type: wikipedia

text:
Τα Αστερούσια είναι χαμηλή σχετικά οροσειρά που εκτείνεται στα νότια του Νομού Ηρακλείου ανάμεσα στην πεδιάδα της Μεσσαράς και στο Λιβυκό πέλαγος ανατολικά της παραλίας Μάταλα. Η υψηλότερη κορυφή τους έχει υψόμετρο 1.231 μέτρα και ονομάζεται Κόφινας.
 Μορφολογία
 Στο βουνό υπάρχουν πολλά φαράγγια με σπουδαιότερο το Αγιοφάραγγο, η ονομασία του οποίου οφείλεται στο μοναχισμό που ασκούνταν στο παρελθόν μέσα στα αναρίθμητα μικρά σπήλαια που υπάρχουν κατά μήκος των δύο πλευρών του. Στα ανατολικά της οροσειράς βρίσκεται το άγνωστο αλλά σημαντικό φοινικόδασος του Αγίου Νικήτα με φοίνικες του Θεόφραστου.
 Οικολογία
 Η περιοχή των Αστερουσίων είναι ενταγμένη στο δίκτυο Natura 2000 με τον κωδικό GR4310005, καθώς η περιοχή έχει οικολογική και αρχαιολογική σπουδαιότητα Στα Αστερούσια συναντάει κανείς τον υπό εξαφάνιση γυπαετό (Gypaetus barbatus) ο οποίος τοπικά ονομάζεται και «κοκκαλάς» λόγω της συνήθειάς του να ρίχνει από ψηλά τα κόκαλα των πεθαμένων ζώων τα οποία βρίσκει και τρέφεται με το μεδούλι τους. Άλλα σημαντικά αρπακτικά που συναντώνται στην περιοχή είναι το όρνιο (Gypus fulvus), ο χρυσαετός (Aquila chrysaetos), ο σπιζαετός (Hieraaetus fasciatus) και ο πετρίτης (Falco peregrinus). Το καλοκαίρι εμφανίζεται και ο μαυροπετρίτης (Falco eleonorae).
 Τα Δυτικά Αστερούσια, μία περιοχή από το Αγιοφάραγγο μέχρι τον Κόκκινο Πύργο, έκτασης 27,27 τ.χλμ., είναι προστατευόμενος βιότοπος του Natura 2000 με κωδικό GR4310004.
 Στα Αστερούσια όρη βρίσκεται και η Μονή Κουδουμά και εκείνη των Τριών Ιεραρχών που ίδρυσε ο θεολόγος, μοναχός και δάσκαλος Ιωσήφ Φιλάγρης.
 Συλλογή φωτογραφιών
 Παραπομπές
 Εξωτερικοί σύνδεσμοι
 Έθνος, Στα φαράγγια των Αστερουσίων
 Climbing in Crete, Αστερούσια
 Βουνά της Κρήτης
 Γεωγραφικοί σχηματισμοί της Κρήτης


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
27.5.2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 149/7
 In tali circostanze, la cauzione di cui all’art. 31, n. 1, del regolamento all’art. 13, n. 2, della detta direttiva, o qualora la Commissione
 n. 3665/87 deve essere restituita e l’esportatore deve rimborsare abbia adottato una «decisione favorevole» ai sensi del n. 4 della
 soltanto l’importo versato a titolo di pagamento anticipato della stessa norma, l’autorità competente che ha trasmesso alla
 restituzione all’esportazione, conformemente alle norme nazionali Commissione la domanda con parere favorevole è tenuta a
 applicabili in materia di ripetizione dell’indebito. rilasciare il «consenso scritto» che permette l’immissione in
 commercio del prodotto. Tuttavia, ove lo Stato membro interessa-
 to nel frattempo sia entrato in possesso di nuove informazioni
 (1) GU C 258 del 15.8.1998.
 che lo inducono a ritenere che il prodotto oggetto della notifica
 possa essere pericoloso per la salute e l’ambiente, esso non sarà
 tenuto a dare il proprio consenso, a condizione che ne informi
 immediatamente la Commissione e gli altri Stati membri
 affinché, entro il termine prescritto dall’art. 16, n. 2, della
 direttiva 90/220, sia adottata una decisione in materia secondo
 SENTENZA DELLA CORTE il procedimento previsto dall’art. 21 della detta direttiva.
 2) Qualora il giudice nazionale accerti che, in ragione di irregolarità
 21 marzo 2000 nello svolgimento dell’esame della notifica da parte dell’autorità
 nazionale competente previsto dall’art. 12, n. 1, della direttiva
 nel procedimento C-6/99 (domanda di pronuncia pregiu- 90/220, quest’ultima non ha validamente trasmesso alla Com-
 diziale proposta dal Conseil d’État): Association Green- missione il fascicolo con parere favorevole ai sensi del n. 2 di tale
 peace France e a. contro Ministère de l’Agriculture et de norma, il detto giudice è tenuto ad adire la Corte in via
 la Pêche e a. (1) pregiudiziale ove ritenga che tali irregolarità siano idonee a
 pregiudicare la validità della decisione favorevole della Commis-
 («Direttiva 90/220/CEE — Biotecnologia — Organismi sione, eventualmente disponendo la sospensione dell’esecuzione
 geneticamente modificati — Decisione 97/98/CE — Sementi dei provvedimenti di attuazione della detta decisione fino a che la
 di granturco») Corte non abbia statuito sulla questione della validità.
 (2000/C 149/11)
 (1) GU C 71 del 13.3.1999.
 (Lingua processuale: il francese)
 (Traduzione provvisoria; la traduzione definitiva sarà pubblicata nella
 «Raccolta della giurisprudenza della Corte»)
 Nel procedimento C-6/99, avente ad oggetto la domanda di SENTENZA DELLA CORTE
 pronuncia pregiudiziale proposta alla Corte, ai sensi dell’art.
 177 del Trattato CE (divenuto art. 234 CE), dal Conseil d’État (Sesta Sezione)
 (Francia), nella causa dinanzi ad esso pendente tra Association
 Greenpeace France e a. e Ministère de l’Agriculture et de la
 23 marzo 2000
 Pêche e a., con l’intervento di: Novartis Seeds SA, Monsanto
 Europe SA, domanda vertente sull’interpretazione dell’art. 13,
 nn. 2 e 4, della direttiva del Consiglio 23 aprile 1990, nel procedimento C-373/97 (domanda di pronuncia pre-
 90/220/CEE, sull’emissione deliberata nell’ambiente di organi- giudiziale del Polymeles Protodikeio Athinon): Dionysios
 smi geneticamente modificati (GU L 117, pag. 15), come Diamantis contro Elliniko Dimosio, Organismos Oikono-
 modificata dalla direttiva della Commissione 18 giugno 1997, mikis Anasygkrotisis Epicheiriseon AE (OAE) (1)
 97/35/CE, recante secondo adeguamento al progresso tecnico
 della direttiva 90/220 (GU L 169, pag. 72), la Corte, composta («Diritto societario — Seconda direttiva 77/91/CEE —
 dai signori G.C. Rodrı́guez Iglesias, presidente, J.C. Moitinho Società per azioni in dissesto finanziario — Aumento del
 de Almeida, L. Sevón e R. Schintgen, presidenti di sezione, capitale sociale disposto in via amministrativa — Esercizio
 P.J.G. Kapteyn (relatore), C. Gulmann, J.-P. Puissochet, G. abusivo di un diritto derivante da una norma comunitaria»)
 Hirsch, M. Wathelet, V. Skouris e dalla signora F. Macken,
 giudici; avvocato generale: J. Mischo; cancelliere: H. von
 (2000/C 149/12)
 Holstein, cancelliere aggiunto, ha pronunciato, il 21 marzo
 2000, una sentenza il cui dispositivo è del seguente tenore:
 1) La direttiva del Consiglio 23 aprile 1990, 90/220/CEE, sull’e- (Lingua processuale: il greco)
 missione deliberata nell’ambiente di organismi geneticamente
 modificati, come modificata dalla direttiva della Commissione
 18 giugno 1997, 97/35/CE, recante secondo adeguamento al (Traduzione provvisoria; la traduzione definitiva sarà pubblicata nella
 progresso tecnico della direttiva 90/220, dev’essere interpretata «Raccolta della giurisprudenza della Corte»)
 nel senso che, qualora, a seguito della trasmissione alla Commis-
 sione di una domanda d’immissione in commercio di un OGM, Nel procedimento C-373/97, avente ad oggetto la domanda di
 nessuno Stato membro abbia sollevato obiezioni, in conformità pronuncia pregiudiziale proposta alla Corte, a norma dell’art.
 ---pagebreak--- C 149/8 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 27.5.2000
 177 del Trattato CE (divenuto art. 234 CE), dal Polymeles SENTENZA DELLA CORTE
 Protodikeio Athinon (Grecia), nella causa dinanzi ad esso
 pendente tra Dionysios Diamantis e Elliniko Dimosio, Organi-
 smos Oikonomikis Anasygkrotisis Epicheiriseon AE (OAE), (Quinta Sezione)
 domanda vertente sull’interpretazione degli artt. 25 e 29 della
 seconda direttiva del Consiglio 13 dicembre 1976, 77/91/CEE,
 intesa a coordinare, per renderle equivalenti, le garanzie che 23 marzo 2000
 sono richieste, negli Stati membri, alle società di cui all’articolo
 58, secondo comma, del Trattato, per tutelare gli interessi dei
 soci e dei terzi per quanto riguarda la costituzione della società nella causa C-208/98 (domanda di pronuncia pregiudiziale
 per azioni, nonché la salvaguardia e le modificazioni del del Landgericht di Potsdam): Berliner Kindl Brauerei AG
 capitale sociale della stessa (GU 1977, L 26, pag. 1), e contro Andreas Siepert (1)
 sull’esercizio abusivo di un diritto derivante da tali disposizioni,
 la Corte (Sesta Sezione), composta dai signori R. Schintgen,
 presidente della Seconda Sezione, facente funzione di presiden- (Ravvicinamento delle legislazioni — Credito al consumo —
 te della Sesta Sezione, P.J.G. Kapteyn (relatore), G. Hirsch, H. Direttiva 87/102 — Ambito d’applicazione — Contratto di
 Ragnemalm e V. Skouris, giudici, avvocato generale: A. Saggio, fideiussione — Esclusione)
 cancelliere: signora L. Hewlett, amministratore, ha pronuncia-
 to, il 23 marzo 2000, una sentenza il cui dispositivo è del
 seguente tenore: (2000/C 149/13)
 (Lingua processuale: il tedesco)
 Il diritto comunitario non osta a che i giudici nazionali applichino
 una disposizione di diritto interno che consenta loro di valutare se un
 diritto riconosciuto da una norma comunitaria venga esercitato in (Traduzione provvisoria: la traduzione definitiva sarà pubblicata nella
 modo abusivo. Nell’ambito di tale valutazione non può essere tuttavia Raccolta della giurisprudenza della Corte)
 contestato ad un azionista, che si avvalga del disposto dell’art. 25,
 n. 1, della seconda direttiva del Consiglio, 13 dicembre 1976,
 77/91/CEE, intesa a coordinare, per renderle equivalenti, le garanzie Nella causa C-208/98, avente ad oggetto la domanda di
 che sono richieste, negli Stati membri, alle società di cui all’art. 58, pronuncia pregiudiziale proposta alla Corte, a norma dell’art.
 secondo comma, del Trattato, per tutelare gli interessi dei soci e dei 177 del Trattato CE (divenuto art. 234 CE), dal Landgericht di
 terzi per quanto riguarda la costituzione della società per azioni, Potsdam (Germania) nella causa dinanzi ad esso pendente tra
 nonché la salvaguardia e le modificazioni del capitale sociale della Berliner Kindl Brauerei AG e Andreas Siepert, domanda
 stessa, di avere esercitato abusivamente il diritto attribuitogli da tale vertente sull’interpretazione della direttiva del Consiglio
 norma in base al rilievo che si tratti di un azionista di minoranza, 22 dicembre 1986, 87/102/CEE, relativa al ravvicinamento
 che abbia beneficiato del risanamento della società assoggettata ad delle disposizioni legislative, regolamentari e amministrative
 un regime di risanamento, che non si sia avvalso del proprio diritto degli Stati membri in materia di credito al consumo (GU 1987,
 di prelazione, che figurasse tra gli azionisti che avevano chiesto L 42, pag. 48), la Corte (Quinta Sezione), composta dai signori
 l’assoggettamento della società al regime applicabile alle società in J.C. Moitinho de Almeida, presidente della Sesta Sezione,
 situazione di grave dissesto o che abbia lasciato trascorrere un facente funzione di presidente della Quinta Sezione, L. Sevón
 determinato lasso di tempo prima della proposizione dell’azione (relatore), C. Gulmann, J.-P. Puissochet e M. Wathelet, giudici,
 giudiziaria. Per contro, il diritto comunitario non osta a che i detti avvocato generale: P. Léger, cancelliere: signora D. Louterman-
 giudici applichino la detta disposizione del diritto interno nel caso in Hubeau, amministratore principale, ha pronunciato, il 23 mar-
 cui un azionista abbia optato, tra i rimedi giuridici disponibili per zo 2000, una sentenza il cui dispositivo è del seguente tenore:
 reagire ad una situazione determinata dalla violazione della direttiva,
 per quello produttivo di un danno talmente grave ai legittimi interessi
 altrui da risultare manifestamente sproporzionato. La direttiva del Consiglio 22 dicembre 1986, 87/102/CEE, relativa
 al ravvicinamento delle disposizioni legislative, regolamentari e
 amministrative degli Stati membri in materia di credito al consumo,
 deve essere interpretata nel senso che non rientra nel suo ambito di
 applicazione un contratto di fideiussione concluso a garanzia del
 rimborso di un credito quando né il fideiussore né il beneficiario del
 (1) GU C 7 del 10.1.1998. credito hanno agito nell’ambito della loro attività professionale.
 (1) GU C 234 del 25 luglio 1998.


type: other

text:
Vilnius - LITHUANIA | Srednja gradbena šola in gimnazija Maribor
 Domov » Dejavnosti » Mednarodna dejavnost – International activities » COMENIUS 2012 – 2014 » Vilnius – LITHUANIA
 Organisation full legal name Vilniaus Baltupių progimnazija
 Type of organisation General secondary school
 CONTACT PERSON OF PARTNER Honorata Volynec
 Email rastine@baltupiu.vilnius.lm.lt
 LEGAL REPRESENTATIVE OF PARTNER Viktoras Blinovas
 Legal adress Didlaukio str. 23, LT-08319 Vilnius, LT – LITHUANIA
 Telephone +37052778345
 Web www.baltupiumokykla.lt
 The motto of the school mission: “Learning to live among not ideal people in not ideal world, witch shrank to the size of the table.”
 Philosophy of progymnasium Education – Reconstructive (it is a belief that you can change yourself and help others to change).
 The directions of progymnasium management – “Learning Organization” (organization witch self develops and the main value is continuous teachers learning).
 Vilnius 12 secondary school was built in 1979, 1993 School was given Baltupiai secondary school name.
 From the beginning there was taught in two languages – Lithuanian and Russian. From the year 2001 there left only Lithuanian language and it was made without municipal decision.
 From September 1st of 2010, all eleventh graders and ninth graders continued learning in other municipality gymnasiums, secondary and vocational schools.
 From September 1st of 2010, all students learn in the first shift.
 In 2011, school released last graduates and tenth graders in school history.
 From September 1st of 2011, the school has been transformed into another type of general education authority – Vilnius Baltupiai progymnasium.
 This year we have 601 students in 28 classes, including 15 classes from the primary school.
 The largest number of students was in 1987/88 then there were 1701 students.
 The schools exterior is already renovated also as the first step of internal renovation and it is planned to finish internal renovation this summer.
 The reorganization of the long secondary school in to the progymnasium made essential improvements for children’s learning conditions.
 Fun around Fashion with Ecological Passion
 ARTICLES (new on the top)
 What is renewable energetics?
 Kas yra atsinaujinančioji energetika?
 In April 2014, “Baltupių“ progymnasium pupils visited renewable energetics exposition in Verkiai Palace orangery. There were Geography, Natural sciences lessons based on ecology which were integrated into the Comenius project “Alternative energetics in Lithuania“. The exposition’s aim was to introduce and inform the types of alternative energetics, the way how to use it and to emphasize the threat of fossil fuel usage to the environment. The main sources of energy, at the moment, are oil, natural gases and coal but it is running out quickly thus it becomes more expensive. What is more, when burnt fossil fuel disseminates dangerous gases into the atmosphere and contaminates our environment creating the greenhouse effect and putting in danger our and animal’s lives. According to these reasons, more attention is paid on renewable energy sources and their usage. Establishing modern technologies to get alternative energy, helps to reduce negative humans’ impact on the environment. Let’s think how much can we do by getting rid of big power plants which use oil and coal as the main fuel. Burning 1 ton of coal produces 2 tons of CO2 which is disseminated into the atmosphere. Also, there are other no less dangerous materials such as sulphates, heavy metals, tars, soot. The development of renewable energy plays an integral part in humans’ improvement, it’s care of the nature and the environment.
 2014 metų balandžio mėnesį Baltupių progimnazijos moksleiviai aplankė atsinaujinančios energetikos ekspoziciją Verkių rūmų ansamblio Didžiosios oranžerijos dalyje. Čia vyko integruotos į Comenius projektą apie ekologiją gamtos mokslų ir geografijos pamokos „Alternatyvi energetika Lietuvoje“. Ekspozicija įkurta siekiant supažindinti plačiąją visuomenę su alternatyvios energijos rūšimis, panaudojimo galimybėmis bei siekiant iškelti gamtai kylančią grėsmę dėl iškastinio kuro naudojimo. Pagrindiniai energijos šaltiniai šiuo metu yra nafta, gamtinės dujos ir anglis, tačiau jie sparčiai senka, o iš jų pagaminta energija nuolat brangsta. Be to deginant iš Žemės gaunamas iškasenas, į atmosferą išsiskiria dideli kiekiai žmonių bei gyvūnų sveikatai pavojingų junginių, ore sparčiai didėja anglies dvideginio koncentracija, kuri didina šiltnamio efektą. Dėl šių priežasčių vis didesnis dėmesys skiriamas atsinaujinančios energijos šaltinių panaudojimui. Diegiant pažangiausias technologijas alternatyvios energijos gavimui, mažinamas neigiamas žmonijos poveikis gamtai. Tik pagalvokime, kiek galime prisidėti prie ekologinės pusiausvyros atstatymo, atsikratę didžiulių šiluminių jėgainių, kurios kaip kurą naudoja naftą arba akmens anglį. Juk sudeginus 1 toną akmens anglies į atmosferą išsiskiria 2 tonos anglies dvideginio. Taip pat neatsiejamas yra kitų medžiagų išsiskyrimas: sulfatai, sunkieji metalai, smalos, suodžiai. Atsinaujinančios energijos vystymas yra neatsiejamas nuo žmonijos tobulėjimo, jos rūpinimusi gamta ir supančia aplinka.
 Ecokids project
 Ecokids projektas
 In February our school participated in “Ecokids“ project. “Ecokids“ project is a project devoted to textile and items recycling, which is carried and supervised by Unicare LDT company (Great Britain) representative in Lithuania. In Great Britain there are more than 1500 schools participating in the project (www.ecokidsproject.co.uk, www.ecokidsproject.lt). For each ton of collected textile and items, school gets 1000LT. Our aim is not only to get additional money for our school but also to educate the pupils about the importance of secondary raw material recycling. Each year more than 1 million tons of textile is thrown which when degrading excludes dangerous gases to the environment. Paying more time and attention together we can contribute to the protection of our environment and to make our children’s future better.
 Vasario mėnesį mūsų mokykla dalyvavo Ecokids projekte. Ecokids projektas- tai tekstilės ir daiktų perdirbimo projektas, kurį įgyvendina įmonės Unicare LDT (D. Britanija) atstovas Lietuvoje. D. Britanijoje šiame projekte dalyvauja jau daugiau nei 1500 mokyklų (www.ecokidsproject.co.uk, www.ecokidsproject.lt). Už kiekvieną surinktą toną tekstilės ir daiktų mokykla gauna 1000 litų. Mūsų tikslas ne tik gauti papildomų pajamų mokyklai, bet ir šviesti mūsų vaikus apie antrinių žaliavų perdirbimo svarbą. Kasmet daugiau nei 1 milijonas tonų tekstilės yra išmetama į sąvartynus, kurios irdamos išskiria pavojingas aplinkai dujas. Skirdami šiek tiek laiko ir pastangų, kartu mes galime prisidėti prie aplinkos saugojimo ir savo vaikams užtikrinti sveikesnę ateitį.
 2014 metų kalendorius
 Kindness action
 Christmas brings us joy and will, thus kindness action became a tradition in our school as well. It was the second time we organised flea market this year and a part of earned money was donated to a charity. There was more than 500LT earned which was donated to the family of Baltupių progymnasium which needed it the most. What is more, we joined Caritas Christmas kindness action and participated by collecting children clothes, shoes, toys, books, games which are not used but are in a good condition.
 Kalėdos atneša visiems džiaugsmą ir vilties, todėl gerumo akcijos tapo tradicijomis ir mūsų mokykloje. Šiais metais jau antrą kartą rengėme Sendaikčių turgų. Dalis uždirbtų pinigų buvo paaukota labdarai. Surinkta virš 500 lt, kurie buvo perduoti labiausiai nepasiturinčiai Baltupių progimnazijoje besimokančių vaikučių šeimai. Taip pat prisijungėme prie Carito Kalėdinės gerumo akcijos ir rinkome dar tinkamus naudoti, bet nereikalingus vaikiškus drabužius, avalynę, žaislus, knygas, žaidimus ir pan..
 Ekožaisliukai
 While we were participating in Comenius multinational school partnership project “Ecology and fashion show” we tried to introduce interesting and theme based activities for school society each month which encouraged pupil’s creativity. In November all age pupils created Christmas decorations from secondary raw materials.
 The parents also participated into the activity. We decorated not only the school’s Christmas tree but also Verkių municipality Christmas tree. The decorations created by pupils gives more joy and don’t cost.
 This is our Christmas tree
 Dalyvaudami Comenius daugiašalės mokyklų partnerystės projekte „Ekologija ir mados šou“ stengiamės kiekvieną mėnesį pasiūlyti mokyklos bendruomenei įdomią ir prasmingą veiklą, kuri skatintų mokinių kūrybiškumą. Lapkričio mėnesį visos mokyklos klasės kūrė iš antrinių žaliavų kalėdines dekoracijas. Į ekologinę kūrybą įsitraukė ir mokinių tėveliai. Ekožaisliukais pasipuošė ne tik mūsų mokyklos kiemo Kalėdinė eglutė, bet ir Verkių seniūnijos eglutė. Kalėdiniai žaisliukai pagaminti pačių mokinių suteikia daugiau džiaugsmo ir nieko nekainuoja.
 Comenius project “Ecology and fashion show“ partners meeting in Vilnius “Baltupiu“ progymnasium 23.-27. 9. 2013
 Comenius projekto ‚Ekologija ir mados šou“ partnerių susitikimas Vilniaus Baltupių progimnazijoje 23.-27. 9. 2013
 In 2013 September 23-27d. our school had 8 teachers and 15 pupils from Germany, Slovenia and Poland. The guests together with our school’s pupils carried educational, lively, ecology based activities. Guests were welcomed by the school principal Viktoras Blinovas, who showed and told about renovation and redecoration of the school, pupil’s education in Lithuania as well as in our school. During the first visit the guests were fascinated by robots who demonstrated ecomodels. During all the visit participants were interested in ecological food, tried and made bread in Rumšiškės, spoke about environmental problems and their solutions in Vilnius, visited Vilnius “Plasta“ factory, where they were introduced to pastic sorting importance and recycled plastic goods. During workshops the participants made eco collages from natural materials, which are exhibited in school’s Agora square.
 The most cheerful and pleasing event was in school’s hall where the all the participants, danced and sang together.The guests were fascinated by Vilnius Old Town, beauty of the nature and the sincerity and kindness of the families that hosted them.
 The movie about the visit in Lithuania
 Listen and watch the radio interview
 2013 m. rugsėjo 23-27 d. mūsų progimnazijoje viešėjo 8 mokytojai ir 15 mokinių iš Vokietijos, Slovėnijos ir Lenkijos. Svečiai kartu su mūsų progimnazijos mokiniais vykdė edukacinę, linksmą ekologinę veiklą.
 Svečius pasitiko mokyklos direktorius Viktoras Blinovas, kuris pasidžiaugė atnaujinta mokykla, papasakojo apie mokinių ugdymą Lietuvoje ir mūsų mokykloje. Pirmojo susitikimo metu svečiams parodytas robotų, kurie demonstravo ekomodelius, šou, sužavėjo progimnazijos svečius.
 Viso susitikimo metu dalyviai domėjosi ekologišku maistu ir jį skanavo, patys kepė duoną Rumšiškėse, aptarė gamtosaugos problemas ir jų sprendimą Vilniuje, lankėsi Vilniaus „Plastos“ gamykloje, kurioje buvo supažindinti su plastiko rūšiavimo svarba ir perdirbtos plastmasės produkcija. Kūrybinių dirbtuvių metu sukūrė ekokoliažus iš gamtinių medžiagų, kurie eksponuojami mokyklos Agoros aikštėje. Linksmiausias ir smagiausias renginys vyko mokyklos aktų salėje, kurioje svečiams plojo visa Baltupių progimnazijos bendruomenė, visi dainavo ir šoko kartu.
 Projekto dalyviai buvo sužavėti Vilniaus miesto senamiesčiu, Lietuvos gamtos grožiu bei šeimų, kuriose gyveno draugiškumu ir nuoširdumu.
 Filmas apie viešnagę Lietuvoje
 EKOMADŲ ŠOU - ECOMODELLING
 Balandžio 4 d. progimnazijoje vyko jau antrasis ekomadų šou. Tai tradiciškai pavasarį vykstanti mados, grožio ir ekologijos žinių šventė, kurios metu skambėjo muzika, nuo pat ryto tvyrojo šventinė nuotaika. Mokiniai su jauduliu ir nekantrumu laukė ketvirtos pertraukos, kurios metu mokyklos bendruomenei buvo pristatyti 7-ų klasių dizainerių kurti aksesuarai ir modeliai, kurie žengė lyg podiumu 5–6kl. mokinių sukurtu ekokilimu. Renginys turėjo priminti šiuo metu ypač aktualią ekologijos temą, bei medžiagų pakartotinio panaudojimo galimybes.
 There was the second ecomodelling show that took place on the 4th of April. This event is a traditional and annual one held in spring to celebrate fashion, beauty and to show knowledge in ecology. It is the time when music is played, good mood is prevailing.The students were looking forward impatiently to the time in the middle of the day when new accesorries and models made by the students of the 7th grade were introduced to the public by going on the carpet as if on the catwalk made ecologically by the students from 5th and 6th grades. The event highlighted the topics of ecology and recycling that are so relevant nowaday
 MES RŪŠIUOJAME - We are sorting out the garbage
 Mūsų progimnazija prisideda prie aplinkos tausojimo ir skatina mokyklos bendruomenę rūšiuoti šiukšles. Šiam tikslui mokyklos fojė ir technologijų kabinetuose yra pastatyti popieriaus ir plastiko konteineriai, biologijos kabinete – senų baterijų.
 Kuo toliau, toliau labiau mūsų mokiniai įsitikina, kad rūšiuoti šiukšles yra paprasta ir naudinga.
 Akcija “Darom” - Civil Action“Let‘s do it“
 Baltupių progimnazijoje gegužės 9 d. vyko kasmetinė akcija „Darom“, kurioje dalyvavo 1–8 klasių mokyklos mokiniai. Pastarieji kartu su mokytojais rinko šiukšles ne tik prie mokyklos, bet ir už jos ribų. Kadangi oras buvo puikus, tai ir šiukšlių buvo surinkta daug. Po akcijos Baltupių miestelis tapo daug gražesnis ir jaukesnis. Visi dirbo nuoširdžiai ir džiaugėsi nuveiktu darbu. Tie, kas dalyvavo akcijoje ir surinko kitų numestas šiukšles, gerai pagalvos prieš šiukšlindami. Švarinti gamtą ir daryti gerą darbą išties smagu!
 The annual civil action “Let‘s do it“ took place on the 9th of May in Baltupiu progymnasium, when the pupils from grades 1 to 8 took part in picking up the litter not only around the building, but also beyond the boarders of the school. As the weather was fine, it did not hinder to pick up loads of litter. After the civil action the premises of the school became more beautiful and cosier. Everybody worked hard and was proud of the results. Those who took part in the civil action in picking up the litter are sure to think first before littering the environment in future. It is really fun to take care about nature and be envolved in good deeds!
 Gyvenk ekologiškai
 Birželio 7 d. penktadienį Baltupių progimnazijos mokiniai pasipuošę jų pačių sukurtais logotipais, skirtais gamtosaugai, skriejo vingiuojančiais Jamanto parko dviratininkų takais. Malonu buvo tą karštą dieną pajusti greitį ir laisvę miško vėsoje. Dviratis –tai ne tik ekologiška transporto priemonė, padedanti saugoti gamtą, bet ir fizinis lavinimasis, nauda organizmui, malonumas, bei didesnė harmonija su gamta. Būtent todėl į Comenius projekto programą buvo įtrauktas ir žygis su dviračiais.
 Šia akcija mokiniai norėjo pakviesti visus kuo dažniau palikti automobilį namuose ir persėsti ant dviračio. Tegul tai tampa mūsų laisvalaikio praleidimo būdu. Vasara-geras laikas tam, taigi malonių, gražių akimirkų, keliaujant su dviračiais.
 On Friday, 7June, the students from Baltupiai progymnasium , dressed in light cllothes with self-made logos on ecology, were cycling along the paths in Jamantas‘ park. It was a pleasure to be fast and feel free while cycling in a cool forest in hot weather. Bikes are not only ecological means of transport that encourage to take care of nature, but also one of the ways to foster physical education, improve health, be peased, feel harmony with nature. That is why the trip on bikes was included in the list of events of the Comenius Project.
 The Civil action aimed at community to leave their cars at home and use bikes more often. It should become one of the ways of spending our leasure time. Summer is the best time to achieve this. So, we wish you happy moments while cycling.
 LINKSMI, ,,EKOLOGIŠKI‘‘ RENGINIAI
 2012m. gruodžio 13d. – neeilinė diena Baltupių progimnazijoje. To dar nebuvo – nuo pat ryto skambėjo lietuvių liaudies muzika, visų nuotaika buvo puiki – veikė SENDAIKČIŲ TURGUS.
 Agoros aikštė šurmuliavo – joje per pertraukas susirinkdavo kone visi mokyklos mokiniai. Vyko aktyvi prekyba: turgus džiugino prekių gausa, prekystaliai buvo apsupti pirkėjų. Visiems buvo smagu, visiems patiko ir pirkti, ir parduoti ar nors akies krašteliu pažiūrėti į siūlomas prekes. Mokiniams sendaikčių turgus buvo išties naudingas: vieni pardavė jiems nebereikalingus daiktus, o nusipirkusiųjų rankose jie atgimė naujam gyvenimui. Mokytojai ir mokyklos administracija taip pat neliko abejingi- kažką nusipirkę prisidėjo prie labdarai renkamų lėšų. Surinkta tą neeilinę dieną buvo apie 500litų, kuriuos padovanojome vienai nepasiturinčiai šeimai.
 December 13, 2012 was unusual day in Baltupiu progymnasium. Since early morning music was played, good mood was prevailing in a flea market. An active trade was taking place. Abundance of second-hand things surprised and made everyone look happy. The stalls were surrounded by customers. The day was especially merry. So everybody remained pleased with it. The main hall where the market took place was full of students every break.
 Most of the students were eager to have at least a glimpse on the goods on the stalls. The market turned out to be useful for all the students, because some students sold the things they didn‘t need any longer, the other were happy to own new things for new life. The teahers and the staff were also envolved in buying something and thus contributed to the charity. The market was aiming at raising the money. The money 500 Litas were collected and donated to one poor family from the community.
 2012-2013 m. m. kalėdinis karnavalas mūsų mokykloje
 Karnavaliniai vaidinimai mūsų mokykloje –tradicija nuo pat mokyklos įkūrimo. Kiekvienais metais skelbiama kitokia tema. Klasių vaidinimus vertina komisija, o vertinimo kriterijai - temos atskleidimas, kostiumų originalumas, ‚aktorių“ vaidyba. Kiekviena klasė stengiasi pasirodyti geriausiai, bet svarbiausia yra tai, kad ruošimasis šiam renginiui sukuria švenčių laukimo nuotaiką, vienija klasę. Svarbus yra kiekvieno klasės draugo įnašas-ir scenarijaus rašymas, ir dekoracijų bei kostiumų gaminimas, ir vaidyba. Šiais mokslo metais mūsų Baltupių progimnazija pradėjo vykdyti Tarptautinį daugiašalės mokyklų partnerystės Comenius projektą „Fun around Fashion with Ecological Passion“, kurio trukmė 2 metai (rugsėjis2012-balandis2014) todėl ir karnavalo tema buvo susijusi su ekologija. „Eko pasaka“-tokia buvo vaidinimų tema, o dekoracijos ir kostiumai turėjo būti pagaminti iš antrinių žaliavų .Žavėjo mokinių kūrybiškumas, jų įsitraukimas į darbą ir naujai atskleisti talentai.
 Karnavalo akimirkos.
 How Christmas party was celebrated in our school in 2012:
 It has been our school tradition since its foundation to make Christmas performances. Every year there is a new idea suggested. All the performances are evaluated by the jury. The focus of attention, of course, is the creativity in revealing the topic and the idea, also the costumes, the acting of young performers, or actors and actresses. Every class does its best. It is very impoertant that preparing for the performance encourages positive thinking, creates adequate Christmas mood, brings solidarity to the community. Eveyone‘s input is treasured: screen writing, stage decoration making, participation. In 2012 our school started the intyernational school partnership Commenius Project „Fun around Fashion with Ecological Passion which is going to last for 2 years. Therefore our school suggested the ecology beeing the main topic for Chistmas party. So Eco fairy tale was the leading idea for the performaces. The decorations had to be made of recycable materials.
 The show was a success because of students‘ creativity, sincere envolvement and new talents.


text:
 24.12.2005
 SL
 Uradni list Evropske unije
 C 330/25
 Tožba, vložena 24. oktobra 2005 — Komisija proti Reagecon Diagnostics
 (Zadeva T-391/05)
 (2005/C 330/60)
 Jezik postopka: angleščina
 Stranki
 Tožeča stranka: Komisija Evropskih skupnosti (zastopnik: L. Flynn, agent)
 Tožena stranka: Reagecon Diagnostics Ltd
 Predlogi tožeče stranke
 —
 Toženi stranki naj se naloži plačilo Komisiji
 —
 a)
 v znesku 169.658,65 evrov (stodevetinšestdeset tisoč šestooseminpetdeset evrov in petinšestdeset centov), kar je 161.953,99 evrov dolgovanega zneska in 7.704,66 evrov zamudnih obresti z dnem 21. oktobra 2005 po 5,53 % stopnji.
 —
 b)
 v znesku 24.537,14 evrov dnevno v obliki obresti, po 5,53 % stopnji od 16. novembra 2005 do datuma, ko se dolg v celoti poplača.
 —
 tožena stranka naj nosi stroške postopka.
 Tožbeni razlogi in bistvene trditve
 Evropska skupnost, ki jo zastopa Evropska komisija, je s toženo stranko sklenila pogodbo št. MAS3-CT-1998-0177 v okviru posebnega programa za raziskave in tehnološki razvoj, vključno s predstavitvijo na področju pomorske znanosti in tehnologije, znane kot „program MAST III“ (1). Pogodba se nanaša na izvajanje raziskovalnega projekta sodelovanja, imenovanega „Razvoj in preiskus inovativnega sistema na ionsko selektivne elektrode za spremljanje in nadziranje skupnega dušika v morskih vodah“, ki naj bi potekal 24 mesecev, od 1. decembra 1998.
 Pogodba je določala, da naj bi Komisija sofinancirala zadevni projekt in tožena stranka je 1. decembra 1998 prejela predplačilo v višini 268.000 ECU. Nadaljnje vmesno plačilo v višini 134.417 EUR je bilo izplačano 6. septembra 2000. Zneski, ki jih je tako izplačala Komisija toženi stranki so znašali skupaj 402.417 EUR.
 Komisija je 24. in 25. septembra 2001 revidirala pogodbo. Revizija je pokazala, da so prispevki Komisije do tega trenutka presegli 50 % stroškov projekta. Revizija je prav tako razkrila, da je poročilo o stroških, ki ga je predložil drug udeleženec pri projektu, nezakonito podpisala tožena stranka.
 Tožena stranka je 25. januarja 2002 predložila dodatno poročilo o stroških za obdobje med 1. decembrom 1999 in 30. novembrom 2000.
 Komisija je izvedla dve neodvisni tehnični presoji projekta in izmenjala dopise s toženo stranko o ugotovitvah revizije in o teh dveh presojah ter izpostavljenih vprašanjih. Na podlagi tega je Komisija izdala toženi stranki zadolžnico, s katero je zahtevala povračilo zneska 161.953,99 EUR, kot razliko med celotnimi stroški v višini 240.463,01, ki jih je sprejela Komisija in celotnim zneskom, ki ga je Komisija predhodno plačala toženi stranki.
 S tožbo želi Komisija povračilo zgoraj navedenega zneska, skupaj s pripadajočimi obrestmi, v skladu s pravnim redom Irske, ki velja za pogodbo.
 (1) Odločba Sveta št. 94/804/ES, z dne 23. novembra 1994, UL L 334, str. 59.


type: legislation

text:
 Svarbus teisinis pranešimas
 |
 52008PC0159
 Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos sprendimas dėl Europos kūrybiškumo ir naujovių metų (2009 m.) /* KOM/2008/0159 galutinis - COD 2008/0064 */
 [pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 2008.3.28KOM(2008) 159 galutinis2008/0064 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMASdėl Europos kūrybiškumo ir naujovių metų (2009 m.)(PATEIKTA KOMISIJOS)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASEuropos kūrybiškumo ir naujovių metai (2009 m.)1. ĮžANGAEuropa privalo stiprinti kūrybiškumo ir naujovių potencialą tiek dėl socialinių, tiek dėl ekonominių priežasčių. Europos Vadovų Taryba ne kartą pripažino svarbų naujovių vaidmenį stiprinant Europos gebėjimą tinkamai spręsti globalizacijos keliamus uždavinius ir naudotis jos teikiamomis galimybėmis. Pavyzdžiui, 2006 m. gruodžio mėn. ji pažymėjo, kad „Europai būtinas strateginis požiūris, kurio būtų laikomasi kuriant inovacijoms palankią aplinką, kurioje žinios būtų paverčiamos naujoviškais produktais ir paslaugomis.“[1] Šiuolaikinėje ekonomikoje, kurioje pabrėžiama geresnio žinių panaudojimo ir spartaus naujovių diegimo teikiama papildoma nauda, būtina plėtoti visų gyventojų kūrybinius gebėjimus. Visų pirma reikia ugdyti įgūdžius ir gebėjimus, padedančius į pokyčius žvelgti kaip į galimybes ir įgyvendinti naujas idėjas, skatinančias naujoves ir aktyvų dalyvavimą daugiakultūrėje ir žiniomis grįstoje visuomenėje.Inovacinis pajėgumas yra glaudžiai susijęs su kūrybiškumu – kultūriniais ir visuomeniniais įgūdžiais ir vertybėmis pagrįsta asmens savybe. Kad būtų visapusiškai išnaudota kūrybiškumo teikiama nauda, būtina jį ugdyti visuose gyventojų sluoksniuose. 2007 m. kovo mėn. pristatydama „žinių trikampio“, kurį sudaro švietimas, moksliniai tyrimai ir naujovės, koncepciją[2] Europos Vadovų Taryba dar kartą pabrėžė švietimo ir mokymo, kaip lemiamų veiksnių stiprinant kūrybiškumą, naujoves ir konkurencingumą, vaidmenį.Darbo programa „Švietimas ir mokymas 2010“[3] ir Bendrijos veiksmų programos mokymosi visą gyvenimą, jaunimo politikos bei kitose susijusiose srityse (kaip antai kultūra) teikia galimybę Europos mastu keistis patirtimi ir gilinti suinteresuotųjų šalių žinias apie kūrybiškumo skatinimą ir inovacinio potencialo didinimą. 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijoje dėl bendrųjų visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimų[4] pateikiami orientaciniai metmenys, apimantys aštuonis svarbiausius bendruosius gebėjimus (apibūdinamus kaip „žinių, įgūdžių ir požiūrių visuma“), susijusius su įvairiausiais švietimo ir mokymo skirtingais gyvenimo etapais aspektais. Šie gebėjimai (pavyzdžiui, matematiniai ir pagrindiniai gebėjimai mokslo ir technologijų srityse, skaitmeninis raštingumas, mokėjimas mokytis, socialiniai ir pilietiniai gebėjimai, iniciatyva ir verslumas, kultūrinis sąmoningumas ir raiška) padeda stiprinti kūrybiškumo ir naujovių potencialą asmeniniu, tarpasmeniniu ir tarpkultūriniu lygiais.Europos metų paskelbimas yra veiksmingas būdas siekti iškeltų tikslų informuojant visuomenę, skleidžiant gerąją patirtį, skatinant mokslinius tyrimus, kūrybiškumą ir naujoves bei remiant politines diskusijas ir pokyčius. Derinant Bendrijos, šalies, regiono ir vietos lygmens veiksmus bei suteikiant dalyvavimo galimybę visoms suinteresuotosioms šalims, atsirastų informavimo ir sąmoningumo didinimo veiklos sinergija, o politiniuose debatuose dėmesį būtų galima sutelkti į konkretų klausimą.2009 m. tikslas – didinti kūrybiškumą ir stiprinti inovacinį pajėgumą kaip visiems aktualius svarbius gebėjimus. Tai atitinka Komisijos komunikatą „Įvairialypė ES naujovių strategija“, kuriame teigiama, kad „be švietimo, kaip esminės politikos, naujovės neturės tikro pagrindo. Švietimo sistema nuo ankstyvojo amžiaus turi ugdyti talentus ir kūrybiškumą.“[5] Todėl Mokymosi visą gyvenimą programa yra svarbi priemonė šiai iniciatyvai remti. Europos metų veikla bus papildoma ir kitų susijusių sričių (kaip antai įmonių, informacinės visuomenės, mokslinių tyrimų, sanglaudos, kaimo plėtros) politikos priemonėmis ir programomis.2. BENDROJI INFORMACIJAKūrybiškumas – tai savybė, pasireiškianti įvairiomis aplinkybėmis ir daugelyje sričių: nuo meno, dizaino, amatų iki mokslo išradimų ir verslumo, įskaitant socialinį verslumą. Toks daugialypiškumas rodo, kad kūrybiškumas ir naujovės gali būti grindžiami pačių įvairiausių sričių – tiek techninių, tiek netechninių – žiniomis. Naujovės – tai sėkmingas naujoviškų idėjų įgyvendinimas, o kūrybiškumas – būtina naujovių sąlyga. Atsirandant naujoms prekėms, paslaugoms, procesams, strategijoms ir organizacijoms žmonės privalo ieškoti naujų idėjų ir jų tarpusavio ryšių. Todėl gebėjimas spręsti problemas ir kūrybiškas mąstymas praverčia ne tik ekonominėje ir socialinėje, bet ir meninėje veikloje.Dviejų bendruomenių, kurių veiklai būdingas kūrybiškumas ir naujovės, – menininkų ir technologijų ir verslo bendruomenės – ryšiai dažnai būna gana menki. Svarbus Europos metų siekis – susieti šiuos du „pasaulius“, konkrečiais pavyzdžiais parodant, kokią naudą galima gauti bendromis jėgomis skatinant kūrybiškumą ir naujoves įvairiose srityse, kaip antai mokyklose, universitetuose, privačiose ir valstybinėse organizacijose.Svarbų, tačiau dažnai neišnaudojamą naujovių šaltinį galima rasti už organizacijos ribų – tai vartotojas. Vartotojo poreikiai gali būti atskaitos tašku plėtojant, tobulinant ir (arba) kuriant naujus, konkurencingesnius produktus ir paslaugas. Turėdami reikiamų žinių, vartotojai gali ne tik padėti formuoti naujovėms palankią rinką, bet ir spręsti nenumatytas problemas bei dalyvauti tobulinant pačius produktus ir paslaugas. Glaudžiai su vartotojais bendradarbiaujantys naujų technologijų gamintojai sėkmingai diegia naujoves – tai rodo, kad vartotojų dalyvavimas daro teigiamą poveikį.Gebėjimų ir naujovių ryšys – dinamiškas: žmonių požiūris, jų įgūdžiai ir žinios padeda plėtoti naujoves, o naujovės savo ruožtu formuoja naujų įgūdžių poreikį įmonės ar visuomenės lygiu. Tokio įgūdžių rinkinio, kuris užtikrintų sėkmingą naujovių plėtotę bet kokiomis aplinkybėmis, tiesiog nėra. Naujovių kūrimo ir diegimo procesuose dalyvauja vis daugiau šalių, vis dažniau šie procesai apima daug disciplinų ir yra skirti konkrečioms problemoms spręsti – dėl to dar labiau išauga bendrųjų įgūdžių, tokių kaip mokėjimas mokytis ir veiksmingas bendravimas, poreikis. Todėl labai svarbu pripažinti, kad gebėjimai yra „žinių, įgūdžių ir požiūrių visuma“, kaip numatyta Rekomendacijoje dėl bendrųjų gebėjimų. Požiūris į pokyčius gali būti ne mažiau svarbus nei oficiali kvalifikacija.Labai svarbūs kūrybiškumo ir inovacinio pajėgumo aspektai yra motyvacija ir iniciatyvumas. Ugdyti šias savybes reikia pradėti ankstyvoje vaikystėje. Kūrybiškumo ugdymas užima svarbią vietą ankstyvojo ugdymo planuose, tačiau tolesniuose švietimo etapuose jo reikšmė labai sumažėja. Todėl švietimo sistemoms tenka svarbus uždavinys – palaikyti vaikų ir jaunimo kūrybiškumo kibirkštėlę. Siūloma, pavyzdžiui, daugiau dėmesio skirti kūrybinėms disciplinoms, plėtoti naują požiūrį į mokymąsi ir skatinti įvairią užklasinę veiklą.Drauge nepaprastai svarbūs yra tarpkultūriniai ir tarpasmenininiai gebėjimai – jie padeda žmonėms veiksmingai ir konstruktyviai dalyvauti asmeninėje ir profesinėje veikloje – tai ypač aktualu šiuolaikinėje daugiakultūrėje visuomenėje. Pilietiniai gebėjimai, pagrįsti žiniomis apie socialines ir politines koncepcijas bei struktūras ir įsipareigojimu dalyvauti aktyviai ir demokratiškai, padeda žmonėms visapusiškai dalyvauti pilietiniame gyvenime. Todėl šie įgūdžiai ir žinios taip pat yra labai svarbūs didinant kūrybiškumą ir stiprinant inovacinį pajėgumą.Vis didėjanti reikmė ugdyti kūrybiškumo, naujovių ir kritinius įgūdžius reiškia, kad tradicinių tiesioginiais nurodymais ar medžiagos dėstymu pagrįstų mokymo metodų nebepakanka. Juos pakeičia mokymo modeliai, kuriuose daugiau dėmesio skiriama besimokančiam asmeniui ir aktyviam jo dalyvavimui mąstymo ir interpretavimo procese. Mokomasi drauge su kitais, įvairiais būdais keičiantis patirtimi ir įpročiais. Būtina sėkmingo mokymosi ir naujovių sąlyga – atvirumą ir kūrybiškumą skatinanti organizacijos kultūra.3. KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS3.1. Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimisSu Europos Parlamento nariais ir valstybėmis narėmis buvo neformaliai diskutuojama apie galimybę skelbti Europos kūrybiškumo ir naujovių metus, remiantis dabartinėmis programomis. Iš esmės šiai iniciatyvai buvo pritarta, o vis didėjantis įvairių suinteresuotųjų šalių prašymų suteikti daugiau informacijos šiuo klausimu skaičius rodo, kad tokios veiklos poreikis yra išties didelis.3.2. Numatomas poveikisDarbo programa „Švietimas ir mokymas 2010“ duoda įvairių rezultatų: kas dvejus metus teikiamos bendradarbiavimo įvairiais švietimo ir mokymo klausimais ataskaitos ir rekomendacijos, taip pat nustatomi tam tikri principai ir neprivalomos priemonės, kaip antai neformaliojo ir savaiminio mokymosi pripažinimas ar orientavimas visą gyvenimą. Vis dėlto didelė dalis su šia programa susijusios veiklos ir rezultatų yra susiję tik su tos srities specialistais ir politikais ir nėra pakankamai pristatomi plačiajai visuomenei.Europos metais daugiausia dėmesio bus skiriama kūrybiškumo ir inovacinio pajėgumo plėtotei, todėl atsiras galimybė tinkamiausiais būdais viešinti šiuos rezultatus plačiajai visuomenei, remiantis Europos masto analizės ir politinių rekomendacijų išvadomis. Be to, suinteresuotosioms šalims, įskaitant Europos, nacionaliniu, regionų ar vietos lygiu veikiančias institucijas ir pilietinės visuomenės organizacijas, būtų suteikta galimybė daryti didesnį poveikį ir sulaukti didesnio pripažinimo už pastangas dalyvaujant Europos masto iniciatyvoje. Taigi Europos metų veikla padės sustiprinti pagal darbo programą „Švietimas ir mokymas 2010“ vykdomų veiksmų poveikį ir sukaupti pakankamus veiklos pajėgumus, susijusius su kūrybiškumo ir naujovių skatinimo įgūdžių plėtote. Taip pat bus remiamasi Europos kultūros dialogo metų (2008 m.) rezultatais, ypač pabrėžiant tarpasmeninių ir tarpkultūrinių įgūdžių svarbą ugdant kūrybiškumą ir inovacinį pajėgumą daugiakultūrėje aplinkoje.Todėl tikimasi, kad šių Europos metų poveikis bus ne mažiau reikšmingas nei ankstesnių tokio pobūdžio švietimo srities iniciatyvų (pavyzdžiui, Europos mokymosi visą gyvenimą metų (1996 m.) ar Europos švietimo per sportą metų (2004 m.)). Įgyvendinant Lisabonos strategiją daug dėmesio skiriama konkurencingumui, žinioms ir įgūdžiams, todėl tikėtina, kad susiklosčius tokioms aplinkybėms Europos metų veikla suinteresuotąsias šalis domins dar labiau.Vykdant veiklą kitose aktualiose srityse, kaip antai įmonių, žiniasklaidos, sanglaudos, kaimo plėtros, mokslinių tyrimų, tiesiogiai ar netiesiogiai prisidedama prie kūrybiškumo skatinimo ir inovacinio pajėgumo stiprinimo. Komisija pasitelks šią veiklą Europos metų veiklos poveikiui padidinti.4. TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI4.1. Siūlomų veiksmų ir priemonių santraukaBendras Europos metų tikslas – skatinti visuotinį kūrybiškumą, kuris taptų naujovių varikliu ir svarbiu asmeninių, profesinių, verslumo ir socialinių gebėjimų ugdymo veiksniu mokantis visą gyvenimą.Vadovaujantis mokymosi visą gyvenimą koncepcija, kaip numatyta 2002 m. birželio 27 d. Tarybos rezoliucijoje dėl mokymosi visą gyvenimą[6], kūrybiškumo ir inovacinio pajėgumo stiprinimo veikla bus vykdoma visuose mokymosi visą gyvenimą etapuose: pradedant ankstyvuoju ugdymu, privalomuoju ir vėlesniu švietimu ir mokymu, baigiant profesiniu gyvenimu ir laikotarpiu išėjus į pensiją. Ši veikla bus remiama visose – formaliojo, neformaliojo ir savaiminio – mokymosi sistemose.Kaip ir kitų Europos metų atveju, bus pasitelkiamos tokios priemonės, kaip informavimo ir rėmimo kampanijos, Europos, šalies, regiono ar vietos masto renginiai ir iniciatyvos, kuriomis bus siekiama viešinti ir skleisti informaciją apie šios srities gerąją patirtį. Europos metų veikla bus vykdoma remiantis Bendrijos programomis, visų pirma 2007–2013 m. mokymosi visą gyvenimą programa[7] ir 2007–2013 m. kultūros programa[8], taip pat kitomis programomis ir iniciatyvomis, grindžiamomis atskirų priemonių prioritetais, nustatytais laikotarpiui iki 2009 m. imtinai[9]. Šie prioritetai apims atskiriems sektoriams nustatytus tikslus: skatinti ir stiprinti kūrybiškumą ir naujoves, plėtoti naujoviškus pedagoginės veiklos būdus, į mokymo planus įtraukiant kūrybinius darbelius ir mokslą, remti „žinių trikampio“ plėtotę prie universitetų steigiant mokymosi centrus, kurie būtų varomoji regiono plėtros jėga, remti naujovių plėtotę ir perdavimą pasitelkiant profesinį rengimą, pasitelkus suaugusiųjų švietimą skatinti suaugusiųjų asmeninę saviraišką, didinant jų žinias apie skirtingas kultūras ir ugdant kūrybinius gebėjimus, taip pat skleisti ir naudoti rezultatus visose mokymosi visą gyvenimą grandinės dalyse, komunikacinėje veikloje ir renginiuose.Siekiant užtikrinti, kad Europos metų veikla atitiktų konkrečios valstybės narės poreikius ir padėtį ir kad Europos lygmens patirtis teiktų didžiausios galimos naudos, valstybės narės kviečiamos paskirti nacionalinį koordinatorių, kuris būtų atsakingas už šalies dalyvavimą Europos kūrybiškumo ir naujovių metų veikloje, jei nacionalinis Lisabonos proceso koordinatorius negalėtų deramai imtis šio vaidmens. Europos masto veiklą koordinuos iš nacionalinių koordinatorių atstovų sudaryta iniciatyvinė grupė.4.2. Teisinis pagrindasŠios iniciatyvos pagrindas – EB sutarties 149 ir 150 straipsniai. Paprastai šie du straipsniai yra susiejami, laikantis jau daugiau kaip dešimtmetį daugelyje Bendrijos teisės tekstų (įskaitant minimus konstatuojamosiose dalyse) minimo mokymosi visą gyvenimą principo.4.3. Subsidiarumo principasPasiūlymas parengtas laikantis subsidiarumo principo, kaip ir dabartinė Mokymosi visą gyvenimą programa, kuri bus svarbi Europos metų veiklos įgyvendinimo priemonė. Kaip ir šios programos atveju, vien tik valstybių narių veiklos nepakanka, kad būtų visiškai pasiekti pasiūlymo tikslai – vykdant tik nacionalinio masto veiklą būtų prarandama potenciali nauda, kuri būtų gaunama valstybėms narės keičiantis patirtimi Europos mastu ir siekiant tobulinti bendruosius gebėjimus kūrybiškumo ir naujovių srityje.Pasiūlymo tikslų derėtų siekti Bendrijos veiksmais, nes paprastai Europos metų veikla yra skirta bendriems visos Europos uždaviniams spręsti – derinant informacijos viešinimo ir politinių diskusijų skatinimo veiklą sukaupiama pakankamai pajėgumų konkrečioms problemoms išspręsti.4.4. Proporcingumo principasSiūlomi veiksmai yra nesudėtingi, grindžiami dabartinėmis programomis ir didesniu dėmesiu su Europos metais susijusiai komunikacinei veiklai. Įgyvendinimo administracijoms netaikomi jokie neproporcingi apribojimai.4.5. Priemonės pasirinkimasEuropos Parlamento ir Tarybos sprendimas yra tinkamiausia priemonė, užtikrinanti visapusišką teisės aktų leidėjo dalyvavimą vykdant Europos metų veiklą.5. POVEIKIS BIUDžETUIPapildomo finansavimo Europos metų veiklai nereikia. Mokymosi visą gyvenimą ir kitose susijusiose programose yra numatyta galimybė kasmet ar kas kelerius metus iš naujo nustatyti prioritetus, o finansinė marža yra pakankama, kad būtų galima vykdyti visuomenės informavimo kampanijas, kurių mastas panašus į ankstesnių Europos metų veiklos mastą. Administraciniai ištekliai, kurių reikia Europos metų veiklai įgyvendinti, gali būti finansuojami iš dabartinio administravimui skirto biudžeto.2008/0064 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMASdėl Europos kūrybiškumo ir naujovių metų (2009 m.)Tekstas svarbus EEEEUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 149 ir 150 straipsnius,atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[10],atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[11],atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[12],laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos[13],kadangi:(1) Europa turi didinti kūrybiškumo ir naujovių potencialą tiek dėl socialinių, tiek dėl ekonominių priežasčių, kad galėtų tinkamai reaguoti į žinių visuomenės keliamus uždavinius: inovacinis pajėgumas yra glaudžiai susijęs su tokiomis asmens savybėmis, kaip kūrybiškumas, ir norint visapusiškai išnaudoti jo potencialą, jis turi būti plėtojamas visose gyventojų grupėse. Todėl būtina laikytis mokymosi visą gyvenimą principo.(2) Švietimo ir mokymo sistemos turėtų tinkamai ir visais lygmenimis užtikrinti bendrųjų gebėjimų, padedančių plėtoti kūrybiškumą ir naujoves, ugdymą, kad kiekvienas žmogus sugebėtų priimti naujoviškus ir savitus sprendimus, susijusius su privačia, profesine ir socialine veikla.(3) 2000 m. kovo 23–24 d. Lisabonos Europos Vadovų Taryba nusprendė, kad Europos metmenyse turėtų būti nustatyti nauji pagrindiniai įgūdžiai, kurie taptų pagrindine Europos atsako į globalizaciją ir perėjimą prie žiniomis grįstos ekonomikos priemone, bei pabrėžė, kad svarbiausias Europos turtas yra žmonės.(4) Komisijos komunikate „Paversti Europos visą gyvenimą trunkančio mokymosi erdvę realybe“ ir 2002 m. birželio 27 d. Tarybos rezoliucijoje dėl mokymosi visą gyvenimą[14] nuspręsta „naujus pagrindinius įgūdžius“ laikyti prioritetu, be to, buvo pabrėžta, kad būtina mokytis visą gyvenimą – nuo ikimokyklinio iki pensijinio amžiaus.(5) 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijoje dėl bendrųjų visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimų[15] nurodyti tokie gebėjimai, kaip matematiniai ir pagrindiniai gebėjimai mokslo ir technologijų srityse, mokėjimas mokytis, skaitmeninis raštingumas, iniciatyva ir verslumas, kultūrinis sąmoningumas ir raiška bei socialiniai ir pilietiniai gebėjimai.(6) 2007 m. kovo 8–9 d. susitikime Europos Vadovų Taryba pabrėžė, kad švietimui ir mokymui, kurie yra būtinos sąlygos geram žinių trikampio (švietimas, moksliniai tyrimai, naujovės) veikimui, tenka svarbus vaidmuo skatinant ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą. Ji paragino ypač daug dėmesio skirti mažųjų ir vidutinių įmonių (įskaitant veikiančias kultūros ir kūrybiniame sektoriuje) potencialo didinimui, atsižvelgiant į jų vaidmenį spartinant augimą, darbo vietų kūrimą ir naujovių procesą.(7) Europos kūrybiškumo ir naujovių metų paskelbimas yra veiksmingas būdas spręsti Europai kylančius uždavinius informuojant visuomenę, skleidžiant informaciją apie gerąją patirtį, skatinant mokslinius tyrimus ir politines diskusijas. Sudarydama sąlygas šiuos uždavinius spręsti vienu metu Europos, šalies, regiono ar vietos lygiu, Europa galėtų pasiekti didesnės sinergijos ir sukaupti didesnę kritinę masę nei tuo atveju, kai skirtingų lygių pastangos nebūtų vienijamos.(8) Kūrybiškumo ir inovacinio pajėgumo didinimo, skatinant mokymąsi visą gyvenimą, veikla yra vienas iš šiuo metu vykdomų programų (visų pirma Mokymosi visą gyvenimą programos[16]) tikslų, todėl šių Europos metų veikla galėtų būti vykdoma pasitelkiant šią programą ir jos išteklių maržą, skiriamą kasmet ar kas kelerius metus nustatomiems naujiems finansavimo prioritetams finansuoti. Kūrybiškumo ir inovacinio pajėgumo didinimo ir Europos metų veiklą galima papildyti ir paremti kitų susijusių sričių (kaip antai įmonių, sanglaudos, kaimo plėtros, mokslinių tyrimų, informacinės visuomenės) politikos priemonėmis ir programomis.(9) Kadangi šio sprendimo tikslų valstybės narės negali tinkamai pasiekti, ir juos galima geriau pasiekti Bendrijos lygiu, Bendrija gali priimti priemones laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo.(10) Laikantis minėtame straipsnyje nustatyto proporcingumo principo, šiame sprendime nenumatoma nieko, kas nėra būtina šiems tikslams pasiekti,PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisDalykas2009 m. skelbiami „Europos kūrybiškumo ir naujovių metais“.2 straipsnisTikslai1. Bendras Europos metų tikslas – remti valstybių narių pastangas per mokymąsi visą gyvenimą skatinti kūrybiškumą, kuris taptų naujovių varikliu ir svarbiu asmeninių, profesinių, verslumo ir socialinių gebėjimų plėtojimo ir visų visuomenės narių gerovės puoselėjimo veiksniu.2. Konkretus Europos kūrybiškumo ir naujovių metų tikslas yra susijęs inter alia su toliau nurodytais veiksmais, padedančiais stiprinti kūrybiškumą ir inovacinį pajėgumą:a) formuoti naujovėms, lankstumui ir gebėjimui prisitaikyti sparčiai kintančiame pasaulyje palankią aplinką ir kūrybiškai valdyti įvairovę. Taip pat reikėtų atsižvelgti į visų formų naujoves, įskaitant socialines ir verslumo naujoves;b) žadinti estetinį jautrumą, emocinį vystymąsi, neverbalinį mąstymą ir intuiciją bei skatinti kiekvieno vaiko kūrybingumą nuo ankstyvos vaikystės, įskaitant ikimokyklinį ugdymą;c) skleisti informaciją apie kūrybiškumo, naujovių ir verslumo reikšmę asmens vystymuisi, ekonomikos augimui bei užimtumui; skatinti žmonių, visų pirma jaunimo, verslumu pagrįstą mąstymą;d) remti švietimą apskritai ir siekti išugdyti puikius matematikos, sisteminius ir technologinius įgūdžius, kurie užtikrintų technologinių naujovių plėtrą;e) skatinti atvirą požiūrį į pokyčius, kūrybiškumą ir gebėjimą spręsti problemas, prisidedančius prie naujovių, kurias galima pritaikyti tiek profesinėje, tiek socialinėje veikloje, plėtros;f) pasitelkiant formalųjį švietimą teikti kuo daugiau saviraiškos galimybių (visų pirma tuo laikotarpiu, kai formuojasi paauglio asmenybė) ir mažinti šių galimybių skirtumus, taip siekiant sudaryti vienodas asmeninio vystymosi sąlygas;g) didinti žmonių informuotumą apie kūrybiškumą, žinias ir lankstumą kaip svarbius veiklos aspektus, užtikrinančius sėkmę ir pasitenkinimą gyvenimu šioje sparčių technologinių pokyčių ir visuotinės integracijos eroje; suteikti žmonėms daugiau karjeros galimybių tose srityse, kuriose svarbus kūrybiškumas ir inovacinis potencialas;h) skatinti glaudesnius meno, verslo, mokyklų ir universitetų ryšius;i) pasitelkus neformaliojo ir savaiminio mokymosi veiklą, ugdyti jaunimo kūrybiškumą ir inovacinį potencialą;j) raginti darbo rinkoje nedalyvaujančius asmenis plėtoti kūrybos potencialą dėl asmeninio pasitenkinimo, o darbo ieškančius asmenis – dėl galimybės padidinti savo patrauklumą darbo rinkoje;k) remti dizainą kaip naujoves skatinančią kūrybinę veiklą, ugdyti naujovių ir dizaino vadybos įgūdžius, drauge užtikrinant intelektinės nuosavybės teisių laikymąsi;l) daugiau dėmesio skirti atviram požiūriui į kultūrų įvairovę siekiant aktyvesnio kultūrų bendravimo bei tarpusavio praturtinimo meno srityje;m) plėtoti privačių ir valstybinių organizacijų kūrybiškumą ir inovacinį pajėgumą pasitelkiant mokymą ir skatinti organizacijas geriau išnaudoti ne tik pavienių asmenų, darbuotojų, bet ir klientų ar vartotojų kūrybinius pajėgumus.3 straipsnisPriemonių turinysSiekiant 2 straipsnyje išdėstytų tikslų bus imamasi toliau nurodytos Europos, nacionalinio, regiono ar vietos lygio veiklos, susijusios su Europos kūrybiškumo ir naujovių metų tikslais ir tema:a) konferencijos, renginiai ir iniciatyvos, skirtos diskusijoms apie kūrybiškumo ir inovacinio pajėgumo svarbą skatinti ir informacijai apie tai skleisti;b) informavimo ir rėmimo kampanijos svarbiausioms idėjoms skleisti;c) gerosios patirties pavyzdžių nustatymas ir informacijos apie kūrybiškumo ir inovacinio pajėgumo skatinimą sklaida;d) Bendrijos ir nacionalinio lygmens apklausos ir tyrimai.Be Bendrijos pagal 6 straipsnį bendrai finansuojamos veiklos, Komisija arba valstybės narės gali imtis kitų veiksmų, padedančių siekti Europos metų tikslų, ir suteikti teisę naudoti Europos metų pavadinimą vykdant šiuos veiksmus, jei jie iš tiesų padeda siekti 2 straipsnyje nustatytų tikslų.4 straipsnisBendradarbiavimas su valstybėmis narėmisKiekviena valstybė narė skiria nacionalinį koordinatorių, atsakingą už šalies dalyvavimą Europos kūrybiškumo ir naujovių metų veikloje, jei nacionalinis Lisabonos proceso koordinatorius negali deramai imtis šio vaidmens. Koordinatorius užtikrina su Europos kūrybiškumo ir naujovių metais susijusių veiksmų koordinavimą nacionaliniu lygmeniu.5 straipsnisKoordinavimas Europos lygmeniuSiekdama koordinuoti Europos kūrybiškumo ir naujovių metų veiklos įgyvendinimą Europos lygiu ir keistis informacija apie šios veiklos įgyvendinimą nacionaliniu lygiu, Komisija šaukia nacionalinių koordinatorių posėdžius.6 straipsnisFinansavimasNeatimant galimybės remti Europos metų veiklą pagal kitų susijusių sričių (kaip antai įmonių, sanglaudos, mokslinių tyrimų ir informacinės visuomenės) programas ir politikos priemones, bendras Europos lygmens su Europos metais susijusios veiklos finansavimas skiriamas atsižvelgiant į šiuo metu įgyvendinamų švietimo ir mokymo programų, visų pirma Mokymosi visą gyvenimą programos, prioritetus ir taisykles.7 straipsnisĮsigaliojimasŠis sprendimas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .8 straipsnisŠis sprendimas skirtas valstybėms narėms.Priimta Briuselyje [...]Europos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas Pirmininkas[...] [...] [1] Pirmininkaujančios valstybės narės išvados – Briuselis, 2006 m. gruodžio 14–15 d., 28 dalis.[2] Pirmininkaujančios valstybės narės išvados – Briuselis, 2007 m. kovo 8–9 d.[3] „Švietimas ir mokymas 2010 – būtina imtis skubių reformų siekiant užtikrinti Lisabonos strategijos sėkmę“– 2004 m. vasario 26 d. bendra Tarybos ir Komisijos ataskaita. Taip pat žr. Išsamią tolesnės veiklos siekiant švietimo ir mokymo sistemų tikslų Europoje darbo programą, OL C 142, 2002 6 14, p. 1.[4] Rekomendacija 2006/962/EB, OL L 394, 2006 12 30, p. 10.[5] COM(2006) 502 galutinis.[6] OL C 163, 2002 7 9, p. 1.[7] 2006 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1720/2006/EB (OL L 327, 2006 11 24, p. 45): http://ec.europa.eu/education/programmes/llp/index_en.html.[8] 2006 m. gruodžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1855/2006/EB (OL L 372, 2006 12 27, p. 22).[9] http://ec.europa.eu/education/programmes/llp/call08/prior_en.pdf.[10] OL C , , p. .[11] OL C , , p. .[12] OL C , , p. .[13] OL C , , p. .[14] OL C 163, 2002 7 9, p. 1.[15] Rekomendacija 2006/962/EB, OL L 394, 2006 12 30, p. 10.[16] 2006 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1720/2006/EB (OL L 327, 2006 11 24, p. 45).


text:
Talesprog er et sprog som udtrykkes mundtligt, hvor lyde repræsenterer ord eller meninger. Talesprog ses ofte som modsætningen til skriftsprog.
 Talesprog kendetegnes bl.a. ved gentagelser, gruppesprog, slang og dialekt. Desuden indeholder talesprog ofte ufuldendte sætninger.
 Beskrivelse
 Talesprog er det talte sprog. Dette kan dog også inddeles i en række underkategorier, som eksempelvis dialekt eller sociolekt. Talesproget adskiller sig fra det skriftlige sprog ved at være langt mere uformelt. Et godt eksempel på talesprog kan være en samtale i bussen. Dette er ikke formelt, og man har for det meste ikke nogen dagsorden, man skal følge. Tit fungerer talesprog heller ikke, hvis det er nedskrevet på skrift, da det opstår spontant. Inden for det talte sprog finder man også begrebet ”mundtlig fremstilling”. Dette kan både være formelt og uformelt, men bruges ofte i mere formelle former, såsom politiske debatter, eller mundtlige eksaminer.
 Kendetegn og varianter
 Talesprogets uformelle facon kommer til udtryk ved en høj grad af fyldord, og der bliver også brugt en del slang. Slangudtryk kan ofte hænge sammen med omgivelserne, hvilket både kan være socialt og geografisk.
 Dialekt henviser til ens geografiske oprindelse indenfor samme land. F.eks. snakker både fynboer og københavnere dansk, men der er stor forskel på, hvordan sproget bliver anvendt.
 Sociolekt henviser både til ens etniske, og sociale baggrund, og anvendelsen af sociolekt kan ske i bestemte sammenhænge. Dette er fordi at brug af sociolekt hænger sammen med ens identitet.
 Sprog der kendetegner en bestemt alder eller generation kaldes kronolekt.
 Talesprog og identitet
 Ens identitet er tæt forbundet med talesproget. Det er det primære sprog i vores udvikling. Med talesproget kan vi vise, hvem vi er. Vi kan f.eks. genkende en persons stemme i telefonen, fordi vi lærer at afkode stemmekvaliteter. Vi genkender hurtigt personer, fordi vi har hørt den bestemte stemme før. Et andet kendetegn ved talesproget er, at det i sig selv rummer stemninger, følelser, holdninger – uden at disse skal udtales direkte.
 Se også
 Tegnsprog
 Kropssprog
 Billedsprog
 Programmeringssprog
 References
 Sprog
 Tale


text:
Pocakos News: Vége az időhúzásnak
 Az ausztrál Legfelsőbb Bíróság elutasította Charles Zentai Károly védőinek kifogását, mely szerint rossz az ausztrál kiadatási jogrendszer. A Magyarországon háborús bűnökkel gyanúsított Zentai, valamint a hamisítással vádolt, és ugyancsak kiadatására váró ír (származású) Vincent O'Donoghue, ugyanis megkérdőjelezte azt a jelenlegi gyakorlatot, hogy kiadatási ügyekben (első fokon) a helyi (tagállami) bíróság döntsön. A védelem szerint helytelen, hogy az államszövetség (Commonwealth of Australia) központi (legfelsőbb) Bírósága helyett helyi, tagállami szinten döntenek ilyen fontos ügyben. A kifogás lényege, hogy a helyi hatóságok (személyek) gyakorlatilag (központi) állami alkalmazottak, azaz végrehajtók, tehát nem függetlenek. Nem is lehetnek, hiszen a központi, szövetségi Legfelsőbb Bíróság nem ellenőrző, hanem felettes szerv, mely az alsóbb szintű döntéseket jóváhagyja, vagy elutasítja.
 A Legfelsőbb Bíróság mostani elvi döntésének indoklásában Antony Siopis bíró rámutatott, hogy a (központi) kiadatási törvény (szövege) jó, és megfelel az ausztrál jogrendszernek. Ugyanis a helyi (szövetségi tagállami) bíró nem, mint a (központi) államot képviselő alkalmazott hozza meg ítéletét, döntését, hanem – kiadatási esetekben! – mint független(?) „(magán)személy” = „persona designata” (designated person – kinevezett, kijelölt személy)
 A védelem azzal érvelt, hogy a szövetségi államok közt is létező kiadatási szerződés alkalmazása eltér (el kellene térnie) a nemzetközitől, hiszen az így hozott döntés országon belülinek számít, és nem befolyásolja Ausztrália esetleges nemzetközi megítélését. Zentai kiadatása azonban nem helyi ügy, ezért annak megítélésében csakis a központi, szövetségi bíróság dönthet. Ez a jogi vita persze csak az időhúzásra volt jó, hiszen Zentai februári helyi (Perth) bíróság előtti meghallgatását ennek a jogi helyzetnek a tisztázásig halasztották el, és tűzték ki (most újra) szeptember 22-ére.
 posted by Pocakos @ 1:03 PM


text:
 3.3.2012
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 C 65/2
 Преюдициално запитване, отправено от Nejvyšší správní soud (Чешка република) на 20 октомври 2011 г. — Mehmet Arslan/Policie ČR, Krajské ředitelství policie Ústeckého kraje, odbor cizinecké policie
 (Дело C-534/11)
 2012/C 65/03
 Език на производството: чешки
 Запитваща юрисдикция
 Nejvyšší správní soud
 Страни в главното производство
 Жалбоподател: Mehmet Arslan
 Ответник: Policie ČR, Krajské ředitelství policie Ústeckého kraje, odbor cizinecké policie [Чешка служба полиция, Областна полицейска дирекция — Ústí nad Labem, отдел „Миграция“]
 Преюдициални въпроси
 1.
 Следва ли член 2, параграф 1 във връзка със съображение 9 от Директива 2008/115/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 16 декември 2008 година относно общите стандарти и процедури, приложими в държавите членки за връщане на незаконно пребиваващи граждани на трети страни (1), да се тълкува в смисъл, че тази директива не се прилага за граждани на трети страни, които са подали молба за международна закрила по смисъла на Директива 2005/85/ЕО на Съвета от 1 декември 2005 година относно минимални норми относно процедурата за предоставяне или отнемане на статут на бежанец в държавите членки (2)?
 2.
 Ако отговорът на първия въпрос е положителен, трябва ли да се прекрати задържането с цел връщане на чуждестранен гражданин, ако той подаде молба за международна закрила по смисъла на Директива 2005/85/ЕО и няма други основания задържането му да продължи?
 (1) ОВ L 348, 2008 г., стр. 98.
 (2) ОВ L 326, 2005 г., стр. 13; Специално издание на български език, 2007 г., глава 19, том 7, стр. 242.


type: contracts

text:
 26.11.2015
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 311/33
 ROZHODNUTIE SPOLOČNÉHO VÝBORU EHP
 č. 280/2014
 z 12. decembra 2014,
 ktorým sa mení príloha X (Služby vo všeobecnosti) k Dohode o EHP [2015/2147]
 SPOLOČNÝ VÝBOR EHP,
 so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore (ďalej len „Dohoda o EHP“), a najmä na jej článok 98,
 keďže:
 (1)
 Vykonávacie rozhodnutie Komisie 2014/148/EÚ zo 17. marca 2014, ktorým sa mení rozhodnutie 2011/130/EÚ, ktorým sa ustanovujú minimálne požiadavky na cezhraničné spracovanie dokumentov elektronicky podpísaných príslušnými orgánmi v zmysle smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/123/ES o službách na vnútornom trhu (1), v znení korigenda uverejneného v Ú. v. EÚ L 95, 29.3.2014, s. 69 sa má začleniť do Dohody o EHP.
 (2)
 Príloha X k Dohode o EHP by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,
 PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:
 Článok 1
 V bode 1c (rozhodnutie Komisie 2011/130/EÚ) prílohy X k Dohode o EHP sa dopĺňa tento text:
 „, zmenené týmto právnym predpisom:
 —
 32014 D 0148: vykonávacie rozhodnutie Komisie 2014/148/EÚ zo 17. marca 2014 (Ú. v. EÚ L 80, 19.3.2014, s. 7) v znení korigenda uverejneného v Ú. v. EÚ L 95, 29.3.2014, s. 69.“
 Článok 2
 Znenie vykonávacieho rozhodnutia 2014/148/EÚ v znení korigenda uverejneného v Ú. v. EÚ L 95, 29.3.2014, s. 69 v islandskom a nórskom jazyku, ktoré sa uverejní v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie, je autentické.
 Článok 3
 Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 13. decembra 2014 pod podmienkou, že boli doručené všetky oznámenia podľa článku 103 ods. 1 Dohody o EHP (2).
 Článok 4
 Toto rozhodnutie sa uverejní v oddiele EHP Úradného vestníka Európskej únie a v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie.
 V Bruseli 12. decembra 2014
 Za Spoločný výbor EHP
 predseda
 Kurt JÄGER
 (1) Ú. v. EÚ L 80, 19.3.2014, s. 7.
 (2) Ústavné požiadavky neboli oznámené.


text:
Der Kanton Boves war ein bis 2015 bestehender französischer Wahlkreis im Arrondissement Amiens, im Département Somme und in der Region Picardie; sein Hauptort war Boves. Vertreter im Generalrat des Départements war ab 1994 Olivier Jardé (NC).
 Der Kanton Boves war 184,06 km2 groß und hatte im Jahr 2006 19.899 Einwohner. Er lag im Mittel 73 m über dem Meeresspiegel, zwischen 21 m in Glisy und 137 m in Saint-Sauflieu.
 Gemeinden
 Der Kanton bestand aus 23 Gemeinden:
 Bevölkerungsentwicklung
 Boves
 Aufgelöst 2015


text:
Nemám pridelené základné číslo - ako platim daň? - Strana 3
 04.03.12 09:20
 Nemôžem sa tam dostatť, stále mi píše, že serveru došlo k vnútornej chybe. Môj osobný asistent stratil!!! pridelené číslo a neviem mu poslať daň. Čo mám robiť ? Ďakujem.
 04.03.12 09:34
 Na aké číslo účtu zaplatiť daň z daňového priznania typu B? V daňovom priznaní sú priznané príjmy aj zo závislej činnosti (bola priebežne počas roka platená preddavková daň) a aj príjmy z podnikania? Má sa zaplatiť na číslo účtu z príjmov z podnikania? Ďakujem.
 áno, na č. účtu z podnikania.
 Už mi to dnes vyhodilo číslo účtu. ďakujem veľmi pekne za pomôcku, ktorú uvádzate vyšie. Pekný deň.
 11.03.12 19:54
 tamik tamik
 Členom od: 06.04.07 Príspevky: 69
 A kde zaplatiť daň z príjmu napr.jednorázový honorár podľa autorského zákona ? Čo s tým ? Ako zaplatiť daň ? Treba si asivybaviť na DU DIČ ?
 Členom od: 10.05.08 Príspevky: 1,720
 Dobrý deň,platí to všetko prosím aj pre daňovníka,ktorý mal v r. 2011 iba príjmy z 2 zamestnaní,a podáva daň.priznanie typ A?
 skušal som vyplniť jeho rodne čislo a priezvisko meno do tabulky,a program vyplnil čislo učtu-a vyberieme daň z prijmov fyzickych osob rezidentov?
 no hádam to je dobre a nepošle to na cudzí účet??? uf....
 Hanka28 Hanka28
 Členom od: 26.10.06 Príspevky: 34
 Na staré číslo neplať. Pozri si tento príspevok 19.01.12 Nemám pridelené základné číslo - ako platim daň?
 (podaj DP a zaškrtni, že si nedostal oznámenie o čísle účtu...všetko je v tomto príspevku)
 marigy marigy
 Členom od: 14.11.06 Príspevky: 14
 tibor1000 - daň z príjmov FO nerezidentov je niečo iné t.j. pre SZČO - platba dane zo závislej činnosti má iné predčíslie 500259 a VS 1700992011
 13.03.12 13:27
 Členom od: 23.10.07 Príspevky: 161
 Dobrý deň, len taká faktická poznámka... ak budem čakať na to že mi pošlú číslo účtu (živnosť len 1 - 6/2011 potom ukončenie) a nestihnem to zaplatiť do konca marca tak ani podľa mňa nemôžem poukázať 2 % dane. Takže radšej patrať po účte, alebo uhradiť na starý len aby to bolo do termínu.
 13.03.12 13:34
 ale veď si zadaj tu údaje a nemusíš čakať na č.účtu
 https://pki.drsr.sk/pomocka.jsp
 13.03.12 16:07
 A kto je ten, kto rieši zaplatenie dane z príjmu za honorár? Fyzická osoba, ktorá honorár obdržala? Je to honorár nezdanený zrážkovou daňou? Ak áno, je to príjem podľa autorského zákona. Tento je riešený v § 6/2/a. Tieto príjmy podliehajú registrácii bývalý § 31 zákona o správe daní, dnes § 49a ZoDP. Registrácia sa netýka iba poberania príjmov podľa § 5, § 7 a § 8. Netýkali by sa príjmov podľa § 6, u ktorých bola zrazená daň podľa § 43 ZoDP. U Vás je rozhodujúce, či predmetný jednorazový honorár je možné posúdiť ako ostatný príjem. Nakoľko však § 6/2/a hovorí o príjmoch podľa autorského zákona, mám za to, že predmetný príjem patrí tam.
 13.03.12 16:09
 Termín by ste nezmeškali. Viaže sa k § 49/2 a tam je aj spomínaných 8 dní po doručení oznámenia osobného účtu daňovníka. Ale samozrejme, je to na Vás. Číslo je možné vygenerovať ... ale o tom zákon o dani z príjmov nehovorí.
 skušal som vyplniť jeho rodne čislo a priezvisko meno do tabulky,a program vyplnil čislo učtu-a vyberieme daň z prijmov fyzickych osob rezidentov? áno, rezident FO a rok 2011, bude aj správny v.s.
 - ja si takto vygenerované číslo vytlačím a zoberiem pri odovzdávaní DP FO na DÚ, a opýtam sa, či to môžem takto uhradiť bez čakania, kým mi pošlú do vlastných rúk
 Podľa mňa je zbytočné ísť s tým na DÚ.... tie účty sedia keď si ich zadáš na ich stránke podľa pomôcky
 15.03.12 12:53
 asi hej, ja len zo zásady opatrnosti... ...ale pracovníčka mi asi aj tak k tomu viac nepovie
 15.03.12 12:54
 teraz si trafila kliniec po hlavičke..... nechcem pracovníčky hádzať do 1 vreca, ale VŽDY vedia menej než my....
 overila som si to číslo na drsr u viacerých subjektov (hoci som doklad so základným číslom mala) a vždy sedelo
 daduc daduc
 Členom od: 24.02.06 Príspevky: 68
 a aký konštantný symbol uviesť a názov adresáta
 špec.ani konš.symbol sa neuvádza
 16.03.12 14:31
 Ďakujem za rýchlu odpoveď, a názov adresáta ? /platím to šekom/
 16.03.12 14:32
 ja by som dala miestnepríslušný daňový úrad (finančné riaditeľstvo)


text:
Prezident SR zaslal odvolací dekrét 14 sudcom | Články | Najprávo.sk - najlepší právny poradca
 10.1. 2016, 18:17 | najpravo.sk
 Prezident Slovenskej republiky podľa čl. 102 ods. 1 písm. t), čl. 145 ods. 1 a čl. 147 ods. 2 písm. b) Ústavy Slovenskej republiky na návrh Súdnej rady Slovenskej republiky zaslal odvolací dekrét 14 sudcom, ktorí dosiahli vek 65 rokov. Odvolacie dekréty sú v štádiu doručovania odvolaným sudcom, menný zoznam preto kancelária prezidenta SR zatiaľ nezverejnila.
 Ešte v apríli minulého roka prezident Andrej Kiska uviedol, že za prirodzenú súčasť zmien v našom súdnictve považuje aj generačnú obmenu. „Ako viete, Súdna rada má povinnosť predkladať prezidentovi návrhy na odvolanie sudcov, ktorí dosiahli vek 65 rokov. A prezident má povinnosť sa takýmto návrhom zaoberať. Prezident nie je povinný sudcov odvolať. Som ale presvedčený, že platná právna úprava by nedávala žiaden zmysel, ak by prezident túto právomoc nepoužíval. Máme u nás napríklad vyše sto sudcov, ktorí dávno prekročili vek 65 rokov a stále sú sudcami, hoci prax nevykonávajú. Máme napríklad aj takých sudcov nad 65 rokov, u ktorých sa obišla zákonná úprava: nikdy neboli predložení prezidentovi na rozhodnutie o ich odvolaní, ale medzičasom sa vrátili na súdy a súdia. Som rozhodnutý zaviesť transparentnosť a aj potrebnú kultúru do odvolávania sudcov. Po prvé: som presvedčený, že sudcov, ktorí dosiahli vek 65 rokov, je zásadne potrebné odvolávať tak, ako to predpokladá ústava a zákony. Začal som túto kompetenciu uplatňovať a budem v tom pokračovať.“ konštatoval prezident.
 Vo svojom minuloročnom vyjadrení prezident tiež uviedol, že na návrh Súdnej rady je pripravený bez zbytočného odkladu odvolať tie sudkyne a tých sudcov, ktorí vysoko presiahli vek 65 rokov a dlhší čas už aktívne nesúdili. „Ich zotrvanie alebo návrat do talárov je totiž v rozpore s potrebami súdov a výkonu súdnej moci. Podobne budem postupovať aj v prípadoch takých sudcov, ktorí si prerušili výkon funkcie a medzičasom dosiahli 65 rokov. Prerušenie výkonu nemôže slúžiť na to, aby sa takíto sudcovia mohli vrátiť do aktívneho výkonu sudcovskej funkcie. Alebo dokonca aby sa takýmto spôsobom obchádzala povinnosť navrhnúť ich odvolanie, ako sa to dialo doteraz.“ uviedol prezident.
 O sudcoch, ktorí majú prerušený výkon funkcie sudcu vo veku 70 a viac rokov, súdna rada rozhodovala na zasadnutí 30. novembra 2015 a prezidentovi Slovenskej republiky predložila 8 sudcov na odvolanie z funkcie sudcu, za ktorých v tajnom hlasovaní hlasovala nadpolovičná väčšina všetkých členov súdnej rady, a to:
 1. JUDr. Jozef BOTKA, sudca Okresného súdu Banská Bystrica,
 2. JUDr. Jozef HRABOVSKÝ, sudca Krajského súdu v Banskej Bystrici,
 3. Vojtech KÁNTOR, sudca Okresného súdu Nové Zámky,
 4. JUDr. Stanislav LEHOŤÁK, sudca Najvyššieho súdu Slovenskej republiky,
 5. Peter PACALAJ, sudca Okresného súdu Trnava,
 6. prom. pr. Ľubomír SAMUEL, sudca Krajského súdu v Banskej Bystrici,
 7. JUDr. Helena ŠKRINÁROVÁ, sudkyňa Krajského súdu v Bratislave.
 8. JUDr. Ing. Tomáš VALOVIČ, sudca Najvyššieho súdu Slovenskej republiky.
 Súdna rada SR vo vyhodnotení plnenia plánu práce Súdnej rady SR za rok 2015 citovala časť odôvodnenia nálezu Ústavného súdu SR PL. ÚS 10/05-270: „Do pôsobnosti súdnej rady, ako už bolo spomenuté, patrí podľa čl. 141a ods. 4 písm. a) ústavy predkladať prezidentovi návrhy kandidátov na vymenovanie sudcov a návrhy na odvolanie sudcov. Z takto koncipovanej pôsobnosti súdnej rady nemožno vyvodiť povinnosť súdnej rady tak urobiť, ak navyše podľa čl. 141a ods. 5 ústavy na prijatie uznesenia súdnej rady je potrebný súhlas nadpolovičnej väčšiny všetkých jej členov (to isté pravidlo upravuje aj § 6 ods. 6 zákona o súdnej rade, podľa ktorého na prijatie uznesenia súdnej rady je potrebný súhlas nadpolovičnej väčšiny všetkých jej členov.
 Pôsobnosť súdnej rady vzhľadom na to, že ide o kolektívny orgán, sa realizuje (vzhľadom na to, že nie je osobitná úprava tohto postupu) prostredníctvom štandardných pravidiel prijímania rozhodnutí, t. j. v súlade s čl. 141a ods. 5 ústavy, podľa ktorého na prijatie uznesenia súdnej rady je potrebný súhlas nadpolovičnej väčšiny všetkých jej členov.
 Z uvedeného potom vyplýva, že návrh na odvolanie sudcov sa taktiež prijíma uznesením súdnej rady, lebo to je jediný spôsob, akým súdna rada rozhoduje o veciach patriacich do jej pôsobnosti [čl. 7 Rokovacieho poriadku súdnej rady]. Podľa čl. 10 ods. 5 rokovacieho poriadku súdna rada musí predložiť prezidentovi návrh na odvolanie sudcu, ak sú na to zákonné dôvody. Podľa čl. 10 ods. 6 rokovacieho poriadku návrh je schválený (a aj návrh podľa čl. 10 ods. 5 rokovacieho poriadku), ak zaň v tajnom hlasovaní hlasovala nadpolovičná väčšina všetkých členov súdnej rady.“
 Vyjadrenia k sudcom, ktorí dovŕšili vek 65 rokov po mesiaci marec 2015, kedy bolo naposledy o tejto otázke rozhodované, kancelária súdnej rady zabezpečuje a po skompletizovaní všetkých potrebných podkladov je predpoklad, že personálne otázky týkajúce sa sudcov, ktorí dovŕšili vek 65 rokov v mesiacoch apríl - december 2015 budú zaradené na program zasadnutia súdnej rady vo februári 2016.
 Minister vymenoval nových notárov


text:
HNK Čapljina je hrvatski nogometni klub iz Čapljine, BiH.
 HNK Čapljina u bivšoj Jugoslaviji egzistirao pod nazivom Borac. Juniorski i kadetski sastav HNK Čapljine igra u Omladinskoj ligi BiH - Jug, a predpionirski i pionirski u Omladinskoj ligi HNŽ-a.
 Poznati igrači koje je izbacila Čapljina su: Nino Bule, Želimir Terkeš, Mladen Bartolović, Boris Raič i drugi. U Čapljini je kratko igrao Marcel Žigante.
 Sve do prije nekoliko godina je djelovala i škola Zlatka Križanovića - Vukasa, poznatog trenera koji je ostavio dubok trag u bosanskohercegovačkom, ali i hrvatskom nogometu.
 Stadion "Bjelave" na kojem igra HNK Čapljina ima kapacitet od 1.000 sjedećih mjesta.
 Nastupi u Kupu BiH
 2012./13.
 šesnaestina finala: HNK Čapljina - FK Borac Banja Luka (I) 1:1 (3:1 p)
 osmina finala: FK Olimpik Sarajevo (I) - HNK Čapljina 0:0, 0:0 (4:1 p)
 2015./16.
 šesnaestina finala: FK Mladost DK (I) - HNK Čapljina 2:0
 2016./17.
 šesnaestina finala: NK Široki Brijeg (I) - HNK Čapljina 5:0
 2021./22.
 šesnaestina finala: HNK Čapljina - FK Radnik Bijeljina (I) 1:2
 Izvori
 Vanjske poveznice
 Službene stranice
 Hrvatski nogometni klubovi u Bosni i Hercegovini
 Šport u Čapljini
 Čapljina


text:
 30.10.2014
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 310/55
 ROZHODNUTIE SPOLOČNÉHO VÝBORU EHP
 č. 91/2014
 zo 16. mája 2014,
 ktorým sa mení príloha XIII (Doprava) k Dohode o EHP
 SPOLOČNÝ VÝBOR EHP,
 so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore (ďalej len „Dohoda o EHP“), a najmä na jej článok 98,
 keďže:
 (1)
 Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1213/2010 zo 16. decembra 2010, ktorým sa ustanovujú spoločné pravidlá týkajúce sa vzájomného prepojenia vnútroštátnych elektronických registrov podnikov cestnej dopravy (1), sa má začleniť do Dohody o EHP.
 (2)
 Príloha XIII k Dohode o EHP by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,
 PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:
 Článok 1
 Za bod 19aa (rozhodnutie Komisie 2009/992/EÚ) prílohy XIII k Dohode o EHP sa vkladá tento bod:
 „19ab.
 32010 R 1213: nariadenie Komisie (EÚ) č. 1213/2010 zo 16. decembra 2010, ktorým sa ustanovujú spoločné pravidlá týkajúce sa vzájomného prepojenia vnútroštátnych elektronických registrov podnikov cestnej dopravy (Ú. v. EÚ L 335, 18.12.2010, s. 21).“
 Článok 2
 Znenie nariadenia (EÚ) č. 1213/2010 v islandskom a nórskom jazyku, ktoré sa uverejní v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie, je autentické.
 Článok 3
 Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 17. mája 2014 pod podmienkou, že Spoločnému výboru EHP boli doručené všetky oznámenia podľa článku 103 ods. 1 Dohody o EHP (2), alebo dňom nadobudnutia účinnosti rozhodnutia Spoločného výboru EHP č. 88/2014 zo 16. mája 2014 (3), podľa toho, čo bude neskôr.
 Článok 4
 Toto rozhodnutie sa uverejní v oddiele EHP Úradného vestníka Európskej únie a v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie.
 V Bruseli 16. mája 2014
 Za Spoločný výbor EHP
 predseda
 Gianluca GRIPPA
 (1) Ú. v. EÚ L 335, 18.12.2010, s. 21.
 (2) Ústavné požiadavky neboli oznámené.
 (3) Pozri stranu 40 tohto úradného vestníka.


text:
Caverject: indikacijos, dozavimas ir šalutinis poveikis
 Caverject yra vaistas, skirtas vyrams, naudojamas erekcijos disfunkcijai gydyti. Jis tiekiamas milteliais injekciniam tirpalui, kurie švirkščiami į kaverną.
 Caverject skiriamas vyrams, turintiems erekcijos problemų. Dozė individualizuojama atsižvelgiant į asmenis. Pirmiausia gydytojas skiria pradinę dozę nuo 5 iki 20 mikrogramų. Optimali dozė gaunama stebint pacientą, kad jam reikia atlikti erekciją praėjus 5 ar 10 minučių po injekcijos. Tačiau erekcija neturėtų viršyti vienos valandos. Caverject galima švirkšti vieną ar du kartus per savaitę, laikantis 24 valandų intervalo tarp kiekvienos injekcijos. Pirmąją injekciją atlieka gydytojas, kuris paaiškina pacientui, kaip vėliau atlikti injekcijas savarankiškai.
 Caverject draudžiama vartoti padidėjusio jautrumo prostaglandinui sergantiems vyrams, moterims ir vaikams. Jis taip pat draudžiamas žmonėms, kuriems kyla priapizmo, erekcijos sutrikimo, pasireiškiančio ilgesne nei 4 valandų erekcija, rizika. Ši rizika susijusi, pavyzdžiui, su pjautuvinių ląstelių liga, leukemija ar daugybine mieloma. Galiausiai vyrai, kurių lytinis partneris yra nėščia, neturėtų gydyti Caverject, nes spermoje yra alprostadilio.
 Stebėjimas: Caverject švirkščiamas į vidų. Jokiu būdu jo negalima švirkšti į veną.
 Caverject gali sukelti ilgalaikę erekciją (įskaitant priapizmą), skausmus, lydimus deginimo pojūčio erekcijos metu ir nedidelį pažeidimą (hematomą) toje vietoje, kuriai buvo sušvirkšta. Rečiau gydymas „Caverject“ kartais buvo susijęs su fibroze, skausmu sėklidžių srityje, galvos skausmais ir kraujospūdžio pokyčiais. Pasitaikė injekcijų į šlaplę dėl blogo paciento manipuliavimo.
 Perdozavimui būdingos minkštos išmatos ar viduriavimas, pagreitėjęs kvėpavimas ir depresinė būsena. Priapizmas yra svarbiausia komplikacija. Tokiu atveju pacientas turi vykti į ligoninę, kad gautų tinkamą gydymą. Žymės: žinios Sveikata Mityba
 © VP healt hand fitness team 2020 Caverject: indikacijos, dozavimas ir šalutinis poveikis - https://vphealthandfitness.com