia 1
 Saksamaa 14
 Prantsusmaa 146
 Iirimaa 57
 Ühendkuningriik 242
 EÜ 460
 Liik: Tursk Vöönd: VIIa
 Gadus morhua COD/07A.
 (1)
 Belgia 37 Analüütiline TAC
 (1)
 Prantsusmaa 101 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 (1)
 Iirimaa 639 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 (1)
 Madalmaad 9 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 (1)
 Ühendkuningriik 585
 EÜ 1371
 TAC 1371
 (1) Ainult kaaspüük.
 Liik: Tursk Vöönd: VIIb-k, VIII, IX and X; CECAF 34.1.1 EÜ
 veed
 Gadus morhua
 COD/7X7A34
 Belgia 162 Analüütiline TAC
 Prantsusmaa 2778 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 ET 73 ET
 ---pagebreak--- Iirimaa 370 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Madalmaad 23 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 Ühendkuningriik 301
 EÜ 3634
 TAC 3634
 Liik: Harilik heeringahai Vöönd: I-XIV
 Lamna nasus POR/1-14
 EÜ 240
 TAC Ei kohaldata
 Liik: Soomuskammeljad Vöönd: IIa ja IV EÜ veed
 Lepidorhombus spp. LEZ/2AC4-C
 Belgia 4 Ennetuslik TAC
 Taani 4 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Saksamaa 4 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Prantsusmaa 24 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 Madalmaad 19
 Ühendkuningriik 1424
 EÜ 1479
 TAC 1479
 Liik: Soomuskammeljad Vöönd: VI; Vb EÜ veed; XII ja XIV rahvusvahelised
 veed
 Lepidorhombus spp.
 LEZ/561214
 Hispaania 278 Ennetuslik TAC
 Prantsusmaa 1085 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Iirimaa 317 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Ühendkuningriik 768 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 EÜ 2448
 TAC 2448
 ET 74 ET
 ---pagebreak--- Liik: Soomuskammeljad Vöönd: VII
 Lepidorhombus spp. LEZ/07.
 Belgia 420 Ennetuslik TAC
 Hispaania 4667 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Prantsusmaa 5663 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Iirimaa 2575 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 Ühendkuningriik 2230
 EÜ 15555
 TAC 15555
 Liik: Soomuskammeljad Vöönd: VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe
 Lepidorhombus spp. LEZ/8ABDE.
 Hispaania 999 Analüütiline TAC
 Prantsusmaa 807 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 EÜ 1806 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 TAC 1806
 Liik: Soomuskammeljad Vöönd: VIIIc, IX ja X; CECAF 31.1.1 EÜ veed
 Lepidorhombus spp. LEZ/8C3411
 Hispaania 1330 Analüütiline TAC
 Prantsusmaa 66 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Portugal 44 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 EÜ 1440 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 TAC 1440
 Liik: Harilik soomuslest ja Vöönd: IIa ja IV EÜ veed
 lest
 D/F/2AC4-C
 Limanda limanda ja
 Platichthys flesus
 Belgia 373 Ennetuslik TAC
 Taani 1401 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Saksamaa 2102 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 ET 75 ET
 ---pagebreak--- Prantsusmaa 146 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 Madalmaad 8475
 Rootsi 5
 Ühendkuningriik 1178
 EÜ 13680
 TAC 13680
 Liik: Merikuratlased Vöönd: IIa ja IV EÜ veed
 Lophiidae ANF/2AC4-C
 Belgia 365 Ennetuslik TAC
 Taani 804 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Saksamaa 393 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Prantsusmaa 75 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 Madalmaad 276
 Rootsi 9
 Ühendkuningriik 8392
 EÜ 10314
 TAC 10314
 (1)
 Liik: Merikuratlased Vöönd: IV vööndi Norra veed
 Lophiidae ANF/4AB-N.
 Belgia pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Taani pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Saksamaa pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 Madalmaad pm
 Ühendkuningriik pm
 EÜ pm
 TAC Ei kohaldata
 Liik: Merikuratlased Vöönd: VI; Vb EÜ veed; XII ja XIV rahvusvahelised
 veed
 Lophiidae
 ANF/561214
 Belgia 168 Ennetuslik TAC
 ET 76 ET
 ---pagebreak--- Saksamaa 192 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Hispaania 180 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Prantsusmaa 2073 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 Iirimaa 469
 Madalmaad 162
 Ühendkuningriik 1442
 (1)
 EÜ 4686
 (1)
 TAC 4686
 (1) Esialgne TAC. Lõplik TAC kehtestatakse uute teadussoovituste põhjal 2007. aasta esimesel poolel.
 Liik: Merikuratlased Vöönd: VII
 Lophiidae ANF/07.
 (1)
 Belgia 2595 Analüütiline TAC
 (1)
 Saksamaa 289 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 (1)
 Hispaania 1031 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 (1)
 Prantsusmaa 16651 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 (1)
 Iirimaa 2128
 (1)
 Madalmaad 336
 (1)
 Ühendkuningriik 5050
 (1)
 EÜ 28080
 (1)
 TAC 28080
 (1) Millest 5% tohib püüda ICESi vööndites VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe (ANF/*8ABDE).
 Liik: Merikuratlased Vöönd: VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe
 Lophiidae ANF/8ABDE.
 Hispaania 1206 Analüütiline TAC
 Prantsusmaa 6714 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 EÜ 7920 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 TAC 7920
 Liik: Merikuratlased Vöönd: VIIIc, IX ja X; CECAF 31.1.1 EÜ veed
 Lophiidae ANF/8C3411
 Hispaania 1385 Analüütiline TAC
 Prantsusmaa 1 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Portugal 276 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 ET 77 ET
 ---pagebreak--- EÜ 1662 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 TAC 1662
 Liik: Kilttursk Vöönd: IIIa ning vööndite IIIb, IIIc ja IIId EÜ veed
 Melanogrammus HAD/3A/BCD
 aeglefinus
 Belgia pm Analüütiline TAC
 Taani pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Saksamaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Madalmaad pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 Rootsi pm
 EÜ pm
 TAC pm
 Liik: Kilttursk Vöönd: IV; vööndi IIa EÜ veed
 Melanogrammus HAD/2AC4.
 aeglefinus
 Belgia pm
 Taani pm Analüütiline TAC
 Saksamaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Prantsusmaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Madalmaad pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 Rootsi pm
 Ühendkuningriik pm
 EÜ pm
 Norra pm
 TAC pm
 Eritingimused
 Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi osutatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid
 ET 78 ET
 ---pagebreak--- koguseid:
 IV vööndi Norra veed
 (HAD/*04N-)
 EÜ pm
 Liik: Kilttursk Vöönd: Norra veed lõuna pool 62° N
 Melanogrammus HAD/04-N.
 aeglefinus
 Rootsi pm Analüütiline TAC
 EÜ pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 TAC Ei kohaldata
 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 Liik: Kilttursk Vöönd: VIb EÜ veed; XII ja XIV rahvusvahelised veed
 Melanogrammus HAD/6B1214
 aeglefinus
 Belgia 2 Analüütiline TAC
 Saksamaa 2 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Prantsusmaa 76 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Iirimaa 54 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 Ühendkuningriik 553
 EÜ 687
 TAC 687
 Liik: Kilttursk Vöönd: Vb ja VIa EÜ veed
 Melanogrammus HAD/5BC6A.
 aeglefinus
 Belgia 16 Analüütiline TAC
 Saksamaa 19 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Prantsusmaa 794 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Iirimaa 567 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 Ühendkuningriik 5804
 EÜ 7200
 TAC 7200
 Liik: Kilttursk Vöönd: VII, VIII, IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed
 Melanogrammus HAD/7/3411
 ET 79 ET
 ---pagebreak--- aeglefinus
 Belgia 109 Ennetuslik TAC
 Prantsusmaa 6528 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Iirimaa 2176 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Ühendkuningriik 979 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 EÜ 9792
 TAC 9792
 Eritingimused
 Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi vööndis püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:
 VIIa
 (HAD/*07)
 Belgia 17
 Prantsusmaa 78
 Iirimaa 469
 Ühendkuningriik 520
 EÜ 1084
 Komisjonile kvootide täituvuse kohta aruannet esitades peavad liikmesriigid nimetama ICESi vööndis VIIa
 püütud kogused. ICESi vööndis VIIa püütud kilttursa lossimised keelatakse, kui lossitavad üldkogused on
 suuremad kui 1275 tonni.
 Liik: Merlang Vöönd: IIIa
 Merlangius merlangus WHG/03A.
 Taani pm Ennetuslik TAC
 Madalmaad pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Rootsi pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 (2)
 EÜ pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 TAC pm
 (2) Välja arvatud pm arvestuslikku tonni tööstuslikku kaaspüüki.
 Liik: Merlang Vöönd: IV; vööndi IIa EÜ veed
 Merlangius merlangus WHG/2AC4.
 Belgia pm
 Taani pm Ennetuslik TAC
 Saksamaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Prantsusmaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Madalmaad pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 Rootsi pm
 Ühendkuningriik pm
 EÜ pm
 ET 80 ET
 ---pagebreak--- (1)
 Norra pm
 TAC pm
 (1) Võib püüda EÜ vetes. Selle kvoodi alusel püütud saagid tuleb maha arvestada TACi Norra osast.
 Eritingimused
 Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi osutatud ICESi vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid
 koguseid:
 IV vööndi Norra veed
 (WHG/*04N-)
 EÜ pm
 Liik: Merlang Vöönd: VI; Vb EÜ veed; XII ja XIV rahvusvahelised
 veed
 Merlangius merlangus
 WHG/561214
 Saksamaa 2 Ennetuslik TAC
 Prantsusmaa 37 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Iirimaa 90 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Ühendkuningriik 171 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 EÜ 300
 TAC 300
 Liik: Merlang Vöönd: VIIa
 Merlangius merlangus WHG/07A.
 Belgia 1 Ennetuslik TAC
 Prantsusmaa 10 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Iirimaa 55 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Madalmaad 0 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 Ühendkuningriik 73
 EÜ 139
 TAC 139
 Liik: Merlang Vöönd: VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh ja
 VIIk
 Merlangius merlangus
 WHG/7X7A.
 Belgia 195 Ennetuslik TAC
 Prantsusmaa 11964 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Iirimaa 5544 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 ET 81 ET
 ---pagebreak--- Madalmaad 97 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 Ühendkuningriik 2140
 EÜ 19940
 TAC 19940
 Liik: Merlang Vöönd: VIII
 Merlangius merlangus WHG/08.
 Hispaania 1152 Ennetuslik TAC
 Prantsusmaa 1728 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 EÜ 2880 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 TAC 2880
 Liik: Merlang Vöönd: IX ja X; CECAF 31.1.1 EÜ veed
 Merlangius merlangus WHG/9/3411
 Portugal 522 Ennetuslik TAC
 EÜ 522 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 TAC 522
 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 Liik: Merlang ja pollak Vöönd: Norra veed lõuna pool 62° N
 Merlangius merlangus W/P/04-N.
 ja Pollachius
 pollachius
 Rootsi pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 EÜ pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 TAC Ei kohaldata
 Liik: Merluus Vöönd: IIIa vööndite IIIb, IIIc ja IIId EÜ veed
 Merluccius merluccius HKE/3A/BCD
 Taani 1403 Analüütiline TAC
 Rootsi 119 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 EÜ 1522 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 ET 82 ET
 ---pagebreak--- Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 (1)
 TAC 1522
 (1) Põhjapoolsete merluusivarude 50500-tonnise TACi piires.
 Liik: Merluus Vöönd: IIa ja IV EÜ veed
 Merluccius merluccius HKE/2AC4-C
 Belgia 25 Analüütiline TAC
 Taani 1025 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Saksamaa 118 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Prantsusmaa 227 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 Madalmaad 59
 Ühendkuningriik 319
 EÜ 1773
 (1)
 TAC 1773
 (1) Põhjapoolsete merluusivarude 50500-tonnise TACi piires.
 Liik: Merluus Vöönd: VI ja VII; Vb EÜ veed; XII ja XIV
 rahvusvahelised veed
 Merluccius
 merluccius HKE/571214
 Belgia 260 Analüütiline TAC
 Hispaania 8348 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Prantsusmaa 12891 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Iirimaa 1562 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 Madalmaad 168
 Ühendkuningriik 5089
 EÜ 28318
 (1)
 TAC 28318
 (1) Põhjapoolsete merluusivarude 50500-tonnise TACi piires.
 Eritingimused
 Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid
 koguseid:
 VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe
 (HKE/*8ABDE)
 Belgia 34
 Hispaania 1347
 Prantsusmaa 1347
 Iirimaa 168
 Madalmaad 17
 Ühendkuningriik 757
 EÜ 3670
 ET 83 ET
 ---pagebreak--- Liik: Merluus Vöönd: VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe
 Merluccius HKE/8ABDE.
 merluccius
 Belgia 8 Analüütiline TAC
 Hispaania 5811 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Prantsusmaa 13051 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Madalmaad 17 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 EÜ 18887
 (1)
 TAC 18887
 (1) Põhjapoolsete merluusivarude 50500-tonnise TACi piires.
 Eritingimused
 Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid
 koguseid:
 VI ja VII; Vb EÜ veed; XII ja XIV
 rahvusvahelised veed
 (HKE/*57-14)
 Belgia 2
 Hispaania 1683
 Prantsusmaa 3030
 Madalmaad 5
 EÜ 4720
 Liik: Merluus Vöönd: VIIIc, IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed
 Merluccius merluccius HKE/8C3411
 Hispaania 3837 Analüütiline TAC
 Prantsusmaa 368 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Portugal 1790 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 EÜ 5995 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 TAC 5995
 Liik: Põhjaputassuu Vöönd: IV vööndi Norra veed
 Micromesistius WHB/4AB-N.
 poutassou
 Taani pm Analüütiline TAC
 Ühendkuningriik pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 ET 84 ET
 ---pagebreak--- EÜ pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 TAC pm
 Liik: Põhjaputassuu Vöönd: I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId,
 Micromesistius VIIIe, XII ja XIV EÜ ja rahvusvahelised veed
 poutassou
 WHB/1 X 14
 (5)(6)
 Taani pm
 (5)(6)
 Saksamaa pm Analüütiline TAC
 (5)(6)
 Hispaania pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 (5)(6)
 Prantsusmaa pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 (5)(6)
 Iirimaa pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 (5)(6)
 Madalmaad pm
 (5)(6)
 Portugal pm
 (5)(6)
 Rootsi pm
 (5)(6)
 Ühendkuningriik pm
 (5)(6)
 EÜ pm
 (1)(2)
 Norra pm
 (3)(4)
 Fääri saared 43 500
 TAC pm
 (1) Võib püüda EÜ vetes vööndites II, IVa, VIa põhja pool 56°30' N, VIb ja VII lääne pool 12°W
 (WHB/*8CX34).
 (2) Sellest kuni pm tonni võib olla hõbekala (Argentina spp.).
 (3) Põhjaputassuu saak võib sisaldada hõbekala (Argentina spp.) vältimatut kaaspüüki.
 (4) Võib püüda EÜ vetes vööndites II, V, VIa põhja pool 56°30' N, VIb ja VII lääne pool 12° W. VIa
 vööndi püük ei ületa 10 875 tonni.
 (5) Sellest kuni pm% võib püüda Norra majandusvööndis või Jan Mayeni ümbruse kalastusvööndis
 (WHB/*NZJM1)..
 (6) Millest kuni pm% võib püüda Fääri saarte ümbruse vetes.
 Liik: Põhjaputassuu Vöönd: II EÜ veed, IVa(2), VIa põhja pool 56°30'N,
 VIb ja VII lääne pool 12°W
 Micromesistius
 poutassou WHB/24A567
 (1)
 Fääri saared 27 000
 TAC pm
 (1) Arvestatakse rannikuäärsete riikide lepingus Fääri saartele kehtestatud püügilimiitide suhtes.
 (2) IVa vööndi püük ei ületa 6750 tonni.
 Liik: Põhjaputassuu Vöönd: VIIIc, IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed
 Micromesistius WHB/8C3411
 ET 85 ET
 ---pagebreak--- poutassou
 (1)
 Hispaania pm Analüütiline TAC
 (1)
 Portugal pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 (1)
 EÜ pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 TAC pm
 (1) Sellest kuni pm% võib püüda Norra majandusvööndis või Jan Mayeni ümbruse kalastusvööndis
 (WHB/*NZJM2).
 Liik: Põhjaputassuu Vöönd: II EÜ veed, IVa(2), V, VI põhja pool 56°30'N
 ja VII lääne pool 12°W
 Micromesistius
 poutassou WHB/24A567
 (1)
 Norra pm
 TAC pm
 (1) Arvestatakse rannikuäärsete riikide lepingus Norrale kehtestatud püügilimiitide suhtes.
 (2) IVa vööndi püük ei ületa pm tonni.
 Liik: Väikesuulest ja pikklest Vöönd: IIa ja IV EÜ veed
 Microstomus kitt ja L/W/2AC4-C
 Glyptocephalus
 cynoglossus
 Belgia 301 Ennetuslik TAC
 Taani 829 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Saksamaa 107 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Prantsusmaa 227 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 Madalmaad 690
 Rootsi 9
 Ühendkuningriik 3395
 EÜ 5558
 TAC 5558
 Liik: Sinine molva Vöönd: EÜ veed vööndites IIa, IV, Vb, VI, VII
 Molva dypterigia BLI/2A47-C
 (1)
 EÜ pm
 Norra pm
 TAC pm
 ET 86 ET
 ---pagebreak--- (1) Sätestatud määruses (EÜ) nr .../2006.
 Liik: Sinine molva Vöönd: VIa EÜ veed põhja pool 56°30'N ja VIb
 Molva dypterigia BLI/6AN6B.
 (1)
 Fääri saared 200
 TAC Ei kohaldata
 (1) Püütakse traalimisega: kalju-tömppeakala ja süsisaba kaaspüük arvestatakse käesolevast kvoodist maha.
 Liik: Harilik molva Vöönd: Piirkondade I ja II EÜ ja rahvusvahelised veed
 Molva molva LIN/1/2.
 Taani 10 Ennetuslik TAC
 Saksamaa 10 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Prantsusmaa 10 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Ühendkuningriik 10 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 (1)
 Muud 5
 45
 EÜ
 (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle kvoodi all lubatud.
 Liik: Harilik molva Vöönd: IIIa vööndite IIIb, IIIc ja IIId EÜ veed
 Molva molva
 LIN/03.
 Belgia 7 Ennetuslik TAC
 Taani 54 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Saksamaa 7 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Rootsi 21 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 Ühendkuningriik 7
 95
 EÜ
 Liik: Harilik molva Vöönd: IV EÜ veed
 Molva molva
 LIN/04.
 (1)
 Belgia 18 Ennetuslik TAC
 Taani 278 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 (1)
 Saksamaa 172 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Prantsusmaa 155 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 (1)
 Madalmaad 612
 Rootsi 12
 ET 87 ET
 ---pagebreak--- Ühendkuningriik 2135
 EÜ 2776
 Liik: Harilik molva Vöönd: V vööndi EÜ ja rahvusvahelised veed
 Molva molva LIN/05.
 Belgia 9 Ennetuslik TAC
 Taani 6 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Saksamaa 6 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Prantsusmaa 6 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 Ühendkuningriik 6
 EÜ
 33
 Liik: Harilik molva Vöönd: Vööndite VI, VII, VIII, IX, X, XII, ja XIV EÜ
 ja rahvusvahelised veed
 Molva molva
 LIN/6X14.
 Belgia 39 Ennetuslik TAC
 Taani 7 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Saksamaa 143 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Hispaania 2887 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 Prantsusmaa 3078
 Iirimaa 771
 Portugal 7
 Ühendkuningriik 3543
 EÜ 10 475
 Liik: Harilik molva Vöönd: EÜ veed vööndites IIa, IV, Vb, VI, VII
 Molva molva LIN/2A47-C
 (1)
 EÜ Ei kohaldata Ennetuslik TAC
 (2)(3)
 Norra pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 (4)(5)
 Fääri saared 250 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 TAC Ei kohaldata
 (1) Sätestatud määruses (EÜ) nr .../2006.
 (2) Selle alusel on lubatud vööndites VI ja VII muude kalaliikide lisapüük pm% laeva kohta igal ajal.
 Nimetatud protsent võib esimese 24 tunni jooksul pärast kalastamise algust konkreetses piirkonnas olla
 suurem. Muude liikide lisapüügi üldkogus VI ja VII vööndis ei tohi ületada pm tonni.
 (3) Kaasa arvatud meriluts. Norra kvoodid on järgmised: harilik molva pm tonni ja meriluts pm tonni ning
 need on vastastikku asendatavad kuni pm tonni ulatuses ja püüda võib ainult õngejadadega vööndites
 ET 88 ET
 ---pagebreak--- Vb, VI ja VII.
 (4) Kaasa arvatud sinine molva ja meriluts. Püütakse ainult õngejadadega vööndites VIa põhja pool 56°30'
 N ja VIb.
 (5) Selle alusel on lubatud ICESi vööndites VIa ja VIb ning muude kalaliikide kaaspüük 20% laeva kohta
 igal ajal. Nimetatud protsent võib esimese 24 tunni jooksul pärast kalastamise algust konkreetses
 piirkonnas olla suurem. Muude liikide kaaspüügi üldkogus VI vööndis ei tohi ületada 75 tonni.
 Liik: Harilik molva Vöönd: IV vööndi Norra veed
 Molva molva LIN/4AB-N.
 Belgia pm Ennetuslik TAC
 Taani pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Saksamaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Prantsusmaa pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 Madalmaad pm
 Ühendkuningriik pm
 EÜ pm
 Ei kohaldata
 TAC
 Liik: Norra salehomaar Vöönd: IIIa; vööndite IIIb, IIIc ja IIId EÜ veed
 Nephrops norvegicus NEP/3A/BCD
 Taani pm Analüütiline TAC
 Saksamaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Rootsi pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 EÜ pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 pm
 TAC
 Liik: Norra salehomaar Vöönd: IIa ja IV EÜ veed
 Nephrops norvegicus NEP/2AC4-C
 Belgia 1251 Analüütiline TAC
 Taani 1251 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Saksamaa 18 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Prantsusmaa 37 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 Madalmaad 644
 Ühendkuningriik 20724
 EÜ 23925
 23925
 TAC
 ET 89 ET
 ---pagebreak--- Liik: Norra salehomaar Vöönd: IV vööndi Norra veed
 Nephrops norvegicus NEP/4AB-N.
 Taani pm Analüütiline TAC
 Saksamaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Rootsi pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 EÜ pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 Ei kohaldata
 TAC
 Liik: Norra salehomaar Vöönd: VI; Vb EÜ veed
 Nephrops norvegicus NEP/5BC6.
 Hispaania 33 Analüütiline TAC
 Prantsusmaa 132 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Iirimaa 220 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Ühendkuningriik 15915 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 EÜ 16300
 16300
 TAC
 Liik: Norra salehomaar Vöönd: VII
 Nephrops norvegicus NEP/07.
 Hispaania 1290 Ennetuslik TAC
 Prantsusmaa 5228 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Iirimaa 7928 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Ühendkuningriik 7052 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 EÜ 21498
 21498
 TAC
 Liik: Norra salehomaar Vöönd: VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe
 Nephrops norvegicus NEP/8ABDE.
 Hispaania 216 Ennetuslik TAC
 Prantsusmaa 3384 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 EÜ 3600 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 3600 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 TAC
 ET 90 ET
 ---pagebreak--- Liik: Norra salehomaar Vöönd: VIIIc
 Nephrops norvegicus NEP/08C.
 Hispaania 126 Analüütiline TAC
 Prantsusmaa 5 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 EÜ 131 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 131 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 TAC
 Liik: Norra salehomaar Vöönd: IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed
 Nephrops norvegicus NEP/9/3411
 Hispaania 109 Analüütiline TAC
 Portugal 328 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 EÜ 437 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 437 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 TAC
 Liik: Harilik Vöönd: IIIa
 süvameregarneel
 PRA/03A.
 Pandalus borealis
 Taani pm Analüütiline TAC
 Rootsi pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 EÜ pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 TAC
 Liik: Harilik Vöönd: IIa ja IV EÜ veed
 süvameregarneel
 PRA/2AC4-C
 Pandalus borealis
 Taani pm Ennetuslik TAC
 Madalmaad pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Rootsi pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Ühendkuningriik pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 EÜ pm
 pm
 TAC
 Liik: Harilik Vöönd: Norra veed lõuna pool 62° N
 süvameregarneel
 ET 91 ET
 ---pagebreak--- Pandalus borealis PRA/04-N.
 Taani pm Ennetuslik TAC
 (1)
 Rootsi pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 EÜ pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Ei kohaldata Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 TAC
 (1) Tursa, kilttursa, süsika, pollaki ja merlangi kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootidest maha.
 Liik: Viburhännakud Vöönd: Prantsuse Guajaana veed (2)
 Penaeus spp. PEN/FGU.
 (1)
 Prantsusmaa 4108 Ennetuslik TAC
 (1)
 EÜ 4108 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 (1)
 4108 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 TAC
 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 (1) Krevettide Penaeus subtilis ja Penaeus brasiliensis püük on keelatud alla 30 meetri sügavustes vetes.
 (2) Piirkond on määratletud käesoleva määruse artikli 14 lõikes 3.
 Liik: Atlandi merilest Vöönd: Skagerrak (1)
 Pleuronectes platessa PLE/03AN.
 Belgia pm Ennetuslik TAC
 Taani pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Saksamaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Madalmaad pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 Rootsi pm
 EÜ pm
 pm
 TAC
 (1) Piirkond on määratletud käesoleva määruse artikli 3 punktis e.
 Liik: Atlandi merilest Vöönd: Kattegat (1)
 Pleuronectes platessa PLE/03AS.
 Taani pm Ennetuslik TAC
 Saksamaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Rootsi pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 EÜ pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 pm
 TAC
 (1) Piirkond on määratletud käesoleva määruse artikli 3 punktis f.
 Liik: Atlandi merilest Vöönd: IV; vööndi IIa EÜ veed
 ET 92 ET
 ---pagebreak--- Pleuronectes platessa PLE/2AC4.
 Belgia pm
 Taani pm Analüütiline TAC
 Saksamaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Prantsusmaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Madalmaad pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 Ühendkuningriik pm
 EÜ pm
 Norra pm
 TAC pm
 Eritingimused
 Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid
 koguseid:
 IV vööndi Norra veed
 (PLE/*04N-)
 EÜ pm
 Liik: Atlandi merilest Vöönd: VI; Vb EÜ veed; XII ja XIV rahvusvahelised
 veed
 Pleuronectes platessa
 PLE/561214
 Prantsusmaa 17 Ennetuslik TAC
 Iirimaa 229 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ühendkuningriik 383 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 EÜ 629 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 629
 TAC
 Liik: Atlandi merilest Vöönd: VIIa
 Pleuronectes platessa PLE/07A.
 Belgia 47 Analüütiline TAC
 Prantsusmaa 21 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Iirimaa 1209 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Madalmaad 14 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 Ühendkuningriik 558
 EÜ 1849
 1849
 TAC
 ET 93 ET
 ---pagebreak--- Liik: Atlandi merilest Vöönd: VIIb ja VIIc
 Pleuronectes platessa PLE/7BC.
 Prantsusmaa 24 Ennetuslik TAC
 Iirimaa 98 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 EÜ 122 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 122 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 TAC
 Liik: Atlandi merilest Vöönd: VIId ja VIIe
 Pleuronectes platessa PLE/7DE.
 Belgia 826 Ennetuslik TAC
 Prantsusmaa 2755 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ühendkuningriik 1469 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 EÜ 5050 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 5050
 TAC
 Liik: Atlandi merilest Vöönd: VIIf ja VIIg
 Pleuronectes platessa PLE/7FG.
 Belgia 101 Analüütiline TAC
 Prantsusmaa 181 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Iirimaa 28 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Ühendkuningriik 95 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 EÜ 405
 405
 TAC
 Liik: Atlandi merilest Vöönd: VIIh, VIIj ja VIIk
 Pleuronectes platessa PLE/7HJK.
 Belgia 21 Ennetuslik TAC
 Prantsusmaa 42 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Iirimaa 148 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Madalmaad 84 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 Ühendkuningriik 42
 EÜ 337
 337
 TAC
 ET 94 ET
 ---pagebreak--- Liik: Atlandi merilest Vöönd: VIII ,IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed
 Pleuronectes platessa PLE/8/3411
 Hispaania 60 Ennetuslik TAC
 Prantsusmaa 238 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Portugal 60 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 EÜ 358 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 358
 TAC
 Liik: Pollak Vöönd: VI; Vb EÜ veed; XII ja XIV rahvusvahelised
 veed
 Pollachius pollachius
 POL/561214
 Hispaania 5 Ennetuslik TAC
 Prantsusmaa 172 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Iirimaa 51 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Ühendkuningriik 132 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 EÜ 360
 360
 TAC
 Liik: Pollak Vöönd: VII
 Pollachius pollachius POL/07.
 Belgia 381 Ennetuslik TAC
 Hispaania 23 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Prantsusmaa 8768 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Iirimaa 934 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 Ühendkuningriik 2134
 EÜ 12240
 12240
 TAC
 Liik: Pollak Vöönd: VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe
 Pollachius pollachius POL/8ABDE.
 Hispaania 286 Ennetuslik TAC
 Prantsusmaa 1394 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 EÜ 1680 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 ET 95 ET
 ---pagebreak--- 1680 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 TAC
 Liik: Pollak Vöönd: VIIIc
 Pollachius pollachius POL/08C.
 Hispaania 189 Ennetuslik TAC
 Prantsusmaa 21 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 EÜ 210 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 210 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 TAC
 Liik: Pollak Vöönd: IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed
 Pollachius pollachius POL/9/3411
 Hispaania 222 Ennetuslik TAC
 Portugal 8 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 EÜ 230 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 230 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 TAC
 Liik: Põhja-atlandi süsikas e Vöönd: IIIa ja IV; vööndite IIa, IIIb, IIIc ja IIId EÜ
 saida veed
 Pollachius virens POK/2A34
 Belgia pm
 Taani pm Analüütiline TAC
 Saksamaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Prantsusmaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Madalmaad pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 Rootsi pm
 Ühendkuningriik pm
 EÜ pm
 (1)
 Norra pm
 TAC pm
 (1) Võib püüda ainult vööndites IV (EÜ veed) ja IIIa. Selle kvoodi alusel püütud saagid tuleb maha
 arvestada TACi Norra osast.
 Liik: Põhja-atlandi süsikas e Vöönd: VI; Vb EÜ veed; vööndite XII ja XIV EÜ ja
 saida rahvusvahelised veed
 ET 96 ET
 ---pagebreak--- Pollachius virens POK/561214
 Saksamaa pm Analüütiline TAC
 Prantsusmaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Iirimaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Ühendkuningriik pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 EÜ pm
 pm
 TAC
 Liik: Põhja-atlandi süsikas e Vöönd: Norra veed lõuna pool 62° N
 saida
 POK/04-N.
 Pollachius virens
 Rootsi pm Analüütiline TAC
 EÜ pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ei kohaldata Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 TAC
 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 Liik: Põhja-atlandi süsikas e Vöönd: VII, VIII, IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed
 saida
 POK/7X1034
 Pollachius virens
 Belgia 10 Ennetuslik TAC
 Prantsusmaa 2132 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Iirimaa 1066 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Ühendkuningriik 582 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 EÜ 3790
 3790
 TAC
 Liik: Harilik kammeljas ja Vöönd: IIa ja IV EÜ veed
 sile kammeljas T/B/2AC4-C
 Psetta maxima ja
 Scopthalmus rhombus
 Belgia 285
 Taani 610 Ennetuslik TAC
 Saksamaa 156 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Prantsusmaa 73 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Madalmaad 2162 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 Rootsi 4
 Ühendkuningriik 601
 ET 97 ET
 ---pagebreak--- EÜ 3891
 TAC 3891
 Liik: Railased Vöönd: IIa ja IV EÜ veed
 Rajidae SRX/2AC4-C
 (1)
 Belgia 254 Ennetuslik TAC
 (1)
 Taani 10 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 (1)
 Saksamaa 12 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 (1)
 Prantsusmaa 40 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 (1)
 Madalmaad 217
 (1)
 Ühendkuningriik 977
 (1)
 EÜ 1510
 TAC 1510
 (1) Kaaspüügi kvoot. Need liigid ei tohi eluskaalu järgi moodustada rohkem kui 5% pardal olevast püütud
 kalast.
 Liik: Süvalest Vöönd: IIa ja IV EÜ veed; VI vööndi EÜ ja
 Reinhardtius rahvusvahelised veed
 hippoglossoides GHL/2A-C46
 Taani pm Ennetuslik TAC
 Saksamaa pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Eesti pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Hispaania pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 Prantsusmaa pm
 Iirimaa pm
 Leedu pm
 Poola pm
 Ühendkuningriik pm
 (1)
 EÜ 847
 TAC Ei kohaldata
 (1) Sellest pm tonni on eraldatud Norrale ning seda võib püüda ICESi vööndite IIa ja VI EÜ vetes. ICESi
 vööndis VI võib nimetatud kogust püüda vaid õngejadadega.
 Liik: Makrell Vöönd: IIIa ja IV; vööndite IIa, IIIb, IIIc ja IIId EÜ
 veed
 Scomber scombrus
 MAC/2A34.
 Belgia pm Analüütiline TAC
 Taani pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Saksamaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Prantsusmaa pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 Madalmaad pm
 ET 98 ET
 ---pagebreak--- (1)(2)
 Rootsi pm
 Ühendkuningriik pm
 (1)
 EÜ pm
 (3)
 Norra pm
 (4)
 TAC pm
 (1) Kaasa arvatud pm tonni, mis püütakse Norra vetes lõuna pool 62°N (MAC/*04-N).
 (2) Kalastamisel Norra vetes arvestatakse tursa, kilttursa, süsika, pollaki ja merlangi kaaspüük nende
 kalaliikide kvootidest maha.
 (3) Arvestatakse maha TACi Norra osast (juurdepääsukvoot). Selle kvoodi alusel tohib kalastada ainult
 vööndis IVa, välja arvatud pm tonni, mis tohib püüda rajoonis IIIa.
 (4) EÜ, Norra ja Fääri saarte poolt põhjapiirkonna jaoks kokkulepitud TAC.
 Eritingimused
 Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi osutatud ICESi vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid
 koguseid:
 IIIa IIIa ja IVbc IVb IVc VI; IIa rahvusvahelised
 MAC/*03A. MAC/*3A4BC MAC/*04B. MAC/*04C. veed 1. jaanuarist
 31. märtsini 2007
 MAC/*2A6.
 Taani pm pm
 Prantsusmaa pm
 Madalmaad pm
 Rootsi pm pm
 Ühendkuningriik pm
 Norra pm
 Liik: Makrell Vöönd: VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; Vb EÜ
 veed; IIa, XII ja XIV rahvusvahelised veed
 Scomber scombrus
 MAC/2CX14-
 Saksamaa pm Analüütiline TAC
 Hispaania pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Eesti pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Prantsusmaa pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 Iirimaa pm
 Läti pm
 Leedu pm
 Madalmaad pm
 Poola pm
 Ühendkuningriik pm
 EÜ pm
 (1)
 Norra pm
 (2)
 Fääri saared 3 955
 (3)
 TAC pm
 (1) Võib püüda üksnes ICESi vööndites IIa, VIa (põhja pool 56°30' N), IVa, VIId, VIIe, VIIf ja VIIh.
 (2) Sellest 1193 tonni võib püüda ICESi vööndi IVa EÜ vetes põhja pool 59°N ajavahemikes 1. jaanuar–
 15. veebruar ja 1. oktoober–31. detsember. Fääri saarte oma kvoodist võib püüda 3290 tonni ICESi
 vööndis VIa põhja pool 56°30'N aasta läbi ja/või ICESi vööndites VIIe, VIIf ja VIIh ja/või ICESi
 ET 99 ET
 ---pagebreak--- vööndis IVa.
 (3) EÜ, Norra ja Fääri saarte poolt põhjapiirkonna jaoks kokkulepitud TAC.
 Eritingimused
 Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid
 koguseid ja püüda võib ainult ajavahemikel 1. jaanuar–15. veebruar ja 1. oktoober–31. detsember:
 IVa EÜ veed;
 MAC/*04A-C
 Saksamaa pm
 Prantsusmaa pm
 Iirimaa pm
 Madalmaad pm
 Ühendkuningriik pm
 EÜ pm
 Norra pm
 Fääri saared pm (1)
 (1) EÜ veed põhja pool 59° N 1. jaanuar–15. veebruar ja
 1. oktoober–31. detsember.
 Liik: Makrell Vöönd: VIIIc, IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed
 Scomber scombrus MAC/8C3411
 (1)
 Hispaania 24405 Analüütiline TAC
 (1)
 Prantsusmaa 162 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 (1)
 Portugal 5044 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 EÜ 29611 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 29611
 TAC
 (1) Teiste liikmesriikidega vahetatavaid koguseid, mis moodustavad kuni 25% doonorliikmesriigi kvoodist,
 võib püüda ICESi vööndites VIIIa, VIIIb, VIIId (MAC/*8ABD.).
 Eritingimused
 Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi osutatud ICESi vööndis püüda järgnevalt esitatud kogustest suuremaid
 koguseid:
 VIIIb
 (MAC/*08B.)
 pm
 pm
 EÜ pm
 Liik: Harilik merikeel Vöönd: IIIa ning vööndite IIIb, IIIc ja IIId EÜ veed
 Solea solea SOL/3A/BCD
 Taani 642 Analüütiline TAC
 Saksamaa 37 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Madalmaad 62 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Rootsi 24 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 EÜ 765
 765
 TAC
 ET 100 ET
 ---pagebreak--- Liik: Harilik merikeel Vöönd: II ja IV EÜ veed
 Solea solea SOL/24.
 Belgia pm Analüütiline TAC
 Taani pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Saksamaa pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Prantsusmaa pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 Madalmaad pm
 Ühendkuningriik pm
 EÜ pm
 (1)
 Norra pm
 15020
 TAC
 (1) Võib püüda ainult vööndis IV.
 Liik: Harilik merikeel Vöönd: VI; Vb EÜ veed; XII ja XIV rahvusvahelised
 veed
 Solea solea
 SOL/561214
 Iirimaa 43 Ennetuslik TAC
 Ühendkuningriik 11 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 EÜ 54 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 54 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 TAC
 Liik: Harilik merikeel Vöönd: VIIa
 Solea solea SOL/07A.
 Belgia 403 Analüütiline TAC
 Prantsusmaa 5 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Iirimaa 99 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Madalmaad 128 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 Ühendkuningriik 181
 EÜ 816
 816
 TAC
 Liik: Harilik merikeel Vöönd: VIIb ja VIIc
 Solea solea SOL/7BC.
 ET 101 ET
 ---pagebreak--- Prantsusmaa 10 Ennetuslik TAC
 Iirimaa 55 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 EÜ 65 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 65 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 TAC
 Liik: Harilik merikeel Vöönd: VIId
 Solea solea SOL/07D.
 Belgia 1675 Ennetuslik TAC
 Prantsusmaa 3349 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ühendkuningriik 1196 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 EÜ 6220 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 6220
 TAC
 Liik: Harilik merikeel Vöönd: VIIe
 Solea solea SOL/07E.
 Belgia 32 Ennetuslik TAC
 Prantsusmaa 339 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ühendkuningriik 529 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 EÜ 900 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 900
 TAC
 Liik: Harilik merikeel Vöönd: VIIf ja VIIg
 Solea solea SOL/7FG.
 Belgia 525 Analüütiline TAC
 Prantsusmaa 53 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Iirimaa 26 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Ühendkuningriik 236 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 EÜ 840
 840
 TAC
 Liik: Harilik merikeel Vöönd: VIIh, VIIj ja VIIk
 Solea solea SOL/7HJK.
 ET 102 ET
 ---pagebreak--- Belgia 46 Ennetuslik TAC
 Prantsusmaa 92 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Iirimaa 249 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Madalmaad 74 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 Ühendkuningriik 92
 EÜ 553
 553
 TAC
 Liik: Harilik merikeel Vöönd: VIIIa ja VIIIb
 Solea solea SOL/8AB.
 Belgia 56 Analüütiline TAC
 Hispaania 10 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Prantsusmaa 4162 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Madalmaad 312 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 EÜ 4540
 4540
 TAC
 Liik: Merikeel Vöönd: VIIIc, VIIId, VIIIe, IX, X; CECAF 34.1.1 EÜ
 veed
 Solea spp.
 SOX/8CDE34
 Hispaania 458 Ennetuslik TAC
 Portugal 758 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 EÜ 1216 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 1216 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 TAC
 Liik: Kilu Vöönd: IIIa
 Sprattus sprattus SPR/03A.
 Taani pm Ennetuslik TAC
 Saksamaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Rootsi pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 EÜ pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 pm
 TAC
 Liik: Kilu Vöönd: IIa ja IV EÜ veed
 ET 103 ET
 ---pagebreak--- Sprattus sprattus SPR/2AC4-C
 Belgia pm Ennetuslik TAC
 Taani pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Saksamaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Prantsusmaa pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 Madalmaad pm
 (1)
 Rootsi pm
 Ühendkuningriik pm
 EÜ pm
 (2)
 Norra pm
 (3) (4)(5)
 Fääri saared 9 160
 (6)
 TAC 175000
 (1) Kaasa arvatud tobiad.
 (2) Tohib püüda ainult ICESi vööndi IV EÜ vetes.
 (3) Selle koguse võib püüda ICESi vööndis IV ja VIa põhja pool 56°30'N. Põhjaputassuu kaaspüük
 arvestatakse maha ICESi vööndite VIa, VIb ja VII põhjaputassuu kvoodist.
 (4) Tohib püüda 1832 tonni räime, kasutades võrke silmasuurusega alla 32 mm. Kui 1832-tonnine
 räimekvoot on ammendatud, siis keelatakse kalapüük võrkudega, mille silmasuurus on alla 32 mm.
 (5) Uurimusliku kalapüügi raames, mis võib moodustada kuni 2% püügikoormusest ja on piiratud 2500
 tonniga, võib püüda kui tobijat.
 (6) Esialgne TAC. Lõplik TAC kehtestatakse uute teadussoovituste põhjal 2007. aasta esimesel poolel.
 Liik: Kilu Vöönd: VIId ja VIIe
 Sprattus sprattus SPR/7DE.
 Belgia 25 Ennetuslik TAC
 Taani 1597 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Saksamaa 25 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Prantsusmaa 344 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 Madalmaad 344
 Ühendkuningriik 2580
 EÜ 4915
 4915
 TAC
 Liik: Harilik ogahai Vöönd: IIa ja IV EÜ veed
 Squalus acanthias DGS/2AC4-C
 (1)
 Belgia pm Ennetuslik TAC
 (1)
 Taani pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 (1)
 Saksamaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 (1)
 Prantsusmaa pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 (1)
 Madalmaad pm
 ET 104 ET
 ---pagebreak--- (1)
 Rootsi pm
 (1)
 Ühendkuningriik pm
 (1)
 EÜ pm
 Norra pm
 TAC 841
 (1) Kaaspüügi kvoot. Need liigid ei tohi eluskaalu järgi moodustada rohkem kui 5% pardal olevast püütud
 kalast.
 Liik: Harilik ogahai Vöönd: IIIa Vööndite I, V, VI, VII, VIII, XII, ja XIV
 EÜ ja rahvusvahelised veed
 Squalus acanthias
 DGS/135X14
 EÜ 0 Ennetuslik TAC
 TAC 0 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 Liik: Stauriid Vöönd: IIa ja IV EÜ veed
 Trachurus spp. JAX/2AC4-C
 Belgia pm Ennetuslik TAC
 Taani pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Saksamaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Prantsusmaa pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 Iirimaa pm
 Madalmaad pm
 Rootsi pm
 Ühendkuningriik pm
 EÜ pm
 (1)
 Norra pm
 (2)
 Fääri saared 606
 TAC 36318
 (1) Tohib püüda ainult ICESi vööndi IV EÜ vetes.
 (2) 2550-tonnise kogukvoodi piires ICESi vööndites IV, VIa põhja pool 56°30' N, VIIe, VIIf ja VIIh.
 Liik: Stauriid Vöönd: VI, VII ja VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; Vb EÜ
 veed; XII ja XIV rahvusvahelised veed
 Trachurus spp.
 JAX/578/14
 Taani pm Analüütiline TAC
 Saksamaa pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 ET 105 ET
 ---pagebreak--- Hispaania pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Prantsusmaa pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 Iirimaa pm
 Madalmaad pm
 Portugal pm
 Ühendkuningriik pm
 EÜ pm
 (1)
 Fääri saared 1944
 TAC 116450
 (1) 2550-tonnise kogukvoodi piires ICESi vööndites IV, VIa põhja pool 56°30'N, VIIe, VIIf ja VIIh.
 Liik: Stauriid Vöönd: VIIIc ja IX
 Trachurus spp. JAX/8C9.
 (1)
 Hispaania 25149 Analüütiline TAC
 (1)
 Prantsusmaa 320 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 (1)
 Portugal 21281 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 EÜ 46750 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 TAC 46750
 (1) Olenemata nõukogu määruse (EÜ) nr 850/98 artiklist 19 võib sellest kuni 5% koosneda stauriidist
 pikkusega 12-14 cm. Kõnealuse koguse kontrollimiseks rakendatakse lossitavate koguste massi suhtes
 koefitsienti 1,2.
 Liik: Stauriid Vöönd: X; CECAF EÜ veed
 Trachurus spp. JAX/X34PRT
 (2)
 Portugal 2560 Ennetuslik TAC
 EÜ 2560 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 TAC 2560 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 (1) Assoori saarte ümbruse veed.
 (2) Olenemata nõukogu määruse (EÜ) nr 850/98 artiklist 19 võib sellest kuni 5% koosneda stauriidist
 pikkusega 12-14 cm. Kõnealuse koguse kontrollimiseks rakendatakse lossitavate koguste massi suhtes
 koefitsienti 1,2.
 Liik: Stauriid Vöönd: CECAFi EÜ veed (1)
 Trachurus spp. JAX/341PRT
 (2)
 Portugal 1024 Ennetuslik TAC
 EÜ 1024 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 TAC 1024 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 (1) Madeira ümbruse veed.
 ET 106 ET
 ---pagebreak--- (2) Olenemata nõukogu määruse (EÜ) nr 850/98 artiklist 19 võib sellest kuni 5% koosneda stauriidist
 pikkusega 12-14 cm. Kõnealuse koguse kontrollimiseks rakendatakse lossitavate koguste massi suhtes
 koefitsienti 1,2.
 Liik: Stauriid Vöönd: CECAFi EÜ veed (1)
 Trachurus spp. JAX/341PRT
 Hispaania 1024 Ennetuslik TAC
 EÜ 1024 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 TAC 1024 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 (1) Kanaari saarte ümbruse veed.
 Liik: Tursik Vöönd: IIIa IIa ja IV EÜ veed
 Trisopterus esmarki NOP/2A3A4.
 Taani 0 Analüütiline TAC
 Saksamaa 0 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Madalmaad 0 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 EÜ 0 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 (1)
 Norra pm
 TAC Ei kohaldata
 (1) Selle kvoodi alusel võib kalastada ICESi vööndis VIa, põhja pool 56°30'N.
 Liik: Tursik Vöönd: IV vööndi Norra veed
 Trisopterus esmarki NOP/4AB-N.
 (1) (2)
 Taani pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 (1) (2)
 Ühendkuningriik pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 (1) (2)
 EÜ pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 TAC Ei kohaldata
 (1) Kaasa arvatud mittesorteeritav stauriidi segu.
 (2) Ainult kaaspüügina.
 Liik: Tehniliseks otstarbeks Vöönd: IV vööndi Norra veed
 ettenähtud kala
 I/F/4AB-N.
 (1)(2)
 Rootsi pm
 EÜ pm
 TAC Ei kohaldata
 (1) Tursa, kilttursa, süsika, pollaki ja merlangi kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootidest maha.
 (2) Sellest kuni pm tonni stauriid.
 ET 107 ET
 ---pagebreak--- Liik: Kombineeritud kvoot Vöönd: EÜ veed vööndites Vb, VI ja VII
 R/G/5B67-C
 EÜ pm
 (1)
 Norra pm
 TAC Ei kohaldata
 (1) Püütakse ainult õngejadaga, kaasa arvatud pikksabad, mora (Mora mora) ja niituimluts.
 Liik: Muud liigid Vöönd: IV vööndi Norra veed
 OTH/4AB-N.
 Belgia pm Ennetuslik TAC
 Taani pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Saksamaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Prantsusmaa pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 Madalmaad pm
 (1)
 Rootsi pm
 Ühendkuningriik pm
 (2)
 EÜ pm
 TAC Ei kohaldata
 (1) Kvoot, mille Norra eraldab Rootsile “muude liikide” püügiks tavapärastes kogustes.
 (2) Sealhulgas püük , mida ei ole eraldi viidatud; kui see on asjakohane, võib pärast konsultatsioone teha
 erandeid.
 Liik: Muud liigid Vöönd: EÜ veed vööndites IIa, IV ja VIa põhja pool
 56°30'N
 OTH/2A46AN
 EÜ Ei kohaldata
 (1) (3)
 Norra pm
 (2)
 Fääri saared 150
 TAC Ei kohaldata
 (1) Üksnes ICESi vööndid IIa ja IV. Hõlmab selliste liikide püüki, mida eraldi ei mainita.
 (2) Üksnes valge lihaga merekala kaaspüük piirkondades IV ja VIa.
 (3) Sealhulgas püük , mida ei ole eraldi viidatud; kui see on asjakohane, võib pärast konsultatsioone teha
 erandeid.
 ET 108 ET
 ---pagebreak--- IB LISA
 ATLANDI OOKEANI KIRDEOSA JA GRÖÖNIMAA
 ICESi vööndid I, II, V, XII, XIV ja NAFO vööndite 0 ja 1 Gröönimaa veed
 Liik: Arktikakrabi Vöönd: NAFO vööndite 0 ja 1 Gröönimaa veed
 Chionoecetes spp. PCR/ N01GRN
 Iirimaa pm Ennetuslik TAC
 Hispaania pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 EÜ pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 TAC Ei kohaldata Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 Liik: Räim Vöönd: Vööndite I ja II EÜ, Norra ja rahvusvahelised
 veed
 Clupea harengus
 HER/1/2.
 Belgia pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Taani pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Saksamaa pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 Hispaania pm
 Prantsusmaa pm
 Iirimaa pm
 Madalmaad pm
 Poola pm
 Portugal pm
 Soome pm
 Rootsi pm
 Ühendkuningriik pm
 EÜ pm
 (1)
 Fääri saared pm
 TAC Ei kohaldata
 Eritingimused:
 Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi osutatud ICESi vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid
 koguseid:
 Fääri saarte veed ICESi vööndites II ja Vb põhja pool 62° N (HER/*25B-F)
 Belgia pm
 Taani pm
 Saksamaa pm
 Hispaania pm
 Prantsusmaa pm
 Iirimaa pm
 ET 109 ET
 ---pagebreak--- Madalmaad pm
 Poola pm
 Portugal pm
 Soome pm
 Rootsi pm
 Ühendkuningriik pm
 Liik: Tursk Vöönd: Norra veed vööndites I ja II
 Gadus morhua COD/1N2AB.
 Saksamaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Kreeka pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Hispaania pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 Iirimaa pm
 Prantsusmaa pm
 Portugal pm
 Ühendkuningriik pm
 EÜ pm
 TAC pm
 Liik: Tursk Vöönd: NAFO vööndite 0 ja 1 Gröönimaa veed;
 vööndite V ja XIV Gröönimaa veed
 Gadus morhua
 COD/N01514
 Saksamaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ühendkuningriik pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 EÜ pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 TAC Ei kohaldata
 Liik: Tursk Vöönd: I ja IIb
 Gadus morhua COD/1/2B.
 Saksamaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Hispaania pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Prantsusmaa pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 Poola pm
 Portugal pm
 Ühendkuningriik pm
 (1)
 Kõik liikmesriigid pm
 (2)
 EÜ pm
 TAC pm
 (1) Välja arvatud Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Poola, Portugal ja Ühendkuningriik.
 ET 110 ET
 ---pagebreak--- (2) Ühenduse kasutuses olevate tursavarude osa jaotamine Teravmägede ja Karusaare vööndis ei piira
 ühelgi viisil 1920. aasta Pariisi lepingust tulenevaid õigusi ega kohustusi.
 Liik: Tursk ja kilttursk Vöönd: Fääri saarte veed vööndis Vb
 Gadus morhua ja C/H/05B-F.
 Melanogrammus
 aeglefinus
 Saksamaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Prantsusmaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Ühendkuningriik pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 EÜ pm
 TAC Ei kohaldata
 Liik: Harilik hiidlest Vöönd: vööndite V ja XIV Gröönimaa veed
 Hippoglossus HAL/514GRN
 hippoglossus
 Portugal pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 (1)(2)
 EÜ pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 TAC Ei kohaldata Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 (1) Sellest pm tonni, püüdmiseks ainult õngejadadega, eraldatakse Norrale.
 (2) Kui tursa- ja meriahvenapüügiga koos satub traalnoota harilikku hiidlesta koguses, mis ületab käesoleva
 kvoodi, lahendavad Gröönimaa ametivõimud küsimuse nii, et ühenduse tursa- ja meriahvenapüük
 jätkuks sellest hoolimata seni, kuni vastavad kvoodid on ammendatud.
 Liik: Harilik hiidlest Vöönd: NAFO vööndite 0 ja 1 Gröönimaa veed
 Hippoglossus HAL/N01GRN
 hippoglossus
 (1)(2)
 EÜ pm
 TAC Ei kohaldata
 (1) Sellest 200 tonni, püüdmiseks ainult õngejadadega, eraldatakse Norrale.
 (2) Kui tursa- ja meriahvenapüügiga koos satub traalnoota harilikku hiidlesta koguses, mis ületab käesoleva
 kvoodi, lahendavad Gröönimaa ametivõimud küsimuse nii, et ühenduse tursa- ja meriahvenapüük
 jätkuks sellest hoolimata seni, kuni vastavad kvoodid on ammendatud.
 Liik: Moiva Vöönd: IIb
 Mallotus villosus CAP/02B.
 EÜ 0
 TAC 0
 Liik: Moiva Vöönd: vööndite V ja XIV Gröönimaa veed
 ET 111 ET
 ---pagebreak--- Mallotus villosus CAP/514GRN
 Kõik liikmesriigid pm
 EÜ pm
 TAC Ei kohaldata
 Liik: Kilttursk Vöönd: Norra veed vööndites I ja II
 Melanogrammus HAD/1N2AB.
 aeglefinus
 Saksamaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Prantsusmaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Ühendkuningriik pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 EÜ pm
 TAC Ei kohaldata
 Liik: Põhjaputassuu Vöönd: Norra veed vööndites I ja II
 Micromesistius WHB/1N2AB.
 poutassou
 Saksamaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Prantsusmaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 EÜ pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 TAC pm
 Liik: Põhjaputassuu Vöönd: Fääri saarte veed vööndis Vb
 Micromesistius WHB/05B-F.
 poutassou
 Taani pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Saksamaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Prantsusmaa pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 Madalmaad pm
 Ühendkuningriik pm
 EÜ pm
 TAC Ei kohaldata
 Liik: Harilik molva ja sinine Vöönd: Fääri saarte veed vööndis Vb
 molva
 B/L/05B-F.
 ET 112 ET
 ---pagebreak--- Molva molva ja Molva
 dypterigia
 (1)
 Saksamaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 (1)
 Prantsusmaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 (1)
 Ühendkuningriik pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 (1)
 EÜ pm
 TAC Ei kohaldata
 (1) Kalju-tömppeakala ja süsisaba kuni pm-tonnine kaaspüük arvestatakse käesolevast kvoodist maha.
 Liik: Harilik Vöönd: vööndite V ja XIV Gröönimaa veed
 süvameregarneel
 PRA/514GRN
 Pandalus borealis
 Taani pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Prantsusmaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 (1)
 EÜ pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 TAC Ei kohaldata
 (1) Sellest pm tonni eraldatakse Norrale ning pm tonni Fääri saartele.
 Liik: Harilik Vöönd: NAFO vööndite 0 ja 1 Gröönimaa veed
 süvameregarneel
 PRA/ N01GRN
 Pandalus borealis
 Taani pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Prantsusmaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 EÜ pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 TAC Ei kohaldata
 Liik: Põhja-atlandi süsikas e Vöönd: Norra veed vööndites I ja II
 saida
 POK/1N2AB.
 Pollachius virens
 Saksamaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Prantsusmaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Ühendkuningriik pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 EÜ pm
 TAC Ei kohaldata
 Liik: Põhja-atlandi süsikas e Vöönd: rahvusvahelised veed vööndites I ja II
 saida
 ET 113 ET
 ---pagebreak--- Pollachius virens POK/1/2INT.
 EÜ 0
 TAC Ei kohaldata
 Liik: Põhja-atlandi süsikas e Vöönd: Fääri saarte veed vööndis Vb
 saida
 POK/05B-F.
 Pollachius virens
 Belgia pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Saksamaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Prantsusmaa pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 Madalmaad pm
 Ühendkuningriik pm
 EÜ pm
 TAC Ei kohaldata
 Liik: Süvalest Vöönd: Norra veed vööndites I ja II
 Reinhardtius GHL/1N2AB.
 hippoglossoides
 Saksamaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ühendkuningriik pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 EÜ pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 TAC Ei kohaldata
 Liik: Süvalest Vöönd: rahvusvahelised veed vööndites I ja II
 Reinhardtius GHL/1/2INT.
 hippoglossoides
 EÜ 0
 TAC Ei kohaldata
 Liik: Süvalest Vöönd: vööndite V ja XIV Gröönimaa veed
 Reinhardtius GHL/514GRN
 hippoglossoides
 Saksamaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Ühendkuningriik pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 (1)
 EÜ pm
 ET 114 ET
 ---pagebreak--- TAC Ei kohaldata Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 (1) Sellest pm tonni eraldatakse Norrale ning pm tonni Fääri saartele.
 Liik: Süvalest Vöönd: NAFO vööndite 0 ja 1 Gröönimaa veed
 Reinhardtius GHL/N01GRN
 hippoglossoides
 Saksamaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 (1)
 EÜ pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 TAC Ei kohaldata Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 (1) Sellest pm tonni eraldatakse Norrale ning pm tonni Fääri saartele.
 Liik: Makrell Vöönd: IIa vööndi Norra veed
 Scomber scombrus MAC/02A-N.
 (1)
 Taani pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 (1)
 EÜ pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 TAC Ei kohaldata Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 (1) Võib püüda ka vööndi IV Norra vetes ja vööndi IIa rahvusvahelistes vetes (MAC/*4N-2A).
 Liik: Makrell Vöönd: Fääri saarte veed vööndis Vb
 Scomber scombrus MAC/05B-F.
 (1)
 Taani pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 EÜ pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 TAC Ei kohaldata Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 (1) Võib püüda vööndi IVa EÜ vetes (MAC/*04A.).
 Liik: Meriahven Vöönd: V vööndi EÜ ja rahvusvahelised veed; XII ja
 XIV vööndi rahvusvahelised veed (2)
 Sebastes spp.
 RED/51214.
 (1) (2)
 Eesti pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 (1) (2)
 Saksamaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 (1) (2)
 Hispaania pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 (1) (2)
 Prantsusmaa pm
 (1) (2)
 Iirimaa pm
 (1) (2)
 Läti pm
 (1) (2)
 Madalmaad pm
 (1) (2)
 Poola pm
 ET 115 ET
 ---pagebreak--- (1) (2)
 Portugal pm
 (1) (2)
 Ühendkuningriik pm
 (1)
 EÜ pm
 TAC pm
 (1) Võib püüda NAFO reguleerimispiirkonna alapiirkonnas 2, rajoonides IF ja 3K, kuid arvestatakse maha
 ICESi vööndite V, XII, XIV kvoodist pm-tonnise üldkvoodi piires (RED/*N1F3K).
 (2) Enne 1. juulit 2007 ei tohi püüda enam kui pm% kvoodist.
 Liik: Meriahven Vöönd: Norra veed vööndites I ja II
 Sebastes spp. RED/1N2AB.
 (1)
 Saksamaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 (1)
 Hispaania pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 (1)
 Prantsusmaa pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 (1)
 Portugal pm
 (1)
 Ühendkuningriik pm
 (1)
 EÜ pm
 TAC Ei kohaldata
 (1) Ainult kaaspüügina.
 Liik: Meriahven Vöönd: vööndite V ja XIV Gröönimaa veed
 Sebastes spp. RED/514GRN
 Saksamaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Prantsusmaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Ühendkuningriik pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 (1)(2)(3)
 EÜ pm
 TAC Ei kohaldata
 (1) Võib püüda pelaagilise traalnoodaga. Põhjatraali ja pelaagilise traalnoodaga püütud saagi kohta
 esitatakse eraldi aruanded. Võib püüda nii idas kui ka läänes.
 (2) Püüdmiseks pelaagilise traaliga eraldatakse Norrale pm tonni.
 (3) pm tonni eraldatakse Fääri saartele. Põhjatraali ja pelaagilise traalnoodaga püütud saagi kohta esitatakse
 eraldi aruanded.
 Liik: Meriahven Vöönd: vööndi Va Islandi veed
 Sebastes spp. RED/05A-IS
 (1)(2)(3)
 Belgia 0 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 (1)(2)(3)
 Saksamaa 0 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 (1) (2)(3)
 Prantsusmaa 0 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 (1) (2)(3)
 Ühendkuningriik 0
 (1)(2)(3)
 EÜ 0
 ET 116 ET
 ---pagebreak--- TAC Ei kohaldata
 (1) Kaasa arvatud vältimatu kaaspüük (välja arvatud tursk).
 (2) Püük ajavahemikul juulist detsembrini.
 (3) Esialgne kvoot kuni Islandiga 2007. aasta kohta peetavate kalandusläbirääkimiste lõppemiseni.
 Liik: Meriahven Vöönd: Vb Fääri saarte veed
 Sebastes spp. RED/05B-F.
 Belgia pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Saksamaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Prantsusmaa pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 Ühendkuningriik pm
 EÜ pm
 TAC Ei kohaldata
 Liik: Kaaspüük Vöönd: NAFO vööndite 0 ja 1 Gröönimaa veed
 XBC/ N01GRN
 (1)
 EÜ pm
 TAC Ei kohaldata
 (1) Tursa, merihundi, raide, molva ja merilutsu kombineeritud kaaspüük. Tursa kaaspüügi kogused ei tohi
 ületada pm tonni. Võib püüda nii idas kui ka läänes.
 Liik: Muud liigid (1) Vöönd: Norra veed vööndites I ja II
 OTH/1N2AB.
 (1)
 Saksamaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 (1)
 Prantsusmaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 (1)
 Ühendkuningriik pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 (1)
 EÜ pm
 TAC Ei kohaldata
 (1) Ainult kaaspüügina.
 Liik: Muud liigid (1) Vöönd: Fääri saarte veed vööndis Vb
 OTH/05B-F.
 Saksamaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Prantsusmaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Ühendkuningriik pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 EÜ pm
 TAC Ei kohaldata
 (1) Välja arvatud kaubandusliku väärtuseta kalaliigid.
 ET 117 ET
 ---pagebreak--- Liik: Lestlased Vöönd: Fääri saarte veed vööndis Vb
 FLX/05B-F.
 Saksamaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Prantsusmaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Ühendkuningriik pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 EÜ pm
 TAC Ei kohaldata
 ET 118 ET
 ---pagebreak--- IC LISA
 ATLANDI OOKEANI LOODEOSA
 NAFO piirkond
 Kõik TACid ja seotud tingimused on vastu võetud NAFO raames.
 Liik: Tursk Vöönd: NAFO 2J3KL
 Gadus morhua COD/N2J3KL
 (1)
 EÜ 0
 (1)
 TAC 0
 (1) Selle liigi sihtpüüki ei toimu, püütakse ainult kaaspüügina artikliga 29 kehtestatud eeskirjade kohaselt.
 Liik: Tursk Vöönd: NAFO 3NO
 Gadus morhua COD/N3NO.
 (1)
 EÜ 0
 (1)
 TAC 0
 (1) Selle liigi sihtpüüki ei toimu, püütakse ainult kaaspüügina artikliga 29 kehtestatud eeskirjade kohaselt.
 Liik: Tursk Vöönd: NAFO 3M
 Gadus morhua COD/N3M.
 (1)
 EÜ 0
 (1)
 TAC 0
 (1) Selle liigi sihtpüüki ei toimu, püütakse ainult kaaspüügina artikliga 29 kehtestatud eeskirjade kohaselt.
 Liik: Pikklest Vöönd: NAFO 2J3KL
 Glyptocephalus WIT/N2J3KL
 cynoglossus
 (1)
 EÜ 0
 (1)
 TAC 0
 (1) Selle liigi sihtpüüki ei toimu, püütakse ainult kaaspüügina artikliga 29 kehtestatud eeskirjade kohaselt.
 Liik: Pikklest Vöönd: NAFO 3NO
 Glyptocephalus WIT/N3NO.
 cynoglossus
 (1)
 EÜ 0
 (1)
 TAC 0
 (1) Selle liigi sihtpüüki ei toimu, püütakse ainult kaaspüügina artikliga 29 kehtestatud eeskirjade kohaselt.
 Liik: Harilik karelest Vöönd: NAFO 3M
 ET 119 ET
 ---pagebreak--- Hippoglossoides PLA/N3M.
 platessoides
 (1)
 EÜ 0
 (1)
 TAC 0
 (1) Selle liigi sihtpüüki ei toimu, püütakse ainult kaaspüügina artikliga 29 kehtestatud eeskirjade kohaselt.
 Liik: Harilik karelest Vöönd: NAFO 3LNO
 Hippoglossoides PLA/3LNO.
 platessoides
 (1)
 EÜ 0
 (1)
 TAC 0
 (1) Selle liigi sihtpüüki ei toimu, püütakse ainult kaaspüügina artikliga 29 kehtestatud eeskirjade kohaselt.
 Liik: Lühiuim-kalmaar Vöönd: NAFO alavööndid 3 ja 4
 Illex illecebrosus SQI/N34.
 (2)
 Eesti 128 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 (2)
 Läti 128 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 (2)
 Leedu 128 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 (2)
 Poola 227
 (1) (2)
 EÜ
 TAC 34000
 (1) Puudub ühenduse kindlaksmääratud osa, 29 467 tonni antakse kasutada Kanadale ja EÜ
 liikmesriikidele, v.a Eesti, Läti, Leedu ja Poola.
 (2) Püük toimub ajavahemikul 1. juuli–31. detsember.
 Liik: Ruske soomuslest Vöönd: NAFO 3LNO
 Limanda ferruginea YEL/N3LNO.
 (1) (2)
 EÜ 0
 TAC 15500
 (1) Vaatamata sellele, et ühendusel on juurdepääs 79 tonni suurusele jagatud kvoodile, on otsustatud
 kõnealuseks koguseks määrata 0. Selle liigi sihtpüüki ei toimu, püütakse ainult kaaspüügina artikliga 29
 kehtestatud eeskirjade kohaselt.
 (2) Teave käesoleva kvoodi alusel püütud saakide kohta esitatakse lipuliikmesriigile ja edastatakse NAFO
 peasekretärile iga 48 tunni järel.
 Liik: Moiva Vöönd: NAFO 3NO
 Mallotus villosus CAP/N3NO.
 (1)
 EÜ 0
 (1)
 TAC 0
 (1) Selle liigi sihtpüüki ei toimu, püütakse ainult kaaspüügina artikliga 29 kehtestatud eeskirjade kohaselt.
 ET 120 ET
 ---pagebreak--- Liik: Harilik Vöönd: NAFO 3L (1)
 süvameregarneel
 PRA/N3L.
 Pandalus borealis
 (2)
 Eesti 245 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 (2)
 Läti 245 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 (2)
 Leedu 245 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 (2)
 Poola 245
 (2) (3)
 EÜ 245
 TAC 22000
 (1) Ei hõlma järgmiste koordinaatidega piiratud ala:
 Punkt nr Põhjalaius N Läänepikkus W
 1 47°20'0 46°40'0
 2 47°20'0 46°30'0
 3 46°00'0 46°30'0
 4 46°00'0 46°40'0
 (2) Tuleb püüda ajavahemikes 1. jaanuar–31. märts, 1. juuli–31. detsember.
 (3) Kõik liikmesriigid v.a Eesti, Läti, Leedu ja Poola.
 Liik: Harilik Vöönd: NAFO 3M (1)
 süvameregarneel
 PRA/N3M.
 Pandalus borealis
 (2)
 TAC Ei kohaldata
 (1) Seda varu võib püüda ka rajoonis 3L järgmiste koordinaatidega piiratud alal:
 Punkt nr Põhjalaius N Läänepikkus W
 1 47°20'0 46°40'0
 2 47°20'0 46°30'0
 3 46°00'0 46°30'0
 4 46°00'0 46°40'0
 Krevetipüügil kõnealuses piirkonnas peavad laevad, olenemata sellest, kas nad ületavad või ei ületa
 NAFO rajoonide 3L ja 3M eraldusjoont, esitama aruande nõukogu määruse (EMÜ) nr 189/92, millega
 võetakse vastu teatavate Loode-Atlandi kalastusorganisatsiooni poolt vastu võetud kontrollimeetmete
 rakendussätted (EÜT L 21, 30.1.1992, lk 4; Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1048/97
 (EÜT L 154, 12.6.1997, lk 1)), lisa punkti 1.3 kohaselt.
 Peale selle on krevetipüük keelatud 1. juunist 31. detsembrini 2007 järgmiste koordinaatidega piiratud
 alal:
 Punkt nr Põhjalaius N Läänepikkus W
 1 47°55'0 45°00'0
 2 47°30'0 44°15'0
 3 46°55'0 44°15'0
 ET 121 ET
 ---pagebreak--- 4 46°35'0 44°30'0
 5 46°35'0 45°40'0
 6 47°30'0 45°40'0
 7 47°55'0 45°00'0
 (2) Ei ole oluline. Püüki reguleeritakse püügikoormuse piiramise abil. Asjaomased liikmesriigid annavad
 oma kõnealuse püügiga tegelevatele kalalaevadele välja kalapüügilube ning teatavad kooskõlas
 määrusega (EÜ) nr 1627/94 nendest lubadest komisjonile enne laeva püügitegevuse algust. Erandina
 kõnealuse määruse artiklist 8 loetakse load kehtivaks ainult juhul, kui komisjon ei ole esitanud
 vastuväiteid teatamisele järgneva viie tööpäeva jooksul.
 Liikmesriik Laevade maksimaalne arv Püügipäevade
 maksimaalne
 arv
 Taani 2 131
 Eesti 8 1667
 Hispaania 10 257
 Läti 4 490
 Leedu 7 579
 Poola 1 100
 Portugal 1 69
 Iga liikmesriik esitab 25 päeva jooksul pärast püügi toimumise kalendrikuu lõppu komisjonile
 kuuaruande rajoonis 3M ja joonealuses märkuses nr 1 kindlaksmääratud piirkonnas viibitud
 püügipäevade kohta.
 Liik: Süvalest Vöönd: NAFO 3LMNO
 Reinhardtius GHL/N3LMNO
 hippoglossoides
 Eesti 320 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Saksamaa 327 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Läti 45 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 Leedu 22
 Hispaania 4387
 Portugal 1850
 EÜ 6951
 TAC 11856
 Liik: Railased Vöönd: NAFO 3LNO
 Rajidae SRX/N3LNO.
 Hispaania 6561 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Portugal 1274 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Eesti 546 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 Leedu 119
 EÜ 8500
 TAC 13500
 ET 122 ET
 ---pagebreak--- Liik: Meriahven Vöönd: NAFO 3LN
 Sebastes spp. RED/N3LN.
 (1)
 EÜ 0
 (1)
 TAC 0
 (1) Selle liigi sihtpüüki ei toimu, püütakse ainult kaaspüügina artikliga 29 kehtestatud eeskirjade kohaselt.
 Liik: Meriahven Vöönd: NAFO 3M
 Sebastes spp. RED/N3M.
 (1)
 Eesti 1571 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 (1)
 Saksamaa 513 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 (1)
 Hispaania 233 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 (1)
 Läti 1571
 (1)
 Leedu 1571
 (1)
 Portugal 2354
 (1)
 EÜ 7813
 (1)
 TAC 5000
 (1) See kvoot tuleb täita kõnealusele varule kehtestatud 5000-tonnise TACi piires. TACi ammendamisel
 lõpetatakse kõnealuse varu sihtpüük püügimääradest olenemata.
 Liik: Meriahven Vöönd: NAFO 3O
 Sebastes spp. RED/N3O.
 Hispaania 1771 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Portugal 5229 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 EÜ 7000 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 TAC 20000
 Liik: Meriahven Vöönd: NAFO alapiirkond 2, rajoonid IF ja 3K
 Sebastes spp. RED/N1F3K.
 Läti 364
 Leedu 3019
 TAC 3383
 Liik: Valge ameerikaluts Vöönd: NAFO 3NO
 Urophycis tenuis HKW/N3NO.
 ET 123 ET
 ---pagebreak--- Hispaania 2165 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Portugal 2835 Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 EÜ 5000 Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 TAC 8500
 ET 124 ET
 ---pagebreak--- ID LISA
 SIIRDEKALAD – kõik püügipiirkonnad
 Selle püügipiirkonna TACid on vastu võetud tuunipüügi küsimustega tegelevate
 rahvusvaheliste kalastusorganisatsioonide raames, nagu on ICCAT ja IATTC.
 Liik: Harilik tuun Vöönd: Atlandi ookean ida pool 45° läänepikkust ja
 Vahemeri
 Thunnus thynnus
 BFT/AE045W
 (1)
 Küpros Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Kreeka pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Hispaania pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 Prantsusmaa pm
 Itaalia pm
 (1)
 Malta pm
 Portugal pm
 (2)
 Kõik liikmesriigid pm
 EÜ pm
 TAC pm
 (1) Küpros ja Malta võivad kalastada ICCATi „muude liikide“ kvoodi alusel kooskõlas ICCATi 2003.
 aasta koosolekul vastuvõetud vastavustabeliga.
 (2) Välja arvatud Küpros, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Malta ja Portugal, ning ainult
 kaaspüügina.
 Liik: Mõõkkala Vöönd: Atlandi ookean, põhja pool laiuskraadi 5° N
 Xiphias gladius SWO/AN05N
 Hispaania pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Portugal pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 (1)
 Kõik liikmesriigid pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 EÜ pm
 TAC pm
 (1) Välja arvatud Hispaania ja Portugal, ning ainult kaaspüügina.
 Liik: Mõõkkala Vöönd: Atlandi ookean, lõuna pool laiuskraadi 5° N
 Xiphias gladius SWO/AS05N
 Hispaania pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Portugal pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 EÜ pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 TAC pm
 ET 125 ET
 ---pagebreak--- Liik: Pikkuim-tuun Vöönd: Atlandi ookean, põhja pool laiuskraadi 5° N
 Germo alalunga ALB/AN05N
 (2)
 Iirimaa pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 (2)
 Hispaania pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 (2)
 Prantsusmaa pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 (2)
 Ühendkuningriik pm
 (2)
 Portugal pm
 (1)
 EÜ pm
 TAC pm
 (1) Kooskõlas määruse(EÜ) nr 973/2001 artikli 10 lõikega 1 on sihtliigina pikkuim-tuuni püüdvate
 ühenduse kalalaevade arv pm.
 (2) Maksimaalne liikmesriigi lipu all sõitvate kalalaevade arv, kellel on kooskõlas määruse (EÜ) nr
 973/2001 artikli 10 lõikega 4 lubatud püüda pikkuim-tuuni sihtliigina, jaotub liikmesriikide vahel
 järgmiselt:
 Liikmesriik Laevade maksimaalne arv
 Iirimaa 50
 Hispaania 730
 Prantsusmaa 151
 Ühendkuningriik 12
 Portugal 310
 EÜ 1253
 Liik: Pikkuim-tuun Vöönd: Atlandi ookean, lõuna pool laiuskraadi 5° N
 Germo alalunga ALB/AS05N
 Hispaania pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Prantsusmaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Portugal pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 EÜ pm
 TAC pm
 Liik: Suursilm-tuun Vöönd: Atlandi ookean
 Thunnus obesus BET/ATLANT
 Hispaania pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
 Prantsusmaa pm Ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 847/96 artiklit 4.
 Portugal pm Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.
 EÜ pm
 TAC pm
 Liik: Sinine marliin Vöönd: Atlandi ookean
 ET 126 ET
 ---pagebreak--- Makaira nigricans BUM/ATLANT
 EÜ pm
 TAC Ei kohaldata
 Liik: Valge odanina Vöönd: Atlandi ookean
 Tetraptorus alba WHM/ATLANT
 EÜ pm
 TAC Ei kohaldata
 ET 127 ET
 ---pagebreak--- IE LISA
 ANTARKTIKA
 CCAMLRi piirkond
 Kõnealuseid CCAMLRi poolt vastuvõetud TACe ei jaotata CCAMLRi liikmetele ning
 seetõttu on ühenduse osa kindlaks määramata. Püügitulemusi kontrollib CCAMLRi
 sekretariaat, kes teeb teatavaks aja, mil püük tuleb TACi ammendamise tõttu lõpetada.
 Liik: Kergueleni jääkala Vöön FAO 58.5.2 Antarktika
 d:
 Channichthys rhinoceratus LIC/F5852.
 TAC 150
 Liik: Haugjääkala Vöön FAO 48,3 Antarktika
 d:
 Champsocephalus gunnari ANI/F483.
 (1)
 TAC 4 337
 (1) Seda TACi kohaldatakse ajavahemikus 1. november 2006–14. november 2007. Selle varu püük
 piiratakse ajavahemikul 1. märts–31. mai 2007 kuni 1084 tonnini.
 Liik: Haugjääkala Vöön FAO 58.5.2 Antarktika (1)
 d:
 Champsocephalus gunnari ANI/F5852.
 (2)
 TAC 42
 (1) Kõnealuse TACi alusel on püük lubatud piirkonnas, mille moodustab FAO statistilise
 alapiirkonna 58.5.2 osa, mis asub alal, mis on piiratud järgmise joonega:
 a) joon algab punktis, kus geograafiline pikkus 72°15' E lõikub Austraalia ja Prantsusmaa
 vahelise merealade piiritlemise kokkuleppe (Australia-France Maritime Delimitation
 Agreement) kohase piiriga, ning kulgeb lõuna suunas piki meridiaani kuni lõikumispunktini
 geograafilise laiusega 53°25' S;
 b) seejärel kulgeb ida suunas piki kõnealust laiust lõikumispunktini geograafilise pikkusega 74°
 E;
 c) seejärel kulgeb kirde suunas piki geodeetilist joont lõikepunktini geograafilise laiusega
 52°40’ S ja geograafilise pikkusega 76° E;
 d) kulgeb piki meridiaani lõikumispunktini geograafilise laiusega 52° S;
 e) seejärel kulgeb loode suunas piki geodeetilist joont lõikepunktini geograafilise laiusega 51° S
 ja geograafilise pikkusega 74°30’ E; ning
 f) seejärel kulgeb edela suunas piki geodeetilist joont alguspunktini.
 (2) Seda TACi kohaldatakse ajavahemikus 1. detsember 2006–30. november 2007.
 Liik: Patagoonia kihvkala Vöön FAO 48,3 Antarktika
 d:
 Dissostichus eleginoides TOP/F483.
 (1)
 TAC 3554
 Eritingimused:
 Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud alapiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid
 ET 128 ET
 ---pagebreak--- koguseid:
 Majandamispiirkond A: W kuni 0
 43°30’ W – 52°30’ S kuni 56° S
 (TOP/*F483A)
 Majandamispiirkond B: 43°30’ W 1066
 kuni 40° W – 52°30’ S kuni 56° S
 (TOP/*F483B)
 Majandamispiirkond C: W kuni 2488
 33°30’ W – 52°30’ S kuni 56° S
 (TOP/*F483C)
 (1) Seda TACi kohaldatakse õngejadapüügil ajavahemikul 1. mai–31. august 2007 ning mõrrapüügil
 ajavahemikul 1. detsember 2006–30. november 2007.
 Liik: Patagoonia kihvkala Vöön FAO 48,4 Antarktika
 d:
 Dissostichus eleginoides TOP/F484.
 TAC 100
 Liik: Patagoonia kihvkala Vöön FAO 58.5.2 Antarktika
 d:
 Dissostichus eleginoides TOP/F5852.
 (1)
 TAC 2 427
 (1) Seda TACi kohaldatakse ainult lääne pool idapikkust 79°20'E . Selles vööndis on kalapüük kõnealusest
 meridiaanist ida pool keelatud (vaata XIII lisa).
 Liik: Tavaline hiilgevähk Vöön FAO 48
 d:
 Euphausia superba KRI/F48.
 (1)
 TAC 4 000 000
 Eritingimused:
 Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud alapiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid
 koguseid:
 Alapiirkond 48.1 (KRI/*F481.) 1 008 000
 Alapiirkond 48,2 (KRI/*F482.) 1 104 000
 Alapiirkond 48,3 (KRI/*F483.) 1 056 000
 Alapiirkond 48,4 (KRI/*F484.) 832 000
 (1) Seda TACi kohaldatakse ajavahemikus 1. detsember 2006–30. november 2007.
 Liik: Tavaline hiilgevähk Vöön FAO 58.4.1 Antarktika
 d:
 Euphausia superba KRI/F5841.
 (1)
 TAC 440 000
 ET 129 ET
 ---pagebreak--- Eritingimused:
 Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud alapiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid
 koguseid:
 Rajoon 58.4.1 lääne pool 115° E 277 000
 (KRI/*F-41W)
 Rajoon 58.4.1 ida pool 115° E 163 000
 (KRI/*F-41E)
 (1) Seda TACi kohaldatakse ajavahemikus 1. detsember 2006–30. november 2007.
 Liik: Tavaline hiilgevähk Vöön FAO 58.4.2 Antarktika
 d:
 Euphausia superba KRI/F5842.
 (1)
 TAC 450 000
 (1) Seda TACi kohaldatakse ajavahemikus 1. detsember 2006–30. november 2007.
 Liik: Hall nototeenia Vöön FAO 58.5.2 Antarktika
 d:
 Lepidonotothen squamifrons NOS/F5852.
 TAC 80
 Liik: Krabid Vöön FAO 48,3 Antarktika
 d:
 Paralomis spp. PAI/F483.
 (1)
 TAC 1 600
 (1) Seda TACi kohaldatakse ajavahemikus 1. detsember 2006–30. november 2007.
 Liik: Pikksaba Vöön FAO 58.5.2 Antarktika
 d:
 Macrourus spp. GRV/F5852.
 TAC 360
 Liik: Muud liigid Vöön FAO 58.5.2 Antarktika
 d:
 OTH/F5852.
 TAC 50
 Liik: railased Vöön FAO 58.5.2 Antarktika
 d:
 Rajidae SRX/F5852.
 TAC 120
 ET 130 ET
 ---pagebreak--- Liik: kalmaar Vöön FAO 48,3 Antarktika
 d:
 Martialia hyadesi SQS/F483.
 (1)
 TAC 2 500
 (1) Seda TACi kohaldatakse ajavahemikus 1. detsember 2006–30. november 2007.
 ET 131 ET
 ---pagebreak--- II LISA
 IIA LISA
 KALALAEVADE PÜÜGIKOORMUS SEOSES SKAGERRAKI NING ICESi
 VÖÖNDITE IV, VIA, VIIID JA VÖÖNDI IIA EÜ VETE TEATAVATE VARUDE
 TAASTAMISEGA
 ÜLDSÄTTED
 1. KOHALDAMISALA
 Käesolevas lisas sätestatud tingimusi kohaldatakse ühenduse kalalaevade suhtes,
 mille üldpikkus on vähemalt 10 meetrit, mis hoiavad pardal mõnda punktis 4
 kirjeldatud püügivahendit ning viibivad Skagerrakis, Kattegatis või ICESi vööndites
 IV, VIa, VIIa, VIId ja vööndi IIa EÜ vetes. Käesoleva lisa tähenduses tähendab aasta
 2007 ajavahemikku 1. veebruar 2007 - 31. jaanuar 2008.
 2. GEOGRAAFILISE PIIRKONNA MÄÄRATLUS
 2.1. Käesoleva lisa kohaldamisel hõlmab geograafiline piirkond järgmisi piirkondi:
 a) Kattegat;
 b) Skagerrak, ICESi vööndid IV ja VIId ning vööndi IIa EÜ veed;
 c) ICESi vöönd VIIa;
 d) ICESi vöönd VIa.
 2.2. Laevade puhul, mille kohta on komisjonile teatatud, et nad on varustatud
 laevaseiresüsteemiga vastavalt määruse (EÜ) nr 2244/2003 artiklitele 5 ja 6,
 tähendab ICESi vöönd VIa järgmist piirkonda:
 ICESi vöönd VIa, välja arvatud ICESi vööndi VIa osa, mis asub järgmiste
 ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud
 loksodroomidest lääne pool:
 60°00’N, 04°00’W
 59°45’N, 05°00’W
 59°30’N, 06°00’W
 59°00’N, 07°00’W
 58°30’N, 08°00’W
 58°00’N, 08°00’W
 58°00’N, 08°30’W
 56°00’N, 08°30’W
 ET 132 ET
 ---pagebreak--- 56°00’N, 09°00’W
 55°00’N, 09°00’W
 55°00’N, 10°00’W
 54°30’N, 10°00’W
 3. PÜÜGIPIIRKONNAS VIIBIMISE PÄEVA MÄÄRATLUS
 Käesoleva lisa kohaldamisel on piirkonnas viibimise päev mis tahes 24 tunni pikkune
 katkematu ajavahemik (või osa sellest), mille kestel laev viibib punktis 2.1
 määratletud geograafilistes piirkondades ega ole sadamas. Ajahetke, millest seda
 katkematut ajavahemikku mõõtma hakatakse, määrab kindlaks liikmesriik, kelle lipu
 all asjaomane laev sõidab.
 4. PÜÜGIVAHENDID
 4.1. Käesolevas lisa kohaldamisel kasutatakse järgmist kalapüügivahendite liigitust.
 a) Traalid, ankurdatud põhjanoodad ja samalaadsed püügivahendid (välja arvatud
 piimtraalid), mille võrgusilma suurus on järgmine:
 i) vähemalt 16 mm ja alla 32 mm;
 ii) vähemalt 70 mm ja alla 90 mm;
 iii) vähemalt 90 mm ja alla 100 mm;
 iv) vähemalt 100 mm ja alla 120 mm;
 v) vähemalt 120 mm.
 b) Piimtraalid, mille võrgusilma suurus on järgmine:
 i) vähemalt 80 mm ja alla 90 mm;
 ii) vähemalt 90 mm ja alla 100 mm;
 iii) vähemalt 100 mm ja alla 120 mm;
 iv) vähemalt 120 mm.
 c) Nakkevõrgud (välja arvatud abarad), mille võrgusilma suurus on järgmine:
 i) alla 110 mm;
 ii) vähemalt 110 mm ja alla 220 mm;
 iii) vähemalt 220 mm.
 ET 133 ET
 ---pagebreak--- d) Abarad.
 e) Õngejadad.
 4.2. Käesolevas lisas on, osutades punktis 2.1 määratletud piirkondadele ja punktis 4.1
 esitatud kalapüügivahendite liigitusele, määratletud järgmised ülekanderühmad:
 a) punkti 4 alapunkti a alapunktis i nimetatud püügivahendid mis tahes
 püügipiirkonnas;
 b) punkti 4 alapunkti a alapunktis ii nimetatud püügivahendid mis tahes
 püügipiirkonnas ning punkti 4 alapunkti a alapunktis iii nimetatud püügivahendid
 vööndites IV, VIa, VIIa, VIId ja vööndi IIa EÜ vetes;
 c) punkti 4 alapunkti a alapunktis iii nimetatud püügivahendid Skagerrakis ja
 Kattegatis, punkti 4 alapunkti a alapunktides iv ja v nimetatud püügivahendid mis
 tahes püügipiirkonnas;
 d) punkti 4 alapunkti b alapunktides i, ii, iii ja iv nimetatud püügivahendid mis
 tahes püügipiirkonnas;
 e) punkti 4 alapunkti c alapunktides i, ii ja iii ning punkti 4 alapunktis d
 nimetatud püügivahendid mis tahes püügipiirkonnas;
 f) punkti 4 alapunktis e nimetatud püügivahendid mis tahes püügipiirkonnas.
 PÜÜGIKOORMUSE PIIRANGUTE RAKENDAMINE
 5. PÜÜGILOAGA LAEVAD
 5.1. Liikmesriik ei luba ühelgi tema lipu all sõitval laeval kalastada punktis 4.1
 määratletud püügivahendiga punktis 2.1 määratletud piirkonnas, kui ei ole tõendatud,
 et laev on aastatel 2001, 2002, 2003, 2004, 2005 või 2006 kõnealuses piirkonnas
 kalastanud (välja arvatud kalastamine seoses kalalaevade vahel päevade
 ülekandmisega), välja arvatud juhul, kui liikmesriik tagab, et kõnealuses piirkonnas
 jääb ära samaväärse, kilovattides mõõdetud masinavõimsusega püük.
 Siiski võib laev, kes on tõendatult kalastanud punktis 4.1 nimetatud
 püügivahenditega, kasutada teisi püügivahendeid tingimusel, et viimati nimetatud
 püügivahendite kohta eraldatud päevade arv on suurem kui esimesena nimetatud
 püügivahendite kohta eraldatud päevade arv või sellega võrdne.
 5.2 Liikmesriigi lipu all sõitval kalalaeval, kellel ei ole punktis 2.1 määratletud
 piirkonnas kvoote, ei lubata püüda kõnealuses piirkonnas punktis 4.1 määratletud
 püügivahendiga, välja arvatud juhul, kui laevale on eraldatud kvoot pärast määruse
 (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõikega 5 lubatud ülekandmist ja laevale on eraldatud
 merepäevad vastavalt käesoleva lisa punktile 15.
 ET 134 ET
 ---pagebreak--- 6. PÜÜGITEGEVUSE PIIRANGUD
 Liikmesriik tagab, et tema lipu all sõitvad ja ühenduses registreeritud laevad, mille
 pardal on mõni punktis 4.1 nimetatud püügivahenditest, ei viibi punktis 2.1
 määratletud püügipiirkonnas kauem kui punktis 8 sätestatud arvu päevi.
 7. ERANDID
 Liikmesriik ei arvesta ükskõik millisele tema lipu all sõitvale laevale käesoleva lisa
 alusel eraldatud piirkonnas viibitavatest päevadest maha ühtki päeva, mil laev viibis
 piirkonnas, kuid ei saanud kalastada, sest aitas teist, hädaabi vajavat laeva, ega ühtki
 päeva, mil laev viibis püügipiirkonnas, kuid ei saanud kalastada, sest transportis
 vigastatud inimest meditsiinilist hädaabi saama. Liikmesriik esitab komisjonile ühe
 kuu jooksul selgituse kõigi sel põhjusel tehtud otsuste kohta, lisades pädevate
 asutuste tõendi hädaolukorra kohta.
 SADAMAST ÄRAOLEKU PÄEVADE ARV, MIS ON ERALDATUD
 KALALAEVADELE
 8. PÜÜGIPÄEVADE MAKSIMAALNE ARV
 8.1. Et määrata kindlaks maksimaalne päevade arv, mille jooksul kalalaev võib viibida
 piirkonnas, kohaldatakse järgmisi eritingimusi vastavalt I tabelile:
 a) Laev peab vastama 1. liites sätestatud nõuetele.
 b) Laev peab vastama 2. liites sätestatud nõuetele.
 c) Laeva poolt või sarnaseid püügivahendeid kasutava laeva või kasutavate
 laevade poolt, mis vastavad vajalike muudatustega eritingimusele, et need on
 asendatud kooskõlas ühenduse õigusega, aastal 2002 lossitud tursa üldkogus peab
 olema alla 5% laeva poolt 2002. aastal lossitud liikide üldkogusest vastavalt
 ühenduse püügipäevikusse kantud eluskaalu andmetele.
 d) Laeva poolt või sarnaseid püügivahendeid kasutava laeva või laevade poolt,
 mis vastavad vajalike muudatustega eritingimusele, et need on asendatud kooskõlas
 ühenduse õigusega, 2002. aastal lossitud tursa, merikeele ja merilesta üldkogus peab
 olema alla 5% laeva poolt 2002. aastal lossitud liikide üldkogusest vastavalt
 ühenduse püügipäevikusse kantud eluskaalu andmetele.
 e) Laeva poolt või sarnaseid püügivahendeid kasutava laeva või kasutavate
 laevade poolt, mis vastavad vajalike muudatustega eritingimusele, et need on
 asendatud kooskõlas ühenduse õigusega, 2002. aastal lossitud tursa üldkogus peab
 olema alla 5% ja merilesta üldkogus üle 60% laeva poolt 2002. aastal lossitud liikide
 üldkogusest vastavalt ühenduse püügipäevikusse kantud eluskaalu andmetele.
 f) Laeva poolt või sarnaseid püügivahendeid kasutava laeva või laevade poolt,
 mis vastavad vajalike muudatustega eritingimusele, et need on asendatud kooskõlas
 ühenduse õigusega, 2002. aastal lossitud tursa üldkogus peab olema alla 5% ning
 ET 135 ET
 ---pagebreak--- kammelja ja merivarblase üldkogus üle 5% laeva poolt 2002. aastal lossitud liikide
 üldkogusest vastavalt ühenduse püügipäevikusse kantud eluskaalu andmetele.
 g) Laev tohib olla varustatud abaratega, mille võrgusilma suurus on ≤ 110 mm,
 ning ta tohib sadamast ära olla kuni 24 tundi korraga.
 h) Laev peab sõitma liikmesriigi lipu all ja olema registreeritud liikmesriigis, kes
 on välja töötanud komisjoni poolt heakskiidetud püügilitsentside automaatse
 peatamise süsteemi selliste laevade poolt sooritatud rikkumiste puhul, mis vastavad
 sellele eritingimusele.
 i) Laev peab olema aastatel 2003, 2004, 2005 või 2006 antud piirkonnas
 viibinud, omades pardal punktis 4.1.b osutatud püügivahendeid. 2007. aastal pardal
 hoitava tursa kogus peab olema alla 5% laeva poolt lossitud liikide üldkogusest
 vastavalt ühenduse püügipäevikusse kantud eluskaalu andmetele. Püügiperioodi
 jooksul, mil laev käesolevat sätet kasutab, ei tohi tal ühelgi hetkel pardal olla muid
 püügivahendeid kui need, mis on täpsustatud punkti 4.1 alapunkti b alapunktides iii
 või iv.
 j) Laev peab vastama 3. liites sätestatud nõuetele.
 k) Laeva poolt või sarnaseid püügivahendeid kasutava laeva või kasutavate
 laevade poolt, mis vastavad vajalike muudatustega eritingimusele, et need on
 asendatud kooskõlas ühenduse õigusega, 2002. aastal lossitud tursa üldkogus peab
 olema alla 5% ja merilesta üldkogus üle 60% lossitud liikide üldkogusest vastavalt
 ühenduse püügipäevikusse ajavahemikul maist kuni oktoobrini kantud eluskaalu
 andmetele. Vähemalt 55% antud eritingimuse kohaselt maksimaalselt saadavatest
 päevadest kasutatakse pikkuskraadist 4°30'W ida poole jääval alal ajavahemikul
 maist kuni oktoobrini (kaasa arvatud).
 8.2 Maksimaalne arv päevi, mille jooksul laev võib ühel aastal viibida ühes punktis 2.1
 määratletud geograafilises piirkonnas, kui laeva pardal on mõni punktis 4.1
 nimetatud püügivahenditest, on esitatud I tabelis.
 8.3. Maksimaalne arv päevi, mille jooksul laev võib ühel aastal viibida punktis 2.1
 määratletud mitmes geograafilises piirkonnas, ei tohi olla suurem ühele piirkonnale
 määratud päevade arvust.
 8.4. Käesoleva lisa punktis 2.1 määratletud geograafilises piirkonnas viibitud päev
 arvestatakse maha ka nende päevade koguarvust, mille jooksul sama püügivahendite
 rühma, mis on määratletud IIA lisa punkti 4 alapunktis 1 ja IIC lisa punktis 3,
 kasutav laev viibib piirkonnas, mis on määratletud IIC lisa punktis 1.
 8.5. Kui laev liigub püügiretke ajal ühest käesoleva lisa punktis 2 määratletud
 geograafilisest piirkonnast teise, arvestatakse päev maha selle piirkonna jaoks
 eraldatud päevadest, kus veedeti suurem osa päevast.
 9. PÜÜGIPERIOODID
 9.1. Liikmesriik võib jagada piirkonnas viibimise päevad, mis on esitatud I tabelis, ühe-
 või mitmekuuse kestusega püügiperioodideks.
 ET 136 ET
 ---pagebreak--- 9.2. Päevade arvu, mille jooksul laev võib püügiperioodi jooksul viibida ühes punktis 2.1
 määratletud geograafilises piirkonnas, määrab kindlaks asjaomane liikmesriik.
 9.3. Laev, mis on ära kasutanud püügipiirkonnas viibimise päevad, mille kasutamiseks on
 õigus antud püügiperioodi jooksul, jääb kogu ülejäänud püügiperioodiks sadamasse
 või mis tahes punktis 2.1 nimetatud geograafilisest piirkonnast väljapoole, välja
 arvatud juhul, kui kasutatakse ainult kindlaksmääramata püügivahendeid vastavalt
 punktile 18.
 10. LISAPÄEVADE MÄÄRAMINE KALAPÜÜGI ALALISE LÕPETAMISE ALUSEL ILMA RIIGI
 ABITA
 10.1. Komisjon võib eraldada liikmesriikidele täiendava arvu päevi, mille jooksul võib
 püügipiirkonnas viibida laev, mille pardal on mõni punktis 4.1 nimetatud
 püügivahenditest, võttes aluseks kalapüügitegevuse lõpetamisel ilma riigi abita alates
 31. jaanuarist 2006 saavutatud tulemused. Määratakse kõnealuses püügipiirkonnas
 kõnealuseid püügivahendeid kasutanud ja püügitegevuse lõpetanud laevade kilovatt-
 päevades mõõdetud 2006. aasta püügikoormuse ja kõikide samu püügivahendeid
 kasutanud laevade 2006. aasta püügikoormuse suhe. Lisapäevade arv arvutatakse
 seejärel nii, et leitud suhe korrutatakse algselt eraldatud päevade arvuga. Arvutuse
 tulemusena saadud mis tahes päevaosa ümardatakse lähima täispäevani.
 10.2. Liikmesriik, kes soovib kasutada punktis 10.1 kirjeldatud lisapäevi, esitab
 komisjonile taotluse koos asjaomase püügitegevuse alalise lõpetamise üksikasjalike
 aruannetega.
 10.3. Nimetatud taotluse alusel võib komisjon muuta punkti 8.2 kohast liikmesriigile
 määratud päevade arvu määruse (EÜ) nr 2371/20021 artikli 30 lõikes 2 sätestatud
 korras.
 10.4. Püügitegevuse alalise lõpetamisega seoses komisjoni poolt varem määratud
 lisapäevad kehtivad 2007. aastal.
 11. LISAPÄEVADE MÄÄRAMINE VAATLEMISE TÕHUSTAMISEKS
 11.1. Komisjon võib teadlaste ja kalandussektori partnerluses läbiviidava tõhustatud
 vaatlemiskava alusel eraldada liikmesriikidele ajavahemikus 1. veebruar 2007 –
 31. jaanuar 2008 kolm lisapäeva, mille jooksul laev võib viibida piirkonnas, kui tema
 pardal on punktis 4.1 nimetatud püügivahendeid. Selline kava keskendub eelkõige
 vette tagasi lastava püügi hulgale ja püükide koostisele ning on põhjalikum, kui on
 määratletud andmete kogumise miinimumnõuetes minimaalsete ja laiendatud
 uurimiskavade taseme jaoks määruses (EÜ) nr 1543/20002, määruses (EÜ) nr
 1639/20013 ja määruses (EÜ) nr 1581/20044.
 1
 EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.
 2
 EÜT L 176, 15.7.2000, lk 1.
 3
 EÜT L 222, 17.8.2001, lk 53.
 4
 ELT L 289, 10.9.2004, lk 6.
 ET 137 ET
 ---pagebreak--- 11.2 Punktis 11.1 nimetatud eraldisi soovivad liikmesriigid esitavad oma tõhustatud
 vaatlemiskava kirjelduse.
 11.3 Nimetatud kirjelduse alusel ja pärast konsulteerimist STECFiga võib komisjon muuta
 määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korras punkti 8.2 kohast
 liikmesriigile ning asjakohasele piirkonnale ja püügivahendite rühmale määratud
 päevade arvu, et arvestada tõhustatud vaatluskava.
 12. ERITINGIMUSED PÄEVADE ERALDAMISEL
 12.1. Mis tahes laevale, kelle suhtes kehtivad punktis 8.1 nimetatud eritingimused, antud
 artikli 7 lõikes 3 osutatud püügiloas määratakse kindlaks sellised tingimused.
 12.2. Kui laevale eraldatakse päevi seoses punkti 8.1 alapunktides b, c, d, e, f või k
 nimetatud mis tahes eritingimuste täitmisega, ei või antud laeva poolt püütud ja
 pardal hoitud saak koosneda liikide suuremast protsendimäärast, kui kõnealustes
 punktides on osutatud. Laev ei tohi laadida kala ümber teisele laevale. Kui laev ei
 täida kas või üht neist nimetatud nõuetest, kaotab ta kohe eritingimustel määratud
 lisapäevade kasutamise õiguse.
 ET 138 ET
 ---pagebreak--- 13. TABEL I. LAEVA PÜÜGIPIIRKONNAS VIIBIMISE PÄEVADE MAKSIMAALNE ARV
 PÜÜGIVAHENDITE KAUPA 2007. AASTAL
 Püügipiirkond, mis on kindlaks määratud punktis:
 Püügiv Eri- Nimetus 1 2.a 2.b 2.c 2.d
 ahend tingimus
 Punkt Punkt 8 Kattegat 1 – Skagerrak VIIa VIa
 4
 2 – II, IVa,b,c,
 3 – VIId
 1 2 3
 4.a.i Traalid või ankurdatud 228 228(2) 228 228
 põhjanoodad, mille
 võrgusilma suurus on ≥16 ja
 <32 mm
 4.a.ii Traalid või ankurdatud ei koh. ei koh. 170 170 227
 põhjanoodad, mille
 võrgusilma suurus on ≥70 ja
 <90 mm
 4.a.iii Traalid või ankurdatud 77 77 227 227 227
 põhjanoodad, mille
 võrgusilma suurus on ≥90 ja
 <100 mm
 4.a.iv Traalid või ankurdatud 103 77 86 68
 põhjanoodad, mille
 võrgusilma suurus on ≥100 ja
 <120 mm
 4.a.v Traalid või ankurdatud 103 77 114 68
 põhjanoodad, mille
 võrgusilma suurus on ≥120
 mm
 4.a.iii 8.1.a) Traalid või ankurdatud 103 103 227 227 227
 põhjanoodad, mille
 võrgusilma suurus on ≥90 ja
 <100 mm, 120 mm suuruste
 ruudukujuliste silmadega
 selektiivaknaga
 4.a.iv 8.1.a) Traalid või ankurdatud 137 137 103 114 91
 põhjanoodad, mille
 võrgusilma suurus on ≥100 ja
 <120 mm, 120 mm suuruste
 ruudukujuliste silmadega
 selektiivaknaga
 ET 139 ET
 ---pagebreak--- 4.a.v 8.1.a) Traalid või ankurdatud 137 103 103 114 91
 põhjanoodad, mille
 võrgusilma suurus on ≥120
 mm, 120 mm suuruste
 ruudukujuliste silmadega
 selektiivaknaga
 4.a.v. 8.1.j) Traalid või ankurdatud 149 149 115 126 103
 põhjanoodad, mille
 võrgusilma suurus on ≥120
 mm, 140 mm suuruste
 ruudukujuliste silmadega
 selektiivaknaga
 4.a.ii 8.1.b) Traalid või ankurdatud piir.-ta piiranguta piir.-ta piir.-ta
 põhjanoodad, mille
 võrgusilma suurus on ≥ 70 ja
 < 90 mm ning mis vastavad
 2. liite nõuetele
 4.a.iii 8.1.b) Traalid või ankurdatud piir.-ta piiranguta piir.-ta piir.-ta
 põhjanoodad, mille
 võrgusilma suurus on ≥ 90 ja
 < 100 mm ning mis vastavad
 2. liite nõuetele
 4.a.iv 8.1.c) Traalid või ankurdatud 148 148 148 148
 põhjanoodad, mille
 võrgusilma suurus on ≥ 100
 ja < 120 mm, tursa püügiosa
 on alla 5%
 4.a.v 8.1.c) Traalid või ankurdatud 160 160 160 160
 põhjanoodad, mille
 võrgusilma suurus on ≥120
 mm; tursa püügiosa on alla
 5%
 4.a.iv 8.1.k) Traalid või ankurdatud ei koh. ei koh. 166 ei koh.
 põhjanoodad, mille
 võrgusilma suurus on ≥ 100
 mm ja < 120 mm, tursa
 püügiosa on alla 5% ja
 merilesta püügiosa üle 60%
 4.a.v 8.1.k) Traalid või ankurdatud ei koh. ei koh. 178 ei koh.
 põhjanoodad, mille
 võrgusilma suurus on ≥120
 mm; tursa püügiosa on alla
 5% ja merilesta püügiosa üle
 60%
 4.a.v 8.1.h) Traalid või ankurdatud 115 115 115 115
 põhjanoodad, mille
 ET 140 ET
 ---pagebreak--- võrgusilma suurus on ≥120
 mm; laev tegutseb
 püügilitsentside automaatse
 peatamise süsteemi alusel
 4.a.ii 8.1.d) Traalid või ankurdatud 280 280 280 210
 põhjanoodad, mille
 võrgusilma suurus on ≥70 ja
 <90 mm; tursa, merikeele ja
 merilesta püügiosa on alla
 5%
 4.a.iii 8.1.d) Traalid või ankurdatud piir.-ta piir.-ta 280 280 280
 põhjanoodad, mille
 võrgusilma suurus on ≥90 ja
 <100 mm; tursa, merikeele ja
 merilesta püügiosa on alla
 5%
 4.a.iv 8.1.d) Traalid või ankurdatud piir.-ta piiranguta 225 225
 põhjanoodad, mille
 võrgusilma suurus on ≥100 ja
 <120 mm; tursa, merikeele ja
 merilesta püügiosa on alla
 5%
 4.a.v 8.1.d) Traalid või ankurdatud piir.-ta piiranguta piir.-ta 225
 põhjanoodad, mille
 võrgusilma suurus on >120
 mm; tursa, merikeele ja
 merilesta püügiosa on alla
 5%
 4.a.v 8.1.h) Traalid või ankurdatud ei koh. ei koh. 127 138 115
 põhjanoodad, mille
 8.1.j) võrgusilma suurus on >120
 mm, 140 mm suuruste
 ruudukujuliste silmadega
 selektiivaknaga, ning laev
 tegutseb püügilitsentside
 automaatse peatamise
 süsteemi alusel
 4.b.i Piimtraalid, mille võrgusilma ei koh. 107(2) piir.-ta 107 143(2)
 suurus on 80 ≤ ja < 90 mm
 4.b.ii Piimtraalid, mille võrgusilma ei koh. 143(2) piir.-ta 143 143(2)
 suurus on 90 ≤ ja < 100 mm
 4.b.iii Piimtraalid, mille võrgusilma ei koh. 143 piir.-ta 143 143
 suurus on 100 ≤ ja < 120 mm
 4.b.iv Piimtraalid, mille võrgusilma ei koh. 143 piir.-ta 143 143
 suurus on ≥120 mm
 ET 141 ET
 ---pagebreak--- 4.b.iii 8.1.c) Piimtraalid, mille võrgusilma ei koh. 155 piir.-ta 155 155
 suurus on ≥100 ja <120 mm,
 tursa püügiosa on alla 5%
 4.b.iii 8.1 i) Piimtraalid, mille võrgusilma ei koh. 155 piir.-ta 155 155
 suurus on ≥100 ja <120 mm
 laevade puhul, mis kasutasid
 piimtraale 2003., 2004. või
 2005. aastal
 4.b.iv 8.1.c) Piimtraalid, mille võrgusilma ei koh. 155 piir.-ta 155 155
 suurus on ≥120 mm; tursa
 püügiosa on alla 5%
 4.b.iv 8.1 i) Piimtraalid, mille võrgusilma ei koh. 155 piir.-ta 155 155
 suurus on ≥120 mm laevade
 puhul, mis kasutasid
 piimtraale 2003., 2004. või
 2005. aastal
 4.b.iv 8.1.e) Piimtraalid, mille võrgusilma ei koh. 155 piir.-ta 155 155
 suurus on ≥120 mm; tursa
 püügiosa on alla 5% ja
 merilesta püügiosa üle 60%
 4.c.i Nakkevõrgud (lõpus- ja 140 140 140 140
 takervõrgud), mille
 võrgusilma suurus on < 110
 mm
 4.c.ii Nakkevõrgud (lõpus- ja 140 105 140 140
 takervõrgud), mille
 võrgusilma suurus on ≥ 110
 ja < 220 mm
 4.c.iii Nakkevõrgud (lõpus- ja 140 140 140 140
 takervõrgud), mille
 võrgusilma suurus on ≥ 220
 mm
 4.c.iii Abarad 140 140 140 140
 4.d
 4.c.iii 8.1.f) Nakkevõrgud (lõpus- ja 162 140 162 140 140 140
 takervõrgud), mille
 võrgusilma suurus ≥220 mm,
 tursa püügiosa on alla 5%
 ning kammelja ja
 merivarblase püügiosa üle
 5%
 4.d 8.1.g) Abarad, mille võrgusilma 140 140 205 140 140
 suurus on < 110 mm; laev ei
 ET 142 ET
 ---pagebreak--- ole sadamast ära üle 24 h
 4.e Õngejadad 173 173 173 173
 1
 Kasutatakse ainult punktides 4.1 ja 8.1 sätestatud nimetusi.
 2
 Piirangute puhul kohaldatakse määruse (EÜ) nr 850/98 V jaotist.
 ei koh. – ei kohaldata
 MÄÄRATUD PÜÜGIKOORMUSTE VAHETAMINE
 14. PÄEVADE ÜLEKANDMINE ÜHE LIIKMESRIIGI LIPU ALL SÕITVATE KALALAEVADE
 VAHEL
 14.1. Liikmesriik võib anda tema lipu all sõitvale kalalaevale loa kanda punktis 2.1
 nimetatud geograafilises piirkonnas viibimise päevad, mille kasutamiseks tal on
 õigus, üle teisele sama liikmesriigi lipu all sõitvale laevale tingimusel, et laeva poolt
 vastuvõetud päevade arvu ja laeva kilovattides väljendatud mootorivõimsuse korrutis
 (kilovatt-püügipäevad) on võrdne doonorlaeva poolt ülekantud päevade arvu ja
 doonorlaeva kilovattides väljendatud mootorivõimsuse korrutisega või sellest
 väiksem. Laevade mootorivõimsus kilovattides vastab kummagi laeva
 mootorivõimsusele, mis on registreeritud ühenduse kalalaevastiku registris.
 14.2. Püügipiirkonnas viibimise päevade koguarv, mis kantakse üle punkti 14.1 kohaselt,
 korrutatuna doonorlaeva mootorivõimsusega kilovattides, ei tohi olla suurem
 doonorlaeva poolt vastavalt ühenduse püügipäevikule asjaomases piirkonnas aastatel
 2001, 2002, 2003, 2004 ja 2005 püügil oldud keskmisest päevade arvust aastas (välja
 arvatud teistelt laevadelt ülekantud päevad), mida on korrutatud laeva
 mootorivõimsusega kilovattides. Kui doonorlaev kasutab Šotimaast lääne pool asuva
 piirkonna määratlust vastavalt punktile 2.2, on tema püügipäevade arvestuse aluseks
 kõnealuse piirkonna määratlus.
 Käesoleva punkti kohaselt peab vastuvõttev laev kasutama talle eraldatud päevi enne
 talle ülekantud päevi. Vastuvõtva laeva poolt kasutatud ülekantud päevad
 arvestatakse maha doonorlaeva püügipäevade arvust.
 14.3. Punktis 14.1 kirjeldatud viisil võivad omavahel päevi üle kanda ainult need laevad,
 kes ühe ja sama püügiperioodi kestel kasutavad samasse punktis 4.2 määratletud
 ülekanderühma kuuluvaid püügivahendeid. Liikmesriik võib lubada päevi üle kanda,
 kui kalalaevatunnistusega doonorlaev on tegevuse ajutiselt peatanud, saamata
 riigiabi.
 14.4. Päevade ülekandmine on lubatud ainult kalalaevade puhul, kes kasutavad neile
 eraldatud püügipäevi ilma punktis 8.1 esitatud eritingimusteta.
 Erandina käesolevast punktist võivad kalalaevad, kes kasutavad punktis 8.1.h kohase
 eritingimuse alusel eraldatud püügipäevi, kanda päevi üle, kui see eritingimus ei ole
 seotud mingi muu punkti 8.1 esitatud tingimusega.
 ET 143 ET
 ---pagebreak--- 14.5. Liikmesriigid esitavad komisjoni taotluse korral teavet toimunud ülekandmiste kohta.
 Selle teabe esitamiseks komisjonile võib vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli
 30 lõikes 2 sätestatud korrale vastu võtta üksikasjaliku tabelivormi.
 15. PÄEVADE ÜLEKANDMINE ERI LIIKMESRIIKIDE LIPU ALL SÕITVATE KALALAEVADE
 VAHEL
 Liikmesriigid võivad lubada püügipiirkonnas viibimise päevade ülekandmist nende
 lipu all sõitvate kalalaevade vahel sama püügiperioodi ja sama püügipiirkonna piires
 punktides 6.1, 6.2, 7 ja 14 sätestatud tingimustel. Kui liikmesriigid otsustavad anda
 sellise ülekandmise loa, teatavad nad komisjonile enne ülekandmise toimumist
 ülekandmise üksikasjad, sealhulgas ülekantavate päevade arvu, püügikoormuse ja
 vajaduse korral sellega seotud kvoodid.
 PÜÜGIVAHENDITE KASUTAMINE
 16. PÜÜGIVAHENDITEST TEATAMINE
 Laeva kapten või kapteni esindaja teatab enne iga püügiperioodi esimest päeva
 lipuliikmesriigi asutustele, millist püügivahendit või milliseid püügivahendeid ta
 kavatseb eeloleva püügiperioodi kestel kasutada. Enne nimetatud teate esitamist ei
 tohi laev kalastada punktis 2.1 määratletud geograafilistes piirkondades ühegi
 punktis 4.1 nimetatud püügivahendiga.
 17. MITUT LIIKI PÜÜGIVAHENDITE KASUTAMINE
 17.1. Ühe püügiperioodi kestel võib laev kasutada püügivahendeid, mis kuuluvad
 mitmesse punktis 4.1 määratletud rühma.
 17.2. Kui kalalaeva kapten või tema esindaja teatab enamat kui ühte liiki püügivahendite
 kasutamisest, ei tohi kasutada olevate päevade koguarv aasta jooksul olla suurem kui
 iga püügiliigi kasutamiseks lubatud päevade arvu, mis on esitatud tabelis 1,
 aritmeetiline keskmine, mis on ümardatud lähima täispäevani.
 17.3. Kui ühel teatatavatest püügivahenditest ei ole päevade arvu piirangut, siis selle
 püügivahendi kasutamispäevade arv aastas jääb piiramatuks.
 17.4. Kui püügivahendite liikide arv on kaks, siis ei tohi kalalaev kasutada kumbagi
 vahendit kauem, kui on tabelis 1 asjaomase piirkonna jaoks ettenähtud päevade arv.
 17.5. Kui püügivahendite liikide arv on kolm või suurem, siis võib laev igal ajahetkel
 kasutada ühte teatatud püügivahenditest, ja kui see on piiratud päevade arvuga
 püügivahend, siis arvestades tingimust, et mis tahes püügivahendiga aasta algusest
 kasutatud päevade koguarv on järgmine:
 a) mitte suurem kui punkti 17.2 kohaselt lubatud päevade arv, ja
 b) mitte suurem kui päevade arv, mis eraldatakse tabeli 1 kohaselt, kui
 kasutatakse ainult seda püügivahendit.
 ET 144 ET
 ---pagebreak--- 17.6. Kui liikmesriik jagab päevad punkti 9 kohaselt püügiperioodideks, siis kehtivad iga
 püügiperioodi kohta vajalike muudatustega punkti 17 alapunktid 2, 3 ja 4.
 17.7. Võimalus kasutada mitut püügivahendit antakse ainult juhul, kui täidetakse järgmisi
 täiendavaid järelevalvenõudeid:
 a) ühe püügiretke ajal võib laev pardal hoida või kasutada ainult ühte punktis 4.1
 nimetatud püügivahendite rühma, välja arvatud punktis 19.2 sätestatud juhul;
 b) enne püügiretke edastab laeva kapten või tema esindaja pädevatele asutustele
 eelteate pardal hoitavate või kasutatavate püügivahendite liigi kohta, välja arvatud
 juhul, kui püügivahendite liik on sama, millest teatati eelmise püügiretke puhul.
 17.8. Pädevad asutused kohustuvad teostama kontrolli ja järelevalvet merel ja sadamas, et
 kontrollida eespool nimetatud kahe nõude täitmist. Iga laev, kelle suhtes tehakse
 kindlaks, et see ei täida kõnealuseid nõudeid, kaotab kohe rohkem kui üht liiki
 püügivahendite kasutamise õiguse.
 18. KINDLAKSMÄÄRATUD JA KINDLAKSMÄÄRAMATA PÜÜGIVAHENDITE KOOS
 KASUTAMINE
 Laeva, kes soovib kasutada üht või mitut punktis 4.1 nimetatud püügivahendit
 (kindlaksmääratud püügivahendid) koos mis tahes muu punktis 4.1 nimetamata
 püügivahendiga (kindlaksmääramata püügivahendid), ei tohi kindlaksmääramata
 püügivahendite kasutamisel takistada. Need laevad peavad kindlaksmääratud
 püügivahendite kasutamise korral esitama eelteate. Kui sellist teadet esitatud ei ole,
 ei tohi laeva pardal punktis 4.1 nimetatud püügivahendeid olla. Nendel laevadel peab
 olema luba alternatiivseks kalapüügiks kindlaksmääramata püügivahenditega ja neil
 peab olema selleks vastav varustus.
 19. MITME KINDLAKSMÄÄRATUD PÜÜGIVAHENDI PARDAL HOIDMISE KEELD
 19.1 Punktis 2 määratletud geograafilises piirkonnas viibiv laev, mille pardal on ühte
 punktis 4.1 nimetatud rühma kuuluv püügivahend, ei tohi samal ajal pardal hoida
 ühtegi teise punktis 4.1 nimetatud rühma kuuluvat püügivahendit.
 19.2 Erandina punktist 19.1 võib punktis 2.1 määratletud geograafilises piirkonnas viibiv
 kalalaev vedada pardal eri rühmadesse kuuluvaid püügivahendeid, kui nendele
 püügivahendirühmadele kõnealuses piirkonnas eraldatud päevade arv on võrdne või
 kui üks püügivahenditest kuulub rühmadesse 4.a.ii või 4.a.iii ja seda kasutatakse
 eritingimuse 8.1.b kohaselt.
 MUU TEGEVUS JA TRANSIIT
 20. MUU TEGEVUS KUI KALASTAMINE
 Laev võib mis tahes püügiperioodil tegelda muu tegevusega kui kalastamine, ilma et
 seda aega arvestataks maha laevale punkti 8 alusel eraldatud päevadest, tingimusel,
 et laev teavitab lipuliikmesriiki ette oma kavatsusest, tegevuse laadist ning sellest, et
 ET 145 ET
 ---pagebreak--- loobub püügilitsentsist kõnealuseks ajaks. Kõnealuste laevade pardal ei ole sellel ajal
 ühtegi püügivahendit ega kalaliiki.
 21. TRANSIIT
 Laeval lubatakse piirkonnast läbi sõita, kui tal ei ole piirkonnas tegutsemiseks
 püügiluba või ta on oma kavatsusest ametiasutustele ette teatanud. Piirkonnas
 viibides peavad kõik kõnealuse laeva pardal olevad püügivahendid olema soritud ja
 stoovitud määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 20 lõikega 1 ettenähtud tingimuste
 kohaselt.
 SEIRE, INSPEKTEERIMINE JA JÄRELEVALVE
 22. ERILUBA
 Laevadel, kes veavad oma pardal või kasutavad mõnda punktis 4.1 määratletud
 püügivahendit, peab olema määruse (EÜ) nr 1627/94 artikli 7 kohaselt väljaantud
 eriluba punktis 1 määratletud piirkonnas kalastamiseks.
 LAEVASEIRESÜSTEEMIDEGA SEOTUD KOHUSTUSED
 23. ANDMETE SALVESTAMINE
 Liikmesriigid tagavad järgmiste komisjoni määruse (EÜ) nr 2244/2003 artikli 8,
 artikli 10 lõike 1 ja artikli 11 lõike 1 kohaste andmete salvestamise elektroonilisel
 kujul:
 a) sadamasse sisenemine ja sealt lahkumine;
 b) iga sisenemine merepiirkonda, kus kohaldatakse vetele ja kalavarudele
 juurdepääsu käsitlevaid erieeskirju, ja lahkumine sellisest merepiirkonnast.
 24. RISTKONTROLL
 Liikmesriigid kontrollivad püügipäevikute ja asjakohase püügipäevikusse kantud
 teabe esitamist, kasutades laevaseiresüsteemi andmeid. Niisugune ristkontroll
 salvestatakse ning tehakse komisjoni nõudmisel talle kättesaadavaks.
 ARUANDEKOHUSTUSED
 25. ANDMETE KOGUMINE
 Liikmesriigid koguvad sadamast äraoldud ja käesolevas lisas sätestatud piirkondades
 viibitud püügipäevade arvestamiseks kasutatavate andmete alusel aasta iga kvartali
 jaoks andmed veetavate püüniste, passiivpüüniste ja põhjaõngejadadega seotud kogu
 püügikoormuse kohta punktis 2.1 määratletud piirkondades ning eri püügivahendeid
 kasutavate laevade püügikoormuste kohta käesolevas lisas nimetatud piirkondades.
 ET 146 ET
 ---pagebreak--- 26. ANDMETE EDASTAMINE
 26.1. Komisjoni taotluse korral edastavad liikmesriigid komisjonile punktis 25 nimetatud
 andmeid sisaldava tabeli sellisel kujul, nagu on täpsustatud tabelis II ja III, saates
 selle e-posti aadressile, mille komisjon liikmesriikidele teatab.
 26.2. Punktis 25 nimetatud andmete esitamiseks komisjonile võib vastavalt määruse (EÜ)
 nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korrale vastu võtta uue tabelivormi.
 Tabel II
 Aruandevorm
 Riik CFR Pardatä Püügiperioo Piirko Teatatud Teatatud Teatatud Teatatud Ülekantu
 his di kestus nd, kus püügivahend(id) püügivahendi(te)l püügivahendi(te) püügivahendi(te) d päevad
 kalasta e kehtivad lubatud ga püütud
 takse eritingimused kasutuspäevade päevade arv
 arv
 nr 1 nr 2 nr 3 ... nr 1 nr 2 nr 3 ... nr 1 nr 2 nr 3 ... nr 1 nr 2 nr 3 ...
 (1) (2) (3) (4) (5) (6) (6) (6) (6) (7) (7) (7) (7) (8) (8) (8) (8) (9) (9) (9) (9) (10)
 ET 147 ET
 ---pagebreak--- Tabel III
 Andmevorm
 Rubriik Maksimaalne Joondamine (*) Määratlus ja märkused
 tähtede/numbrite arv
 V(asakule)/P(aremale)
 1) riik 3 ei kohaldata Liikmesriik (kolmetäheline ISO kood), kus laev
 on vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr
 2371/2002 kalalaevana registreeritud.
 Doonorlaeva puhul on see alati ettekandev riik.
 2) CFR 12 ei kohaldata Euroopa Ühenduse laevastikuregistri number
 Kalalaeva kordumatu identifitseerimisnumber.
 Liikmesriik (kolmetäheline ISO kood) ja
 identifitseeriv seerianumber (9 kohta). Kui
 seerianumber on lühem kui 9 kohta, tuleb
 vasakule poole nulle juurde lisada.
 3) pardatähis 14 V Vastavalt komisjoni määrusele (EMÜ) nr 1381/87
 4) püügiperioodi kestus 2 V Püügiperioodi pikkus kuudes
 5) püügipiirkond 1 V Märkida, kas laev on kalastanud IIA lisa punkti
 2.1 alapunktides a, b, c või d määratletud
 piirkonnas.
 6) teatatud 5 V Püügivahendite rühma tähis IIA lisa punkti 4.1
 püügivahend(id) kohaselt (näiteks a.i, a.ii. a.iii, a.iv, a.v, b.i, b.ii,
 b.iii, b.iv, c.i, c.ii, c.iii, d või e).
 7) teatatud 2 V Märkida, milliseid IIA lisa punkti 8.1
 püügivahendi(te)le alapunktides a-k osutatud eritingimusi
 kehtiv eritingimus kohaldatakse (kui neid kohaldatakse).
 8) teatatud 3 V Päevade arv, mille jooksul laeval on IIA lisa
 püügivahendi(te) kohaselt õigus valida teatatud püügivahendeid, ja
 lubatud kasutuspäevade teatatud püügiperioodi pikkus.
 arv
 9) teatatud 3 V Päevade arv, mis kalalaev on tegelikult kasutanud
 püügivahendi(te)ga püügipiirkonnas ja teatatud püügivahendeid
 püütud päevade arv kasutades IIA lisa kohaselt teatatud püügiperioodi
 jooksul.
 10) ülekantud päevad 4 V Äraantud päevade arv on „– ülekantud päevade
 arv“ ja saadud päevade arv on „+ ülekantud
 päevade arv“.
 (*) See teave on asjakohane andmete esitamisel kindlaks määratud pikkusega vormis.
 ET 148 ET
 ---pagebreak--- IIA lisa 1. liide
 Käesoleva lisa punktis 12.1 nimetatud püügilubade koopiat tuleb hoida laeva pardal.
 4. Püügiloaga laev hoiab pardal ja kasutab veetavat püünist, millel on käesoleva liite
 punktis 3 kirjeldatud selektiivaken. Püügivahendi peavad enne kalapüügi algust
 heaks kiitma riiklikud inspektorid.
 5. Selektiivaken
 5.1. Selektiivaken paikneb püünise kokkutõmbamata osas, mille ümbermõõt on vähemalt
 80 avatud võrgusilma. Selektiivaken paikneb ülemises paneelis. Selektiivakna külje
 viimase silmarea ja küljeõmbluse vahel ei ole üle kahe avatud rombikujulise
 võrgusilma. Aken lõpeb kuni kuue meetri kaugusel gaitanist. Ühendatakse kaks
 rombikujulist võrgusilma ühe ruudukujulise võrgusilma kohta.
 5.2. Selektiivakna pikkus on vähemalt kolm meetrit. Silmaava suurus on vähemalt 120
 mm. Silmad on ruudukujulised, st selektiivakna võrgu kõik neli külge lõikuvad
 sõlmevahedega. Võrk paigaldatakse nii, et sõlmevahed kulgevad paralleelselt ja risti
 noodapära pikkusega.
 5.3. Ruudukujuliste silmadega paneeli võrgumaterjal on ühekordsest sõlmedeta niidist.
 Selektiivaken paigaldatakse nii, et võrgusilmad on püügi ajal alati täiesti avatud.
 Selektiivaken ei tohi olla mingil moel ummistatud sisemiste või väliste tarinditega.
 ET 149 ET
 ---pagebreak--- IIA lisa 2. liide
 Käesoleva lisa punktis 12.1 nimetatud püügilubade koopiat tuleb hoida laeva pardal.
 6. Kõnealuse püügiloaga laev hoiab pardal ja kasutab veetavat püünist, millel on
 käesoleva liite punktis 3 kirjeldatud võre Norra salehomaari eraldamiseks tursast, või
 muu samalaadsete selektiivsete omadustega vahend. Püügivahendi peavad enne
 kalapüügi algust heaks kiitma riiklikud inspektorid.
 7. Võre
 7.1. Võre on ristkülikukujuline. Võre trellid on paralleelsed võre pikiteljega. Võre trellide
 vahekaugus on kuni 35 mm. Lubatud on kasutada ühte või mitut hinge, et hõlbustada
 püünise hoidmist võrgupoolil.
 7.2. Võre kinnitatakse traalile diagonaalselt, eest tahapoole üles, mis tahes kohta
 noodapära algusest kuni kokkutõmbamata osa alguseni. Kõik võre küljed
 kinnitatakse traali külge.
 7.3. Traali ülemises paneelis on võre ülaserva vahetus läheduses vaba väljapääsuava
 kaladele. Väljapääsuava kaugem serv on võrega ühelaiune ja tehtud võre mõlemalt
 küljelt piki võrgu sõlmevahesid ettepoole ulatuva teravikukujulise väljalõikena.
 7.4. Võre ette tohib kinnitada lehtri, mis suunab kalad traali põhja ja võre poole. Lehtri
 vähim silmasuurus on võrdne noodapära vähima silmasuurusega. Lehtri vähim
 vertikaalne läbimõõt võre ees on 15 cm. Lehtri laius võre ees on võrdne võre
 laiusega.
 8. Käesoleva lisa punktis 12.1 nimetatud püügiloaga laevade pardal hoitavast saagist
 moodustab tursk kuni 5% ja Norra salehomaar vähemalt 70%.
 ET 150 ET
 ---pagebreak--- IIA lisa 3. liide
 Käesoleva lisa punktis 12.1 nimetatud püügilubade koopiat tuleb hoida laeva pardal.
 1. Püügiloaga laev hoiab pardal ja kasutab veetavat püünist, millel on käesoleva liite
 punktis 3 kirjeldatud selektiivaken. Püügivahendi peavad enne kalapüügi algust
 heaks kiitma riiklikud inspektorid.
 2. Selektiivaken
 2.1. Selektiivaken paikneb püünise kokkutõmbamata osas, mille ümbermõõt on vähemalt
 80 avatud võrgusilma. Selektiivaken paikneb ülemises paneelis. Selektiivakna külje
 viimase silmarea ja küljeõmbluse vahel ei ole üle kahe avatud rombikujuliste
 võrgusilma. Aken lõpeb kuni 6 meetri kaugusel gaitanist. Ühendatakse kaks
 rombikujulist võrgusilma ühe ruudukujulise võrgusilma kohta.
 2.2. Selektiivakna pikkus on vähemalt kolm meetrit. Silmaava suurus on vähemalt 140
 mm. Silmad on ruudukujulised, st selektiivakna võrgu kõik neli külge lõikuvad
 sõlmevahedega. Võrk paigaldatakse nii, et sõlmevahed kulgevad paralleelselt ja risti
 noodapära pikkusega.
 2.3. Ruudukujuliste silmadega paneeli võrgumaterjal on ühekordsest sõlmedeta niidist.
 Selektiivaken paigaldatakse nii, et võrgusilmad on püügi ajal alati täiesti avatud.
 Selektiivaken ei tohi olla mingil moel ummistatud sisemiste või väliste tarinditega.
 ET 151 ET
 ---pagebreak--- IIB LISA
 KALALAEVADE PÜÜGIKOORMUS SEOSES UUSMEREMAA MERLUUSI JA
 NORRA SALEHOMAARI TEATAVATE VARUDE TAASTAMISEGA ICESi
 VÖÖNDITES VIIIa JA IXa, VÄLJA ARVATUD CÁDIZI LAHES
 1. KOHALDAMISALA
 Käesolevas lisas sätestatud tingimusi kohaldatakse ühenduse kalalaevade suhtes,
 mille üldpikkus on vähemalt 10 meetrit, mis hoiavad pardal mõnda punktis 3
 kirjeldatud veetavat või passiivpüünist ning viibivad vööndites VIIIc ja IXa, välja
 arvatud Cádizi lahes. Käesoleva lisa tähenduses tähendab aasta 2007 ajavahemikku
 1. veebruar 2007 – 31. jaanuar 2008.
 2. PÜÜGIPIIRKONNAS VIIBIMISE PÄEVADE MÄÄRATLUS
 Käesoleva lisa kohaldamisel on piirkonnas viibimise päev mis tahes 24 tunni pikkune
 katkematu ajavahemik (või osa sellest), mille kestel laev viibib punktis 1 määratletud
 geograafilises piirkonnas ega ole sadamas. Ajahetke, millest seda katkematut
 ajavahemikku mõõtma hakatakse, määrab kindlaks liikmesriik, kelle lipu all
 asjaomane laev sõidab.
 3. PÜÜGIVAHEND
 Käesolevas lisa kohaldamisel kasutatakse järgmist kalapüügivahendite liigitust.
 a) traalid, ankurdatud põhjanoodad ja samalaadsed püügivahendid, mille
 võrgusilma suurus on järgmine:
 i) vähemalt 32 mm ja alla 55 mm;
 ii) vähemalt 55 mm;
 b) nakkevõrgud, mille võrgusilma suurus on järgmine:
 i) vähemalt 60 mm ja alla 80 mm;
 ii) vähemalt 80 mm;
 c) põhjaõngejadad.
 PÜÜGIKOORMUSE PIIRANGUTE RAKENDAMINE
 4. PÜÜGILOAGA LAEVAD
 4.1. Liikmesriik ei anna oma laevadele luba kalastada piirkonnas ühegi punktis 3
 määratletud püügivahendite rühma kuuluva püügivahendiga, kui ei ole tõendatud, et
 laev on aastatel 2002, 2003, 2004, 2005 või 2006 kõnealuses piirkonnas kalastanud
 (välja arvatud kalastamine seoses kalalaevade vahel päevade ülekandmisega), välja
 ET 152 ET
 ---pagebreak--- arvatud juhul, kui liikmesriik tagab, et reguleeritavas piirkonnas jääb ära samaväärse,
 kilovattides mõõdetud masinavõimsusega püük.
 Siiski võib laeval, kes on tõendatult kalastanud punktis 3 nimetatud rühma
 püügivahenditega, olla luba kasutada teisi püügivahendeid tingimusel, et viimati
 nimetatud püügivahendite kohta eraldatud päevade arv on suurem kui esimesena
 nimetatud püügivahendite kohta eraldatud päevade arv või sellega võrdne.
 4.2. Liikmesriigi lipu all sõitval kalalaeval, kellel ei ole punktis 1 määratletud piirkonnas
 kvoote, ei lubata püüda kõnealuses piirkonnas punktis 3 määratletud rühma
 püügivahendiga, välja arvatud juhul, kui laevale on eraldatud kvoot pärast määruse
 (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõikega 5 lubatud ülekandmist ja laevale on eraldatud
 merepäevad vastavalt käesoleva lisa punktile 13.
 5. PÜÜGITEGEVUSE PIIRANGUD
 Liikmesriik tagab, et tema lipu all sõitvad ja ühenduses registreeritud laevad, mille
 pardal on mõni punktis 3 nimetatud rühma püügivahenditest, ei viibi püügipiirkonnas
 rohkem kui punktis 7 sätestatud arvu päevi.
 6. ERANDID
 Liikmesriik ei arvesta tema laevale käesoleva lisa alusel eraldatud päevadest maha
 ühtki päeva, mil laev viibis piirkonnas, kuid ei saanud kalastada, sest aitas teist,
 hädaabi vajavat laeva, ega ühtki päeva, mil laev viibis piirkonnas, kuid ei saanud
 kalastada, sest transportis vigastatud inimest meditsiinilist hädaabi saama.
 Liikmesriik esitab komisjonile ühe kuu jooksul selgituse kõigi sel põhjusel tehtud
 otsuste kohta, lisades pädeva asutuse tõendi hädaolukorra kohta.
 KALALAEVADELE MÄÄRATAV PIIRKONNAS VIIBIMISE PÄEVADE ARV
 7. PÜÜGIPÄEVADE MAKSIMAALNE ARV
 7.1. Maksimaalse päevade arvu, mille jooksul kalalaev võib viibida piirkonnas,
 määramisel kohaldatakse tabeli I kohaselt järgmisi eritingimusi:
 a) Laeva poolt või sarnaseid püügivahendeid kasutava laeva või kasutavate
 laevade poolt, mis vastavad vajalike muudatustega eritingimusele, et
 need on asendatud kooskõlas ühenduse õigusaktidega, aastal 2005
 lossitud merluusi üldkogus peab olema alla 2,5 tonni vastavalt ühenduse
 püügipäevikusse kantud eluskaalu andmetele; ja
 b) Laeva poolt või sarnaseid püügivahendeid kasutava laeva või kasutavate
 laevade poolt, mis vastavad vajalike muudatustega eritingimusele, et
 need on asendatud kooskõlas ühenduse õigusaktidega, aastal 2005
 lossitud norra salehomaari üldkogus peab olema alla 2,5 tonni vastavalt
 ühenduse püügipäevikusse kantud eluskaalu andmetele.
 ET 153 ET
 ---pagebreak--- 7.2. Maksimaalne arv päevi aastas, mille jooksul laev võib viibida püügipiirkonnas,
 kusjuures laeva pardal on mõni punktis 3 nimetatud rühma püügivahenditest, on
 esitatud tabelis I..
 8. PÜÜGIPERIOODID
 8.1. Liikmesriik võib jagada piirkonnas viibimise päevad, mis on esitatud tabelis I, ühe-
 või mitmekuuse kestusega püügiperioodideks.
 8.2. Päevade arvu, mille jooksul laev võib püügiperioodi jooksul piirkonnas viibida,
 määrab kindlaks asjaomane liikmesriik.
 8.3. Laev võib mis tahes püügiperioodil tegelda muu tegevusega kui kalastamine, ilma et
 seda aega arvestataks maha laevale punkti 7 alusel eraldatud päevadest, tingimusel,
 et laev teavitab lipuliikmesriiki ette oma kavatsusest, tegevuse laadist ning sellest, et
 loobub püügilitsentsist kõnealuseks ajaks. Kõnealuste laevade pardal ei ole sellel ajal
 ühtegi püügivahendit ega kalasaaki.
 9. LISAPÄEVADE MÄÄRAMINE KALAPÜÜGI ALALISE LÕPETAMISE ALUSEL ILMA RIIGI
 ABITA
 9.1. Komisjon võib eraldada liikmesriikidele täiendava arvu päevi, mille jooksul võib
 püügipiirkonnas viibida laev, mille pardal on mõni punktis 3 nimetatud rühma
 püügivahenditest, võttes aluseks kalapüügitegevuse lõpetamisel ilma riigi abita alates
 31. jaanuarist 2006 saavutatud tulemused. Määratakse kõnealuses püügipiirkonnas
 kõnealuseid püügivahendeid kasutanud ja püügitegevuse lõpetanud laevade kilovatt-
 päevades mõõdetud 2006. aasta püügikoormuse ja kõikide samu püügivahendeid
 kasutanud laevade sama aasta püügikoormuse suhe. Lisapäevade arv arvutatakse
 seejärel nii, et leitud suhe korrutatakse algselt eraldatud päevade arvuga. Arvutuse
 tulemusena saadud mis tahes päevaosa ümardatakse lähima täispäevani.
 9.2. Liikmesriik, kes soovib kasutada punktis 9.1 kirjeldatud lisapäevi, esitab komisjonile
 taotluse koos asjaomase püügitegevuse alalise lõpetamise üksikasjalike aruannetega.
 9.3. Nimetatud taotluse alusel võib komisjon muuta punkti 7.2 kohast liikmesriigile
 määratud päevade arvu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud
 korras.
 Püügitegevuse alalise lõpetamisega seoses komisjoni poolt varem määratud
 lisapäevad kehtivad 2006. aastal.
 10. LISAPÄEVADE MÄÄRAMINE VAATLEMISE TÕHUSTAMISEKS
 10.1. Komisjon võib teadlaste ja kalandussektori partnerluses läbiviidava tõhustatud
 vaatlemiskava alusel eraldada liikmesriikidele ajavahemikus 1. veebruar 2007 –
 31. jaanuar 2008 kolm lisapäeva, mille jooksul laev võib viibida piirkonnas, kui tema
 pardal on punktis 3 nimetatud rühma püügivahendeid. Selline kava keskendub
 eelkõige vette tagasi lastava püügi hulgale ja püükide koostisele ning on põhjalikum,
 kui on määratletud andmete kogumise miinimumnõuetes minimaalsete ja laiendatud
 ET 154 ET
 ---pagebreak--- uurimiskavade taseme jaoks määruses (EÜ) nr 1543/2000, määruses (EÜ) nr
 1639/2001 ja määruses (EÜ) nr 1581/2004.
 10.2 Punktis 10.1 nimetatud eraldisi soovivad liikmesriigid esitavad komisjonile oma
 tõhustatud vaatlemiskava kirjelduse.
 10.3 Nimetatud kirjelduse alusel ja pärast konsulteerimist STECFiga võib komisjon muuta
 määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korras punkti 7,2 kohast
 liikmesriigile ning asjakohasele piirkonnale ja püügivahendite rühmale määratud
 päevade arvu, et arvestada tõhustatud vaatluskava.
 11. ERITINGIMUSED PÄEVADE ERALDAMISEL
 11.1. Kui laevale on määratud lisapäevad seoses punkti 7.1 alapunktides a ja b nimetatud
 eritingimuste täitmisega, ei tohi laev 2007. aastal lossida üle 2,5 tonni merluusi
 (eluskaal) ega üle 2,5 tonni norra salehomaari (eluskaal).
 11.2. Laev ei tohi merel viibides laadida kala ümber teisele laevale.
 11.3. Kui laev ei täida kas või üht neist nimetatud nõuetest, kaotab ta kohe eritingimustel
 määratud lisapäevade kasutamise õiguse.
 Tabel I
 Laeva püügipiirkonnas viibimise päevade maksimaalne arv aastas püügivahendite
 kaupa
 Püügiv Eritingimused Nimetus: Püügipäevade
 ahend maksimaalne
 Punkt Punkt 7 Kasutatakse ainult punktis 3 esitatud arv
 3 püügivahendite rühmade määratlusi ja punktis
 7 esitatud eritingimuste määratlusi.
 3.a.i põhjatraalid, mille võrgusilma suurus on ≥32 ja 216
 < 55 mm
 3.a.ii põhjatraalid, mille võrgusilma suurus on 216
 vähemalt 55 mm
 3.b.i nakkevõrgud, mille võrgusilma suurus on ≥60 216
 ja <80 mm
 3.c põhjaõngejadad 216
 3.a.i 7.1.a ja 7.1.b põhjatraalid, mille võrgusilma suurus on ≥32 ja piiranguta
 < 55 mm
 3.a.ii 7.1.a ja 7.1.b põhjatraalid, mille võrgusilma suurus on piiranguta
 vähemalt 55 mm
 3.b.i 7.1.a nakkevõrgud, mille võrgusilma suurus on ≥60 piiranguta
 ja <80 mm
 ET 155 ET
 ---pagebreak--- 3.c 7.1.a põhjaõngejadad piiranguta
 MÄÄRATUD PÜÜGIKOORMUSTE VAHETAMINE
 12. PÄEVADE ÜLEKANDMINE ÜHE LIIKMESRIIGI LIPU ALL SÕITVATE KALALAEVADE
 VAHEL
 12.1. Liikmesriik võib anda tema lipu all sõitvale kalalaevale loa kanda püügipiirkonnas
 viibimise päevad, mille kasutamiseks tal on õigus, üle teisele sama liikmesriigi lipu
 all asjaomases piirkonnas sõitvale laevale, tingimusel et laeva poolt vastuvõetud
 päevade arvu ja laeva kilovattides väljendatud mootorivõimsuse korrutis (kilovatt-
 püügipäevad) on võrdne doonorlaeva ülekantud päevade arvu ja doonorlaeva
 kilovattides väljendatud mootorivõimsuse korrutisega või sellest väiksem. Laevade
 mootorivõimsus kilovattides vastab kummagi laeva mootorivõimsusele, mis on
 registreeritud ühenduse kalalaevastiku registris.
 12.2. Püügipiirkonnas viibimise päevade punkti 12.1 kohaselt ülekantud koguarvu ja
 doonorlaeva kilovattides väljendatud mootorivõimsuse korrutis ei tohi olla suurem
 doonorlaeva poolt vastavalt ühenduse püügipäevikule aastatel 2001, 2002, 2003,
 2004 ja 2005 samas piirkonnas kasutatud aasta keskmise päevade arvu ja laeva
 mootorivõimsuse korrutisest.
 12.3. Punktis 12.1 kirjeldatud viisil võivad omavahel päevi üle kanda ainult need laevad,
 mis ühe ja sama püügiperioodi kestel kasutavad sama rühma püügivahendeid.
 12.4. Päevade ülekandmine on lubatud ainult kalalaevade puhul, kes kasutavad neile
 eraldatud püügipäevi ilma punktis 7.1 esitatud eritingimusteta.
 12.5. Liikmesriigid esitavad komisjoni taotluse korral teavet toimunud ülekandmiste kohta.
 Käesolevas punktis nimetatud teabe kogumiseks ja edastamiseks võib vastavalt
 määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korrale vastu võtta
 tabelivormid.
 13. PÄEVADE ÜLEKANDMINE ERI LIIKMESRIIKIDE LIPU ALL SÕITVATE KALALAEVADE
 VAHEL
 Liikmesriigid võivad lubada püügipiirkonnas viibimise päevade ülekandmist nende
 lipu all sõitvate kalalaevade vahel sama püügiperioodi ja püügipiirkonna piires
 punktides 5.1, 5.2, 6 ja 12 sätestatud tingimustel. Kui liikmesriigid otsustavad anda
 sellise ülekandmise loa, teatavad nad komisjonile enne ülekandmise toimumist
 ülekandmise üksikasjad, sealhulgas ülekantavate päevade arvu, püügikoormuse ja
 vajaduse korral sellega seotud kvoodid.
 PÜÜGIVAHENDITE KASUTAMINE
 ET 156 ET
 ---pagebreak--- 14. PÜÜGIVAHENDITEST TEATAMINE
 14.1. Laeva kapten või kapteni esindaja teatab enne iga püügiperioodi esimest päeva
 lipuliikmesriigi asutustele, millist püügivahendit või milliseid püügivahendeid ta
 kavatseb eeloleva püügiperioodi kestel kasutada. Enne nimetatud teate esitamist ei
 tohi laev kalastada punktis 1 määratletud piirkonnas ühegi punktis 3 nimetatud
 rühma püügivahendiga.
 14.2. Punkti 14.1 ei kohaldata kalalaevade suhtes, kellel liikmesriik on lubanud kasutada
 ainult ühte rühma punktis 3 määratletud püügivahendite rühmadest.
 15. KINDLAKSMÄÄRATUD JA KINDLAKSMÄÄRAMATA PÜÜGIVAHENDITE KOOS
 KASUTAMINE
 Laeva, kes soovib kasutada üht või mitut punktis 3 nimetatud rühma püügivahendit
 (kindlaksmääratud püügivahendid) koos mis tahes muu, punktis 3 nimetamata rühma
 püügivahendiga (kindlaksmääramata püügivahendid), ei takistata kindlaksmääramata
 püügivahendite kasutamisel. Need laevad peavad kindlaksmääratud püügivahendite
 kasutamise korral esitama eelteate. Kui sellist teadet esitatud ei ole, ei tohi laeva
 pardal punktis 3 nimetatud rühma püügivahendeid olla. Nendel laevadel peab olema
 luba alternatiivseks kalapüügiks kindlaksmääramata püügivahenditega ja neil peab
 olema selleks vastav varustus.
 TRANSIIT
 16. TRANSIIT
 Laeval, lubatakse piirkonnast läbi sõita, kui tal ei ole piirkonnas tegutsemiseks
 püügiluba või ta on oma kavatsusest ametiasutustele ette teatanud. Piirkonnas
 viibides peavad kõik kõnealuse laeva pardal olevad püügivahendid olema soritud ja
 stoovitud määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 20 lõikega 1 ettenähtud tingimuste
 kohaselt.
 SEIRE, INSPEKTEERIMINE JA JÄRELEVALVE
 17. ERILUBA
 Laevadel, kes veavad oma pardal või kasutavad mõnda punktis 3 määratletud
 püügivahendit, peab olema määruse (EÜ) nr 1627/94 artikli 7 kohaselt väljaantud
 eriluba punktis 1 määratletud piirkonnas kalastamiseks.
 18. ANDMETE SALVESTAMINE
 Liikmesriigid tagavad järgmiste määruse (EÜ) nr 2244/2003 artikli 8, artikli 10 lõike
 1 ja artikli 11 lõike 1 kohaselt saadud andmete salvestamise elektroonilisel kujul:
 a) sadamasse sisenemine ja sealt lahkumine;
 ET 157 ET
 ---pagebreak--- b) iga sisenemine merepiirkonda, kus kohaldatakse vetele ja kalavarudele
 juurdepääsu käsitlevaid erieeskirju, ja lahkumine sellisest merepiirkonnast.
 19. RISTKONTROLL
 Liikmesriigid kontrollivad püügipäevikute esitamist ja püügipäevikusse kantud
 asjakohast teavet, kasutades laevaseiresüsteemi andmeid. Niisugune ristkontroll
 salvestatakse ning tehakse komisjoni nõudmisel talle kättesaadavaks.
 ARUANDEKOHUSTUSED
 20. ANDMETE KOGUMINE
 Käesolevas lisas sätestatud piirkonnas viibitud püügipäevade arvestamiseks
 kasutatavate andmete alusel koguvad liikmesriigid aasta iga kvartali jaoks andmeid
 veetavate püüniste ja passiivpüünistega seotud kogu püügikoormuse kohta
 piirkonnas ning eri püügivahendeid kasutavate laevade püügikoormuste kohta
 käesolevas lisas käsitletud piirkonnas.
 21. ANDMETE ESITAMINE
 21.1. Komisjoni taotluse korral esitavad liikmesriigid punktis 20 nimetatud andmed
 komisjonile tabeli kujul, mille vorm on sätestatud tabelites II ja III, saates need e-
 posti aadressil, mille komisjon liikmesriikidele teatab.
 21.2. Punktis 20 nimetatud andmete esitamiseks komisjonile võib vastavalt määruse (EÜ)
 nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korrale vastu võtta uue tabelivormi.
 Tabel II
 Aruandevorm
 Riik CFR Pardatäh Püügiperioodi Piirkon Teatatud Teatatud Teatatud Teatatud Ülekantu
 is kestus d, kus püügivahend(id) püügivahendi(te)le püügivahendi(te) püügivahendi(te)g d päevad
 kalastat kehtivad lubatud a püütud päevade
 akse eritingimused kasutuspäevade arv
 arv
 nr 1 nr 2 nr 3 ... nr 1 nr 2 nr 3 ... nr 1 nr 2 nr 3 ... nr 1 nr 2 nr 3 ...
 (1) (2) (3) (4) (5) (6) (6) (6) (6) (7) (7) (7) (7) (8) (8) (8) (8) (9) (9) (9) (9) (10)
 ET 158 ET
 ---pagebreak--- Tabel III
 Andmevorm
 Rubriik Maksimaalne Joondamine (*) Määratlus ja märkused
 tähtede/numbrite arv
 V(asakule)/P(aremale)
 1) riik 3 ei kohaldata Liikmesriik (kolmetäheline ISO kood), kus laev
 on vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr
 2371/2002 kalalaevana registreeritud.
 Doonorlaeva puhul on see alati ettekandev riik.
 2) CFR 12 ei kohaldata Euroopa Ühenduse laevastikuregistri number
 Kalalaeva kordumatu identifitseerimisnumber.
 Liikmesriik (kolmetäheline ISO kood) ja
 identifitseeriv seerianumber (9 kohta). Kui
 seerianumber on lühem kui 9 kohta, tuleb
 vasakule poole nulle juurde lisada.
 3) pardatähis 14 V Vastavalt komisjoni määrusele (EMÜ) nr
 1381/87
 4) püügiperioodi kestus 2 V Püügiperioodi pikkus kuudes
 5) püügipiirkond 1 V IIB lisa puhul mitteasjakohane teave.
 6) teatatud 5 V Püügivahendite rühma tähis IIB lisa punkti 3
 püügivahend(id) kohaselt (näiteks a.i, a.ii, b.i, b.ii või c).
 7) teatatud 2 V Märkida, milliseid IIB lisa punkti 7.1
 püügivahendi(te)le alapunktides a-b osutatud eritingimusi
 kehtiv eritingimus kohaldatakse (kui neid kohaldatakse).
 8) teatatud 3 V Päevade arv, mille jooksul laeval on IIB lisa
 püügivahendi(te) kohaselt õigus valida teatatud püügivahendeid, ja
 lubatud kasutuspäevade teatatud püügiperioodi pikkus.
 arv
 9) teatatud 3 V Päevade arv, mis kalalaev on tegelikult olnud
 püügivahendi(te)ga püügipiirkonnas, kasutades teatatud
 püütud päevade arv püügivahendeid, IIB lisa kohaselt teatatud
 püügiperioodi jooksul.
 10) ülekantud päevad 4 V Äraantud päevade arv on „– ülekantud päevade
 arv“ ja saadud päevade arv on „+ ülekantud
 päevade arv“.
 (*) See teave on asjakohane andmete esitamisel kindlaks määratud pikkusega vormis.
 ET 159 ET
 ---pagebreak--- IIC LISA
 LAEVADE PÜÜGIKOORMUS SEOSES MERIKEELE VARUDE TAASTAMISEGA
 LA MANCHE'i LÄÄNEOSAS, ICESi VÖÖND VIIe
 ÜLDSÄTTED
 1. KOHALDAMISALA
 1.1 Käesolevas lisas sätestatud tingimusi kohaldatakse ühenduse kalalaevade suhtes,
 mille üldpikkus on vähemalt 10 meetrit, mis hoiavad pardal mõnda punktis 3
 kirjeldatud püügivahendit ning viibivad vööndis VIIe. Käesoleva lisa tähenduses
 tähendab aasta 2007 ajavahemikku 1. veebruar 2007 - 31. jaanuar 2008.
 1.2 Käesolevat lisa ei kohaldata kalalaevale, kes püüab passiivpüünistega, mille
 võrgusilma suurus on vähemalt 120 mm, ja kes on EÜ püügipäeviku kohaselt
 püüdnud 2004. aastal eluskaalus vähem kui 300 kg merikeelt, järgmistel tingimustel:
 a) selline laev püüab 2007. aastal eluskaalus vähem kui 300 kg merikeelt, ja
 b) selline laev ei laadi merel viibides kala ümber teisele laevale, ja
 c) iga asjaomane liikmesriik esitab komisjonile 31. juuliks 2007 ja 31. jaanuariks
 2008 aruande selliste laevade merikeele püügi kohta 2004. aastal ja 2007. aastal.
 Kui mõni neist tingimustest on täitmata, kaotavad kõnealused laevad kohe vabastuse
 käesoleva lisa sätete kohaldamisest.
 2. PÜÜGIPIIRKONNAS VIIBIMISE PÄEVADE MÄÄRATLUS
 Käesoleva lisa kohaldamisel on piirkonnas viibimise päev mis tahes 24 tunni pikkune
 katkematu ajavahemik (või osa sellest), mille kestel laev viibib vööndis VIIe ega ole
 sadamas. Ajahetke, millest seda katkematut ajavahemikku mõõtma hakatakse,
 määrab kindlaks liikmesriik, kelle lipu all asjaomane laev sõidab.
 3. PÜÜGIVAHEND
 Käesolevas lisa kohaldamisel kasutatakse järgmist kalapüügivahendite liigitust.
 a) piimtraalid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 80 mm;
 b) passiivpüünised, sealhulgas abarad ja nakkevõrgud, mille silmasuurus on alla
 220 mm.
 PÜÜGIKOORMUSE PIIRANGUTE RAKENDAMINE
 ET 160 ET
 ---pagebreak--- 4. PÜÜGILOAGA LAEVAD
 4.1. Liikmesriik ei anna oma laevadele luba kalastada piirkonnas ühegi punktis 3
 määratletud rühmadesse kuuluva püügivahendiga, kui ei ole tõendatud, et laev on
 aastatel 2002, 2003, 2004, 2005 või 2006 kõnealuses piirkonnas kalastanud (välja
 arvatud kalastamine seoses päevade ülekandmisega kalalaevade vahel), välja arvatud
 juhul, kui liikmesriik tagab, et reguleeritavas piirkonnas jääb ära samaväärse,
 kilovattides mõõdetud masinavõimsusega püük.
 Siiski võib laeval, kes on tõendatult kalastanud punktis 3 nimetatud rühma
 püügivahenditega, olla luba kasutada teisi püügivahendeid tingimusel, et viimati
 nimetatud püügivahendite kohta eraldatud päevade arv on suurem kui esimesena
 nimetatud püügivahendite kohta eraldatud päevade arv või sellega võrdne.
 4.2. Liikmesriigi lipu all sõitval kalalaeval, kellel ei ole punktis 1 määratletud piirkonnas
 kvoote, ei lubata püüda kõnealuses piirkonnas punktis 3 määratletud püügivahendiga,
 välja arvatud juhul, kui laevale on eraldatud kvoot pärast määruse (EÜ) nr 2371/2002
 artikli 20 lõikega 5 lubatud ülekandmist ja laevale on eraldatud merepäevad vastavalt
 käesoleva lisa punktile 13.
 5. PÜÜGITEGEVUSE PIIRANGUD
 Liikmesriik tagab, et tema lipu all sõitvad ja ühenduses registreeritud laevad, mille
 pardal on mõni punktis 3 nimetatud rühma püügivahenditest, ei viibi püügipiirkonnas
 rohkem kui punktis 7 esitatud arvu päevi.
 6. ERANDID
 Liikmesriik ei arvesta tema laevale käesoleva lisa alusel eraldatud päevadest maha
 ühtki päeva, mil laev viibis piirkonnas, kuid ei saanud kalastada, sest aitas teist,
 hädaabi vajavat laeva, ega ühtki päeva, mil laev viibis piirkonnas, kuid ei saanud
 kalastada, sest transportis vigastatud inimest meditsiinilist hädaabi saama.
 Liikmesriik esitab komisjonile ühe kuu jooksul selgituse kõigi sel põhjusel tehtud
 otsuste kohta, lisades pädevate asutuste tõendi hädaolukorra kohta.
 KALALAEVADELE MÄÄRATAV PIIRKONNAS VIIBIMISE PÄEVADE ARV
 7. PÜÜGIPÄEVADE MAKSIMAALNE ARV
 7.1 Maksimaalne arv päevi aastas, mille jooksul laev võib viibida püügipiirkonnas,
 kusjuures laeva pardal on mõni punktis 3 nimetatud rühma püügivahenditest, on
 esitatud tabelis I.
 7.2 Päevade arv aastas, mille jooksul laev viibib kogu käesolevas lisas ja IIA lisas
 käsitletud piirkonnas, ei ületa käesoleva lisa tabelis I esitatud päevade arvu. Siiski
 peab päevad arv, mil laev viibib IIA lisas käsitletud piirkondades, vastama
 maksimaalsele päevade arvule, mis on määratud kindlaks kooskõlas IIA lisaga.
 ET 161 ET
 ---pagebreak--- 8. PÜÜGIPERIOODID
 8.1. Liikmesriigid võivad jagada piirkonnas viibimise päevad, mis on esitatud I tabelis,
 ühe- või mitmekuuse kestusega püügiperioodideks.
 8.2. Päevade arvu, mille jooksul laev võib püügiperioodi jooksul piirkonnas viibida,
 määravad kindlaks liikmesriigid.
 8.3. Laev, mis on ära kasutanud püügipiirkonnas viibimise päevad, mille kasutamiseks tal
 on õigus antud püügiperioodi jooksul, jääb kogu ülejäänud püügiperioodiks
 sadamasse või piirkonnast väljapoole, välja arvatud juhul, kui kasutatakse
 püügivahendeid, mille puhul püügipäevade arv ei ole kindlaks määratud.
 9. LISAPÄEVADE MÄÄRAMINE KALAPÜÜGI ALALISE LÕPETAMISE ALUSEL
 9.1. Komisjon võib eraldada liikmesriikidele täiendava arvu päevi, mille jooksul võib
 püügipiirkonnas viibida laev, mille pardal on mõni punktis 3 nimetatud rühma
 püügivahenditest, võttes aluseks kalapüügitegevuse lõpetamisel ilma riigi abita alates
 31. jaanuarist 2006 saavutatud tulemused. Määratakse kõnealuseid püügivahendeid
 kasutanud ja püügitegevuse lõpetanud laevade kilovatt-päevades mõõdetud 2006.
 aasta püügikoormuse ja kõikide samu püügivahendeid kasutanud laevade sama aasta
 püügikoormuse suhe. Lisapäevade arv arvutatakse seejärel nii, et leitud suhe
 korrutatakse algselt eraldatud päevade arvuga. Arvutuse tulemusena saadud mis
 tahes päevaosa ümardatakse lähima täispäevani.
 9.2 Liikmesriik, kes soovib kasutada punktis 9.1 kirjeldatud lisapäevi, esitab komisjonile
 taotluse koos asjaomase püügitegevuse alalise lõpetamise üksikasjalike aruannetega.
 9.3 Nimetatud taotluse alusel võib komisjon muuta punkti 7.1 kohast liikmesriigile
 määratud päevade arvu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud
 korras.
 Püügitegevuse alalise lõpetamisega seoses komisjoni poolt varem määratud
 lisapäevad kehtivad 2006. aastal.
 10. LISAPÄEVADE MÄÄRAMINE VAATLEMISE TÕHUSTAMISEKS
 10.1 Komisjon võib teadlaste ja kalandussektori partnerluses läbiviidava tõhustatud
 vaatlemiskava alusel eraldada liikmesriikidele ajavahemikus 1. veebruar 2007 –
 31. jaanuar 2008 kolm lisapäeva, mille jooksul laev võib viibida piirkonnas, kui tema
 pardal on punktis 3 nimetatud rühma püügivahendeid. Selline kava keskendub
 eelkõige vette tagasi lastava püügi hulgale ja püükide koostisele ning on põhjalikum,
 kui on määratletud andmete kogumise miinimumnõuetes minimaalsete ja laiendatud
 uurimiskavade taseme jaoks määruses (EÜ) nr 1543/2000, määruses (EÜ) nr
 1639/2001 ja määruses (EÜ) nr 1581/2004.
 10.2 Punktis 11,1 nimetatud eraldisi soovivad liikmesriigid esitavad komisjonile oma
 tõhustatud vaatlemiskava kirjelduse.
 ET 162 ET
 ---pagebreak--- 10.3 Nimetatud kirjelduse alusel ja pärast konsulteerimist STECFiga võib komisjon muuta
 määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korras punkti 7,1 kohast
 liikmesriigile ning asjakohasele piirkonnale ja püügivahendite rühmale määratud
 päevade arvu, et arvestada tõhustatud vaatluskava.
 Tabel I
 Laeva püügipiirkonnas viibimise päevade maksimaalne arv aastas püügivahendite
 kaupa
 Püügivahend Nimetus: La Manche'i
 lääneosa
 Punkt 3 Kasutatakse ainult punktis 3 esitatud
 püügivahendite rühmade määratlusi.
 3.a passiivpüünised, mille võrgusilma suurus 194
 on ≥ 80 mm
 3.b passiivpüünised, mille võrgusilma suurus 194
 on alla 220 mm
 MÄÄRATUD PÜÜGIKOORMUSTE VAHETAMINE
 11. PÄEVADE ÜLEKANDMINE ÜHE LIIKMESRIIGI LIPU ALL SÕITVATE KALALAEVADE
 VAHEL
 11.1. Liikmesriik võib lubada tema lipu all sõitvatel kalalaevadel kanda nende kasutada
 olevad püügipiirkonnas viibimise päevad üle teistele sama liikmesriigi lipu all
 sõitvatele laevadele kasutamiseks samas piirkonnas tingimusel, et laeva vastuvõetud
 päevade arvu ja kilovattides väljendatud mootorivõimsuse korrutis (kilovatt-
 püügipäevad) on võrdne doonorlaeva ülekantud päevade arvu ja kilovattides
 väljendatud mootorivõimsuse korrutisega või on sellest väiksem. Laevade
 mootorivõimsus kilovattides vastab kummagi laeva mootorivõimsusele, mis on
 registreeritud ühenduse kalalaevastiku registris.
 11.2. Püügipiirkonnas viibimise päevade koguarvu ja doonorlaeva kilovattides mõõdetud
 mootorivõimsuse korrutis ei tohi olla suurem kui doonorlaeva poolt ühenduse
 püügipäeviku järgi aastatel 2001, 2002, 2003, 2004 ja 2005 kõnealuses piirkonnas
 kasutatud aasta keskmise püügipäevade arvu ja laeva kilovattides mõõdetud
 mootorivõimsuse korrutis.
 11.3. Punktis 12.1 kirjeldatud viisil võivad omavahel päevi üle kanda ainult need laevad,
 kes ühe ja sama püügiperioodi kestel kasutavad samasse punktis 3 sätestatud rühma
 kuuluvaid püügivahendeid.
 11.4. Liikmesriigid esitavad komisjoni taotluse korral aruande toimunud ülekandmiste
 kohta. Nende aruannete esitamiseks komisjonile võib vastavalt määruse (EÜ) nr
 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korrale vastu võtta üksikasjaliku tabelivormi.
 ET 163 ET
 ---pagebreak--- 12. PÄEVADE ÜLEKANDMINE ERI LIIKMESRIIKIDE LIPU ALL SÕITVATE KALALAEVADE
 VAHEL
 Liikmesriigid võivad lubada püügipiirkonnas viibimise päevade ülekandmist nende
 lipu all sõitvate kalalaevade vahel sama püügiperioodi ja püügipiirkonna piires
 punktides 5.1, 5.2, 6 ja 12 sätestatud tingimustel. Kui liikmesriigid otsustavad anda
 sellise ülekandmise loa, teatavad nad kõigepealt komisjonile enne ülekandmise
 toimumist ülekandmise üksikasjad, sealhulgas ülekantavate päevade arvu,
 püügikoormuse ja vajaduse korral sellega seotud kvoodid, mille suhtes nad on kokku
 leppinud.
 PÜÜGIVAHENDITE KASUTAMINE
 13. PÜÜGIVAHENDITEST TEATAMINE
 Laeva kapten või kapteni esindaja teatab enne iga püügiperioodi esimest päeva
 lipuliikmesriigi asutustele, millist püügivahendit või milliseid püügivahendeid ta
 kavatseb eeloleva püügiperioodi kestel kasutada. Enne nimetatud teate esitamist ei
 tohi laev kalastada punktis 1 määratletud piirkonnas ühegi punktis 3 nimetatud
 rühma püügivahendiga.
 14. MUU TEGEVUS KUI KALASTAMINE
 Laev võib mis tahes püügiperioodil tegelda muu tegevusega kui kalastamine, ilma et
 seda aega arvestataks maha laevale punkti 7 alusel eraldatud päevadest, tingimusel et
 laev teavitab oma lipuliikmesriiki ette oma kavatsusest, tegevuse laadist ning sellest,
 et loobub püügilitsentsist kõnealuseks ajaks. Kõnealuste laevade pardal ei ole sellel
 ajal ühtegi püügivahendit ega kalasaaki.
 TRANSIIT
 15. TRANSIIT
 Laeval, lubatakse piirkonnast läbi sõita kui tal ei ole piirkonnas tegutsemiseks
 püügiluba või ta on oma kavatsusest ametiasutustele ette teatanud. Piirkonnas
 viibides peavad kõik kõnealuse laeva pardal olevad püügivahendid olema soritud ja
 stoovitud määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 20 lõikega 1 ettenähtud tingimuste
 kohaselt.
 SEIRE, INSPEKTEERIMINE JA JÄRELEVALVE
 16. ERILUBA
 Laevadel, kes veavad oma pardal või kasutavad mõnda punktis 3 määratletud
 püügivahendit, peab olema määruse (EÜ) nr 1627/94 artikli 7 kohaselt väljaantud
 eriluba punktis 1 määratletud piirkonnas kalastamiseks.
 ET 164 ET
 ---pagebreak--- 17. PÜÜGIKOORMUSE TEATED
 Laevade suhtes, mille pardal on punktis 3 määratletud rühmadesse kuuluvaid
 püügivahendeid ja mis tegutsevad punktis 1 määratletud piirkonnas, kohaldatakse
 määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikleid 19b, 19c, 19d, 19e ja 19k. Teatamisnõue ei
 kehti laevade suhtes, mis on varustatud määruse (EÜ) nr 2244/2003 artiklite 5 ja 6
 kohaste laevaseiresüsteemidega.
 18. ANDMETE SALVESTAMINE
 Liikmesriigid tagavad järgmiste määruse (EÜ) nr 2244/2003 artikli 8, artikli 10 lõike
 1 ja artikli 11 lõike 1 kohaselt saadud andmete salvestamise elektroonilisel kujul:
 a) sadamasse sisenemine ja sealt lahkumine;
 b) iga sisenemine merepiirkonda, kus kohaldatakse vetele ja kalavarudele
 juurdepääsu käsitlevaid erieeskirju, ja lahkumine sellisest merepiirkonnast.
 19. RISTKONTROLL
 Liikmesriigid kontrollivad püügipäevikute esitamist ja püügipäevikusse kantud
 asjakohast teavet, kasutades laevaseiresüsteemi andmeid. Niisugune ristkontroll
 salvestatakse ning tehakse komisjoni nõudmisel talle kättesaadavaks.
 20. ALTERNATIIVSED KONTROLLIMEETMED
 Tagamaks käesoleva lisa punktis 17 nimetatud aruandekohustuse täitmist, võivad
 liikmesriigid rakendada alternatiivseid kontrollimeetmeid, kui need meetmed on
 sama tõhusad ja läbipaistvad kui kõnealused aruandekohustused. Niisugustest
 alternatiivsetest meetmetest teatatakse komisjonile enne nende rakendamist.
 21. ÜMBERLAADIMIST JA LOSSIMIST KÄSITLEVAD EELTEATED
 Ühenduse kalalaeva kapten või tema esindaja, kes soovib ümber laadida mis tahes
 pardal hoitavat kogust või lossida kolmanda riigi sadamas või lossimiskohas, edastab
 lipuliikmesriigi pädevatele asutustele vähemalt 24 tundi enne ümberlaadimist või
 kolmandas riigis toimuvat lossimist määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklis 19b
 nimetatud andmed.
 22. LUBATUD HÄLVE PÜÜGIPÄEVIKUSSE KANTUD KOGUSTE HINDAMISEL
 Erandina komisjoni määruse (EMÜ) nr 2807/83 artikli 5 lõikest 2 võivad laeva
 pardal olevad punktis 17 nimetatud kogused kilogrammides erineda püügipäevikusse
 kantud näitajast 8%. Kui ühenduse õigusaktides ei ole ümberarvestuskoefitsiente
 sätestatud, kohaldatakse laeva lipuliikmesriigi poolt vastu võetud
 ümberarvestuskoefitsiente.
 ET 165 ET
 ---pagebreak--- 23. ERALDI LADUSTAMINE
 Kui laeva pardal on hoidlasse paigutatud suuremad merikeelekogused kui 50 kg, on
 keelatud kalalaeva pardal hoida üheski konteineris merikeelt ja muud liiki
 mereorganisme segamini. Ühenduse laevade kaptenid annavad liikmesriikide
 inspektoritele abi püügipäevikusse kantud ja pardal hoitavate merikeelekoguste
 vastavuse kontrollimiseks.
 24. KAALUMINE
 24.1. Liikmesriigi pädevad asutused tagavad, et piirkonnas püütud merikeele kogused, mis
 ületavad 300 kg, kaalutakse enne müüki oksjoniruumi kaaludega.
 24.2. Liikmesriigi kompetentsed asutused võivad nõuda, et kõik piirkonnas püütud
 merikeele kogused, mida esmakordselt lossitakse selles liikmesriigis, tuleb enne
 esimesest lossimissadamast edasi transportimist kontrollijate juuresolekul kaaluda.
 25. TRANSPORT
 Erandina nõukogu määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklist 13 peab mujale kui lossimis-
 või importimiskohta transporditava, käesoleva määruse artiklis 7 nimetatud liikidesse
 kuuluva kalaga, mille kogus on suurem kui 50 kg, kaasas olema koopia ühest
 määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 8 lõikega 1 ettenähtud deklaratsioonist, mis
 käsitleb kõnealuste liikide transporditavaid koguseid. Määruse (EMÜ) nr 2847/93
 artikli 13 lõike 4 punktis b sätestatud erandit ei kohaldata.
 26. ERI JÄRELEVALVEPROGRAMM
 Erandina määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 34c punktist 1 võivad artiklis 7
 nimetatud kalavarude seire eriprogrammid kesta kauem kui kaks aastat alates nende
 jõustumiskuupäevast.
 ARUANDEKOHUSTUSED
 27. ANDMETE KOGUMINE
 Käesolevas lisas sätestatud piirkonnas viibitud püügipäevade arvestamiseks
 kasutatavate andmete alusel koguvad liikmesriigid aasta iga kvartali jaoks andmeid
 veetavate püüniste ja passiivpüünistega seotud kogu püügikoormuse kohta
 piirkonnas ning eri püügivahendeid kasutavate laevade püügikoormuste kohta
 käesolevas lisas käsitletud piirkonnas.
 28. ANDMETE EDASTAMINE
 28.1 Komisjoni taotluse korral edastavad liikmesriigid komisjonile punktis 27 nimetatud
 andmeid sisaldava tabeli sellisel kujul, nagu on täpsustatud II ja III tabelis, saates
 selle e-posti aadressile, mille komisjon liikmesriikidele teatab.
 ET 166 ET
 ---pagebreak--- 28.2. Punktis 27 nimetatud andmete esitamiseks komisjonile võib vastavalt määruse (EÜ)
 nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korrale vastu võtta uue tabelivormi.
 Tabel II
 Aruandevorm
 Riik CFR Pardatäh Püügiperioodi Piirkon Teatatud Teatatud Teatatud Teatatud Ülekantu
 is kestus d, kus püügivahend(id) püügivahendi(te)le püügivahendi(te) püügivahendi(te)g d päevad
 kalastat kehtivad lubatud a püütud päevade
 akse eritingimused kasutuspäevade arv
 arv
 nr 1 nr 2 nr 3 ... nr 1 nr 2 nr 3 ... nr 1 nr 2 nr 3 ... nr 1 nr 2 nr 3 ...
 (1) (2) (3) (4) (5) (6) (6) (6) (6) (7) (7) (7) (7) (8) (8) (8) (8) (9) (9) (9) (9) (10)
 Tabel III
 Andmevorm
 Rubriik Maksimaalne Joondamine Määratlus ja märkused
 tähtede/numbrite (*)
 arv
 V(asakule)/P(a
 remale)
 1) riik 3 ei kohaldata Liikmesriik (kolmetäheline ISO kood), kus laev on
 vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 2371/2002
 kalalaevana registreeritud.
 Doonorlaeva puhul on see alati ettekandev riik.
 2) CFR 12 ei kohaldata Euroopa Ühenduse laevastikuregistri number
 Kalalaeva kordumatu identifitseerimisnumber.
 Liikmesriik (kolmetäheline ISO kood) ja
 identifitseeriv seerianumber (9 kohta). Kui
 seerianumber on lühem kui 9 kohta, tuleb vasakule
 poole nulle juurde lisada.
 3) pardatähis 14 V Vastavalt komisjoni määrusele (EMÜ) nr 1381/87
 4) püügiperioodi kestus 2 V Püügiperioodi pikkus kuudes
 5) püügipiirkond 1 V IIC lisa puhul mitteasjakohane teave.
 6) teatatud püügivahend(id) 5 V Püügivahendite rühma tähis IIC lisa punkti 3 kohaselt
 (a või b)
 7) teatatud püügivahendi(te)le 2 V IIC lisa puhul mitteasjakohane teave.
 kehtiv eritingimus
 8) teatatud püügivahendi(te) 3 V Päevade arv, mille jooksul laeval on IIC lisa kohaselt
 lubatud kasutuspäevade arv õigus valida teatatud püügivahendite rühmi, ja
 teatatud püügiperioodi pikkus.
 ET 167 ET
 ---pagebreak--- Rubriik Maksimaalne Joondamine Määratlus ja märkused
 tähtede/numbrite (*)
 arv
 V(asakule)/P(a
 remale)
 9) teatatud püügivahendi(te)ga 3 V Päevade arv, mis kalalaev on tegelikult olnud
 püütud päevade arv püügipiirkonnas, kasutades teatatud püügivahendite
 rühmi, IIC lisa kohaselt teatatud püügiperioodi
 jooksul.
 10) ülekantud päevad 4 V Äraantud päevade arv on „– ülekantud päevade arv“
 ja saadud päevade arv on „+ ülekantud päevade arv“.
 (*) See teave on asjakohane andmete esitamisel kindlaks määratud pikkusega vormis.
 ET 168 ET
 ---pagebreak--- IID LISA
 LAEVADE PÜÜGIKOORMUS TOBIAPÜÜGIL ICESi VÖÖNDITES IIIA JA IV
 NING VÖÖNDI IIA EÜ VETES
 1. Käesoleva lisa tingimusi kohaldatakse ühenduse laevade suhtes, kes kalastavad
 ICESi vööndites IIIa ja IV ning vööndi IIa EÜ vetes põhjatraali, nooda või
 samalaadsete veetavate püügivahenditega, mille silmasuurus on alla 16 mm.
 2. Käesoleva lisa kohaldamisel on piirkonnas viibimise päev:
 a) ühe kalendripäeva 24 tunni pikkune ajavahemik alates kella 00.00 kuni 24.00
 või kõnealuse ajavahemiku mis tahes osa, või
 b) ühenduse püügipäevikus registreeritud mis tahes 24 tunni pikkune katkematu
 ajavahemik sadamast lahkumise ja sadamasse saabumise kuupäeva ja kellaaja vahel,
 või kõnealuse ajavahemiku mis tahes osa.
 3. Iga asjaomane liikmesriik loob hiljemalt 1. märtsiks 2007 andmebaasi, mis sisaldab
 ICESi vööndites IIIa ja IV aastatel 2002, 2003, 2004, 2005 ja 2006 kalastanud iga
 selle liikmesriigi lipu all sõitva ja ühenduses registreeritud laeva kohta, kes on
 kasutanud põhjatraali, noota või samalaadseid veetavaid püüniseid, mille silmasuurus
 on alla 16mm, järgmisi andmeid:
 a) laeva nimi ja sisenumber;
 b) laevale paigaldatud mootorite võimsus kilovattides, mõõdetuna määruse
 (EMÜ) nr 2930/86 artikli 5 kohaselt;
 c) piirkonnas viibitud päevade arv püügil põhjatraali, nooda või samalaadse
 veetava püünisega, mille silmasuurus on alla 16 mm;
 d) kilovatt-püügipäevad, mis saadakse piirkonnas viibitud päevade arvu
 korrutamisel laevale paigaldatud mootorite võimsusega kilovattides.
 4. Iga liikmesriik arvutab välja järgmised suurused:
 a) kilovatt-püügipäevade aastane koguarv, mis on punkti 3 alapunkti d kohaselt
 arvutatud kilovatt-püügipäevade summa;
 b) kilovatt-püügipäevade keskmine ajavahemikul 2002-2006.
 5. Iga liikmesriik tagab, et tema lipu all sõitvate või ühenduses registreeritud laevade
 kilovatt-püügipäevade koguarv 2007. aastal ei ole suurem kui lõike 4 punkti a
 kohaselt arvutatud püügipäevade arv 2005. aastal.
 6. Olenemata punktis 5 kehtestatud piirmäärast ei tohi 2007. aasta esimese nelja kuu
 jooksul uurimuslikuks kalapüügiks kasutatud kilovatt-päevade arv ületada 30%
 kilovattpäevade koguarvust 2005. aastal.
 7. Komisjon vaatab käesoleva määruse I lisas sätestatud tobia lubatud kogupüügi ja
 kvoodid ICESi vööndis IIIa ja vööndite IIa ja IV EÜ vetes läbi niipea kui võimalik,
 ET 169 ET
 ---pagebreak--- arvestades ICESi ja STECFi soovitusi Põhjamere tobia 2006. aasta vanuseklassi
 suuruse kohta ning järgides järgmisi eeskirju:
 a) kui ICESi ja STECFi hinnangu kohaselt on Põhjamere alla aasta vanuste
 tobiate 2006. aasta suurusklass alla 150000 miljoni kala, keelatakse ülejäänud 2007.
 aastaks püük põhjatraali, nooda või samalaadsete püügivahenditega, mille
 silmasuurus on alla 16 mm. Võidakse lubada siiski piirangutega kalapüüki, et jälgida
 tobiavarusid ICESi vööndites IIIa ja IV ning püügikeelu toimet. Asjaomased
 liikmesriigid koostöös komisjoniga töötavad selleks välja piiratud kalapüügi
 seirekava.
 b) kui ICESi ja STECFi hinnangu kohaselt on Põhjamere alla aasta vanuste
 tobiate 2006. aasta suurusklass üle 150000 miljoni kala, kehtestatakse lubatud
 kogupüük (TAC, tuhandetes tonnides) järgmise võrrandi kohaselt:
 TAC2007 = -597 + (4.073*N1)
 kus N1 on vanusegrupi arvukuse reaalaja hinnang miljardites ja TAC on väljendatud
 tuhandetes tonnides;
 c) olenemata punktist 7.b ei ületa TAC 400 000 tonni.
 8. Kommertspüük põhjatraali, nooda või samalaadsete veetavate püügivahenditega,
 mille silmasuurus on alla 16 mm, on keelatud 1. augustist 2007 kuni 31. detsembrini
 2007.
 ET 170 ET
 ---pagebreak--- III LISA
 TEHNILISED- JA KONTROLLIALASED ÜLEMINEKUMEETMED
 A osa
 Atlandi ookeani põhjaosa, kaasa arvatud Põhjameri, Skagerrak ja Kattegat
 1. HEERINGA, MAKRELLI JA STAURIIDI LOSSIMISE JA KAALUMISE KORD
 1.1. Kohaldamisala
 1.1.1. Ühenduse ja kolmandate riikide laevade heeringa, makrelli ja stauriidi või nende
 kombinatsiooni iga 10 tonni ületava Euroopa Ühenduses lossitava saagi suhtes
 kohaldatakse allpool sätestatud korda, kui saak on püütud:
 a) heeringa puhul ICESi vööndites I, II, IIIa, IV, Vb, VI ja VII;
 b) makrelli ja stauriidi korral ICESi vööndites IIa, III, IV, VI ja VII.
 1.2. Määratud sadamad
 1.2.1. Punktis 1.1 nimetatud lossimine on lubatud ainult määratud sadamates.
 1.2.2. Iga asjaomane liikmesriik esitab komisjonile muudatused 2004. aastal esitatud
 loetelus, mis käsitleb määratud sadamaid, kus võib lossida heeringat, makrelli ja
 stauriidi, ning muudatused nende sadamate inspekteerimis- ja järelevalvekorras,
 sealhulgas punktis 1.1.1 nimetatud liikide ja varude kõikide lossitud koguste
 registreerimise ja nendest aruandmise tingimused. Nimetatud muudatused
 edastatakse vähemalt 15 päeva enne nende jõustumist. Komisjon edastab kõnealuse
 teabe ja andmed kolmandate riikide määratud sadamate kohta asjaomastele
 liikmesriikidele.
 1.3. Sadamasse saabumine
 1.3.1. Punktis 1.1.1 nimetatud laeva kapten või tema esindaja esitab selle liikmesriigi
 pädevatele asutustele, kus kavatsetakse lossida, vähemalt neli tundi enne asjaomase
 liikmesriigi lossimissadamasse saabumist järgmised andmed:
 a) sadam, kuhu ta kavatseb siseneda, laeva nimi ja registrinumber;
 b) eeldatav lossimissadamasse saabumise aeg;
 c) pardal olevate liikide kogused eluskaalu kilogrammides;
 d) käesoleva määruse I lisas sätestatud piirkond, kus saak püüti.
 1.4. Lossimine
 1.4.1. Asjaomase liikmesriigi pädevad asutused nõuavad, et lossimist ei alustata enne, kui
 selleks vajalik luba on olemas.
 ET 171 ET
 ---pagebreak--- 1.5. Püügipäevik
 1.5.1. Erandina määruse (EMÜ) nr 2807/83 IV lisa punkti 4.2 sätetest esitab laeva kapten
 kohe pärast sadamasse saabumist püügipäeviku asjakohase(d) lehekülje(d)
 lossimissadama pädevale asutusele.
 Laeva pardal olevad kogused, nagu on teatatud enne lossimist punkti 1.3.1 alapunkti
 c kohaselt, peavad vastama püügipäevikus registreeritud kogustele.
 Erandina määruse (EMÜ) nr 2807/83 artikli 5 lõikest 2 on lubatud hälve
 püügipäevikusse kantud pardal hoitavate koguste hindamisel kilogrammides 8%.
 1.6. Värske kala kaalumine
 1.6.1. Kõik värske kala ostjad tagavad kõigi saadud koguste kaalumise pädevate asutuste
 poolt heakskiidetud vahenditega. Kala kaalutakse enne sorteerimist, töötlemist,
 hoidlas hoidmist ja lossimissadamast transportimist või edasimüüki. Kaalumisel
 saadud näit märgitakse lossimisdeklaratsiooni, müügiteatisesse ja
 vastuvõtudeklaratsiooni.
 1.6.2. Kaalu kindaksmääramisel arvatakse vee arvel maha kuni 2%.
 1.7. Värske kala kaalumine pärast transporti
 1.7.1. Erandina punktist 1.6.1 võivad liikmesriigid lubada värske kala kaalumist pärast
 transporti lossimissadamast, tingimusel, et kala veetakse liikmesriigi territooriumil
 asuvasse sihtkohta, mis ei ole lossimissadamast kaugemal kui 100 kilomeetrit, ja et:
 a) kala transportivas paakautos on lossimiskohast kala kaalumiskohani kaasas
 inspektor, või
 b) lossimiskoha pädevad asutused annavad loa kala transpordiks, võttes arvesse
 järgmisi sätteid:
 i) vahetult enne paakauto lossimissadamast lahkumist esitab ostja või tema
 esindaja pädevatele asutustele kirjaliku deklaratsiooni, milles on kirjas
 kala liik ja laeva nimi, millelt see lossitakse, paakauto
 registreerimisnumber ja andmed sihtkoha kohta, kus kala kaalutakse,
 samuti paakauto sihtkohta saabumise oletatav aeg;
 ii) punktiga i ettenähtud deklaratsiooni koopia on kala transportimise ajal
 juhi käes ning antakse sihtkohas üle kala vastuvõtjale.
 1.8. Külmutatud kala kaalumine
 1.8.1. Kõik külmutatud kala ostjad või valdajad tagavad lossitud koguste kaalumise enne
 kala töötlemist, hoidlas hoiustamist, lossimissadamast transportimist või edasimüüki.
 Iga lossitud koguse kaalust võib maha arvata kaalutava kala pakkimiseks kasutatud
 kasti, plast- või muu konteineri omakaalu.
 1.8.2. Alternatiivina tuleb kastidesse pakitud külmutatud kala kaalu kindlaksmääramiseks
 korrutada kastist välja võetud ja ilma plastpakendita sisu kaalumisel põhineva
 ET 172 ET
 ---pagebreak--- representatiivse proovi keskmine kaal kastide koguarvuga, olenemata sellest, kas
 kala pinnal olev jää on sulanud või mitte. Liikmesriigid esitavad komisjonile
 heakskiitmiseks kõik muudatused oma valimivõtmise metoodikas, mille komisjon on
 2004. aasta jooksul heaks kiitnud. Muudatused peab heaks kiitma komisjon.
 Kaalumisel saadud näit märgitakse lossimisdeklaratsiooni, müügiteatisesse ja
 vastuvõtudeklaratsiooni.
 1.9. Müügiteatis ja vastuvõtudeklaratsioon
 1.9.1. Lisaks määruse (EÜ) nr 2847/93 artikli 9 lõike 5 sätetele peab lossitud kala töötleja
 või ostja asjaomase liikmesriigi pädeva asutuse nõudmisel, kuid hiljemalt 48 tundi
 pärast kaalumise lõpetamist esitama kõnealusele pädevale asutusele müügiteatise või
 vastuvõtudeklaratsiooni koopia.
 1.10. Kaalukojad
 1.10.1. Riikliku kaalukoja kasutamisel väljastab kalakaaluja ostjale kaalumiskviitungi, millel
 on kirjas kaalumise kuupäev ja kellaaeg ning paakauto registreerimisnumber.
 Kaalumiskviitungi koopia lisatakse müügiteatisele või vastuvõtudeklaratsioonile.
 1.10.2. Eraomandis kaalukoja kasutamisel peab süsteem olema pädevate asutuste poolt
 heaks kiidetud, kalibreeritud ja pitseeritud ning vastama järgmistele sätetele:
 a) kalakaaluja peab nummerdatud lehtedega päevikut, milles on kirjas:
 i) selle laeva nimi ja registrinumber, millelt kala on lossitud,
 ii) paakautode registreerimisnumbrid, juhul kui kala on enne kaalumist
 lossimissadamast transporditud,
 iii) kalaliigid,
 iv) iga lossimise järgne kaal,
 v) kaalumise alguse ja lõpu kuupäev ja kellaaeg;
 b) kui kaalumine toimub konveierilindiga kaalumissüsteemis, tuleb paigaldada
 nähtav mõõdik, mis registreerib kumuleeruva kogukaalu. Kõnealune kumuleeruv
 kogukaal märgitakse punktis a nimetatud nummerdatud lehtedega päevikusse;
 c) kaalumispäevikut ja punkti 1.7.1. alapunkti b punktiga ii ette nähtud kirjalike
 deklaratsioonide koopiaid säilitatakse kolm aastat.
 1.11. Pädevate asutuste juurdepääs
 Pädevatel asutustel on igal ajal täielik juurdepääs kaalumissüsteemile,
 kaalumispäevikutele, kirjalikele deklaratsioonidele ja kõigile rajatistele, kus kala
 töödeldakse ja hoitakse.
 1.12. Ristkontroll
 ET 173 ET
 ---pagebreak--- 1.12.1. Pädevad asutused võrdlevad kõigi lossimiste puhul administratiivse ristkontrollimise
 käigus järgmisi andmeid:
 a) kogused liikide kaupa, mis on ära märgitud punktis 1.3.1 nimetatud
 lossimiseelses teadaandes, ja kogused, mis on kantud laeva püügipäevikusse,
 b) laeva püügipäevikusse kantud kogused liikide kaupa ja lossimisdeklaratsioonis
 märgitud kogused;
 c) lossimisdeklaratsioonis märgitud kogused liikide kaupa ja
 vastuvõtudeklaratsioonis või müügiteatises märgitud kogused.
 1.13. Täielik kontroll
 1.13.1. Liikmesriigi pädevad asutused tagavad, et vähemalt 15% lossitud kalakogusest ja
 vähemalt 10% kala lossimisest kontrollitakse põhjalikult, hõlmates vähemalt
 järgmist:
 a) laeva kalasaagi liikide kaupa kaalumise jälgimine. Kui saak pumbatakse
 laevalt kaldale, jälgitakse kontrollimiseks valitud laeva kogu saagi kaalumist.
 Külmutustraalerite puhul loetakse üle kõik kastid. Kastide/kaubaaluste esinduslik
 valim kaalutakse, et saada teada kastide/kaubaaluste keskmine kaal. Kastidest
 võetakse heakskiidetud metoodikat järgides proovid, et saada teada kala keskmine
 netomass (pakendita, jääta);
 b) lisaks punktis 1.12 nimetatud ristkontrollimisele järgmiste andmete
 omavahelise vastavuse kontrollimine:
 i) kaalumispäevikus märgitud kogused liikide kaupa ja
 vastuvõtudeklaratsioonis või müügiteatises märgitud kogused liikide
 kaupa;
 ii) punkti 1.7.1.b.i alusel pädevatele asutustele edastatud kirjalikud
 deklaratsioonid ja punkti 1.7.1.b.ii alusel kala vastuvõtja käsutuses
 olevad kirjalikud deklaratsioonid;
 iii) punktiga 1.7.1.b.i ette nähtud kirjalikesse deklaratsioonidesse märgitud
 paakautode registreerimisnumbrid ja kaalumispäevikud;
 c) kui lossimine katkestatakse, on selle uuesti alustamiseks vaja luba;
 d) kontrollimine, kas laev on pärast lossimise lõpetamist kalast täielikult
 tühjendatud.
 1.14. Dokumendid
 1.14.1. Kogu punktis 1 käsitletud kontrollimine dokumenteeritakse. Kõnealuseid dokumente
 säilitatakse 3 aastat.
 ET 174 ET
 ---pagebreak--- 2. HEERINGAPÜÜK VÖÖNDI IIA EÜ VETES
 Vööndi IIa EÜ vetest püütud heeringa lossimine ja pardal hoidmine on ajavahemikel
 1. jaanuar–28. veebruar ja 16. mai–31. detsember keelatud.
 3. TEHNILISED KAITSEMEETMED SKAGERRAKIS JA KATTEGATIS
 Erandina määruse (EÜ) nr 850/98 IV lisa sätetest kohaldatakse käesoleva lisa 1. liite
 sätteid.
 4. ELEKTRIPÜÜK ICESI VÖÖNDITES IVC JA IVB
 4.1. Erandina määruse (EÜ) nr 850/98 artikli 31 lõikest 1 on lubatud kalapüük
 elektriimpulsse kasutava piimtraaliga ICESi vööndites IVc ja IVb lõuna pool
 järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega
 määratud loksodroomi:
 - punkt Ühendkuningriigi idarannikul asukohaga 55° põhjalaiust,
 - seejärel ida poole kuni punktini 55° põhjalaiust ja 5° idapikkust,
 - seejärel põhja poole kuni 56° põhjalaiuseni,
 - ja lõpuks ida poole kuni 56° põhjalaiusel asuva punktini Taani läänerannikul.
 4.2. 2007. aastal kohaldatakse järgmisi meetmeid:
 a) liikmesriikide piimtraali kasutavatest laevadest lubatakse mitte rohkem kui 5
 protsendil kasutada elektriimpulsse traalimise ajal;
 b) maksimaalne elektrivoolu võimsus kilovattides iga piimtraali puhul ei tohi
 ületada laiust meetrites, mis on korrutatud 1,25-ga;
 c) elektroodide vaheline toimiv pinge ei tohi olla suurem kui 15V;
 d) kalalaev on varustatud automaatse arvutipõhise juhtimissüsteemiga, mis
 salvestab traali maksimaalse kasutatud elektrivoolu ja toimiva pinge elektroodide
 vahel vähemalt viimase 100 traalimise ajal. Volitamata isikul ei tohi olla võimalust
 sekkuda sellesse automaatsesse arvutipõhisesse juhtimissüsteemi;
 e) On keelatud kasutada raskusselise ees üht või enamat ketipöörlejat.
 5. TOBIAPÜÜGI KEELUALA ICESI VÖÖNDIS IV
 5.1. Keelatud on lossida ja pardal hoida tobiaid, mis on püütud geograafilisest
 piirkonnast, mis asub Inglismaa ja Šotimaa idaranniku ning järgmiste ülemaailmse
 geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide
 vahel:
 – 55o30' N Inglismaa idarannikul,
 ET 175 ET
 ---pagebreak--- – 55°30 ́ N, 1°00' W,
 – 58°00 ́ N, 1°00' W,
 – 58°00 ́ N, 2°00' W,
 – 2o00' W Šotimaa idarannikul.
 5.2. Lubatud on siiski kalapüük, mis toimub teadusuuringute otstarbel püügipiirkonna
 tobiavarude ja püügikeelu toime jälgimiseks.
 6. ROCKALLI KILTTURSA ALA ICESI VÖÖNDIS VI
 Piirkondades, mis asuvad järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84)
 kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel, on keelatud igasugune
 kalapüük, v.a püük õngejadaga:
 Punkt nr Laius Pikkus
 1 57°00'N 15°00'W
 2 57°00'N 14°00'W
 3 56°30'N 14°00'W
 4 56°30'N 15°00'W
 7. PIIRANGUD TURSA PÜÜGIL ICESI VÖÖNDITES VI JA VII
 7.1. ICESi vöönd VIa.
 Piirkondades, mis asuvad järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84)
 kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel, on kuni 31. detsembrini
 2007 igasugune kalapüük keelatud:
 59°05'N, 06°45'W
 59°30'N, 06°00'W
 59°40'N, 05°00'W
 60°00'N, 04°00'W
 59°30'N, 04°00'W
 59°05'N, 06°45'W.
 7.2. ICESi vööndid VII f ja g
 Ajavahemikul 1. veebruar 2007 kuni 31. märts 2007 on igasugune kalapüük
 keelatud. järgmistes ICESi ristkülikutes: 30E4, 31E4, 32E3. Kõnealust keeldu ei
 kohaldata 6 meremiili ulatuses lähtejoonest.
 ET 176 ET
 ---pagebreak--- 7.3. Erandina punktidest 7,1 ja 7,2 on nimetatud piirkondades nimetatud ajavahemikel
 lubatud püügitegevus lõkspüüniste ja mõrdadega, juhul kui:
 i) pardal ei hoita muid püügivahendeid peale lõkspüüniste ja mõrdade ning
 ii) pardal ei hoita kala, vaid üksnes karpe ja vähke.
 7.4. Erandina punktidest 7.1 ja 7.2 on neis punktides nimetatud piirkondades
 püügitegevus lubatud võrkudega, mille silmasuurus on alla 55 mm, juhul kui:
 i) pardal ei hoita võrke, mille silmasuurus on 55 mm või üle selle, ja
 ii) pardal ei hoita muud kala peale heeringa, makrelli, sardiini, sardinelli, stauriidi,
 kilu, putassuu ja hõbekala.
 8. TEHNILISED KAITSEMEETMED IIRI MERES
 8.1. Ajavahemikul 14.–30. aprill 2007 on keelatud kasutada mis tahes põhjatraali, noota
 või samalaadset veetavat püügivahendit, seisevvõrku, abarat ja nakkevõrku või
 samalaadset passiivset püügivahendit ja ka konksudega püügivahendeid ICESi
 vööndi VIIa osas, mis on piiratud järgmiste joontega:
 – Iirimaa idarannik ja Põhja-Iirimaa idarannik ja
 – sirgjooned, mis ühendavad järjest järgmisi geograafilisi koordinaate:
 punkt Põhja-Iirimaa idarannikul Ardsi poolsaarel laiusel 54° 30'N,
 54° 30' N, 04° 50' W,
 54° 15' N, 04° 50' W,
 punkt Iirimaa idarannikul asukohaga 53° 15'N.
 8.2. Erandina punktist 8.1, seal viidatud piirkonnas ja ajavahemikul:
 a) lubatakse kasutada traallaudadega põhjatraale tingimusel, et kalalaeva pardal ei ole
 muid püügivahendeid ja:
 i) selliste võrkude silma suurus on kas 70–79 mm või 80–99 mm, ja
 ii) selline võrk on üksnes ühe lubatud võrgusilma suurusega, ja
 iii) sellisel võrgul ei ole ühtegi võrgusilma, olenemata selle asukohast võrgus,
 suurusega üle 300 mm, ja
 iv) sellist võrku kasutatakse piirkonnas, mis asub järgmiste koordinaatidega
 määratud loksodroomide vahel:
 53° 30' N, 05° 30' W
 53° 30' N, 05° 20' W
 ET 177 ET
 ---pagebreak--- 54° 20' N, 04° 50' W
 54° 30' N, 05° 10' W
 54° 30' N, 05° 20' W
 54° 00' N, 05° 50' W
 54° 00' N, 06° 10' W
 53° 45' N, 06° 10' W
 53° 45' N, 05° 30' W
 53° 30' N, 05° 30' W;
 b) lubatakse kasutada eraldustraali tingimusel, et kalalaeva pardal ei ole muid
 püügivahendeid ja et sellised võrgud:
 i) vastavad alapunkti a alapunktides i–iv esitatud tingimustele, ja
 ii) on ehitatud vastavalt lisas esitatud tehnilistele üksikasjadele.
 Lisaks võib eraldustraale kasutada ka piirkonnas, mis asub järgmiste koordinaatidega
 määratud loksodroomide vahel:
 53° 45' N, 06° 00'' W
 53° 45' N, 05° 30' W
 53° 30' N, 05° 30' W
 53° 30' N, 06° 00' W
 53° 45' N, 06° 00' W.
 8.3. Kohaldatakse nõukogu 12. veebruari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 254/2002 (millega
 kehtestatakse 2002. aastal kohaldatavad meetmed Iiri mere (ICESi vööndi VIIa )
 tursavarude taastamiseks)1 artiklites 3 ja 4 sätestatud tehnilisi kaitsemeetmeid.
 9. LÕPUSVÕRKUDE JA TAKERVÕRKUDE KASUTAMINE
 9.1. Käesoleva lisa kohaldamisel tähendavad lõpusvõrk ja takervõrk püügivahendit, mis
 koosneb ühest võrgulinast, mida hoiavad vees vertikaalasendis ujukid ja raskused.
 See püüab vee-elusolendeid, kes takerduvad võrgusilmadesse või mähivad end
 võrgulinasse.
 1
 EÜT L 41, 13.2.2002, lk 1.
 ET 178 ET
 ---pagebreak--- 9.2. Käesoleva lisa kohaldamisel tähendab abar püügivahendit, mis koosneb vähemalt
 kahest võrgulinast, mis ripuvad paralleelselt sama ülemise selise küljes ja paiknevad
 vees vertikaalasendis.
 9.3. Ühenduse kalalaevad ei kasuta lõpusvõrke, nakkevõrke ega abaraid üheski vööndite
 osas, kus kaardistatud sügavus on suurem kui 200 m.
 9.4. Erandina punktist 9.3 on lubatud kasutada järgmisi püügivahendeid:
 a) lõpusvõrgud silma suurusega üle 120 mm ja alla 150 mm tingimusel, et neid
 kasutatakse vees, mille kaardistatud sügavus on alla 600 meetri, et nende vertikaalne
 ulatus ei ole üle 100 võrgusilma, et nende võrgunöörisuhe on vähemalt 0,5 ja need on
 laiali tõmmatud ujukite või samaväärse ujuvseadise abil. Jadad võivad olla kuni 2,5
 km pikkused ja kõigi samaaegselt vette lastud jadade kogupikkus ei tohi ületada 25
 km kalalaeva kohta. Püünis võib vees olla kuni 24 tundi; või
 b) takervõrgud silma suurusega üle 250 mm tingimusel, et neid kasutatakse vees,
 mille kaardistatud sügavus on alla 600 meetri, et nende vertikaalne ulatus ei ole üle
 15 võrgusilma, et nende võrgunöörisuhe on vähemalt 0,33 ja need ei ole laiali
 tõmmatud ujukite või muu ujuvseadise abil. Jada pikkus võib olla kuni 10 km. Kõigi
 samaaegselt vette lastud jadade kogupikkus ei ole üle 100 km kalalaeva kohta.
 Püünis võib vees olla kuni 72 tundi;
 9.5. Laeva pardal tohib korraga olla ainult üks püügivahendite liikidest, mida on
 kirjeldatud punkti 9.4 alapunktides a ja b. Kaotatud või kahjustatud püügivahendite
 asendamiseks võib laeva pardal olevate võrkude pikkus olla kuni 20% suurem jadade
 kogupikkusest, mida võib samaaegselt vette lasta. Kõigi püügivahendite märgistus
 peab olema kooskõlas määrusega (EÜ) nr 356/20052.
 9.6. Igal kalalaeval, kes kasutab lõpus- või takervõrke kohas, kus kaardistatud
 veesügavus on üle 200 meetri, peab olema tema lipuliikmesriigi väljaantud
 spetsiaalne kalastamisluba.
 9.7. Kõik kalalaevad, kes püüavad punktis 9.6 viidatud seisevvõrguloaga, täidavad
 laevade põhjustatud merereostuse vältimise rahvusvahelise konventsiooni V lisa
 nõudeid mittevajalike või kahjustatud püüniste merreheitmise kohta.
 Lipuliikmesriigi pädev asutus registreerib kalalaeval olevate püügivahendite koguse
 ja pikkuse, enne kui laev lahkub sadamast ja pärast sadamasse tagasijõudmist.
 Kalalaeva kapten või tema esindaja peab andma aru nende andmete iga lahkumineku
 kohta.
 9.8. Mereteenistusel või muul pädeval asutusel on õigus eemaldada merre järelevalveta
 jäetud võrgud järgmistel juhtudel:
 a) püünis ei ole korralikult märgistatud;
 b) poimärgised või laevaseiresüsteemi andmed näitavad, et omanik on oma
 püünise juurest eemal olnud enam kui 120 tundi;
 2
 ELT L 56, 2.3.2005, lk 8.
 ET 179 ET
 ---pagebreak--- c) püünis on lastud vette kohas, kus vee kaardistatud sügavus on lubatust suurem;
 d) püünise võrgusilma suurus erineb lubatust.
 9.9. Iga püügiretke ajal registreeritakse püügipäevikus järgmised andmed:
 - kasutatud võrgu silma suurus,
 - ühe võrgu nominaalpikkus,
 - võrkude arv jadas,
 - kasutatud jadade koguarv,
 - iga jada kasutamise koht,
 - iga jada kasutamise sügavus,
 - iga jada vees olemise aeg,
 - iga kaotatud püünise kogus, püünise viimane teadaolev asukoht ja kaotamise
 kuupäev.
 9.10. Igal kalalaeval, kes püüab punktis 9.6 viidatud seisevvõrguloaga, lubatakse saaki
 lossida ainult määruse (EÜ) nr 2347/2002 artikli 7 kohaselt liikmesriikide määratud
 sadamates.
 9.11. Punktis 9.4.b kirjeldatud püünist kasutava kalalaeva pardal hoitavate haide kogus ei
 tohi ületada 5% pardal hoitavate mereorganismide eluskaalu üldkogusest.
 10. BISKAIA LAHES TEATAVATE VEETAVATE PÜÜNISTEGA PÜÜGI TINGIMUSED
 Erandina komisjoni 19. märtsi 2002. aasta määruse (EÜ) nr 494/2002 (millega
 kehtestatakse ICES III, IV, V, VI ja VII alapiirkonna ning VIII alapiirkonna a, b, d,
 ja e rajooni merluusivarude taastamise täiendavad tehnilised meetmed)3 artikli 5
 lõikest 2 on määruse (EÜ) nr 494/2002 artikli 5 lõike 1 punktis b nimetatud
 piirkonnas lubatud kalastada traalide, ankurdatud põhjanootade ja samalaadsete
 püügivahenditega (välja arvatud piimtraalidega), mille võrgusilma suurus on 70–99
 mm ja mis on varustatud käesoleva lisa 3. liites kirjeldatud ruudukujuliste silmadega
 selektiivaknaga.
 11. PIIRANGUD ANŠOOVISE PÜÜGIL ICESI VÖÖNDIS VIII
 11.1. ICESi vööndis VIII on keelatud püüda, hoida pardal, laadida ümber või lossida
 anšoovist.
 11.2. Kui anšoovise püügipiirangud vööndis VIII vaadatakse läbi artikli 5 lõike 5 kohaselt,
 siis punkti 11.1 ei kohaldata.
 3
 EÜT L 77, 20.3.2002, lk 8.
 ET 180 ET
 ---pagebreak--- 12. SÜVAMERELIIKIDE PÜÜGIKOORMUS
 Erandina määrusest (EÜ) nr 2347/2002 kohaldatakse 2007. aastal järgmist:
 12.1. Liikmesriigid tagavad, et püügitegevuse puhul, mille käigus liikmesriikide lipu all
 sõitvad ja nende territooriumil registreeritud laevad püüavad ja jätavad pardale igal
 kalendriaastal rohkem kui 10 tonni süvamereliike ja süvalesta, nõutakse
 süvamerepüügi luba.
 12.2. Ühe merereisi jooksul on keelatud püüda ja pardale jätta, ümber laadida või lossida
 süvamereliike ja süvalesta üldkoguses üle 100 kg, kui laeval ei ole süvamerepüügi
 luba.
 13. OHUALDISTE SÜVAMEREELUPAIKADE AJUTISED KAITSEMEETMED
 13.1. Piirkondades, mis asuvad järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84)
 kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel, on kalapüük põhjatraalide ja
 passiivpüünistega, sealhulgas seisevvõrkude ja põhjaõngejadadega, keelatud:
 Hecate mäed (Hecate Seamounts):
 – 52° 21.2866' N, 31° 09.2688' W
 – 52° 20.8167' N, 30° 51.5258' W
 – 52° 12.0777' N, 30° 54.3824' W
 – 52° 12.4144' N, 31° 14.8168' W
 – 52° 21.2866' N, 31° 09.2688' W
 Faraday mäed (Faraday Seamounts):
 – 50° 01.7968' N, 29° 37.8077' W
 – 49° 59.1490' N, 29° 29.4580' W
 – 49° 52.6429' N, 29° 30.2820' W
 – 49° 44.3831' N, 29° 02.8711' W
 – 49° 44.4186' N, 28° 52.4340' W
 – 49° 36.4557' N, 28° 39.4703' W
 – 49° 29.9701' N, 28° 45.0183' W
 – 49° 49.4197' N, 29° 42.0923' W
 – 50° 01.7968' N, 29° 37.8077' W
 Reykjanese aheliku osa:
 ET 181 ET
 ---pagebreak--- – 55° 04.5327' N, 36° 49.0135' W
 – 55° 05.4804' N, 35° 58.9784' W
 – 54° 58.9914' N, 34° 41.3634' W
 – 54° 41.1841' N, 34° 00.0514' W
 – 54° 00.0'N, 34° 00.0' W
 – 53° 54.6406' N, 34° 49.9842' W
 – 53° 58.9668' N, 36° 39.1260' W
 – 55° 04.5327' N, 36° 49.0135' W
 Altairi mäed (Altair Seamounts):
 – 44° 50.4953' N, 34° 26.9128' W
 – 44° 47.2611' N, 33° 48.5158' W
 – 44° 31.2006' N, 33° 50.1636' W
 – 44° 38.0481' N, 34° 11.9715' W
 – 44° 38.9470' N, 34° 27.6819' W
 – 44° 50.4953' N, 34° 26.9128' W
 Anti-Altairi mäed (Antialtair Seamounts):
 – 43° 43.1307' N, 22° 44.1174' W
 – 43° 39.5557' N, 22° 19.2335' W
 – 43° 31.2802' N, 22° 08.7964' W
 – 43° 27.7335' N, 22° 14.6192' W
 – 43° 30.9616' N, 22° 32.0325' W
 – 43° 40.6286' N, 22° 47.0288' W
 – 43° 43.1307' N, 22° 44.1174' W
 13.2. Passiivpüünistega püük4 on keelatud järgmiste koordinaatidega piiratud aladel:
 Hattoni madalik:
 - 59° 26' N, 14° 30' W
 4
 See hõlmab püüki põhjaseisevvõrkude ja õngejadadega.
 ET 182 ET
 ---pagebreak--- - 59° 12' N, 15° 08' W
 - 59° 01' N, 17° 00' W
 - 58° 50' N, 17° 38' W
 - 58° 30' N, 17° 52' W
 - 58° 30' N, 18° 45' W
 - 58° 47' N, 18° 37' W
 - 59° 05' N, 17° 32' W
 - 59° 16' N, 17° 20' W
 - 59° 22' N, 16° 50' W
 - 59° 21' N, 15° 40' W
 Loode-Rockalli madalik:
 - 57° 00' N, 14° 53' W
 - 57° 37' N, 14° 42' W
 - 57° 55' N, 14° 24' W
 - 58° 15' N, 13° 50' W
 - 57° 57' N, 13° 09' W
 - 57° 50' N, 13° 14' W
 - 57° 57' N, 13° 45' W
 - 57° 49' N, 14° 06' W
 - 57° 29' N, 14° 19' W
 - 57° 22' N, 14° 19' W
 - 57° 00' N, 14° 34' W
 Logachevi mägi:
 - 55° 17' N, 16° 10' W
 - 55° 34' N, 15° 07' W
 - 55° 50' N, 15° 15' W
 - 55° 33' N, 16° 16' W
 ET 183 ET
 ---pagebreak--- Lääne-Rockalli mägi:
 - 57° 20' N, 16° 30' W
 - 57° 05' N, 15° 58' W
 - 56° 21' N, 17° 17' W
 - 56° 40' N, 17° 50' W
 B OSA
 Ida-Atlandi ja Vahemere siirdekalad
 14. HARILIKU TUUNI ALAMMÕÕT ATLANDI OOKEANI IDAOSAS JA VAHEMERES
 14.1. Erandina määruse (EÜ) nr 973/2001 artikli 6 ja IV lisa sätetest on hariliku tuuni
 alammõõt Vahemeres 10 kg või 80 cm.
 14.2. Erandina määruse (EÜ) nr 973/2001 artikli 7 lõikest 1 ei kehtestata Atlandi ookeani
 idaosast ja Vahemerest püütud hariliku tuuni puhul lubatud hälvet.
 15. SUURSILM-TUUNI ALAMMÕÕT
 Erandina määruse (EÜ) nr 973/2001 artikli 6 ja IV lisa sätetest ei kohaldata suursilm-
 tuuni alammõõtu.
 16. TEATAVATE LAEVATÜÜPIDE JA PÜÜGIVAHENDITE KASUTAMISE PIIRANGUD
 16.1. Suursilm-tuuni varu, eelkõige noorkalade kaitsmiseks keelatakse püük seinerite ja
 õngepüügilaevadega allpool punktides a ja b sätestatud ajavahemikul ja piirkonnas:
 a) piirkond on määratud järgmiste piiridega:
 - lõunapiir: 0° lõunalaiust
 - põhjapiir: 5° põhjalaiust
 - läänepiir: 20° läänepikkust
 - idapiir: 10° läänepikkust;
 b) püügikeeld kehtib igal aastal 1. novembrist kuni 30. novembrini.
 16.2. Erandina määruse (EÜ) nr 973/2001 artikli 3 sätetest on ühenduse laevadel lubatud
 püüda kõnealuse määruse artikli 3 lõikes 2 nimetatud alal ja artikli 3 lõikes 1
 nimetatud ajal laevaliikide ja püügivahendite piiranguteta.
 ET 184 ET
 ---pagebreak--- 17. HARRASTUS- JA SPORTKALAPÜÜKI KÄSITLEVAD MEETMED VAHEMEREL
 17.1. Liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et keelata veetavate püüniste, haardpüüniste,
 seinnootade, tragide, nakkevõrkude, abarate ja õngejadade kasutamine tuunide ja
 tuunilähedaste liikide, eelkõige hariliku tuuni harrastus- ja sportpüügil Vahemeres.
 17.2. Liikmesriik tagab, et Vahemeres harrastus- ja sportpüügi käigus saadud tuunide ja
 nende lähiliikide saaki ei turustata.
 18. HARILIKU TUUNI PROOVIVÕTUKAVA
 Erandina määruse (EÜ) nr 973/2001 artikli 5a sätetest kehtestab iga liikmesriik
 proovivõtuprogrammi püütud hariliku tuuni suurusklasside arvukuse hindamiseks;
 eelkõige tuleb võtta sumpadest uurimiseks üks suuruseproov (= 100 isendit) 100
 tonni eluskala kohta. Suuruseproov võetakse kalakasvanduses saagi kogumise
 käigus,5 kasutades ICCATi II eesmärgi aruandemetoodikat. Proove tuleks võtta
 kõikidest sumpadest iga saagi kogumise käigus. Eelmise aasta proovide andmed
 tuleb edastada ICCATile 1. maiks 2007.
 C OSA
 Atlandi ookeani idaosa
 19. KESK-ATLANDI IDAOSA
 Kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvatest ja
 CECAFi piirkonnas asuvatest vetest (FAO Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee)
 pärit kaheksajala (Octopus vulgaris) alammõõt on 450 g (roogitult). Kaheksajalgu,
 mis on 450 g alammõõdust (roogitult) väiksemad, ei tohi pardal hoida, ümber
 laadida, lossida, transportida, säilitada, müüa, esitleda ega müügiks pakkuda, vaid
 need tuleb kohe merre tagasi lasta.
 D OSA
 Vaikse ookeani idaosa
 20. SEINNOOTADE KASUTAMINE AMEERIKA TROOPIKATUUNIDE KOMISJONI (IATTC)
 REGULEERITAVAS TSOONIS
 20.1. 1. augustist kuni 11. septembrini 2007 või 20. novembrist kuni 31. detsembrini 2007
 on kulduim-tuuni (Thunnus albacares), suursilm-tuuni (Thunnus obesus) ja vööttuuni
 (Katsuwonus pelamis) püük seinnoota kasutavate laevadega keelatud järgmiste
 piiridega määratud alal:
 – Vaikse ookeani Ameerika rannik,
 – 150° läänepikkust,
 5
 Üle 1 aasta kasvanduses viibinud kalade jaoks tuleks kehtestada täiendavad proovivõtumeetodid.
 ET 185 ET
 ---pagebreak--- – 40° põhjalaiust,
 – 40° lõunalaiust.
 20.2. Asjaomased liikmesriigi teavitavad komisjoni valitud keeluajast enne 1. juulit 2007.
 Kõik seinnootasid kasutavad asjaomaste liikmesriikide laevad peavad määratud
 piirkonnas valitud perioodiks seinnoodaga kalastamise lõpetama.
 20.3. Käesoleva määruse jõustumiskuupäevast alates jätavad IATTC reguleeritavas tsoonis
 kalastavad seinerid pardale ja seejärel lossivad kogu suursilm-tuuni, kulduim-tuuni ja
 vööttuuni saagi, välja arvatud kala, mis on inimtoiduks kõlbmatu muudel põhjustel
 kui alamõõdulisuse tõttu. Ainus erand on reisi lõpuosa, kui pole piisavalt vaba
 lastiruumi kogu antud püügikorraga püütud tuuni mahutamiseks.
 E OSA
 Vaikse ookeani idaosa ning Vaikse ookeani lääne- ja keskosa
 21. TUUN JA PIKKUIMTUUN VAIKSE OOKEANI LÄÄNE- JA KESKOSAS
 Liikmesriigid tagavad, et suursilmtuuni, kulduimtuuni, vööttuuni ja Vaikse ookeani
 lõunaosa pikkuimtuuni püügikoormus Vaikse ookeani lääne- ja keskosas piirdub
 üksnes nende püügikoormustega, mille suhtes ühendus on sõlminud kalanduse
 partnerluslepingud kõnealuse piirkonna rannikuriikidega.
 22. ERIMEETMED VAIKSE OOKEANI IDA-, LÄÄNE- JA KESKOSAS
 Vaikse ookeani ida-, lääne- ja keskosas seinnoota kasutavad laevad lasevad
 viivitamata ja kahjustusteta, niivõrd kui see on võimalik, vette tagasi
 merikilpkonnalised, haid, purikalad, raid, kuldmakrellid ja muud liigid, mis ei ole
 sihtliigid. Kalureid ergutatakse välja töötama ja kasutama meetodeid ja seadmeid,
 mis võimaldavad kõik kõnealused loomad kiiresti ja kahjustamata vette tagasi lasta.
 23. ERIMEETMED NOOTADESSE SATTUNUD VÕI VÕRKUDESSE TAKERDUNUD
 MERIKILPKONNALISTE SUHTES
 Vaikse ookeani ida-, lääne- ja keskosas rakendatakse järgmisi erimeetmeid:
 a) niipea kui võrgus avastatakse merikilpkonnaline, tuleb kasutada kõiki
 abinõusid kilpkonnalise päästmiseks enne, kui see võrku takerdub, kusjuures
 vajaduse korral kasutatakse ka kiirpaati;
 b) kui kilpkonnaline on võrku jäänud, tuleks võrgu kerimine lõpetada niipea, kui
 kilpkonnaline tõuseb veepinnale, ning seda ei tohiks uuesti alustada enne, kui
 kilpkonnaline on võrgust vabastatud ja merre tagasi lastud;
 c) kui kilpkonnaline on tõstetud laeva pardale, tuleks kõigil asjakohastel viisidel
 aidata kilpkonnalisel toibuda enne vette tagasi laskmist;
 ET 186 ET
 ---pagebreak--- d) tuunipüügilaevadel on keelatud merre heita soolakotte või muud liiki
 plastprahti;
 e) soodustatakse peibutuspüügivahenditesse ja teistesse kalapüügivahenditesse
 takerdunud merikilpkonnaliste vabaks laskmist, niivõrd kui see on võimalik;
 f) samuti kutsutakse üles merest välja võtma peibutuspüügivahendeid, mida
 kalapüügil ei kasutata.
 ET 187 ET
 ---pagebreak--- III lisa 1. liide
 VEETAVAD PÜÜNISED: Skagerrak ja Kattegat
 Võrgusilma suuruskategooriad, sihtliigid ja saagi normprotsendid võrgusilma ühe
 suuruskategooria puhul
 Võrgusilma suuruskategooria (millimeetrites)
 <16 16-31 32-69 35-69 70-89 ≥90
 (5)
 Liik
 Sihtliikide miinimumprotsent
 50% (6) 50% 20% 50% 20% 20% 30% null
 (6) (6) (6) (6) (7) (8)
 Tobiaslased (Ammodytidae) (3) x x x x x x x x
 Tobiaslased (Ammodytidae) (4) x x x x x x
 Tursik (Trisopterus esmarkii) x x x x x x
 Põhjaputassuu (Micromesistius x x x x x x
 poutassou)
 x x x x x x
 Harilik merilohe (Trachinus draco) (1)
 x x x x x x
 Limused (v.a Sepia) (1)
 x x x x x x
 Harilik tuulehaug (Belone belone) (1)
 x x x x x x
 Hall merikukk (Eutrigla gurnardus) (1)
 x x x x x
 Hõbekala (Argentina spp.)
 x x x x x x
 Kilu (Sprattus sprattus)
 Angerjas (Anguilla anguilla) x x x x x x
 Põhjamere garneel/Läänemere krevett x x x x x x
 (Crangon spp., Palaemon adspersus) (2)
 Makrell (Scomber spp.) x x x
 Stauriid (Trachurus spp.) x x x
 Harilik heeringas (Clupea harengus) x x x
 Harilik süvameregarneel (Pandalus x x x
 borealis)
 x x x
 Põhjamere garneel/Läänemere krevett
 (Crangon spp., Palaemon adspersus) (1)
 Merlang (Merlangius merlangus) x x
 Norra salehomaar (Nephrops norvegicus) x x
 Kõik muud mereorganismid x
 (1)
 Ainult nelja miili ulatuses lähtejoonest.
 (2)
 Lähtejoonest nelja miili ulatusse jäävast vööndist väljaspool.
 (3)
 märtsist kuni 31. oktoobrini Skagerrakis ja 1. märtsist kuni 31. juulini Kattegatis.
 (4)
 novembrist kuni veebruarikuu viimase päevani Skagerrakis ja 1. augustist kuni veebruarikuu viimase
 päevani Kattegatis.
 ET 188 ET
 ---pagebreak--- (5)
 Selle silmasuuruse kategooria puhul peab noodapära olema tehtud ruudukujuliste silmadega võrgust,
 millel on käesoleva lisa 2. liites kirjeldatud sorteerimisvõre.
 (6)
 Pardal hoitav saak võib sisaldada kuni 10% segu tursast, kilttursast, merluusist, atlandi merilestast,
 pikklestast, väikesuulestast, harilikust kammeljast, siledast kammeljast, harilikust lestast, makrellist,
 soomuskammeljast, merlangist, harilikust soomuslestast, süsikast, Norra salehomaarist ja homaarist.
 (7)
 Pardal hoitav saak võib sisaldada kuni 50% segu tursast, kilttursast, merluusist, atlandi merilestast,
 pikklestast, väikesuulestast, merikeelest, harilikust kammeljast, siledast kammeljast, harilikust lestast,
 heeringast, makrellist, soomuskammeljast, merlangist, harilikust soomuslestast, süsikast, Norra
 salehomaarist ja homaarist.
 (8)
 Pardal hoitav saak võib sisaldada kuni 60% segu tursast, kilttursast, merluusist, atlandi merilestast,
 pikklestast, väikesuulestast, merikeelest, harilikust kammeljast, siledast kammeljast, harilikust lestast,
 soomuskammeljast, merlangist, harilikust soomuslestast, süsikast ja homaarist.
 ET 189 ET
 ---pagebreak--- III lisa 2. liide
 70-millimeetrise võrgusilmaga traalnooda selekteeriva akna spetsifikatsioon
 a) Liigiselektiivne võre kinnitatakse traalidele, mille noodapära ruudukujuliste
 võrgusilmade suurus on vähemalt 70 mm ja väiksem kui 90 mm. Noodapära on
 vähemalt 8 m pikk. Keelatud on kasutada traali, mille noodapära ümbermõõt, jättes
 välja liitekohad ja palistused, on ükskõik millises osas üle 100 ruudukujulise silma.
 b) Võre on ristkülikukujuline. Võre trellid on paralleelsed võre pikiteljega. Võre trellide
 vahekaugus on kuni 35 mm. Lubatud on kasutada ühte või mitut hinge, et hõlbustada
 püünise hoidmist võrgupoolil.
 c) Võre kinnitatakse traalile diagonaalselt, eest tahapoole üles, mis tahes kohta
 noodapära algusest kuni kokkutõmbamata osa alguseni. Kõik võre küljed
 kinnitatakse traali külge.
 d) Traali ülemises paneelis on võre ülaserva vahetus läheduses vaba väljapääsuava
 kaladele. Väljapääsuava kaugem serv on võrega ühelaiune ja tehtud võre mõlemalt
 küljelt piki võrgu sõlmevahesid ettepoole ulatuva teravikukujulise väljalõikena.
 e) Võre ette tohib kinnitada lehtri, mis suunab kalad traali põhja ja võre poole. Lehtri
 võrgusilmasuurus on vähemalt 70 mm. Lehtri kõige kitsama osa vertikaalsuunaline
 läbimõõt võre ees on 15 cm. Lehtri laius võre ees on võrdne võre laiusega.
 Liigi ja suuruse suhtes selektiivse traali joonis. Sisenevad kalad suunatakse lehtri abil traali
 põhja ja võre ette. Suuremad kalad suunatakse võre abil traalist välja, kuna väiksemad kalad
 ja norra salehomaarid läbivad võre ja satuvad noodapärasse. Ruudukujuliste võrgusilmadega
 noodapära võimaldab välja pääseda väikestel kaladel ja alamõõdulistel norra salehomaaridel.
 ET 190 ET
 ---pagebreak--- III lisa 3. liide
 Teatavate veetavate püünistega lubatud püügi tingimused ICESi vööndites III, IV, V, VI
 ja VII ning VIIIa, b, c ja e
 a) Ülemises paneelis paikneva ruudukujuliste silmadega selektiivakna spetsifikatsioon
 Vähemalt 70 mm ja alla 100 mm võrgusilma suurusega traalide, ankurdatud
 põhjanootade või samalaadsete püüniste kokkutõmmatud tagaosa ruudukujuliste 100
 mm siseläbimõõduga võrgusilmadega selektiivakna spetsifikatsioon.
 Selektiivaken on täisnurkne võrguosa. Selektiivaknaid on ainult üks. Selektiivaken ei
 tohi olla mingil moel ummistatud sisemiste või väliste tarinditega.
 b) Selektiivakna asukoht
 Selektiivaken paigutatakse traali kokkutõmmatud tagaosa ülemisse paneeli vahetult
 noodapärast ja võrgupikendusest koosneva kokkutõmbamata osa ette.
 Selektiivaken lõpeb kõige rohkem 12 silma kaugusel käsitsi põimitud silmareast
 võrgupikenduse ja traali tagumise kokkutõmmatud osa vahel.
 c) Selektiivakna suurus
 Selektiivakna pikkus on vähemalt 2 m ja laius vähemalt 1 m.
 d) Selektiivakna võrk
 Silmaava suurus on vähemalt 100 mm. Silmad on ruudukujulised, st selektiivakna
 võrgu kõik neli külge lõikuvad kõikide sõlmevahedega.
 Võrk paigaldatakse nii, et sõlmevahed kulgevad paralleelselt ja risti noodapära
 pikiteljega.
 Võrgumaterjal on ühekordsest niidist. Niidi maksimaalne jämedus on 4 mm.
 e) Selektiivakna kinnitamine rombikujuliste silmadega võrgu külge
 Selektiivakna neli külge on lubatud ääristada. Ääristuse läbimõõt ei ületa 12 mm.
 Sirgeks veetud selektiivakna pikkus on võrdne selektiivakna pikiküljele kinnitatud
 rombikujuliste silmade pikkusega, kui need on sirgeks veetud.
 Selektiivakna väikseima külje (s.t meetripikkune külg, mis on risti noodapära
 pikiteljega) ülemise paneeli avatud rombikujuliste võrgusilmade arv peab olema
 vähemalt võrdne selektiivakna pikiküljele kinnitatud täisrombikujuliste silmade
 arvuga, mis on jagatud 0,7-ga.
 f) Muud
 Selektiivakna paigutust traalis kujutab järgmine joonis.
 ET 191 ET
 ---pagebreak--- 1 metre
 2 metres
 maximum 5 meshes
 Untapered section
 [Tõlge:
 Maximum 5 meshes – kuni 12 võrgusilma (viga „5 meshes” on vaja parandada)
 Untapered section – kokkutõmbamata osa]
 ET 192 ET
 ---pagebreak--- 4. liide – sadamariigi kontrollivormid
 SADAMARIIGI KONTROLLIVORM PSC 1
 A OSA: Täidab kalalaeva kapten.
 Laeva nimi IMO number 1 Raadiokutsung Lipuriik
 INMARSAT number Faks: Telefoninumber E-posti aadress
 Lossimis- või ümberlaadimissadam Eeldatav saabumisaeg
 Kuupäev: Kellaaeg (UTC):
 Pardal oleva kalasaagi üldkogus Lossitav kogus 2
 Liik 3 Toode 4 ICESi Toote Liik 3 Toode 4 ICESi Toote
 püügipiir mass (kg) püügipiir mass (kg)
 kond kond
 ET 193 ET
 ---pagebreak--- B OSA : Ainult ametlikuks kasutamiseks – täidab lipuliikmesriik
 Kalalaeva lipuliikmesriik peab vastama järgmistele küsimustele, märkides kas „Jah” või Jah Ei
 „Ei”
 a) kalalaeval, kes teatas kalapüügist, oli piisavalt kvoote teatatud kalaliikide
 püüdmiseks
 b) pardal olevad kalakogused on korralikult ette kantud ja arvesse võetud kõigi
 koguse- või püügipiirangute arvutamisel, mida võidakse kohaldada
 c) kalalaeval, kes teatas kalapüügist, oli luba püüda kala teatatud piirkonnas
 d) kalalaeva asumine teatatud püügipiirkonnas on kontrollitud laevaseiresüsteemi
 andmetega
 Lipuliikmesriigi kinnitus
 Ma kinnitan, et eespool esitatud teave on minule teadaolevatel andmetel täielik, vastab tõele ja on õige.
 Nimi ja amet Kuupäev Allkiri Ametlik tempel
 C OSA: Ainult ametlikuks kasutamiseks – täidab sadamariik
 Sadamariigi nimi Antud luba Kuupäev Allkiri Tempel
 Jah............
 Ei..............
 1.
 Kalalaevad, kellele ei ole omistatud IMO numbrit, esitavad oma välise registrinumbri.
 2.
 Vajaduse korral kasutatakse lisalehti.
 3.
 FAO kolmetäheline liigi kood
 4.
 Toodete kirjeldused – II lisa liide 6
 ET 194 ET
 ---pagebreak--- SADAMARIIGI KONTROLLIVORM PSC 21
 A OSA: Täidab kalalaeva kapten.
 Laeva nimi IMO number 2 Raadiokutsung Lipuriik
 INMARSAT Faks: Telefoninumber E-posti aadress
 number
 Lossimis- või Eeldatav saabumisaeg
 ümberlaadimissadam
 Kuupäev: Kellaaeg (UTC):
 Teave doonorlaeva kalapüügi kohta
 Laeva nimi IMO number 2 Raadiokutsung Lipuriik
 Pardal oleva kalasaagi üldkogus Lossitav kogus 3
 Liik 4 Toode 5 ICESi Toote Liik 4 Toode 5 ICESi Toote
 püügipiir mass (kg) püügipiir mass (kg)
 kond kond
 ET 195 ET
 ---pagebreak--- B OSA : Ainult ametlikuks kasutamiseks – täidab lipuliikmesriik
 Kalalaeva lipuliikmesriik peab vastama järgmistele küsimustele, märkides kas „Jah” või Jah Ei
 „Ei”
 a) kalalaeval, kes teatas kalapüügist, oli piisavalt kvoote teatatud kalaliikide
 püüdmiseks
 b) pardal olevad kalakogused on korralikult ette kantud ja arvesse võetud kõigi
 koguse- või püügipiirangute arvutamisel, mida võidakse kohaldada
 c) kalalaeval, kes teatas kalapüügist, oli luba püüda kala teatatud piirkonnas
 d) kalalaeva asumine teatatud püügipiirkonnas on kontrollitud laevaseiresüsteemi
 andmetega
 Lipuliikmesriigi kinnitus
 Ma kinnitan, et eespool esitatud teave on minule teadaolevatel andmetel täielik, vastab tõele ja on õige.
 Nimi ja amet Kuupäev Allkiri Ametlik tempel
 C OSA: Ainult ametlikuks kasutamiseks – täidab sadamariik
 Sadamariigi nimi Antud luba Kuupäev Allkiri Tempel
 Jah.............
 Ei..............
 ET 196 ET
 ---pagebreak--- 1 Iga doonorlaeva kohta täidetakse eraldi vorm.
 2 Kalalaevad, kellele ei ole omistatud IMO numbrit, esitavad oma välise registrinumbri.
 3 Vajaduse korral kasutatakse lisalehti.
 4 FAO kolmetäheline liigi kood
 5 Toote kirjeldused III lisa 6. liite kohaselt.
 ET 197 ET
 ---pagebreak--- 5. liide
 Ettekanne sadamariigi kontrollinspektsiooni kohta (PSC 3) 1
 A. INSPEKTEERIMISE VIIDE
 Sadamariik Lossimis- või ümberlaadimissadam
 Laeva nimi Lipuriik IMO number 2 Siseraadiokutsung
 Lossimise/ümberlaadimise Kuupäev Kellaaeg
 algus
 Lossimise/ümberlaadimise Kuupäev Kellaaeg
 lõpp
 B INSPEKTEERIMISE ÜKSIKASJAD
 Doonorlaeva nimi IMO number 2 Raadiokutsung Lipuriik
 ET 198 ET
 ---pagebreak--- B1 LOSSITUD VÕI ÜMBERLAADITUD KALA
 Liik 3 Toode 4 ICESi Toote mass Erinevus (kg) Erinevus (%)
 püügipiirkond (kg) vormis PSC 1 vormis PSC 1
 või PSC 2 või PSC 2
 esitatud toote esitatud toote
 kaalust kaalust
 B2 TEAVE LOSSIMISE KOHTA, MILLEKS ANTI LUBA ILMA LIPURIIGI KINNITUSETA
 Lao nimi, pädeva asutuse nimetus, kinnituse saamise tähtaeg
 ET 199 ET
 ---pagebreak--- B3 PARDALE JÄETUD KALA
 Liik 3 Toode 4 ICESi Toote mass Erinevus (kg) Erinevus (%)
 püügipiirkon (kg) vormis PSC 1 vormis PSC 1
 d või PSC 2 või PSC 2
 esitatud toote esitatud toote
 kaalust kaalust
 C. INSPEKTEERIMISE TULEMUSED
 Inspekteerimise algus Kuupäev Kellaaeg
 Inspekteerimise lõpp Kuupäev Kellaaeg
 MÄRKUSED
 ET 200 ET
 ---pagebreak--- MÄRGATUD RIKKUMISED 5
 Artikkel Nimetage NEAFCi sätted, mida on rikutud, ja tehke kokkuvõte sellekohastest
 faktidest.
 ET 201 ET
 ---pagebreak--- Inspektori nimi Inspektori allkiri Kuupäev ja koht
 D KAPTENI MÄRKUSED
 Mina, allakirjutanu, laeva ...................................................... kapten, kinnitan käesolevaga, et
 käesoleva aruande koopia on minule üle antud märgitud kuupäeval. Minu allkiri ei tähenda minu
 nõustumist käesoleva ettekande ühegi osaga, peale minu oma märkuste.
 Allkiri: ________________________________ Kuupäev: ____________________________________
 E. KOOPIATE JAOTAMINE
 ET 202 ET
 ---pagebreak--- Koopia lipuriigile Koopia NEAFCi sekretärile
 1
 Kui laev on osalenud ümberlaadimises, kasutatakse iga doonorlaeva kohta eraldi
 vormi.
 2
 Kalalaevad, kellele ei ole omistatud IMO numbrit, esitavad oma välise registrinumbri.
 3
 FAO kolmetäheline liigi kood
 4
 Toote kirjeldused III lisa 6. liite kohaselt.
 5 Kui tegemist on rikkumisega, mis on seotud kalapüügiga NEAFCi konventsiooni
 piirkonnas, tuleb esitada viide NEAFCi 17. novembri 2006. aasta kontrolli- ja
 rakendusmeetmete asjakohasele artiklile.
 ET 203 ET
 ---pagebreak--- 6. liide
 Tooted ja pakendid
 A. Toote liigi koodid
 Kood Toote liik
 A Tervelt – külmutatud
 B Tervelt – külmutatud (keedetud)
 C Roogitud, peaga – külmutatud
 D Roogitud, peata – külmutatud
 E Roogitud, peata – korrastatud – külmutatud
 F Nahata filee – külmutatud
 G Nahaga filee – külmutatud
 H Soolakala
 I Marineeritud kala
 J Konserveeritud kala
 K Õlis
 L Tervest kalast valmistatud kalajahu
 M Sisikonnast valmistatud jahu
 N Muu (täpsustada)
 B. Pakendi tüüp
 Kood Liik
 CRT pappkarbid
 BOX: kastid
 BGS kotid
 BLC plokid
 ET 204 ET
 ---pagebreak--- III lisa 7. liide
 SEAFO ümberlaadimisdeklaratsioon
 Ümberlaadimise korral
 Laeva nimi ja raadiokutsung, Laeva pardatähis: vastuvõtva laeva nimi ja kutsung,
 kui on olemas SEAFO number pardatähis ja riikkondlik kuuluvus
 Päev Kuu Kellaae Aasta 2 0 Esindaja nimi: Kapteni nimi.
 g
 Väljumine (kust)
 Tagasisaabumin (k Allkiri: Allkiri:
 e uh
 u)
 Ümberlaadimine
 Näidata kaal kilogrammides ja kasutatud ühik (nt kast, korv) ja selles ühikus lossitud kaal kilogrammides: |__________| kilogrammid (1)(2)
 Liik Ümberlaadim Kirjeldus(4) Kirjeldus(4) Kirjeldus(4) Kirjeldus(4) Kirjeldus(4) Kirjeldus Kirjeldus(4) Kirjeldus Kirjeldus Kirjeldus
 (4) (4) (4) (4)
 issadam(3)
 Sadama nimi, Tervelt Roogitud Peata Filee
 riik (puhastam
 ata)
 (1) Märkige kala lossimisel kasutatud mõõtmisühik (nt korv, kast jne) ja ühiku kaal kilogrammides. Kõnealune ühik võib olla erinev püügipäevikus esitatud ühikust.
 (2) Märkige kõigi SEAFO konventsiooniga hõlmatud liikide tegelikult ümberlaaditud kogused või kaal. Kõnealune kaal peab vastama kala kaalule lossimisel ehk kala
 kaalule võimaliku pardal toimunud töötlemise järel.
 ET 205 ET
 ---pagebreak--- (3) Sadama nimi, riik – sadam ja riik, kus toimub ümberlaadimine.
 (4) Kirjeldus – viis, kuidas kala on töödeldud. Märkige selle töötluse viis: GUT – roogitud, HEAD – pead on eemaldatud, FILLET – fileeritud, jne. Kui kala on
 töötlemata, siis märkige WHOLE – tervelt.
 ET 206 ET
 ---pagebreak--- ÜMBERLAADIMISDEKLARATSIOON
 (1) Üldeeskiri
 Ümberlaadimise puhul kannab asjaomase laeva kapten ümberlaaditavad kogused
 deklaratsiooni. Ümberlaadimisdeklaratsiooni koopia antakse vastuvõtva laeva
 kaptenile.
 (2) Täitmise kord
 a) Ümberlaadimisdeklaratsioon tuleb täita loetavalt ja kustumatult.
 b) Ümberlaadimisdeklaratsioonis ei tohi olla ühtegi kustutamist ega
 ülekirjutamist. Ebaõige sissekande peale tõmmatakse kriips ja selle järele tehakse uus
 sissekanne ning märgitakse kapteni või tema esindaja initsiaalid.
 c) Iga sooritatud ümberlaadimise kohta tuleks täita üks
 ümberlaadimisdeklaratsioon.
 d) Kapten allkirjastab ümberlaadimisdeklaratsiooni iga lehekülje.
 (3) Kapteni kohustused seoses lossimisdeklaratsiooni ja
 ümberlaadimisdeklaratsiooniga
 Laeva kapten tõendab oma initsiaalide ja allkirjaga, et ümberlaadimisdeklaratsiooni
 kantud hinnangulised kogused on põhjendatud. Ümberlaadimisdeklaratsioone
 säilitatakse üks aasta.
 (4) Esitatav teave
 SEAFO ümberlaadimisdeklaratsiooni vormil esitatakse, järgides kõnealuse vormi
 joonealuste märkuste juhendeid, hinnangulised ümberlaaditavad kogused iga
 kalaliigi ja iga konkreetse püügiretke kohta.
 (5) Edastamise kord
 a) Kui ümberlaadimine toimub lepinguosalise riigi lipu all sõitvasse või
 lepinguosalises riigis registreeritud laeva, antakse ümberlaadimisdeklaratsiooni
 esimene koopia üle vastuvõtva laeva kaptenile. Kõnealuse dokumendi originaal
 vastavalt olukorrale kas antakse nõudmise korral üle või saadetakse 48 tunni jooksul
 pärast lossimise lõpetamist või sadamasse saabumisel selle lepinguosalise riigi
 ametiasutustele, mille lipu all laev sõidab või kus laev on registreeritud.
 b) Kui ümberlaadimine toimub kolmanda riigi lipu all sõitvasse laeva, antakse
 originaaldokument vastavalt olukorrale kas üle või saadetakse nii ruttu kui võimalik
 selle lepinguosalise riigi ametiasutustele, mille lipu all laev sõidab või kus laev on
 registreeritud.
 c) Kui kaptenil ei ole võimalik saata ümberlaadimisdeklaratsiooni originaali
 määratud tähtajaks selle lepinguosalise riigi ametiasutustele, mille lipu all laev
 sõidab või kus laev on registreeritud, edastatakse deklaratsioonis nõutud teave
 asjaomastele asutustele raadio teel või mõnel muul viisil.
 ET 207 ET
 ---pagebreak--- Teave edastatakse tavaliselt kasutatava raadiojaama kaudu nii, et teatele eelneb laeva
 nimi, raadiokutsung ja pardatähis ning laevakapteni nimi.
 Kui laeval ei ole võimalik teadet saata, võib mõni teine laev teha seda kõnealuse
 laeva nimel või selle teabe võib saata muul viisil.
 Kapten tagab, et raadiojaamadesse saadetud teave edastatakse kirjalikult
 asjaomastele asutustele.
 ET 208 ET
 ---pagebreak--- III lisa 8. liide
 Linnutõrjeliinide (tori liinide) valmistamis- ja kasutamisjuhendid
 1. Käesolevad juhendid on koostatud selleks, et abistada õngejadasid kasutavatel
 kalapüügilaevadel valmistada ja kasutada linnutõrjeliine. Kuigi juhendid on küllaltki
 selged, kutsutakse nende kasutajaid üles neid liine oma kogemuste põhjal täiustama.
 Juhendites võetakse arvesse keskkonna- ja töökorralduslikke tegureid, vettelaskmise
 kiirust ja laeva suurust; need tegurid mõjutavad linnutõrjeliini tõhusust söötade
 kaitsmisel lindude eest. Tori liini kujundust ja kasutamisviisi võib muuta nende
 tegurite arvestamiseks, kui see ei kahjusta liini tõhusust. Võib ette näha tori liinide
 jätkuvat täiustamist ja seetõttu tuleb need juhendid edaspidi läbi vaadata.
 2. Tori liini kujundus
 2.1. Soovitatakse kasutada tori liini pikkusega 150 m. Liini vees oleva osa läbilõike
 diameeter võib olla suurem veepealse osa läbilõike diameetrist. See suurendab
 tõmmet ja vähendab seega liini pikendamise vajadust, võttes samas arvesse
 vettelaskmise kiirust ja söötade vettevajumiseks kuluvat aega. Vee kohal olev
 osa peaks olema peenest (nt umbes 3-millimeetrise jämedusega) nöörist, mis
 oleks silmatorkavat värvi, näiteks punane või oranž.
 2.2. Liini veepealne osa peaks olema piisavalt kerge, et tema liikumine oleks
 ennustamatu, kuna muidu võiksid linnud sellega harjuda, ja piisavalt raske, et
 tuul ei kallutaks seda kõrvale.
 2.3. Parim lahendus on kinnitada liin laeva külge tugeva pöördtrumli abil, et vältida
 liini sassiminekut.
 2.4. Peletuspaelad peaksid olema võimalikult silmatorkavast materjalist ja liikuma
 kiiresti ja ennustamatult (nt tugev peenike traat punases polüuretaantorus), mis
 on riputatud tori liini külge kinnitatud tugeva kolmesoonelise trumli külge
 (ikka selleks, et vähendada sassimineku ohtu) ja need peavad ulatuma rippudes
 otse veepinna kohale.
 2.5. Peletuspaelte vahekaugus ei tohiks olla üle 5-7 meetri. Oleks hea, kui paelad
 oleksid paarikaupa.
 2.6. Iga paelte paari peaks olema võimalik klambri abil ära võtta, siis on liini
 kokkupakkimine hõlpsam.
 2.7. Paelte arv peaks vastama jada vettelaskmise kiirusele laevalt; väiksema
 vettelaskmise kiiruse juures on vaja rohkem paelu. Vettelaskmise kiiruse
 kümme sõlme puhul on kohane kasutada kolme paari.
 3. Tori liinide kasutamine
 3.1. Liin tuleb üles riputada laeva külge kinnitatud mastilt. Tori mast tuleb panna
 nii kõrgele kui võimalik, nii et liin kaitseks sööta pikemal alal ahtri taga ja ei
 takerduks püünisesse. Mida kõrgem on mast, seda paremini on söödad kaitstud.
 Näiteks võimaldab veepinnast 6 m kõrgusele ulatuv mast kaitsta söötasid
 umbes 100 m ulatuses.
 ET 209 ET
 ---pagebreak--- 3.2. Tori liin tuleb riputada nii, et peletuspaelad asuksid söötadega konksude kohal.
 3.3. Parem on kasutada mitut tori liini, nii saab söötasid kaitsta lindude eest veel
 paremini.
 3.4. Kuna liin võib katki või sassi minna, peaks laeva pardal olema varuliine,
 millega seda asendada ja tagada kalapüügi katkestamatu jätkamise võimalus.
 3.5. Kui kalurid kasutavad söötade heitmise masinat, siis peavad nad tagama tori
 liini ja selle masina koordineeritud toimimise:
 a) on vaja tagada, et masin heidaks söödad otse tori liiniga kaitstud alasse ja
 b) kui kasutatakse masinat, mis heidab söötasid pakpoordi ja tüürpoordi
 suunas, siis tuleb kasutada kahte tori liini.
 3.6. Kalurid võiksid tori liinide väljalaskmise ja kokkupanemise hõlbustamiseks
 kasutada käsi-, elektrilist või hüdraulilist vintsi.
 ET 210 ET
 ---pagebreak--- IV LISA
 I OSA
 KOLMANDA RIIGI VETES KALASTAVATE ÜHENDUSE LAEVADE
 PÜÜGILITSENTSIDE JA -LUBADEGA SEOTUD KOGUSELISED PIIRANGUD
 Püügipiirkond Püügiliik Litsentsi Litsentside Korraga
 de arv jaotamine kohalviibi
 liikmesriikide vate
 vahel laevade
 maksimaal
 ne arv
 Norra veed ja Heeringas, põhja pool 62°00'N 77 DK: 26, DE: 5, 55
 Jan Mayeni FR: 1, IRL: 7,
 ümbruse NL: 9, SW: 10,
 kalastusvöönd UK: 17, PL: 1
 Põhjalähedased liigid, põhja pool 62°00'N 80 FR: 18, PT: 9, 50
 DE: 16, ES: 20,
 UK: 14, IRL: 1
 Makrell, lõuna pool 62°00'N, 11 DE: 1 1, Ei
 seinnoodapüük DK: 26 1, kohaldata
 1 1
 Makrell, lõuna pool 62°00'N, 19 FR: 2 , NL: 1 Ei
 traalnoodapüük kohaldata
 Makrell, põhja pool 62°00' N, 11 2 DK: 11 Ei
 seinnoodapüük kohaldata
 Tehniliseks otstarbeks mõeldud liigid, 480 DK: 450, 150
 lõuna pool 62°00' N UK: 30
 Fääri saarte Igasugune traalpüük kuni 180 jala pikkuste 26 BE: 0, DE: 4, 13
 veed laevadega püügipiirkondades, mis asuvad FR: 4, UK: 18
 Fääri saarte lähtejoonest 12–21 miili
 kaugusele ulatuvas vööndis
 Tursa ja kilttursa spetsialiseeritud püük 83 4
 väikseima silmasuurusega 135 mm,
 piiratud püügipiirkonnas lõuna pool 62°28'
 N ja ida pool 6°30' W.
 Traalnoodapüük 21 miili kaugusel Fääri 70 BE: 0, DE: 10, 26
 saarte lähtejoonest. Ajavahemikul 1. märts- FR: 40, UK: 20
 31. mai ning 1. oktoober-31. detsember
 võivad laevad kalastada piirkondades, mis
 jäävad 61°20'N ja 62°00'N vahele ning
 lähtejoontest 12–21 miili kaugusele.
 1
 Selline jaotus kehtib sein- ja traalnoodapüügi puhul.
 2
 Valitakse 11 seinnoodapüügilitsentsi seast, mis on ette nähtud makrelli püüdmiseks lõuna pool 62°00' N
 3
 Vastavalt 1999. aasta osas kokkulepitud protokollile kajastatakse tursa ja kilttursa spetsialiseeritud
 püüki käsitlevaid arve järgmises rubriigis „igasugune traalpüük kuni 180 jala pikkuste laevadega
 püügipiirkondades, mis asuvad Fääri saarte lähtejoontest 12–21 miili kaugusel asuvas kalastusvööndis”.
 ET 211 ET
 ---pagebreak--- Püügipiirkond Püügiliik Litsentsi Litsentside Korraga
 de arv jaotamine kohalviibi
 liikmesriikide vate
 vahel laevade
 maksimaal
 ne arv
 Sinise molva püük traalnoodaga, mille 70 DE: 8 4, 20 5
 väikseim silmasuurus on 100 mm, FR: 12 4,
 piirkonnas lõuna pool 61°30'N ja lääne UK: 0 4
 pool 9°00'W ning piirkonnas 7°00'W ja
 9°00'W vahel, lõuna pool 60°30'N ning
 piirkonnas, mis asub edela pool 60°30'N,
 7°00'W ning 60°00'N, 6°00'W vahel
 kulgevat joont.
 Süsika sihtpüük traalnoodaga, mille 70 22 5
 väikseim silmasuurus on 120 mm ning
 võimalus kasutada noodapära ümber
 ristpinesid.
 Põhjaputassuu püügipiirkonnad. 36 DE: 3, DK: 19, 20
 Litsentsiga laevade arvu võib suurendada FR: 2, UK: 5,
 nelja laeva võrra, mis moodustavad paarid, NL: 5
 kui Fääri saarte asutused kehtestavad eri
 juurdepääsueeskirjad püügipiirkonnale
 nimetusega "põhjaputassuu põhiline
 püügipiirkond."
 Õngepüük 10 UK: 10 6
 Makrellipüük 12 DK: 12 12
 Heeringapüük põhja pool 62° N 21 DE: 1, DK: 7, 21
 FR: 0, UK: 5,
 IRL: 2, NL: 3,
 SW: 3
 Venemaa Kõik püügiliigid pm pm
 Föderatsiooni Tursapüük 76 pm
 veed Kilupüük pm pm
 4
 Nimetatud arvud viitavad korraga kohalviibivate laevade maksimaalsele arvule.
 5
 Nimetatud arvud sisalduvad arvudes, mis kajastavad „traalnoodapüüki 21 miili kaugusel Fääri saarte
 lähtejoontest“.
 6
 Kohaldatakse üksnes Läti lipu all sõitvate laevade suhtes.
 ET 212 ET
 ---pagebreak--- II OSA
 Ühenduse vetes kalastavate kolmandate riikide kalalaevade püügilitsentside ja –lubadega
 seotud koguselised piirangud
 Lipuriik Püügiliik Litsentsi Korraga
 de arv kohalviibivate
 laevade
 suurim arv
 Norra Heeringas, põhja pool 62°00'N 18 18
 Fääri saared Makrell, VIa (põhja pool 56°30' N), VIIe, f, h, 14 14
 harilik stauriid, IV, VIa (põhja pool 56°30' N),
 VIIe, f, h; heeringas, VIa (põhja pool 56°30' N)
 Heeringas, põhja pool 62°00' N 21 21
 Heeringas, IIIa 4 4
 Tursiku- ja kilupüük tehnilisel otstarbel, IV, VIa 15 15
 (põhja pool 56°30' N); tobiapüük, IV (sealhulgas
 põhjaputassuu vältimatu kaaspüük)
 Molva ja meriluts 20 10
 Põhjaputassuu, II, VIa (põhja pool 56°30' N), VIb, 20 20
 VII (lääne pool 12°00' W)
 Sinine molva 16 16
 Venemaa Heeringas, IIId (Rootsi veed) pm pm
 Heeringas, IIId (Rootsi veed, kalapüügiga pm pm
 mittetegelevad baaslaevad)
 Kilu 41 pm
 Venezuela Riffahvenlased2 (Prantsuse Guajaana veed) 41 pm
 Haid (Prantsuse Guajaana veed) 4 pm
 1
 Kohaldatakse ainult EÜ vete Läti vööndis.
 2
 Püütakse ainult õngejadade või mõrraga (riffahvenad) või õngejadade ja võrkudega, mille väikseim
 silmasuurus on 100 mm, sügavusel üle 30 m (ogahailased). Kõnealuste litsentside saamiseks tuleb
 tõendada, et litsentsi taotleva reederi ja Prantsuse Guajaana departemangus asuva töötlemisettevõtte
 vahel on olemas kehtiv leping, mis sisaldab kohustust lossida asjaomaselt laevalt kõnealuses
 departemangus vähemalt 75% kogu riffahvena püügist või 50% kogu ogahailaste püügist töötlemiseks
 lepingujärgses töötlemisettevõttes.
 Eespool nimetatud lepingu peavad olema kinnitanud Prantsuse ametiasutused, kes tagavad, et leping
 vastab nii lepinguosalise töötlemisettevõtte tegelikule mahule kui ka Guajaana majanduse arenguga
 seotud eesmärkidele. Lepingu nõuetekohaselt kinnitatud koopia lisatakse litsentsitaotlusele.
 Eespool nimetatud kinnitusest keeldumise korral teatavad Prantsuse asutused sellest asjaomasele
 lepinguosalisele ja komisjonile ning esitavad keeldumise põhjendused.
 ET 213 ET
 ---pagebreak--- III OSA
 Artikli 25 lõike 2 kohane deklaratsioon
 LOSSIMISDEKLARATSIOON 57
 Laeva nimi: Registrinumber
 :
 Kapteni nimi: Esindaja nimi:
 Kapteni allkiri:
 Merereis (lähtekoht) (sihtkoht)
 Lossimissadam:
 Lossitud krevetikogus (eluskaal)
 Ilma peata krevetid: kg
 või ( x 1,6) = kg (peadega krevetid)
 Peadega krevetid: kg
 Thunnidae (tuunid): kg Riffahvenlased (Lutjanidae): kg
 Haid: kg Muud: kg
 57
 Üks eksemplar jääb kaptenile, üks eksemplar kontrollivale ametiisikule ning üks eksemplar tuleb saata
 Euroopa Ühenduste Komisjonile.
 ET 214 ET
 ---documentbreak--- EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON
 Brüssel 5.12.2006
 KOM(2006) 774 lõplik
 LISA: 5-15
 Ettepanek:
 NÕUKOGU MÄÄRUS,
 millega määratakse 2007. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade
 püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse
 kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes
 (komisjoni esitatud)
 ET ET
 ---pagebreak--- V LISA
 I OSA
 Püügipäevikusse kantavad andmed
 Kui kalastamine toimub ühenduse liikmesriikide rannikust 200 meremiili kaugusele ulatuvas
 vööndis, kus kehtivad ühenduse kalapüügieeskirjad, tuleb kohe pärast järgmisi toiminguid
 püügipäevikusse kanda järgmised üksikasjalikud andmed.
 Pärast iga loomuse võtmist:
 1.1. kõikide kalaliikide kogus (kilogrammides eluskaalu kohta);
 1.2. loomuse võtmise kuupäev ja kellaaeg;
 1.3. loomuse võtmise geograafiline asukoht;
 1.4. kalastusviis.
 Pärast iga ümberlaadimist teisele laevale või teiselt laevalt:
 2.1. märge "vastu võetud (milliselt laevalt)" või "ümber laaditud (millisele laevale)";
 2.2. iga kalaliigi lossitud kogus (eluskaalu kilogrammides);
 2.3. selle laeva nimi ja pardatähis, millelt või millele ümberlaadimine toimus.
 2.4. Tursa ümberlaadimine ei ole lubatud.
 Pärast iga lossimist ühenduse sadamas:
 3.1. sadama nimi;
 3.2. iga kalaliigi lossitud kogus (eluskaalu kilogrammides).
 Pärast iga infoedastust Euroopa Ühenduste Komisjonile:
 4.1. edastamise kuupäev ja kellaaeg;
 4.2. sõnumitüüp: "püük sisenemisel", "püük väljumisel", "püük", "ümberlaadimine";
 4.3. raadioedastuse puhul: raadiojaama nimi.
 ET 2 ET
 ---pagebreak--- II OSA
 Log-book model
 ET 3 ET
 ---pagebreak--- VI LISA
 KOMISJONILE EDASTATAVA TEABE SISU JA EDASTUSVIISID
 1. EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJONILE EDASTATAV TEAVE JA TEABEEDASTUSE
 AJAKAVA
 1.1. Kõikidel juhtudel, kui laev alustab püügireisi1 ühenduse vetes, saadab ta „püük
 sisenemisel“ sõnumi, täpsustades järgmised andmed:
 SR m2 (= teate algus)
 AD m XEU (= Euroopa Ühenduste Komisjonile)
 SQ m (sõnumi seerianumber käesoleval aastal)
 TM m COE (= "püük sisenemisel")
 RC m (rahvusvaheline raadiokutsung)
 TN o3 (püügireisi seerianumber asjaomasel aastal)
 NA o (laeva nimi)
 IR m (lipuriigi kolmetäheline ISO kood, millele järgneb vajadusel
 lipuriigis kohaldatav kordumatu viitenumber)
 XR m (pardatähis, laeva pardanumber)
 LT4 o5 (laeva asukoha laiuskraad edastamise ajal)
 LG4 o5 (laeva asukoha pikkuskraad edastamise ajal)
 LI o (eeldatav geograafiline laius kohas, kus kapten kavatseb
 alustada kalapüüki, kraadides või kraadides
 kümnendmurruna)
 LN o (eeldatav geograafiline pikkus kohas, kus kapten kavatseb
 alustada kalapüüki, kraadides või kraadides
 kümnendmurruna)
 RA m (asjakohane ICESi püügipiirkond)
 OB m (iga kalaliigi kogus pardal, trümmis, vastavalt vajadusele
 paaridena: FAO kood ja eluskaal kilogrammides, ümardatud
 lähima 100 kilogrammini)
 DA m (edastamise kuupäev vormingus AAAAKKPP)
 TI m (edastamise kellaaeg vormingus TTMM)
 MA m (laeva kapteni nimi)
 ER m (= teate lõpp)
 1.2. Kõikidel juhtudel, kui laev lõpetab püügireisi6 ühenduse vetes, saadab ta „püük
 väljumisel“ sõnumi, täpsustades järgmised andmed:
 1
 Püügireis on reis, mis algab laeva sisenemisega püügi eesmärgil ühenduse liikmesriigi rannikust 200
 meremiili kaugusele ulatuvasse kalastusvööndisse, kus kalapüüki reguleeritakse ühenduse
 kalapüügieeskirjadega, ja lõpeb laeva lahkumisega kõnealusest vööndist.
 2
 m = kohustuslik
 3
 o = vabatahtlik
 4
 LT, LG: tuleb märkida kümnendarvuna, kolm kohta pärast koma; kuni 31.12.2006 võib kasutada
 lühendeid LA ja LO ning esitada andmed kraadide ja minutitena.
 5
 Vabatahtlik, kui laeval on satelliitseireseadmed.
 ET 4 ET
 ---pagebreak--- SR m (= teate algus)
 AD m XEU (= Euroopa Ühenduste Komisjonile)
 SQ m (asjakohase laeva sõnumi seerianumber käesoleval aastal)
 TM m COX (= „püük väljumisel”)
 RC m (rahvusvaheline raadiokutsung)
 TN o (püügireisi seerianumber asjaomasel aastal)
 NA o (laeva nimi)
 IR m (lipuriigi kolmetäheline ISO kood, millele järgneb vajadusel
 lipuriigis kohaldatav kordumatu viitenumber)
 XR m (pardatähis, laeva pardanumber)
 LT7 o8 (laeva asukoha laiuskraad edastamise ajal)
 LG2 o3 (laeva asukoha pikkuskraad edastamise ajal)
 RA m (asjakohane ICESi püügipiirkond, kus püük toimus)
 CA m (iga kalaliigi kogus alates viimasest aruandest, vastavalt
 vajadusele paaridena: FAO kood ja eluskaal kilogrammides,
 ümardatud lähima 100 kilogrammini)
 OB o (iga kalaliigi kogus pardal, trümmis, vastavalt vajadusele
 paaridena: FAO kood ja eluskaal kilogrammides, ümardatud
 lähima 100 kilogrammini)
 DF o (püügipäevade arv alates viimasest aruandest)
 DA m (edastamise kuupäev vormingus AAAAKKPP)
 TI m (edastamise kellaaeg vormingus TTMM)
 MA m (laeva kapteni nimi)
 ER m (= teate lõpp)
 1.3. Heeringa- ja makrellipüügi puhul igal kolmandal päeval alates kolmandast
 päevast pärast laeva esmakordset sisenemist punktis 1.1 nimetatud
 kalastusvöönditesse ning kõikide muude liikide püügi puhul iga nädal alates
 seitsmendast päevast pärast laeva esmakordset sisenemist punktis 1.1
 nimetatud vöönditesse, tuleb esitada püügipäevik, milles täpsustakse:
 SR m (= teate algus)
 AD m XEU (= Euroopa Ühenduste Komisjonile)
 SQ m (asjakohase laeva sõnumi seerianumber käesoleval aastal)
 TM m CAT (= "püügipäevik")
 RC m (rahvusvaheline raadiokutsung)
 TN o (püügireisi seerianumber asjaomasel aastal)
 NA o (laeva nimi)
 IR m (lipuriigi kolmetäheline ISO kood, millele järgneb vajadusel
 lipuriigis kohaldatav kordumatu viitenumber)
 XR m (pardatähis, laeva pardanumber)
 LT9 o10 (laeva asukoha laiuskraad edastamise ajal)
 6
 Püügireis on reis, mis algab laeva sisenemisega püügi eesmärgil ühenduse liikmesriigi rannikust 200
 meremiili kaugusele ulatuvasse kalastusvööndisse, kus kalapüüki reguleeritakse ühenduse
 kalapüügieeskirjadega, ja lõpeb laeva lahkumisega kõnealusest vööndist.
 7
 LT, LG: tuleb märkida kümnendarvuna, kolm kohta pärast koma; kuni 31.12.2006 võib kasutada
 lühendeid LA ja LO ning esitada andmed kraadide ja minutitena.
 8
 Vabatahtlik, kui laeval on satelliitseireseadmed.
 ET 5 ET
 ---pagebreak--- LG1 o2 (laeva asukoha pikkuskraad edastamise ajal)
 RA m (asjakohane ICESi püügipiirkond, kus püük toimus)
 CA m (iga kalaliigi kogus alates viimasest aruandest, vastavalt
 vajadusele paaridena: FAO kood ja eluskaal kilogrammides,
 ümardatud lähima 100 kilogrammini)
 OB o (iga kalaliigi kogus pardal, trümmis, vastavalt vajadusele
 paaridena: FAO kood ja eluskaal kilogrammides, ümardatud
 lähima 100 kilogrammini)
 DF o (püügipäevade arv alates viimasest aruandest)
 DA m (edastamise kuupäev vormingus AAAAKKPP)
 TI m (edastamise kellaaeg vormingus TTMM)
 MA m (laeva kapteni nimi)
 ER m (= teate lõpp)
 1.4. Kui ümberlaadimine on kavandatud sõnumite "püük sisenemisel" ja "püük
 väljumisel" vahel, tuleb lisaks "püügipäevikute" sõnumitele saata vähemalt 24
 tundi enne ümberlaadimist lisateade "ümberlaadimine", milles täpsustatakse:
 SR m (= teate algus)
 AD m XEU (= Euroopa Ühenduste Komisjonile)
 SQ m (asjakohase laeva sõnumi seerianumber käesoleval aastal)
 TM m TRA (= "ümberlaadimine")
 RC m (rahvusvaheline raadiokutsung)
 TN o (püügireisi seerianumber asjaomasel aastal)
 NA o (laeva nimi)
 IR m (lipuriigi kolmetäheline ISO kood, millele järgneb vajadusel
 lipuriigis kohaldatav kordumatu viitenumber)
 XR m (pardatähis, laeva pardanumber)
 KG m (iga kalaliigi kogus peale- või mahalaadimisel, vastavalt
 vajadusele paaridena: FAO kood ja eluskaal kilogrammides,
 ümardatud lähima 100 kilogrammini)
 TT m (pealelaadiva laeva rahvusvaheline raadiokutsung)
 TF m (mahalaadiva laeva rahvusvaheline raadiokutsung)
 11
 LT m/o1213 (laeva asukoha eeldatav laiuskraad kavandatud
 ümberlaadimise ajal)
 LG1 m/o2, 3 (laeva asukoha eeldatav pikkuskraad kavandatud
 ümberlaadimise ajal)
 PD m (eeldatav kuupäev, millal ümberlaadimine on kavandatud)
 PT m (eeldatav kellaaeg, millal ümberlaadimine on kavandatud)
 DA m (edastamise kuupäev vormingus AAAAKKPP)
 TI m (edastamise kellaaeg vormingus TTMM)
 MA m (laeva kapteni nimi)
 ER m (= teate lõpp)
 9
 LT, LG: tuleb märkida kümnendarvuna, kolm kohta pärast koma; kuni 31.12.2006 võib kasutada
 lühendeid LA ja LO ning esitada andmed kraadide ja minutitena.
 10
 Vabatahtlik, kui laeval on satelliitseireseadmed.
 11
 LT, LG: tuleb märkida kümnendarvuna, kolm kohta pärast koma; kuni 31.12.2006 võib kasutada
 lühendeid LA ja LO ning esitada andmed kraadide ja minutitena.
 12
 Vabatahtlik, kui laeval on satelliitseireseadmed.
 13
 Vabatahtlik vastuvõtvale laevale.
 ET 6 ET
 ---pagebreak--- 2. EDASTAMISE VORM
 Kui punkti 3.3 ei kohaldata (vt allpool), edastatakse eespool nimetatud punktis 1 määratletud
 teave, arvestades eespool nimetatud koode ja andmete järjekorda, ning eelkõige:
 – peab tekst "VRONT" asuma sõnumi teema real;
 – iga järgnev teave märgitakse uuele reale;
 – asjaomane kood märgitakse enne teavet, eraldades nad üksteisest tühikuga.
 Näidis (fiktiivsed andmed):
 SR
 AD XEU
 SQ 1
 TM COE
 RC IRCS
 TN 1
 NA LAEVA NIMI
 IR NOR
 XR PO 12345
 LT +65.321
 LO -21.123
 RA 04A.
 OB COD 100 HAD 300
 DA 20051004
 MA KAPTENI NIMI
 TI 1315
 ER
 3. TEABE EDASTUSVIIS
 3.1. Punktis 1 nimetatud teave edastatakse Euroopa Ühenduste Komisjonile
 Brüsselis teleksi (SAT COM C 420599543 FISH), e-posti (FISHERIES-
 ET 7 ET
 ---pagebreak--- telecom@cec.eu.int) või ühe punktis 4 loetletud raadiojaama kaudu ning
 punktis 2 kindlaksmääratud vormis.
 3.2. Kui laev ei saa vääramatu jõu tõttu sõnumit edastada, võib kõnealuse laeva
 nimel selle edastada mõni teine laev.
 3.3. Juhul kui lipuriigil on tehniliselt võimalik saata tema tegutsevate laevade nimel
 kõik eespool nimetatud sõnumid ja teated nn NAF-vormingus (Põhja-Atlandi
 vorming), võib kõnealune lipuriik pärast lipuriigi ja komisjoni kahepoolset
 kokkulepet saata teabe turvalise edastusprotokolliga Euroopa Ühenduste
 Komisjonile Brüsselis. Sel juhul tuleb edastamisel lisada täiendav teave (pärast
 AD teavet)
 FR m (kellelt; poole kolmetäheline ISO kood)
 RN m (teate seerianumber asjakohasel aastal)
 RD m (edastamise kuupäev vormingus AAAAKKPP)
 RT m (edastamise kellaaeg vormingus TTMM)
 Näidis (eespool nimetatud andmetega)
 //SR//AD/XEU//FR/NOR//RN/5//RD/20051004//RT/1320//SQ/1//TM/COE//R
 C/IRCS//TN/1//NA/LAEVA NIMI//IR/NOR//XR/PO
 12345//LT/+65.321//LG/-21.123//RA/04A.//OB/COD 100 HAD
 300//DA/20051004//TI/1315//MA/KAPTENI NIMI//ER//
 Lipuriik saab tagasiside sõnumi, milles täpsustatakse:
 SR m (= teate algus)
 AD m (lipuriigi kolmetäheline ISO kood)
 FR m XEU (= Euroopa Ühenduste Komisjonile)
 RN m (sõnumi seerianumber käesoleval aastal, mille kohta
 tagasiside sõnum saadetakse)
 TM m RET (= „tagasi“)
 SQ m (asjakohase laeva algse sõnumi seerianumber käesoleval
 aastal)
 RC m (rahvusvaheline raadiokutsung, mida nimetati algses
 sõnumis)
 RS m (tagasiside – ACK või NAK)
 RE m (tagasiside vea number)
 DA m (edastamise kuupäev vormingus AAAAKKPP)
 TI m (edastamise kellaaeg vormingus TTMM)
 ER m (= teate lõpp)
 4. RAADIOJAAMA NIMI
 Raadiojaama nimi Raadiojaama kutsung
 Lyngby OXZ
 Land's End GLD
 Valentia EJK
 ET 8 ET
 ---pagebreak--- Malin Head EJM
 Torshavn OXJ
 Bergen LGN
 Farsund LGZ
 Florø LGL
 Rogaland LGQ
 Tjøme
 LGT
 Ålesund LGA
 Ørlandet LFO
 Bodø LPG
 Svalbard LGS
 Stockholm Radio STOCKHOLM RADIO
 Turku OFK
 5. LIIKIDE MÄRKIMISEKS VAJALIKUD KOODID
 Limapead (Beryx spp.) ALF
 Harilik karelest (Hippoglossoides platessoides) PLA
 Euroopa anšoovis (Engraulis encrasicolus) ANE
 Merikurat (Lophius spp.) MNZ
 Põhjaatlandi hõbekala (Argentina silus) ARG
 Atlandi merilatikas (Brama brama) POA
 Hiidhai (Cetorhinus maximus) BSK
 Süsisaba (Aphanopus carbo) BSF
 Sinine molva (Molva dypterygia) BLI
 Põhjaputassuu (Micromesistius poutassou) WHB
 Tups-mõõkhännak (Xiphopenaeus kroyeri) BOB
 Tursk (Gadus morhua) COD
 Põhjamere garneel (Crangon crangon) CSH
 Ebakalmaar (Loligo spp.) SQC
 Harilik ogahai (Squalus acanthias) DGS
 Niituimluts (Phycis spp.) FOR
 Süvalest (Reinhardtius hippoglossoides) GHL
 Kilttursk (Melanogrammus aeglefinus) HAD
 Merluus (Merluccius merluccius) HKE
 Harilik hiidlest (Hippoglossus hippoglossus) HAL
 Heeringas (Clupea harengus) HER
 Harilik stauriid (Trachurus trachurus) HOM
 Harilik molva (Molva molva) LIN
 Makrell (Scomber scombrus) MAC
 Soomuskammeljas (Lepidorhombus spp.) LEZ
 Harilik süvameregarneel (Pandalus borealis) PRA
 Norra salehomaar (Nephrops norvegicus) NEP
 Tursik (Trisopterus esmarkii) NOP
 Atlandi karekala (Hoplostethus atlanticus) ORY
 Muu OTH
 Atlandi merilest (Pleuronectes platessa) PLE
 ET 9 ET
 ---pagebreak--- Pollak (Pollachius pollachius) POL
 Harilik heeringahai (Lamma nasus) POR
 Meriahven (Sebastes spp.) RED
 Besuugo (Pagellus bogaraveo) SBR
 Kalju-tömppeakala (Coryphanoides rupestris) RNG
 Süsikas (Pollachius virens) POK
 Lõhe (Salmo salar) SAL
 Tobias (Ammodytes spp.) SAN
 Sardiin (Sardina pilchardus) PIL
 Haid (Selachii, Pleurotremata) SKH
 Viburhännaklased (Penaeidae) PEZ
 Kilu (Sprattus sprattus) SPR
 Lühiuimkalmaar (Illex spp.), SQX
 Tuunid (Thunnidae) TUN
 Meriluts (Brosme brosme) USK
 Merlang (Merlangus merlangus) WHG
 Ruske soomuslest (Limanda ferruginea) YEL
 6. PIIRKONNA TÄHISTAMISEKS KASUTATAVAD KOODID
 02A. ICESi rajoon IIa – Norra meri
 02B. ICESi rajoon IIb – Teravmäed ja Karusaar
 03A. ICESi rajoon IIIa – Skagerrak ja Kattegat
 03B. ICESi rajoon IIIb
 03C. ICESi rajoon IIIc
 03D. ICESi rajoon IIId – Läänemeri
 04A. ICESi rajoon IVa – Põhjamere põhjaosa
 04B. ICESi rajoon IVb – Põhjamere keskosa
 04C. ICESi rajoon IVc – Põhjamere lõunaosa
 05A. ICESi rajoon Va – Islandi veed
 05B. ICESi rajoon Vb – Fääri saarte veed
 06A. ICESi rajoon VIa – Šotimaa looderannik ja Põhja-Iirimaa
 06B. ICESi rajoon VIb – Rockall
 07A. ICESi rajoon VIIa – Iiri meri
 07B. ICESi rajoon VIIb – Iirimaa lääneosa
 07C. ICESi rajoon VIIc – Porcupine’i madal
 07D. ICESi rajoon VIId – La Manche’i idaosa
 07E. ICESi rajoon VIIe – La Manche’i lääneosa
 07F. ICESi rajoon VIIf – Bristoli laht
 07G. ICESi rajoon VIIg – Keldi mere põhjaosa
 07H. ICESi rajoon VIIh – Keldi mere lõunaosa
 07J. ICESi rajoon VIIj – Iirimaa edelaosa idapoolsed veed
 07K. ICESi rajoon VIIk – Iirimaa edelaosa läänepoolsed veed
 08A. ICESi rajoon VIIIa – Biskaia lahe põhjaosa
 08B. ICESi rajoon VIIIb – Biskaia lahe keskosa
 08C. ICESi rajoon VIIIc – Biskaia lahe lõunaosa
 08D. ICESi rajoon VIIId – Biskaia laht – avameri
 08E. ICESi rajoon VIIIe – Biskaia lahe lääneosa
 09A. ICESi rajoon IXa – Portugali vete idaosa
 09B. ICESi rajoon IXb – Portugali vete lääneosa
 ET 10 ET
 ---pagebreak--- 14A. ICESi rajoon XIVa – Gröönimaa kirdeosa
 14B. ICESi rajoon XIVb – Gröönimaa kaguosa
 7. LISAKS PUNKTIDE 1-6 SÄTETELE KOHALDATAKSE KOLMANDA RIIGI KALALAEVADE
 SUHTES, MIS KAVATSEVAD PÜÜDA ÜHENDUSE VETES PÕHJAPUTASSUUD, JÄRGMISI
 SÄTTEID.
 (a) Laevad, mille pardal on juba saak, võivad alustada oma püügireisi üksnes
 pärast asjaomase rannikuäärse liikmesriigi pädeva asutuse käest loa saamist.
 Laeva kapten teavitab vähemalt neli tundi enne ühenduse vetesse sisenemist
 nõuetekohaselt ühte järgmistest kalapüügi seire keskustest:
 i) Ühendkuningriigi keskus (Edinburgh) – e-posti teel aadressil
 ukfcc@scotland.gsi.gov.uk või telefoni teel (+44 131 271 9700), või
 ii) Iirimaa keskus (Haulbowline) – e-posti teel aadressil
 nscstaff@eircom.net või telefoni teel (+353 87 236 5998).
 Teatises nimetatakse laeva nimi, rahvusvaheline raadiokutsung ning pardatähis
 ja -number (PLN), pardal oleva saagi kogus liikide kaupa ja laeva kapteni
 määratud hinnanguline ühenduse vetesse sisenemise asukoht (pikkus/laius),
 ning samuti piirkond, kus laev kavatseb alustada püüki. Laev ei alusta püüki
 enne, kuni ta pole saanud kinnitust teatise kättesaamise kohta ega juhiseid selle
 kohta, kas laeva kaptenilt nõutakse laeva esitamist kontrolliks. Igal teatisel on
 individuaalne loanumber, mille laeva kapten säilitab kuni püügireisi lõpuni.
 Ilmal et see piiraks mis tahes merel tehtavaid kontrolle, võivad pädevad
 asutused nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel nõuda kaptenilt laeva esitamist
 kontrolliks sadamas.
 (b) Laevad, mis sisenevad ühenduse vetesse ilma saagita pardal, vabastatakse
 punktis a sätestatud nõuetest.
 (c) Erandina punkti 1.2 sätetest loetakse püügireis lõppenuks, kui laev lahkub
 ühenduse vetest või siseneb ühenduse sadamasse, kus kogu tema saak
 lossitakse.
 Laevad lahkuvad ühenduse vetest ainult järgmiste kontrollmarsruutide kaudu:
 A. ICESi ruut 48 E2 rajoonis VIa
 B. ICESi ruut 46 E6 rajoonis IVa
 C. ICESi ruudud 48 E8, 49 E8 või 50 E8 rajoonis IVa.
 Laeva kapten teavitab vähemalt neli tundi enne mõnele eespool nimetatud
 kontrollmarsruudile saabumist Edinburghis asuvat kalapüügi seire keskust kas
 elektronposti või telefoni teel vastavalt punktile 1. Teatises nimetatakse laeva
 nimi, rahvusvaheline raadiokutsung ning pardatähis ja -number (PLN), pardal
 oleva saagi kogus liikide kaupa ning kontrollmarsruut, mille kaudu laev
 kavatseb lahkuda.
 ET 11 ET
 ---pagebreak--- Laev ei lahku kontrollmarsruudi piirkonnast, kuni ta pole saanud kinnitust
 teatise kättesaamise kohta ega juhiseid selle kohta, kas laeva kaptenilt nõutakse
 laeva esitamist kontrolliks. Igal teatisel on individuaalne loanumber, mille
 laeva kapten säilitab kuni ühenduse vetest lahkumiseni.
 Ilmal et see piiraks merel tehtavaid kontrolle, võivad pädevad asutused
 nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel nõuda kaptenilt laeva esitamist
 kontrolliks Lerwicki või Scrabsteri sadamas.
 (d) Ühenduse vetest läbisõitvad kalalaevad peavad stoovima oma võrgud järgmisel
 viisil, et neid ei oleks võimalik kohe kasutada:
 i) võrgud, raskused ja muu sellelaadne varustus tuleb traallaudade, puksiir-
 ja haalamisköite ning trosside küljest lahti võtta,
 ii) tekil asuvad või teki kohale paigutatud võrgud tuleb kindlalt mõne
 tekiehitise osa külge kinnitada.
 ET 12 ET
 ---pagebreak--- VII LISA
 LIIKIDE LOETELU
 Üldkeelne nimetus Teaduslik nimetus 3täheline kood
 Põhjakalad
 Tursk Gadus morhua COD
 Kilttursk Melanogrammus aeglefinus HAD
 Meriahvenad Sebastes sp. RED
 Kuldne meriahven Sebastes marinus REG
 Nokk-meriahven (süvamere-) Sebastes mentella REB
 Ameerika meriahven Sebastes fasciatus REN
 Hõbemerluus Merluccius bilinearis HKS
 Punane ameerikaluts* Urophycis chuss HKR
 Põhjaatlandi süsikas (saida) Pollachius virens POK
 Harilik karelest Hippoglossoides platessoides PLA
 Pikklest Glyptocephalus cynoglossus WIT
 Ruske soomuslest Limanda ferruginea YEL
 Süvalest Reinharditius hippoglossoides GHL
 Harilik hiidlest Hippoglossus hippoglossus HAL
 Talilest Pseudopleuronectes americanus FLW
 Suvi-ebapaltus Paralichthys dentatus FLS
 Kammeljas Scophthalmus aquosus FLD
 Lestalised (täpsustamata) Pleuronectiformes FLX
 Ameerika merikurat Lophius americanus ANG
 Ogakuked Prionotus sp. SRA
 Atlandi pisitursk Microgadus tomcod TOM
 Antimora Antimora rostrata ANT
 Põhjaputassuu Micromesistius poutassou WHB
 Huulkalalane Tautogolabrus adspersus CUN
 Meriluts Brosme brosme USK
 ET 13 ET
 ---pagebreak--- Gröönimaa tursk Gadus ogac GRC
 Sinine molva Molva dypterygia BLI
 Harilik molva Molva molva LIN
 Merivarblane Cyclopterus lumpus LUM
 Põhja kuningkala Menticirrhus saxatilis KGF
 Kerakalalane Sphoeroides maculatus PUF
 Lükoodid (täpsustamata) Lycodes sp. ELZ
 Ameerika emakala Macrozoarces americanus OPT
 Polaartursk Boreogadus saida POC
 Kalju-tömppeakala Coryphaenoides rupestris RNG
 Põhja-pikksaba Macrourus berglax RHG
 Tobiad Ammodytes sp. SAN
 Nolgused Myoxocephalus sp. SCU
 Põhjaskapp Stenotomus chrysops SCP
 Tautoog Tautoga onitis TAU
 Loodeatlandi hariahven Lopholatilus chamaeleonticeps TIL
 Valge ameerikaluts* Urophycis tenuis HKW
 Merihundid (täpsustamata) Anarhicas sp. CAT
 Atlandi merihunt Anarhichas lupus CAA
 Tähniline merihunt Anarhichas minor CAS
 Põhjakalad (täpsustamata) GRO
 Pelaagilised kalad
 Heeringas Clupea harengus HER
 Atlandi makrell Scomber scombrus MAC
 Hall müntkala Peprilus triacanthus BUT
 Põhjamenheden Brevoortia tyrannus MHA
 Makrellhaug Scomberesox saurus SAU
 Harilik antšoa Anchoa mitchilli ANB
 Sinikala Pomatomus saltatrix BLU
 ET 14 ET
 ---pagebreak--- Hiid-hobumakrell Caranx hippos CVJ
 Fregatt-makrelltuun Auxis thazard FRI
 Kavalla-kuningmakrell Scomberomourus cavalla KGM
 Tähniline kuningmakrell Scomberomourus maculatus SSM
 Purikala Istiophorus platypterus SAI
 Valge odanina Tetrapturus albidus WHM
 Sinine marliin Makaira nigricans BUM
 Mõõkkala Xiphias gladius SWO
 Pikkuim-tuun Thunnus alalunga ALB
 Atlandi pelamiid Sarda sarda BON
 Atlandi väiketuun Euthynnus alletteratus LTA
 Suursilm-tuun Thunnus obesus BET
 Harilik tuun Thunnus thynnus BFT
 Vööttuun Katsuwonus pelamis SKJ
 Kulduim-tuun Thunnus albacares YFT
 Makrelllased (täpsustamata) Scombridae TUN
 Pelaagilised kalad (täpsustamata) PEL
 Selgrootud
 Ebakalmaar Loligo pealei SQL
 Lühiuim-kalmaar Illex illecebrosus SQI
 Kalmaarid (täpsustamata) Loliginidae, Ommastrephidae SQU
 Atlandi kaunkarp Ensis directus CLR
 Harilik ebaveenuskarp Mercenaria mercenaria CLH
 Islandi hiilakarp Arctica islandica CLQ
 Liiva uurikkarp Mya arenaria CLS
 Suur valgkarp Spisula solidissima CLB
 Stimpsoni suur valgkarp Spisula polynyma CLT
 Merekarbid (täpsustamata) Prionodesmacea, Teleodesmacea CLX
 Lahe kammkarp Argopecten irradians SCB
 ET 15 ET
 ---pagebreak--- Calico kammkarp Argopecten gibbus SCC
 Hulkharjasussid (täpsustamata) Polycheata WOR
 Odasaba Limulus polyphemus HSC
 Veeselgrootud (täpsustamata) Invertebrata INV
 Islandi ebakammkarp Chylamys islandica ISC
 Magelanni kammkarp Placopecten magellanicus SCA
 Kammkarplased (täpsustamata) Pectinidae SCX
 Virginia hiidauster Crassostrea virginica OYA
 Söödav südakarp Mytilus edulis MUS
 Tõrikodalased (täpsustamata) Busycon sp. WHX
 Ranniklased (täpsustamata) Littorina sp. PER
 Limused (täpsustamata) Mollusca MOL
 Taskukrabi Cancer irroratus CRK
 Tavaline sinikrabi Callinectes sapidus CRB
 Tavaline rannakrabi Carcinus maenas CRG
 Taskukrabi Cancer borealis CRJ
 Atlandi arktikakrabi Chionoecetes opilio CRQ
 Punakrabi Geryon quinquedens CRR
 Kivikuningkrabi Lithodes maia KCT
 Ronivähilised (täpsustamata) Reptantia CRA
 Ameerika homaar Homarus americanus LBA
 Harilik süvameregarneel Pandalus borealis PRA
 Aisopose süvameregarneel Pandalus montagui AES
 Viburhännakud (täpsustamata) Penaeus sp. PEN
 Süvameregarneelid Pandalus sp. PAN
 Merevähid e koorikloomad
 (täpsustamata) Crustacea CRU
 Ogasiilik Strongylocentrotus sp. URC
 Muud kalad
 Hallselg-aloosa Alosa pseudoharengus ALE
 ET 16 ET
 ---pagebreak--- Serioolid Seriola sp. AMX
 Meriangerjas Conger oceanicus COA
 Ameerika angerjas Anguilla rostrata ELA
 Harilik pihklane Myxine glutinosa MYG
 Ameerika aloosa Alosa sapidissima SHA
 Hõbekalad (täpsustamata) Argentina sp. ARG
 Krookskala Micropogonias undulatus CKA
 Atlandi merinõel Strongylura marina NFA
 Lõhe Salmo salar SAL
 Atlandi hõbeateriin Menidia menidia SSA
 Atlandi matšueel Opisthonema oglinum THA
 Silepea Alepocephalus bairdii ALC
 Trummkala Pogonias cromis BDM
 Must kiviahven Centropristis striata BSB
 Siniselg-aloosa Alosa aestivalis BBH
 Moiva Mallotus villosus CAP
 Paaliad (täpsustamata) Salvelinus sp. CHR
 Seersantkala Rachycentron canadum CBA
 Pompaano Trachinotus carolinus POM
 Põhja-puguheeringas Dorosoma cepedianum SHG
 Urisejalased (täpsustamata) Pomadasyidae GRX
 Hikkorialoosa Alosa mediocris SHH
 Laternsabad Notoscopelus sp. LAX
 Kefaallased (täpsustamata) Mugilidae MUL
 Valge müntkala Peprilus alepidotus (=paru) HVF
 Urisejalane Orthopristis chrysoptera PIG
 Vikertint Osmerus mordax SMR
 Kotkaskalalane Sciaenops ocellatus RDM
 Harilik pagrus Pagrus pagrus RPG
 ET 17 ET
 ---pagebreak--- Stauriid Trachurus lathami RSC
 Liivaahven Diplectrum formosum PES
 Merikogerlane Archosargus probatocephalus SPH
 Kotkaskalalane Leiostomus xanthurus SPT
 Tähniline varjukala Cynoscion nebulosus SWF
 Hall varjukala Cynoscion regalis STG
 Triipahven Morone saxatilis STB
 Tuurlased (täpsustamata) Acipenseridae STU
 Atlandi tarpoon Tarpon (=Megalops) atlanticus TAR
 Lõhed (täpsustamata) Salmo sp. TRO
 Huntahven Morone americana PEW
 Limapead (täpsustamata) Beryx sp. ALF
 Harilik ogahai Squalus acantias DGS
 Ogahailased (täpsustamata) Squalidae DGX
 Harilik liivhai Odontaspis taurus CCT
 Harilik heeringahai Lamna nasus POR
 Atlandi makohai Isurus oxyrinchus SMA
 Tõmmu hallhai Carcharhinus obscurus DUS
 Sinihai Prionace glauca BSH
 Ogahailised (täpsustamata) Squaliformes SHX
 Atlandi teravninahai Rhizoprionodon terraenovae RHT
 Must koletishai Centroscyllium fabricii CFB
 Atlandi polaarhai Somniosus microcephalus GSK
 Hiidhai Cetorhinus maximus BSK
 Raid (täpsustamata) Raja sp. SKA
 Kanada rai Leucoraja erinacea RJD
 Arktika rai Amblyraja hyperborea RJG
 Teravkoon-rai Dipturus laevis RJL
 Talirai Leucoraja ocellata RJT
 ET 18 ET
 ---pagebreak--- Okkaline rai Amblyraja radiata RJR
 Pehmerai Malcoraja senta RJS
 Astelsaba-gröönirai Bathyraja spinicauda RJO
 Luukalad (täpsustamata) FIN
 * STACRESi 1970. aasta koosolekul vastuvõetud soovituse kohaselt (ICNAFi punane raamat, 1970, I osa,
 lk 67) tähistatakse perekonda Urophycis kuuluvad merluusid statistilise aruandluse eesmärgil järgmiselt:
 a) alapiirkondadest 1, 2 ja 3 ning rajoonidest 4R, S, T ja V püütud merluus määratletakse kui valge
 ameerikaluts, Urophycis tenuis; b) õngejadaga püütud merluus või mis tahes 55 cm standardpikkusest
 pikem merluus, olenemata püügiviisist, rajoonidest 4W ja X, alapiirkonnast 5 ja statistilisest piirkonnast 6
 määratletakse kui valge ameerikaluts, Urophycis tenuis; c) muu kui punktis b märgitud rajoonides 4W ja
 X, alapiirkonnas 5 ja statistilises piirkonnas 6 püütud perekonna Urophycis merluus määratletakse kui
 punane ameerikaluts, Urophycis chuss.
 ET 19 ET
 ---pagebreak--- VIII LISA
 LUBATUD PÄRAÜLAKAITSED
 1. ICNAF-TÜÜPI PÄRAÜLAKAITSE
 ICNAF-tüüpi päraülakaitse on ristkülikukujuline võrgutükk, mis kinnitatakse
 kahjustuste vähendamiseks või ärahoidmiseks traalnooda pära ülaosa külge, kui on
 täidetud järgmised tingimused:
 (a) selle võrgutüki silmasuurus ei tohi olla väiksem artikliga 34 noodapära tarvis
 ette nähtud silmasuurusest;
 (b) võrgutüki võib kinnitada noodapära külge ainult selle esi- ja külgservadest ja
 mitte muudest kohtadest ning see tuleb kinnitada nii, et see ulatuks kõige
 rohkem nelja võrgusilma võrra üle sulgurtropi ja lõpeks vähemalt nelja
 võrgusilma kaugusel gaitanist; kui sulgurtroppi ei kasutata, võib võrgutükk
 katta kõige rohkem ühe kolmandiku noodapärast, mõõdetuna vähemalt nelja
 võrgusilma kauguselt gaitanist;
 (c) võrgutüki laius peab olema vähemalt poolteist korda suurem kui noodapära
 kaetud osa laius; mõlemad mõõdud tuleb võtta noodapära pikitelje suhtes
 täisnurga alt.
 Topside chafing gear (netting only permitted) must be Ülakaitse laius (lubatud ainult võrgutükk) peab olema
 1 1⁄2 times width of top of codend. 1 1/2 noodapära laiust
 Attached not less than 4 meshes ahead of codline mesh Kinnitatakse vähemalt 4 võrgusilma kaugusele gaitani
 silmadest
 Codline Gaitan
 Splitting strap Sulgurtropp
 Chafing gear:any material may be used to protec the Kaitsevõrk: noodapära põhja kaitseks võib kasutada
 bottom of codend. mis tahes materjali
 To headline Ülemisele selisele
 May not be attached more than 4 meshes ahead of Ei tohi olla kinnitatud rohkem kui 4 silma kaugusele
 splitting strap sulgurtropist
 Nothing permitted to cover forward of net. Võrgu eesmist osa ei tohi millegagi katta
 ET 20 ET
 ---pagebreak--- 2. MITMEOSALINE PÄRAÜLAKAITSE
 Mitmeosalise päraülakaitse moodustavad võrgutükid, mille kõikides osades on
 võrgusilma mõõtmed nii märja kui ka kuiva võrgu puhul vähemalt sama suured kui
 noodapära võrgusilma mõõtmed, tingimusel et:
 i) iga võrgutükk:
 a) on kinnitatud noodapära külge ainult esiservaga ja noodapära pikitelje
 suhtes täisnurga all;
 b) on vähemalt sama lai kui noodapära (seda laiust mõõdetakse
 kinnituskohas noodapära pikitelje suhtes täisnurga alt); ning
 c) on kõige rohkem 10 võrgusilma pikkune; ning
 ii) niiviisi kinnitatud võrgutükkide kogupikkus on kõige rohkem kaks
 kolmandikku noodapära pikkusest.
 Flap chafers Ühest küljest kinnitatud kaitsed
 Mouth of net Võrgu suue
 Topside of codend Noodapära ülaosa
 Underside of codend Noodapära alaosa
 Codend Noodapära
 Flap chafers attached by leading edge only Ainult juhtserva pidi kinnitatud kaitsed
 ET 21 ET
 ---pagebreak--- PÄRAÜLAKAITSE POOLA MUDEL
 3. SUURESILMALINE PÄRAÜLAKAITSE (MUUDETUD POOLA MUDEL)
 Suuresilmaline päraülakaitse on ristkülikukujuline võrgutükk samast niidist kui
 noodapära või ühekordsest jämedast sõlmedeta niidist, mis on kinnitatud noodapära
 ülaosa tagumise osa külge niiviisi, et katab noodapära tervenisti või osaliselt, selle
 silmasuurus on märjalt mõõdetuna kõikides osades kaks korda suurem kui noodapära
 silmasuurus ja see on noodapära külge kinnitatud ainult esi-, külg- ja tagaservast nii,
 et iga võrgutüki silm katab täpselt neli noodapära võrgusilma.
 ET 22 ET
 ---pagebreak--- IX LISA
 KREVETITRAALIDE KINNITUSKETID: NAFO TSOON
 Kinnitusketid on ketid, köied või kettide ja köite kombinatsioonid, mille abil kinnitatakse
 raskusselis eri pikkusega vahemike järel ülemise või rakendusselise külge. Mõisted "ülemine
 selis" ja "rakendusselis" on sünonüümid. Mõned laevad kasutavad vaid üht selist; teised
 kasutavad nii ülemist selist kui ka rakendusselist, nagu on näidatud joonisel. Kinnitusketi
 pikkust mõõdetakse raskusselist (raskusselise keskpunkti) läbiva ülemise selise alaosani
 ulatuva keti või trossi keskpunktist.
 Lisatud joonisel on näidatud, kuidas kinnitusketi pikkust mõõta.
 Toggle chain = Kinnituskett
 Footrope = Raskusselis
 Fishing line = Ülemine selis
 ET 23 ET
 ---pagebreak--- Bolchline = Rakendusselis
 Netting = Võrk
 ET 24 ET
 ---pagebreak--- X LISA
 KALADE ALAMMÕÕT*
 Liik Lõpuste ja sisikonnata kala nahaga või ilma nahata,
 värske või jahutatud, külmutatud või soolatud
 Tervelt Peata Peata ja sabata Peata ja tükeldatult
 (puhasta
 mata)
 Tursk 41 cm 27 cm 22 cm 27/25 cm**
 Süvalest 30 cm Ei kohaldata Ei kohaldata Ei kohaldata
 Harilik karelest 25 cm 19 cm 15 cm Ei kohaldata
 Ruske soomuslest 25 cm 19 cm 15 cm Ei kohaldata
 * Kala suurus tähendab tursa puhul pikkust ninamiku tipust kuni sabauime
 keskmiste kiirte alguseni, teiste kalade puhul kogupikkust.
 ** Väiksem suurus värske soolatud kala puhul.
 ET 25 ET
 ---pagebreak--- XI LISA
 SAAGI REGISTREERIMINE (PÜÜGIPÄEVIKU KANDED)
 PÜÜGIPÄEVIKU KANDED
 Andmed Standardkood
 Laeva nimi 01
 Laeva riikkondsus 02
 Laeva registrinumber 03
 Registreerimissadam 04
 Kasutatud püügivahendite tüübid (eraldi 10
 kanne eri tüüpide puhul)
 Püügivahendi tüüp
 Kuupäev – päev 20
 – kuu 21
 – aasta 22
 Asukoht – laiuskraad 31
 – pikkuskraad 32
 – statistiline piirkond 33
 (1)
 Loomuste arv 24 tunni jooksul 10
 Püügivahendite veesoleku tundide arv 24 41
 tunni jooksul(1)
 Liikide nimed (I lisa)
 Iga liigi väljapüük päevas (elusmass 50
 tonnides)
 Iga liigi väljapüük päevas inimtoiduks kala 61
 kujul
 Iga liigi väljapüük päevas kalajahuks 62
 Igast liigist vette tagasi lastud kogused päevas 63
 Ümberlaadimise koht(kohad) 70
 Ümberlaadimise kuupäev(ad) 71
 Kapteni allkiri 80
 (1) Kui ühe ja sama 24tunnise perioodi jooksul kasutatakse kahte või enamat tüüpi
 püügivahendeid, tuleks need eri tüübid registreerida eraldi.
 ET 26 ET
 ---pagebreak--- PÜÜGIVAHENDITE KOODID
 Püügivahendi liik Standardkood
 HAARDNOODAD
 Kokkuveotrossidega (seinnoodad) PS
 ühest paadist kasutatavad seinnoodad PS1
 kahest paadist kasutatavad seinnoodad PS2
 Ilma kokkuveotrossideta (avamerenoodad) LA
 NOODAD SB
 Paadi- või laevanoodad SV
 ankurdatud põhjanoodad SDN
 ankurdamata põhjanoodad SSC
 kaksiknoodad SPR
 Noodad (täpsustamata) SX
 TRAALID
 Lõksud FPO
 Põhjatraalid
 piimtraalid TBB
 1
 traallaudadega põhjatraalid OTB
 kaksiktraalid PTB
 merevähitraalid TBN
 krevetitraalid TBS
 põhjatraalid (täpsustamata) TB
 Pelaagilised traalid
 traallaudadega traalid OTM
 kaksiktraalid PTM
 krevetitraalid TMS
 pelaagilised traalid (täpsustamata) TM
 Traallaudadega kaksiktraalid OTT
 Traallaudadega traalid (täpsustamata) OT
 Kaksiktraalid (täpsustamata) PT
 Muud traalid (täpsustamata) TX
 NAKKEVÕRGUD (LÕPUS- JA
 TAKERVÕRGUD)
 Seisevvõrgud (ankurdatud) GNS
 1
 Kalandusametid võivad tähistada poordi ja ahtri põhjatraalid vastavalt koodidega OTB-1 ja OTB-2 ning
 poordi ja ahtri pelaagilised traalid vastavalt koodidega OTM-1 ja OTM-2.
 ET 27 ET
 ---pagebreak--- Püügivahendi liik Standardkood
 Triivvõrgud GND
 Haard-nakkevõrgud GNC
 Seisevvõrgud (vaiadel) GNF
 Abarad GTR
 Kombineeritud nakkevõrgud-abarad GTN
 Nakkevõrgud (lõpus- ja takervõrgud) (täpsustamata) GEN
 Nakkevõrgud (täpsustamata) GN
 LÕKSPÜÜNISED
 Katmata seisevnoodad FPN
 Mõrrad FYK
 Koonuslõksud FSN
 Piirded, tarad, ülevoolupaisud jne FWR
 Ripp-püünised FAR
 Lõkspüünised (täpsustamata) FIX
 ÕNGEKONKSUD JA -NÖÖRID
 Käsi- ja ritvõnged (käsitsi juhitavad)2 LHP
 Käsi- ja ritvõnged (mehaanilised)2 LHM
 Põhjaõngejadad LLS
 Triivõngejadad LLD
 Õngejadad (täpsustamata) LL
 Veoõnged LTL
 Õnged ja jadad (täpsustamata)3 LX
 HAAKE- JA TORKEVAHENDID
 Harpuunid HAR
 TRAGID
 Paaditragid DRB
 Käsitragid DRH
 TÕSTEVÕRGUD
 Portatiivsed tõstevõrgud LNP
 Laevalt kasutatavad tõstevõrgud LNB
 Kaldalt kasutatavad statsionaarsed tõstevõrgud LNS
 Tõstevõrgud (täpsustamata) LN
 PEALTHEIDETAVAD PÜÜNISED
 2
 Kaasa arvatud taglasõngejadad.
 3
 Kood LDV, millega tähistatakse ruubist kasutatavaid õngejadasid, säilitatakse varasemate andmetega
 seotud põhjustel.
 ET 28 ET
 ---pagebreak--- Püügivahendi liik Standardkood
 Viskevõrgud FCN
 Pealtheidetavad püünised (täpsustamata) FG
 SAAGIKÄSITSEMISMASINAD
 Pumbad HMP
 Mehaanilised tragid HMD
 Saagikäsitsemismasinad (täpsustamata) HMX
 MUUD PÜÜGIVAHENDID4 MIS
 HARRASTUSPÜÜGIVAHENDID RG
 TUNDMATUD VÕI TÄPSUSTAMATA NK
 PÜÜGIVAHENDID
 4
 Sellesse kandesse kuuluvad: käsivõrgud ja kahvad, paadist sisselastavad võrgud, mis kogutakse käsitsi
 lihtsate käsiseadmete abil, kasutades või kasutamata sukeldumisvarustust, mürk- ja lõhkeaineid,
 treenitud loomi, elektrikalastust.
 ET 29 ET
 ---pagebreak--- KALALAEVADE KOODID
 A. Peamised laevatüübid
 FAO kood Laevatüüp
 BO kalakaitselaev
 CO kalapüügi õppelaev
 DB põhjasüvendi, mittepidev
 DM põhjasüvendi, pidev
 DO piimtraaler
 DOX süvendi, MN
 FO kalaveolaev
 FX kalalaev, MN
 GO nakkevõrgupüügilaev
 HOX baaslaev, MN
 HSF kalatöötlemisbaaslaev
 KO hospitaallaev
 LH ridvata õngepüügilaev
 LL õngepüügilaev (õngejada)
 LO õngepüügilaev
 LP ritvõngelaev
 LT veoõngelaev
 MO mitmeotstarbelised laevad
 MSN käsinoodalaev
 MTG triivtraaler
 MTS seinertraaler
 NB tõstevõrgu tender
 NO tõstevõrgulaev
 NOX tõstevõrgulaev, MN
 PO pumpasid kasutav laev
 SN põhjanoodapüügilaev
 SO noodalaev
 SOX noodalaev, MN
 SP seiner
 SPE Euroopa seiner
 SPT tuunipüügiseiner
 TO traaler
 TOX traalerid, MN
 ET 30 ET
 ---pagebreak--- FAO kood Laevatüüp
 TS külgtraaler
 TSF külgkülmutustraaler
 TSW külgmärgtraaler
 TT ahtertraaler
 TTF ahterkülmutustraaler
 TTP vabrik-ahtertraaler
 TU katamaraantraalerid
 WO mõrraseadja
 WOP lõksupüügilaevad
 WOX mõrraseadjad, MN
 ZO kalauurimislaev
 DRN triivvõrgulaev
 MN = mujal nimetamata
 B. Laevade peamised tegevused
 Tähtkood Liik
 ANC ankurdamine
 DRI triiv
 FIS kalapüük
 HAU haalamine
 PRO töötlemine
 STE sõit
 TRX ümber-, peale- ja mahalaadimine
 OTH muud toimingud (täpsustada)
 ET 31 ET
 ---pagebreak--- XII LISA
 NAFO TSOON
 Järgmine kalavarude loetelu on osaline ja sellest tuleb teada anda artikli 42 lõikega 2
 ettenähtud korras.
 ANG/N3NO Lophius americanus Ameerika merikurat
 CAA/N3LMN Anarhichas lupus Atlandi merihunt
 CAP/N3LM Mallotus villosus Moiva
 CAT/N3LMN Anarhichas spp. Merihundid, mujal nimetamata
 HAD/N3LNO Melanogrammus aeglefinus Kilttursk
 HAL/N23KL Hippoglossus hippoglossus Harilik hiidlest
 HAL/N3M Hippoglossus hippoglossus Harilik hiidlest
 HAL/N3NO Hippoglossus hippoglossus Harilik hiidlest
 HER/N3L Clupea harengus Heeringas
 HKR/N2J3KL Urophycis chuss Punane ameerikaluts
 HKR/N3MNO Urophycis chuss Punane ameerikaluts
 HKS/N3NLMO Merlucius bilinearis Hõbemerluus
 RNG/N23 Coryphaenoides rupestris Kalju-tömppeakala
 HKW/N2J3KL Urophycis tenuis Valge ameerikaluts
 POK/N3O Pollachius virens Põhjaatlandi süsikas (saida)
 RHG/N23 Macrourus berglax Põhja-pikksaba
 SKA/N2J3KL Raja spp. Raid
 SKA/N3M Raja spp. Raid
 SQI/N56 Illex illecebrosus Lühiuim-kalmaar
 VFF/N3LMN - Sorteerimata ja identifitseerimata kalad
 WIT/N3M Glyptocephalus cynoglossus Pikklest
 YEL/N3M Limanda ferruginea Ruske soomuslest
 ET 32 ET
 ---pagebreak--- XIII LISA
 SIHTPÜÜGI KEELD CCAMLRI TSOONIS
 Sihtliigid Piirkond Keeluaeg
 Haid (kõik liigid) Konventsiooniala Kogu aasta
 Notothenia rossii FAO 48.1 Antarktika, poolsaareala Kogu aasta
 FAO 48.2 Antarktika, Orkney saarte lõunaosa
 ümbrus
 FAO 48.3 Antarktika, Lõuna-Georgia saare
 ümbrus
 Merikogerlased FAO 48.1 Antarktika (1) Kogu aasta
 (1)
 FAO 48.2 Antarktika
 Gobionotothen FAO 48.3 Kogu aasta
 gibberifrons
 Chaenocephalus
 aceratus
 Pseudochaenichthys
 georgianus
 Lepidonotothen
 squamifrons
 Patagonotothen guntheri
 Dissostichus spp FAO 48.5 Antarktika 1.12.2006 kuni 30.11.2007
 Dissostichus spp FAO 88.3 Antarktika (1) Kogu aasta
 (1) (2)
 FAO 58.5.1 Antarktika
 FAO 58.5.2 Antarktika ida pool 79°20' E ja
 väljaspool majandusvööndit lääne pool 79°20' E
 (1)
 FAO 88.2 Antarktika põhja pool 65° S (1)
 FAO 58.4.4 Antarktika (1)
 FAO 58.6 Antarktika (1)
 FAO 58.7 Antarktika (1)
 Lepidonotothen FAO 58.4.4(1) Kogu aasta
 squamifrons
 Kõik liigid, välja arvatud FAO 58.5.2 Antarktika 1.12.2006 kuni 30.11.2007
 Champsocephalus
 gunnari ja Dissostichus
 eleginoides
 Dissostichus mawsoni FAO 48.4 Antarktika (1) Kogu aasta
 (1) Välja arvatud teadustöö eesmärgil.
 (2) Välja arvatud riikliku jurisdiktsiooni all olevad veed (majandusvööndid).
 ET 33 ET
 ---pagebreak--- XIV LISA
 PÜÜGI- JA KAASPÜÜGILIMIIDID CCAMLRI TSOONI UUTES JA
 TEADUSUURINGUTEGA SEOTUD PÜÜGIPIIRKONDADES KALANDUSAASTAL
 2006-2007
 Alapiirk Piirkond Hooaeg SSRU Dissostichus Kaaspüügilimiit (tonnides)
 ond/rajo spp.
 on püügilimiit Railased Macrourus Muud
 (tonnides) spp. liigid
 48.6 Kogu rajoon 1.12.2006 455 põhja Kogu Kogu rajoon: Kogu
 kuni pool 60° S rajoon: 50 73 rajoon: 20
 30.11.2007
 455 lõuna
 pool 60° S
 58.4.1 Kogu rajoon 1.12.2006 A 0
 kuni B 0
 30.11.2007 C 200
 D 0 Kogu Kogu Kogu
 E 200 rajoon: rajoon: rajoon:
 F 0 50 96 20
 G 200
 H 0
 Alapiirkond
 kokku 600
 58.4.2 Kogu rajoon 1.12.2006 A 260 Kogu Kogu rajoon: Kogu
 kuni B 0 rajoon: 124 rajoon:
 30.11.2007 C 260 50 20
 D 0
 E 260
 Alapiirkond
 kokku 780
 58.4.3a) Kogu rajoon 1.5.2007 Ei 250 Kogu Kogu rajoon: Kogu
 väljaspool kuni kohaldata rajoon: 26 rajoon:
 riiklikku 31.8.2007 50 20
 jurisdiktsiooni
 58.4.3b) Kogu rajoon 1.5.2007 Ei 300 Kogu Kogu rajoon: Kogu
 väljaspool kuni kohaldata rajoon: 159 rajoon:
 riiklikku 31.8.2007 50 20
 jurisdiktsiooni
 88.1 Kogu alapiirkond 1.12.2006 A 0 0 0 0
 kuni B, C, G 356(1) 50(1) 57(1) 60(1)
 31.8.2007 D 0 0 0 0
 E 0 0 0 0
 F 0 0 0 0
 H, I, K 1 936(1) 97(1) 310(1) 60(1)
 J 564(1) 50(1) 90(1) 20(1)
 L 176(1) 50(1) 28(1) 20(1)
 Alapiirkond 3 032(1) 150(1) 484(1) 0
 kokku
 88.2 Kogu alapiirkond 1.12.2006 A 0 0 0 0
 kuni B 0 0 0 0
 31.8.2007 C, D, F, G 206(1) 50(1) 33(1) 20(1)
 E 341(1) 50(1) 55(1) 20(1)
 Alapiirkond 547(1) 50(1) 88(1) 0
 kokku
 ET 34 ET
 ---pagebreak--- (1) Kaaspüügiliikide püügipiirangud väikeste uurimisüksuste (SSRU) kohta, kohaldatakse alapiirkonna
 kaaspüügipiirangute raames järgmiselt:
 – railased: 5% Dissostichus spp. püügilimiidist või 50 tonni, olenevalt sellest, kumb on suurem
 – Macrourus spp.: 16% Dissostichus spp. püügilimiidist
 – muud liigid: 20 tonni SSRU kohta.
 ET 35 ET
 ---pagebreak--- XV LISA
 Atlandi ookeani kirdeosas ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga
 tegelevad laevad
 1.1. Komisjon teavitab liikmesriike viivitamata muude riikide kui Kirde-Atlandi tulevase
 mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooni („konventsioon”) osalisriikide
 lipu all sõitvatest laevadest, mida on nähtud tegelemas kalapüügiga konventsiooniga
 reguleeritavas piirkonnas ning mille Kirde-Atlandi kalanduskomisjon (NEAFC) on
 kandnud nende laevade esialgsesse loetellu, mida kahtlustatakse konventsiooni alusel
 kehtestatud soovituste eiramises. Kõnealuste laevade suhtes kohaldatakse järgmisi
 meetmeid:
 a) sadamasse saabuvatele laevadele ei anta luba seal lossimiseks või
 ümberlaadimiseks ning pädevad asutused kontrollivad neid. Kõnealune kontrollimine
 hõlmab laeva dokumente, püügipäevikuid, püügivahendeid, pardal olevat saaki ja
 kõike muud, mis on seotud laeva tegevusega konventsioonialas. Teave kontrollimise
 tulemuste kohta edastatakse viivitamata komisjonile;
 b) liikmesriigi lipu all sõitvad kalalaevad, abilaevad, tankerid, emalaevad ja
 kaubalaevad ei abista kõnealuseid laevu mingil moel ega osale nende
 ümberlaadimises ega nendega ühistes püügioperatsioonides;
 c) kõnealuseid laevu ei varustata sadamates teemoona, kütuse ega muude
 teenustega.
 1.2. Laevad, mille Kirde-Atlandi kalanduskomisjon NEAFC on kandnud nende laevade
 loetellu, mille puhul on kinnitust leidnud tegelemine ebaseadusliku, teatamata ja
 reguleerimata kalapüügiga, on loetletud 1. liites. Kõnealuste laevade suhtes
 kohaldatakse lisaks punktis 1.1 nimetatud meetmetele järgmisi meetmeid:
 a) ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevatele laevadele
 keelatakse sissesõit ühenduse sadamasse;
 b) ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevatele laevadele
 ei anta luba kalapüügiks ühenduse vetes ning nende prahtimine on keelatud;
 c) ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevatelt laevadelt
 pärit kala import on keelatud;
 d) liikmesriigid keelduvad andmast ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata
 kalapüügiga tegelevatele laevadele luba sõita nende lipu all ja soovitavad
 importijatel, vedajatel ja muudel asjaomastel sektoritel hoiduda kõnealuste laevadega
 läbirääkimiste pidamisest ja nende püütud kala ümberlaadimisest.
 1.3. Komisjon muudab ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate
 laevade loetelu vastavaks NEAFC loetelule, niipea kui NEAFC võtab vastu uue
 ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade loetelu.
 ET 36 ET
 ---pagebreak--- 4. ATLANDI OOKEANI LOODEOSAS EBASEADUSLIKU, TEATAMATA JA REGULEERIMATA
 KALAPÜÜGIGA TEGELEVAD LAEVAD
 2.1. Laevad, mille Loode-Atlandi kalandusorganisatsioon (NAFO) on kandnud nende
 laevade loetellu, mille puhul on kinnitust leidnud tegelemine ebaseadusliku,
 teatamata ja reguleerimata kalapüügiga, on loetletud 2. liites. Kõnealuste laevade
 suhtes kohaldatakse järgmisi meetmeid:
 a) liikmesriigi lipu all sõitvad kalalaevad, abilaevad, tankerid, emalaevad ja
 kaubalaevad ei abista ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga
 tegelevaid laevu mingil moel ega osale nende ümberlaadimises ega kõnealusesse
 loetellu kuuluvate laevadega ühistes püügioperatsioonides;
 b) ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevaid laevu ei
 varustata sadamates teemoona, kütuse ega muude teenustega;
 c) ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevatel laevadel ei
 lubata sõita liikmesriigi sadamasse, välja arvatud vääramatu jõu puhul;
 d) ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevatel laevadel ei
 lubata vahetada laevaperet, välja arvatud vääramatu jõu puhul;
 e) ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevatele laevadele
 ei anta luba kalapüügiks ühenduse vetes ning nende prahtimine on keelatud;
 f) liikmesriigid keelduvad andmast ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata
 kalapüügiga tegelevatele laevadele luba sõita nende lipu all ja soovitavad
 importijatel, vedajatel ja muudel asjaomastel sektoritel hoiduda kõnealuste laevadega
 läbirääkimiste pidamisest ja nende püütud kala ümberlaadimisest;
 g) ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevatelt laevadelt
 pärit kala import on keelatud.
 2.2. Komisjon muudab loetelu vastavaks NAFO loetelule, niipea kui NAFO võtab vastu
 uue loetelu.
 ET 37 ET
 ---pagebreak--- XV lisa 1. liide
 Loetelu järgmiste IMO numbritega laevade kohta, mille NEAFC on tunnistanud
 ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelenud laevadeks
 Laeva IMO1 number Laeva nimi2 Lipuriik2
 8522030 CARMEN Gruusia
 7700104 CEFEY Ex Panama
 8422852 DOLPHIN Gruusia
 8522119 EVA Gruusia
 7321374 FONTE NOVA Panama
 6719419 GRAN SOL Panama
 7332218 IANNIS I Panama
 8028424 ICE BAY Kambodža
 8422838 ISABELLA Gruusia
 8522042 JUANITA Gruusia
 6614700 KABOU Guinea Conakry
 7351161 KERGUELEN Guinea Conakry
 7385174 MURTOSA Togo
 8326319 PAVLOVSK Gruusia
 8914221 POLESTAR Panama
 8522169 ROSITA Gruusia
 8421937 SANTA NIKOLAS Honduras
 7347407 SUNNY JANE
 8209078 THORGULL Bahama
 8606836 ULLA Gruusia
 1 Rahvusvaheline Mereorganisatsioon
 2 Nimede ja lipuriikide muudatused ja muu laevu käsitlev teave avaldatakse NEAFC kodulehel www.neafc.org
 ET 38 ET
 ---pagebreak--- XV lisa 2. liide
 Loetelu laevade kohta, mille NAFO on tunnistanud ebaseadusliku, teatamata ja
 reguleerimata kalapüügiga tegelenud laevadeks
 Laeva nimi Praegune lipuriik Raadiokutsung IMO1
 (eelmine teadaolev nimi) (eelmine teadaolev lipuriik) (RC) number
 Carmen Gruusia 4LSK 8522030
 (Ostovets) (Dominica)
 Eva Gruusia 4LPH 8522119
 (Oyra) (Dominica)
 Isabella Gruusia 4LSH 8422838
 (Olchan) (Dominica)
 Juanita Gruusia 4LSM 8522042
 (Ostroe) (Dominica)
 Ulla Gruusia teadmata 8606836
 (Lisa, Kadri) (Dominica)
 1
 Rahvusvaheline Mereorganisatsioon
 ET 39 ET