text:
 2.9.2021
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 309/8
 REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2021/1432 AL COMISIEI
 din 1 septembrie 2021
 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite cabluri și toroane din oțel nealiat pentru pretensionare și posttensionare (cabluri și toroane PSC) originare din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului
 COMISIA EUROPEANĂ,
 având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
 având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (2),
 întrucât:
 1. PROCEDURA
 1.1. Anchetele precedente și măsurile în vigoare
 (1)
 În urma unei anchete antidumping (denumită în continuare „ancheta inițială”), Consiliul a instituit prin Regulamentul (CE) nr. 383/2009 al Consiliului (2), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 986/2012 (3), o taxă antidumping definitivă la importurile de anumite cabluri și toroane din oțel nealiat pentru pretensionare și posttensionare (denumite în continuare „cabluri și toroane PSC”) originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „China”).
 (2)
 Măsurile au luat forma unei taxe ad valorem de 46,2 %, cu excepția societății Kiswire Qingdao, Ltd (0 %), precum și a societăților Ossen Innovation Materials Co. Joint Stock Company Ltd și Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd (ambele cu 31,1 %).
 (3)
 În urma unei prime reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia, prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/865 al Comisiei (4), astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/1382 al Comisiei (5), a menținut măsurile în vigoare.
 1.2. Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor
 (4)
 În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (6) a măsurilor antidumping în vigoare aplicabile importurilor de cabluri și toroane pentru pretensionare și posttensionare (denumite în continuare „PSC”) originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC” sau „China”), Comisia a primit o cerere de reexaminare în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.
 (5)
 Cererea a fost depusă la 28 februarie 2020 de către European Stress Information Service (denumit în continuare „ESIS” sau „solicitantul”), reprezentând peste 25 % din producția totală de PSC la nivelul Uniunii.
 (6)
 Cererea s-a bazat pe argumentul că expirarea măsurilor ar avea ca efect probabil continuarea sau reapariția dumpingului și continuarea sau reapariția prejudiciului pentru industria Uniunii.
 (7)
 Întrucât a stabilit, în urma consultării comitetului instituit prin articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază, că există suficiente elemente de probă pentru deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a deschis, la 4 iunie 2020, o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor cu privire la importurile de cabluri și toroane PSC originare din RPC, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Comisia a publicat un aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (7) (denumit în continuare „avizul de deschidere”).
 1.3. Părțile interesate
 (8)
 În avizul de deschidere, Comisia a invitat părțile interesate să o contacteze pentru a participa la anchetă. În plus, Comisia a informat în mod special solicitantul, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori, importatorii și utilizatorii din Uniune cunoscuți ca fiind părți vizate, precum și autoritățile chineze cu privire la deschiderea reexaminării în perspectiva expirării măsurilor și i-a invitat să participe la anchetă.
 (9)
 Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și prezenta observațiile cu privire la deschiderea reexaminării și de a solicita o audiere în fața Comisiei și/sau a consilierului-auditor pentru proceduri comerciale.
 1.4. Eșantionarea
 (10)
 În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea constitui un eșantion de părți interesate, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.
 1.4.1. Eșantionarea producătorilor din cadrul Uniunii
 (11)
 În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că a selectat în mod provizoriu un eșantion de producători din Uniune. În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat eșantionul pe baza celui mai mare volum reprezentativ de vânzări și de producție din Uniune care putea fi examinat în mod rezonabil în timpul disponibil, asigurând, de asemenea, reprezentativitatea geografică. Eșantionul a fost constituit din trei producători din cadrul Uniunii. Producătorii din Uniune incluși în eșantion reprezentau 46 % din producția totală estimată din Uniune în perioada anchetei de reexaminare (PAR). Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații cu privire la eșantionul provizoriu, dar nu a primit nicio observație. Eșantionul provizoriu a fost, prin urmare, confirmat și este considerat reprezentativ pentru industria din Uniune.
 1.4.2. Eșantionarea producătorilor-exportatori și a importatorilor neafiliați
 (12)
 Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară în ceea ce privește producătorii-exportatori din China, precum și importatorii neafiliați din Uniune, s-a cerut părților menționate anterior să se facă cunoscute și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii Chinei pe lângă UE să identifice și/sau să contacteze alți producători-exportatori eventuali care ar putea fi interesați să participe la anchetă. Cu toate acestea, întrucât niciuna dintre aceste părți nu s-a prezentat, eșantionarea nu a fost necesară nici pentru producătorii-exportatori, nici pentru importatorii neafiliați. Întrucât producătorii chinezi nu au cooperat, constatările cu privire la importurile din RPC au fost stabilite pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.
 1.5. Chestionarele și vizitele de verificare
 (13)
 Comisia a trimis chestionare producătorilor din Uniune incluși în eșantion, precum și Guvernului Chinei (denumit în continuare „GC”). Aceleași chestionare, precum și chestionarele pentru importatori, utilizatori și producători-exportatori au fost, de asemenea, puse la dispoziție online (8) în ziua deschiderii anchetei.
 (14)
 Comisia a primit răspunsuri la chestionar de la cei trei producători din Uniune incluși în eșantion, precum și de la asociația producătorilor din Uniune (ESIS).
 (15)
 Având în vedere pandemia de COVID-19 și măsurile de izolare puse în aplicare de diferite state membre, Comisia nu a putut efectua vizite de verificare în temeiul articolului 16 din regulamentul de bază. În schimb, Comisia a efectuat o verificare la distanță a tuturor informațiilor considerate necesare pentru constatările sale, în conformitate cu avizul său privind consecințele pandemiei de COVID-19 asupra anchetelor antidumping și antisubvenții (9). Comisia a efectuat, de la distanță, verificări încrucișate ale următorilor producători din Uniune incluși în eșantion:
 —
 D&D Drótáru Ipari és Kereskedelmi, Miskolc, Ungaria;
 —
 Nedri Spanstaal BV, Venlo, Țările de Jos;
 —
 Global Special Steel Products SAU, Santander, Spania.
 1.6. Procedura ulterioară
 (16)
 La 5 iulie 2021, Comisia a comunicat faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora intenționa să mențină taxele antidumping în vigoare. Tuturor părților li s-a acordat o perioadă în care să poată prezenta observații în urma acestei informări.
 (17)
 Solicitantul a prezentat observații. Observațiile au fost examinate și luate în considerare în mod corespunzător de către Comisie.
 1.7. Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată
 (18)
 Ancheta privind continuarea sau reapariția dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2019 și 31 decembrie 2019 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității unei continuări sau reapariții a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2016 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare (denumită în continuare „perioada examinată”).
 1.8. Retragerea Regatului Unit din Uniune
 (19)
 Această cauză a fost inițiată la 4 iunie 2020, și anume în perioada de tranziție convenită între Regatul Unit și UE, perioadă în care Regatul Unit se afla încă sub incidența dreptului Uniunii. Această perioadă s-a încheiat la 31 decembrie 2020. În consecință, începând cu 1 ianuarie 2021, societățile și asociațiile din Regatul Unit nu au mai fost considerate părți interesate în prezenta procedură.
 (20)
 Printr-o notă la dosar din 18 ianuarie 2021, Comisia a invitat operatorii din Regatul Unit care se considerau în continuare părți interesate să o contacteze. Nicio societate nu s-a prezentat.
 (21)
 Pentru a alinia setul de date colectate de la părțile interesate la faptul că perioada de tranziție s-a încheiat și că Regatul Unit nu mai intră sub incidența dreptului Uniunii, părțile interesate în cauză au fost invitate să furnizeze un răspuns revizuit la chestionar pe baza UE-27.
 2. PRODUSUL CARE FACE OBIECTUL REEXAMINĂRII ȘI PRODUSUL SIMILAR
 2.1. Produsul care face obiectul reexaminării
 (22)
 Produsul care face obiectul prezentei reexaminări constă în cabluri din oțel nealiat neacoperite sau neplacate, cabluri din oțel nealiat acoperite sau placate cu zinc și toroane din oțel nealiat placate/acoperite sau nu, cu maximum 18 cabluri, care conțin în greutate minimum 0,6 % carbon, cu dimensiunea maximă a secțiunii transversale mai mare de 3 mm, încadrate în prezent la codurile NC ex 7217 10 90, ex 7217 20 90, ex 7312 10 61, ex 7312 10 65 și ex 7312 10 69 (coduri TARIC 7217109010, 7217209010, 7312106191, 7312106591 și 7312106991) (denumit în continuare „produsul care face obiectul reexaminării”). Toroanele galvanizate (dar fără alt material de acoperire) formate din șapte cabluri, în care diametrul cablului central este egal sau depășește cu mai puțin de 3 % diametrul oricăruia dintre celelalte șase cabluri, nu intră sub incidența măsurilor în vigoare și nu fac obiectul prezentei reexaminări (10).
 (23)
 Produsul care face obiectul reexaminării este utilizat în principal în industria construcțiilor pentru armarea betonului, dar poate fi, de asemenea, utilizat pentru elementele de suspensie și pentru podurile hobanate. Este produs din sârme laminate din oțel cu un conținut ridicat de carbon, care sunt curățate, trase, încălzite și – în cazul toroanelor – sunt înfășurate elicoidal pentru a obține caracteristici specifice de diametru, rezistență și stabilitate.
 2.2. Produsul similar
 (24)
 Ancheta a arătat faptul că următoarele produse au aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări de bază:
 —
 produsul care face obiectul reexaminării, originar din China;
 —
 produsul fabricat și vândut pe piața internă din China;
 —
 produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria din Uniune.
 (25)
 Comisia a decis că aceste produse sunt produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
 3. PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU A REAPARIȚIEI DUMPINGULUI
 3.1. Observații preliminare
 (26)
 În cursul perioadei anchetei de reexaminare, importurile produsului care face obiectul reexaminării din RPC au continuat, deși la niveluri mult mai scăzute decât în perioada anchetei inițiale (și anume între ianuarie 2007 și decembrie 2007). Conform statisticilor Comext (Eurostat), importurile de PSC din RPC au reprezentat mai puțin de 0,1 % din piața Uniunii în perioada anchetei de reexaminare, în comparație cu o cotă de piață de 8,2 % în cursul anchetei inițiale. În cursul reexaminării anterioare efectuate în perspectiva expirării măsurilor a fost observat un nivel la fel de scăzut al cotei de piață (mai puțin de 0,1 %). În termeni absoluți, importurile din RPC au scăzut drastic, de la aproximativ 86 918 tone în cursul anchetei inițiale la 99 de tone în cursul reexaminării anterioare efectuate în perspectiva expirării măsurilor și la 86 de tone în cursul reexaminării actuale efectuate în perspectiva expirării măsurilor.
 (27)
 Astfel cum s-a menționat în considerentul 12, niciunul dintre exportatorii/producătorii din RPC nu a cooperat la anchetă. Prin urmare, producătorii-exportatori nu au transmis răspunsuri la chestionar, deci nici date privind prețurile și costurile de export, prețurile și costurile interne, consumul de factori de producție în procesul de producție, cheltuielile generale de producție, capacitatea, producția, investițiile etc. În plus, GC și producătorii-exportatori nu s-au exprimat cu privire la elementele de probă din dosarul cazului, printre care „Documentul de lucru al serviciilor Comisiei privind distorsiunile semnificative din economia Republicii Populare Chineze în scopul anchetelor în materie de apărare comercială” (11) (denumit în continuare „raportul”).
 (28)
 Prin urmare, Comisia a informat autoritățile din RPC că, din cauza lipsei de cooperare, Comisia ar putea aplica articolul 18 din regulamentul de bază cu privire la constatările referitoare la RPC. Comisia nu a primit nicio observație.
 (29)
 În consecință, în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din regulamentul de bază, constatările privind probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului care vizează RPC au fost bazate pe datele disponibile, în special pe informațiile cuprinse în cererea de reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor și în observațiile prezentate de părțile interesate, coroborate cu alte surse de informații, cum ar fi statisticile de comerț referitoare la importuri și exporturi (Eurostat și GTA), OCDE (12) și societățile independente specializate în furnizarea de informații privind prețurile, de știri, date, și analize, precum și în organizarea de conferințe pentru industria siderurgică, cum ar fi Global Financials publicate de Dun & Bradstreet (13) și Global Trade Alert (14).
 3.2. Continuarea dumpingului importurilor în perioada anchetei de reexaminare
 3.2.1. Procedura de stabilire a valorii normale în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază
 (30)
 Având în vedere elementele de probă suficiente disponibile la deschiderea anchetei care tind să arate, în ceea ce privește RPC, existența unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, Comisia a deschis ancheta cu privire la această țară în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază.
 (31)
 Pentru a obține informațiile pe care le-a considerat necesare pentru ancheta sa cu privire la presupusele distorsiuni semnificative, Comisia a trimis un chestionar către GC. În plus, la punctul 5.3.2 din avizul de deschidere, Comisia a invitat toate părțile interesate să își prezinte punctele de vedere și să furnizeze informații și documente justificative referitoare la aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, în termen de 37 de zile de la data publicării avizului de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Nu s-a primit niciun răspuns la chestionar din partea GC și nu s-a primit nicio observație privind aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază în termenul stabilit.
 (32)
 La punctul 5.3.2 din avizul de deschidere, Comisia a precizat, de asemenea, că, potrivit informațiilor de care dispune, o posibilă țară terță reprezentativă pentru RPC în acest caz este India. În conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, țara reprezentativă este selectată în scopul stabilirii valorii normale pe baza unor prețuri sau valori de referință nedistorsionate. Comisia a precizat, de asemenea, că va examina alte posibile țări reprezentative adecvate, în conformitate cu criteriile stabilite la articolul 2 alineatul (6a) litera (a) prima liniuță din regulamentul de bază.
 (33)
 La 18 septembrie 2020, prin intermediul unei note (denumită în continuare „prima notă”), Comisia a informat părțile interesate cu privire la sursele relevante pe care intenționa să le utilizeze la stabilirea valorii normale. În nota respectivă, Comisia a furnizat o listă a tuturor factorilor de producție, cum ar fi materiile prime, forța de muncă și energia, care ar putea fi utilizate pentru fabricarea produsului care face obiectul reexaminării. În plus, pe baza criteriilor de alegere a prețurilor sau a valorilor de referință nedistorsionate, Comisia a identificat posibile țări reprezentative (și anume Brazilia, Malaysia și Turcia). Comisia a primit observații din partea solicitantului cu privire la prima notă, susținând că Brazilia ar fi mult mai puțin dezvoltată decât RPC și că, prin urmare, ar fi mai puțin similară în ceea ce privește acest criteriu decât Turcia și Malaysia. De asemenea, nu par să fie disponibile cu ușurință date publice relevante și nedistorsionate pentru Brazilia în ceea ce privește energia electrică, gazele naturale și apa. În plus, solicitantul a semnalat că datele extrase din GTA pentru sârma laminată făceau referire la codul 7213 10, deși codul 7213 91 era mai adecvat. Comisia a confirmat că codul SA 7213 91 corespunde factorului de producție sârmă laminată și a extras din GTA datele corespunzătoare codului SA 7213 91. Conform acestui nou extras de date privind importurile, selecția inițială de către Comisie a unei țări reprezentative potențiale era în continuare valabilă. Solicitantul și-a menținut poziția susținută în cerere, potrivit căreia India ar fi o țară reprezentativă adecvată, însă nu a prezentat argumente noi. Nicio altă țară nu a fost propusă drept candidată adecvată.
 (34)
 La 21 decembrie 2020, prin intermediul unei a doua note (denumită în continuare „a doua notă”), Comisia a informat părțile interesate cu privire la sursele relevante pe care intenționa să le utilizeze la stabilirea valorii normale, luând în considerare Turcia ca țară reprezentativă. Comisia a informat, de asemenea, părțile interesate că va stabili costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale (denumite în continuare „costuri VAG”), precum și profiturile, pe baza informațiilor disponibile de la un producător din țara reprezentativă – Celik Halat Vetel Sanayii A.S. Nu s-au primit observații cu privire la cea de a doua notă.
 3.2.2. Valoarea normală
 (35)
 În cadrul anchetelor recente privind sectorul siderurgic din RPC (15), Comisia a constatat existența unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. Comisia a concluzionat în cadrul prezentei anchete că, pe baza elementelor de probă disponibile, aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază este, de asemenea, adecvată.
 (36)
 În cadrul anchetelor respective, Comisia a constatat că există o intervenție substanțială a statului în RPC, ceea ce duce la distorsionarea alocării efective a resurselor în conformitate cu principiile pieței (16). În special, Comisia a concluzionat că, în sectorul oțelului, care reprezintă principala materie primă utilizată la fabricarea produsului care face obiectul reexaminării, nu numai că persistă un grad substanțial de proprietate din partea GC în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) prima liniuță din regulamentul de bază (17), dar GC este, de asemenea, în măsură să intervină în ceea ce privește prețurile și costurile prin prezența statului în cadrul firmelor în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a doua liniuță din regulamentul de bază (18). Comisia a constatat, de asemenea, că prezența și intervenția statului pe piețele financiare, precum și în furnizarea de materii prime și de factori de producție au un efect suplimentar de distorsionare asupra pieței. Într-adevăr, în ansamblu, sistemul de planificare din RPC are ca rezultat concentrarea resurselor în sectoarele desemnate de GC ca fiind strategice sau altfel importante din punct de vedere politic, în locul alocării acestora în conformitate cu forțele pieței (19). În plus, Comisia a concluzionat că legislația chineză privind falimentul și proprietatea nu funcționează în mod corespunzător în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a patra liniuță din regulamentul de bază, generând astfel distorsiuni, în special atunci când întreprinderile insolvente sunt menținute pe linia de plutire și când sunt atribuite drepturi de folosință asupra terenurilor în RPC (20). În aceeași ordine de idei, Comisia a constatat distorsiuni ale costurilor salariale în sectorul siderurgic în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a cincea liniuță din regulamentul de bază (21), precum și distorsiuni pe piețele financiare în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a șasea liniuță din regulamentul de bază, în special în ceea ce privește accesul la capital al actorilor corporativi din RPC (22).
 (37)
 În plus față de raport, cererea se referea la practici care afectează costurile și prețurile din sectorul PSC și din sectorul siderurgic (sârma laminată din oțel reprezintă principalul factor de producție utilizat în producția de PSC):
 —
 din primii cinci producători chinezi de oțel ca mărime, patru sunt întreprinderi deținute de stat (denumite în continuare „IDS”) și, în această calitate, se află în proprietatea GC și își desfășoară activitatea sub controlul sau supravegherea în privința politicilor a acestuia din urmă;
 —
 există distorsiuni semnificative pe piața oțelului, inclusiv documente de orientare precum cel de-al 13-lea plan cincinal pentru industria siderurgică, Decizia nr. 40 a Consiliului de Stat privind promulgarea și punerea în aplicare a „dispozițiilor provizorii privind promovarea adaptării structurilor industriale” (denumită în continuare „Decizia nr. 40”) și Catalogul de orientare pentru punerea în aplicare a adaptării structurilor industriale;
 —
 o serie de studii independente confirmă existența unor distorsiuni în sectorul siderurgic: raportul de țară nr. 17/248 al FMI intitulat „People’s Republic of China, Selected issues” (Republica Populară Chineză, aspecte selectate), precum și două publicații ale Camerei Europene de Comerț din China intitulate „China Manufacturing 2025” (Industria manufacturieră chineză în 2025) și „European Business in China Position Paper 2016/2017” (Documentul de poziție al întreprinderilor europene din China 2016/2017);
 —
 costurile materiilor prime și ale energiei în RPC nu sunt rezultatul forțelor de pe piața liberă, deoarece sunt afectate de intervenții substanțiale ale statului;
 —
 producătorii de sârmă laminată, care reprezintă principala materie primă utilizată în producția de PSC, beneficiază de împrumuturi preferențiale, deoarece chiar și producătorii cu datorii neachitate semnificative și pe termen lung pot obține un sprijin financiar din partea administrației centrale sau locale în caz de nevoie.
 (38)
 Astfel cum se precizează în considerentul 28, GC nu a prezentat observații și nu a furnizat elemente de probă care să susțină sau să respingă elementele de probă existente la dosarul cazului, inclusiv raportul și elementele de probă suplimentare furnizate de reclamant cu privire la existența unor distorsiuni semnificative și/sau la oportunitatea aplicării articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază în cazul de față.
 (39)
 La fel ca în cazul anchetelor anterioare privind sectorul siderurgic din RPC, Comisia a examinat dacă era adecvat sau nu să se utilizeze prețurile și costurile interne din RPC, dată fiind existența unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. Comisia a făcut acest lucru pe baza elementelor de probă disponibile la dosar, inclusiv a elementelor de probă cuprinse în raport, care se bazează pe surse disponibile în mod public. Această analiză a inclus examinarea intervențiilor substanțiale ale statului în economia RPC în general, dar și a situației specifice a pieței din sectorul relevant, inclusiv a produsului care face obiectul reexaminării. Comisia a completat în continuare aceste elemente de probă cu propriile cercetări privind diferitele criterii relevante pentru a confirma existența unor distorsiuni semnificative în RPC, astfel cum au constatat și anchetele sale anterioare în această privință.
 (40)
 În special în sectorul oțelului, care reprezintă principala materie primă utilizată la fabricarea de PSC, persistă un grad substanțial de proprietate a GC. Mulți dintre cei mai mari producători se află în proprietatea statului. Unii dintre aceștia sunt menționați în mod specific în „Planul de ajustare și modernizare a industriei siderurgice pentru perioada 2016-2020”. De exemplu, societatea chineză deținută de stat Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co. Ltd. (denumită în continuare „Tisco”) menționează pe site-ul său web că este „un supergigant al sectorului siderurgic” care „a evoluat într-un complex producător de fontă și oțel de dimensiuni extraordinare, care este integrat în activitățile de minerit, de producție, de prelucrare, de livrare și de comercializare a fierului și a oțelului” (23). Baosteel este o altă întreprindere chineză importantă deținută de stat care este implicată în fabricarea oțelului și face parte din grupul consolidat recent China Baowu Steel Group Co. Ltd. (anterior Baosteel Group și Wuhan Iron & Steel) (24). Deși se estimează că raportul nominal dintre numărul de IDS și numărul de societăți private este aproape egal, din cei cinci producători chinezi de oțel clasați printre primii 10 producători de oțel ca mărime din lume, patru sunt IDS (25). Totodată, în timp ce primii 10 producători au reprezentat doar aproximativ 36 % din producția industrială totală în 2016, GC a stabilit în același an obiectivul de a concentra până în 2025 între 60 % și 70 % din producția de oțel la aproximativ zece întreprinderi de mari dimensiuni (26). Această intenție a fost reiterată de GC în aprilie 2019, când s-a anunțat lansarea unor orientări privind consolidarea industriei siderurgice (27). Această consolidare poate atrage după sine fuziuni forțate între societăți private profitabile și IDS neperformante (28). Având în vedere că niciun exportator chinez de PSC nu a cooperat, nu se poate determina proporția exactă a producătorilor de PSC privați și a celor deținuți de stat.
 (41)
 În ceea ce privește faptul că GC este în măsură să intervină în stabilirea prețurilor și a costurilor prin prezența statului în cadrul firmelor în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a doua liniuță din regulamentul de bază, din cauza lipsei de cooperare din partea producătorilor de PSC, a fost imposibil să se stabilească existența unor legături personale între producătorii produsului care face obiectul reexaminării și PCC. Cu toate acestea, o serie de producători de sârmă laminată, care reprezintă principala materie primă utilizată în producția de PSC, au o legătură strânsă cu PCC, prin prezența unor membri ai PCC în cadrul personalului de conducere de nivel superior sau în cadrul consiliului de administrație. Printre aceștia se numără, de exemplu, HBIS Group, Jiangsu Shagang, Anshan Iron and Steel Group, Baoshan (Baosteel) și Shougang.
 (42)
 Atât întreprinderile publice, cât și cele private din sectorul sârmei laminate, principala materie primă utilizată în producția de PSC, fac obiectul supravegherii în privința politicilor și al îndrumării. Următoarele exemple ilustrează tendința de intervenție din ce în ce mai mare menționată mai sus a GC în sectorul sârmei laminate. Mulți producători de sârmă laminată evidențiază în mod explicit pe site-urile lor web activități de consolidare a partidului, au membri de partid în conducerea societății și își subliniază afilierea la PCC. Ancheta a dezvăluit activități de consolidare a partidului în cadrul mai multor producători de sârmă laminată, inclusiv HBIS Group (Hesteel), Jiangsu Shagang, Anshan Iron and Steel Group, Baoshan (Baosteel) și Shougang.
 (43)
 În plus, în sectorul PSC sunt în vigoare politici discriminatorii în favoarea producătorilor interni sau care influențează în alt mod piața în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a treia liniuță din regulamentul de bază.
 (44)
 Chiar dacă sectorul PSC este un sector specializat și chiar dacă în cursul anchetei nu s-a putut identifica niciun document de politică specific care să îndrume în mod special dezvoltarea sectorului PSC ca atare, acesta beneficiază de îndrumare și intervenție din partea statului în ceea ce privește principala materie primă necesară pentru producția de PSC, și anume oțelul.
 (45)
 Industria siderurgică este considerată de GC ca fiind o industrie-cheie (29). Acest lucru este confirmat de numeroasele planuri, directive și alte documente axate pe oțel, care sunt emise la nivel național, regional și municipal, precum „Planul de ajustare și modernizare a industriei siderurgice pentru perioada 2016-2020”, valabil în perioada de anchetă. Acest plan arăta că industria siderurgică este „un sector important, fundamental al economiei chineze, o piatră de temelie a națiunii” (30). Principalele sarcini și obiective stabilite în acest plan acoperă toate aspectele legate de dezvoltarea industriei (31). Cel de al 13-lea plan cincinal privind dezvoltarea economică și socială (32), aplicabil în perioada de anchetă, prevedea sprijinirea întreprinderilor producătoare de tipuri de produse din oțel de înaltă calitate (33). De asemenea, acesta se axează pe obținerea calității, durabilității și fiabilității produselor, prin sprijinirea întreprinderilor care utilizează tehnologii legate de producția nepoluantă a oțelului, laminarea de precizie și îmbunătățirea calității (34). „Catalogul de îndrumare în ceea ce privește restructurarea industriei (versiunea 2011) (modificat în 2013)” (35) (denumit în continuare „catalogul”) plasează sectorul oțelului în rândul sectoarelor industriale încurajate.
 (46)
 După cum reiese din exemplele de mai sus privind oțelul, care reprezintă o materie primă importantă pentru producția de PSC, GC îndrumă, de asemenea, dezvoltarea sectorului PSC în conformitate cu o gamă largă de directive și de instrumente de politică și controlează practic toate aspectele legate de dezvoltarea și de funcționarea acestui sector. Astfel, industria PSC beneficiază de îndrumare și de intervenție din partea statului în ceea ce privește principala materie primă necesară pentru producția de PSC, și anume oțelul.
 (47)
 În concluzie, GC a luat măsuri pentru a determina operatorii să respecte obiectivele politicii publice de a sprijini sectoarele industriale încurajate, inclusiv producția de oțel, de fier și de feroaliaje ca principale materii prime utilizate la fabricarea PSC. Astfel de măsuri împiedică forțele pieței să funcționeze în mod liber.
 (48)
 Prezenta anchetă nu a evidențiat niciun element de probă care să indice că aplicarea discriminatorie sau inadecvată a legislației privind falimentul și proprietatea în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) a patra liniuță din regulamentul de bază în sectorul PSC menționat mai sus, în considerentul 36, nu i-ar afecta pe producătorii produsului care face obiectul reexaminării.
 (49)
 Sectorul PSC este, de asemenea, afectat de distorsiuni ale costurilor salariale în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a cincea liniuță din regulamentul de bază, astfel cum s-a menționat, de asemenea, în considerentul 36 de mai sus. Aceste distorsiuni afectează sectorul atât direct (în contextul fabricării produsului care face obiectul reexaminării sau a principalilor factori de producție), cât și indirect (în contextul accesului la capitalul sau la factorii de producție ai societăților care sunt supuse aceluiași sistem de muncă în RPC) (36).
 (50)
 În plus, în cadrul prezentei anchete nu a fost prezentat niciun element de probă care să demonstreze că sectorul PSC nu este afectat de intervenția statului în sistemul financiar în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a șasea liniuță din regulamentul de bază, astfel cum s-a menționat, de asemenea, în considerentul 36 de mai sus. Prin urmare, intervenția substanțială a statului în sistemul financiar conduce la afectarea gravă a condițiilor pieței la toate nivelurile.
 (51)
 În cele din urmă, Comisia reamintește că, pentru a produce PSC, este necesară o serie de factori de producție. Atunci când producătorii de PSC cumpără/contractează acești factori de producție, prețurile pe care le plătesc (și care sunt înregistrate drept costuri ale acestora) sunt expuse, în mod evident, acelorași distorsiuni sistemice menționate anterior. De exemplu, furnizorii de factori de producție angajează forță de muncă supusă distorsiunilor. Aceștia pot împrumuta fonduri care sunt supuse distorsiunilor ce afectează sectorul financiar/alocarea de capital. În plus, ei fac obiectul sistemului de planificare care se aplică la toate nivelurile administrative și în toate sectoarele.
 (52)
 În consecință, pe lângă faptul că prețurile de vânzare ale PSC pe piața internă nu sunt adecvate pentru a fi utilizate în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, sunt afectate toate costurile factorilor de producție (inclusiv ale materiilor prime, energiei, terenurilor, finanțării, forței de muncă etc.), deoarece formarea prețurilor acestora este afectată de intervenții substanțiale ale statului, astfel cum se descrie în părțile A și B ale raportului. Într-adevăr, intervențiile statului descrise în legătură cu alocarea de capitaluri, terenurile, forța de muncă, energia și materiile prime sunt prezente în întreaga RPC. Aceasta înseamnă, de exemplu, că un factor de producție care a fost, în sine, produs în RPC prin combinarea unei serii de factori de producție este expus unor distorsiuni semnificative. Același raționament este valabil, de asemenea, pentru factorii de producție ai factorilor de producție și așa mai departe.
 (53)
 Nici GC, nici producătorii-exportatori nu au prezentat elemente de probă sau argumente contrare în cadrul prezentei anchete.
 (54)
 În concluzie, elementele de probă disponibile au arătat că prețurile sau costurile produsului care face obiectul reexaminării, inclusiv costurile materiilor prime, ale energiei și ale forței de muncă, nu sunt rezultatul forțelor de pe piața liberă, deoarece sunt afectate de intervenția substanțială a statului în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, astfel cum rezultă din impactul efectiv sau potențial al unuia sau al mai multor elemente relevante menționate. Pe această bază și în lipsa oricărei cooperări din partea GC, Comisia a concluzionat că nu este adecvat să se utilizeze prețurile și costurile de pe piața internă pentru a stabili valoarea normală în acest caz. În consecință, Comisia a procedat la construirea valorii normale exclusiv pe baza costurilor de producție și de vânzare care reflectă prețuri sau valori de referință nedistorsionate, cu alte cuvinte, în acest caz, pe baza costurilor corespunzătoare de producție și de vânzare dintr-o țară reprezentativă adecvată, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, astfel cum se descrie la punctul următor.
 (a) Țara reprezentativă
 1. Observații generale
 (55)
 Alegerea țării reprezentative s-a bazat pe următoarele criterii, în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază:
 —
 un nivel de dezvoltare economică similar cu cel din RPC. În acest scop, Comisia a utilizat țări cu un venit național brut pe cap de locuitor similar cu cel din RPC, potrivit datelor din baza de date a Băncii Mondiale (37);
 —
 fabricarea produsului care face obiectul reexaminării în țara respectivă (38);
 —
 disponibilitatea datelor publice relevante în țara reprezentativă;
 —
 în cazul în care există mai multe țări reprezentative posibile, s-a acordat preferință, dacă a fost cazul, țării cu un nivel adecvat de protecție socială și a mediului.
 (56)
 Astfel cum s-a explicat în considerentele 33 și 34, Comisia a emis la 18 septembrie și la 21 decembrie 2020 două note la dosar cu privire la sursele utilizate pentru stabilirea valorii normale și a factorilor de producție (denumite în continuare „prima notă” și „a doua notă”). În cea de a doua notă, Comisia a informat părțile interesate cu privire la concluzia sa potrivit căreia Turcia a fost considerată drept țară reprezentativă adecvată în acest stadiu al anchetei.
 2. Un nivel de dezvoltare economică similar cu cel din RPC
 (57)
 În prima notă, Comisia a identificat Brazilia, Malaysia și Turcia ca fiind țări cu un nivel de dezvoltare economică similar cu cel din RPC conform Băncii Mondiale; cu alte cuvinte, toate aceste țări sunt clasificate de Banca Mondială drept țări cu „venituri medii superioare” pe baza venitului național brut.
 (58)
 Nu au fost primite observații cu privire la nivelul de dezvoltare economică în urma notei respective.
 3. Fabricarea produsului care face obiectul reexaminării în țara reprezentativă
 (59)
 În prima notă, Comisia a precizat că a fost identificată fabricarea produsului care face obiectul reexaminării în Brazilia, Malaysia și Turcia. Cu toate acestea, Malaysia a fost exclusă ca țară potențial reprezentativă, deoarece a fost identificat un singur producător al produsului care face obiectul reexaminării, iar ultimele date financiare disponibile ale acestui producător pentru 2018 arătau doar un profit minim apropiat de pragul de rentabilitate.
 4. Disponibilitatea datelor publice relevante în țara reprezentativă
 (60)
 Pentru țările avute în vedere și menționate mai sus, Comisia a verificat în continuare disponibilitatea datelor publice și, în special, a datelor financiare publice de la producătorii produsului care face obiectul reexaminării.
 (61)
 Comisia a căutat producători de PSC cu date financiare publice care puteau fi utilizate pentru stabilirea unor sume nedistorsionate și rezonabile ale costurilor VAG și ale profitului. Comisia a limitat căutarea la societăți care aveau situațiile contului de profit și pierdere publicate pentru PAR și care au fost profitabile în această perioadă. Prin urmare, cea de a doua notă a inclus doar o societate din Brazilia și una din Turcia.
 (62)
 Pe baza calității și a caracterului detaliat al datelor financiare publice disponibile în Brazilia și Turcia și luând în considerare, de asemenea, disponibilitatea valorilor de referință pentru factorii de producție, Comisia a considerat că Turcia este o țară reprezentativă adecvată. Societatea turcă Celik Halat Vetel Sanayii AS și-a publicat conturile auditate, care indică cheltuielile generale de producție. În plus, din conturi reiese, de asemenea, că o parte importantă din cifra de afaceri a acestei societăți provine din vânzările produsului care face obiectul reexaminării. Acest nivel de detaliere nu este disponibil pentru societatea braziliană.
 (63)
 Comisia a analizat cu atenție toate datele relevante disponibile la dosar în ceea ce privește factorii de producție din Turcia și a remarcat următoarele:
 —
 Comisia a analizat statisticile privind importurile de sârmă laminată enumerate în prima notă, astfel cum a fost actualizată prin a doua notă, și a concluzionat că au existat suficiente importuri de sârmă laminată necesară pentru fabricarea produsului care face obiectul reexaminării în cursul PAR;
 —
 statisticile privind energia (prețurile energiei electrice și ale gazelor naturale) pentru PAR erau disponibile cu ușurință în cadrul Institutului de Statistică din Turcia (39);
 —
 statisticile privind costurile cu forța de muncă erau disponibile pe site-ul web al Institutului de Statistică din Turcia (40).
 (64)
 Potrivit articolului 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală construită include o sumă rezonabilă și nedistorsionată a costurilor VAG și a profiturilor. Astfel cum s-a menționat în considerentul 34, Comisia a constatat că societatea din Turcia selectată (Celik Halat Vetel Sanayii AS) avea situații financiare publicate, care au putut să fie utilizate drept substitut pentru stabilirea unei sume nedistorsionate și rezonabile a costurilor VAG și a profiturilor.
 5. Nivelul de protecție socială și a mediului
 (65)
 După ce s-a stabilit că Turcia este o țară reprezentativă adecvată pe baza acestor elemente, nu a fost necesară efectuarea unei evaluări a nivelului protecției sociale și a mediului în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) prima liniuță ultima teză din regulamentul de bază.
 6. Concluzie privind țara reprezentativă
 (66)
 Având în vedere analiza de mai sus, Turcia a îndeplinit toate criteriile stabilite la articolul 2 alineatul (6a) litera (a) prima liniuță din regulamentul de bază pentru a fi considerată drept țară reprezentativă adecvată. Astfel, în Turcia existau o producție suficientă a produsului care face obiectul reexaminării și un set complet de date disponibile pentru toți factorii de producție, costurile VAG și profit.
 (b) Surse utilizate pentru stabilirea costurilor nedistorsionate
 (67)
 În cea de a doua notă, Comisia a afirmat că, pentru a construi valoarea normală în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, va utiliza GTA la stabilirea costului nedistorsionat al sârmei laminate din țara reprezentativă.
 (68)
 Comisia a adăugat că, pentru stabilirea costurilor nedistorsionate cu forța de muncă din țara reprezentativă, vor fi utilizate statisticile OIM, în timp ce pentru stabilirea costurilor nedistorsionate cu energia vor fi utilizate statisticile naționale, astfel cum au fost menționate în considerentul 63. Cu toate acestea, în final, Comisia a utilizat pentru calculul său statisticile naționale privind costul forței de muncă din Turcia, deoarece acestea s-au dovedit a fi mai detaliate.
 (69)
 Comisia a inclus în calcul o valoare pentru cheltuielile generale de producție pentru a acoperi costurile care nu sunt incluse în factorii de producție menționați mai sus. Pentru a stabili această sumă, Comisia a utilizat datele financiare furnizate de producătorii cooperanți din Uniune menționați în considerentul 15 de mai sus. Metodologia este explicată în mod corespunzător la punctul 3.2.2 litera (e).
 (70)
 În final, astfel cum se menționează în cea de a doua notă, Comisia a utilizat, pentru stabilirea costurilor VAG și a profiturilor, datele financiare furnizate de societatea din Turcia selectată și specificată în considerentul 64.
 (c) Costuri și valori de referință nedistorsionate
 (71)
 În absența cooperării din partea producătorilor-exportatori chinezi în cadrul procedurii de reexaminare, Comisia a trebuit să se bazeze pe industria din Uniune pentru a stabili factorii de producție utilizați la fabricarea de PSC. Pe baza datelor strânse de la societățile chineze în cursul anchetei inițiale și a informațiilor disponibile pe site-urile web ale producătorilor chinezi de PSC, procesul de producție al acestora și materialele utilizate par să fie similare celor furnizate de industria din Uniune.
 (72)
 În lipsa cooperării, Comisia și-a bazat valoarea de referință pe codurile tarifare cele mai detaliate din cadrul codurilor tarifare ale Turciei pentru factorul de producție sârmă laminată conform GTA.
 (73)
 Având în vedere toate informațiile prezentate de industria din Uniune și absența observațiilor din partea producătorilor-exportatori cu privire la cele două note privind sursele pentru stabilirea valorii normale în ceea ce privește factorii de producție, au fost identificați următorii factori de producție și următoarele coduri tarifare, după caz:
 Tabelul 1
 Factori de producție ai PSC
 Factor de producție
 Cod tarifar al Turciei
 Sursa datelor
 Valoare unitară nedistorsionată
 Materie primă
 Sârmă laminată
 7213.91.410013, 7213.91.490013, 7213.91.701013, 7213.917090, 7213.9190
 GTA
 519,585 EUR/tonă
 Forța de muncă
 Salariile forței de muncă în sectorul de producție, NACE C.25
 [nu se aplică]
 TÜİK - Veri Portalı (tuik.gov.tr)
 5,713 EUR/oră
 Energie
 Tranșă de consum de energie electrică de la 2 000 la 20 000 MWh/an)
 [nu se aplică]
 Institutul de Statistică al Turciei
 0,073 EUR/kWh
 1. Materii prime
 (74)
 Pentru a stabili prețurile nedistorsionate ale materialelor livrate la poarta fabricii producătorului, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatul (6a) litera (a) prima liniuță, și luând în considerare faptul că nu a existat niciun producător cooperant în RPC, Comisia a utilizat prețurile de import în țara reprezentativă pentru fiecare material utilizat la fabricarea de PSC.
 (75)
 Pentru toate materiile prime, Comisia s-a bazat pe prețurile de import din țara reprezentativă. Prețul de import din țara reprezentativă a fost stabilit ca medie ponderată a prețurilor unitare ale importurilor din toate țările terțe, cu excepția RPC. Comisia a decis să excludă importurile din RPC în țara reprezentativă, concluzionând în considerentul 54 că nu este oportun să se utilizeze prețurile și costurile interne din RPC din cauza existenței unor distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. Având în vedere că nu există niciun element de probă din care să reiasă că aceleași distorsiuni nu afectează și produsele destinate exportului, Comisia a considerat că aceleași distorsiuni au afectat prețurile de export.
 (76)
 Au fost excluse și volumele importurilor în țara reprezentativă din țările care nu sunt membre ale OMC, enumerate în anexa 1 la Regulamentul (UE) 2015/755 al Parlamentului European și al Consiliului (41). Conform articolului 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, prețurile de pe piața internă din țările respective nu pot fi utilizate în scopul stabilirii valorii normale. Această excludere nu a avut un impact semnificativ, deoarece restul importurilor reprezentau în continuare peste 95 % din volumul total al importurilor din țara reprezentativă.
 (77)
 Pentru a stabili prețul nedistorsionat al materiilor prime livrate la poarta fabricii producătorului-exportator, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatul (6a) litera (a) prima liniuță din regulamentul de bază, Comisia a aplicat taxa de import a țării reprezentative, la nivelurile respective, în funcție de țara de origine a materialelor importate.
 2. Forța de muncă
 (78)
 Pentru a stabili valoarea de referință pentru costurile forței de muncă, Comisia a utilizat statisticile naționale din Turcia disponibile public, care includ impozitele și celelalte taxe plătite de angajatori.
 3. Energia electrică
 (79)
 Pentru a stabili valoarea de referință pentru energia electrică, Comisia a utilizat prețurile energiei electrice ale sectorului pe tranșe de consum, publicate pe site-ul web al Institutului Național de Statistică din Turcia.
 (d) Cheltuielile generale de producție, costurile VAG și profiturile
 (80)
 Pe lângă factorii de producție rezumați în considerentul 73 de mai sus, au fost calculate cheltuielile generale de producție, și anume alte costuri de producție directe și cheltuieli legate de serviciile de utilități publice, cheltuielile de amortizare și alte cheltuieli generale de producție. Având în vedere lipsa de cooperare din partea producătorilor chinezi, calculul acestor cheltuieli generale de producție s-a bazat pe raportul dintre cheltuielile generale de producție și costurile de producție directe raportate de industria din Uniune, și anume 7,87 %. Acest procent a fost aplicat costurilor de fabricație nedistorsionate.
 (81)
 Pentru costurile VAG și profit, Comisia a utilizat datele financiare ale producătorului turc Celik Halat Vetel Sanayii AS, astfel cum au fost publicate în Global Financials de Dun & Bradstreet. Conturile auditate disponibile publicului aparținând acestei societăți au fost puse la dispoziția părților interesate ca anexă la cea de a doua notă.
 (e) Calcularea valorii normale
 (82)
 Pe baza celor de mai sus, Comisia a construit valoarea normală la nivelul franco fabrică în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază.
 (83)
 În primul rând, Comisia a stabilit costurile de producție nedistorsionate. În absența cooperării din partea producătorilor-exportatori, Comisia s-a bazat pe informațiile furnizate de industria din Uniune privind consumul fiecărui factor de producție (materiile prime, forța de muncă și energia) pentru fabricarea produsului care face obiectul reexaminării. Aceste volume de consum au fost înmulțite cu costurile nedistorsionate per unitate stabilite în Turcia, astfel cum se descrie la litera (d) de mai sus.
 (84)
 În al doilea rând, pentru a obține costurile de producție nedistorsionate, Comisia a adăugat procentul cheltuielilor generale de producție, determinate astfel cum se descrie în considerentul 80, la costurile de fabricație nedistorsionate.
 (85)
 În final, pe lângă costul de producție stabilit astfel cum se descrie în considerentul 84, Comisia a aplicat costurile VAG și profiturile din țara reprezentativă, stabilite astfel cum se explică în considerentul 81. Costurile VAG și profiturile, exprimate ca procent din costurile directe și aplicate costurilor de producție nedistorsionate, au fost de 11,62 % și, respectiv, 9,39 %.
 (86)
 Pe această bază, Comisia a construit valoarea normală la nivel franco fabrică în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază. Ca urmare a faptului că niciun producător-exportator nu a cooperat, valoarea normală a fost stabilită la nivel național.
 (f) Prețul de export
 (87)
 Întrucât volumul importurilor în cauză era foarte limitat, ridicându-se la 86 de tone în cursul PAR și reprezentând doar 0,34 % din totalul importurilor Uniunii și 0,02 % din cota de piață a Uniunii, și în lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori, prețurile de export către Uniune au fost considerate nereprezentative. Prin urmare, Comisia nu a putut formula nicio concluzie semnificativă cu privire la continuarea dumpingului în cursul PAR.
 3.3. Probabilitatea reapariției dumpingului în cazul expirării măsurilor
 (88)
 Comisia a examinat în continuare probabilitatea reapariției dumpingului în cazul expirării măsurilor, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. S-au analizat următoarele elemente suplimentare: relația dintre prețurile de export chineze către țări terțe și valoarea normală construită pentru China, capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC, disponibilitatea altor piețe și atractivitatea pieței Uniunii.
 (a) Exporturile către țări terțe
 (89)
 Pe baza statisticilor GTA privind importurile, Comisia a identificat în cursul perioadei anchetei de reexaminare primii doi importatori de PSC ca mărime din RPC: Filipine și Coreea de Sud. Volumul exportat către aceste două piețe reprezintă 39 % din consumul UE. Întrucât Comisia a concluzionat că nu este adecvat să se utilizeze prețurile și costurile interne din China pentru a stabili valoarea normală în acest caz, valoarea normală construită pentru China, astfel cum a fost stabilită la punctul 3.2.2 de mai sus, a fost utilizată drept substitut pentru comparația cu prețurile de export chineze ale PSC către aceste piețe principale. Această comparație a arătat că PSC erau exportate către țări terțe la prețuri în medie cu 35 % mai mici decât valoarea normală construită pentru China, care a fost stabilită la 756 EUR/tonă.
 (b) Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC
 (90)
 Având în vedere lipsa de cooperare a GC și a producătorilor chinezi, capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC au fost stabilite pe baza datelor disponibile, în special a informațiilor furnizate de solicitant, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.
 (91)
 Potrivit solicitantului, capacitatea de producție din RPC depășește substanțial volumele de producție actuale și cererea internă de pe piața chineză. Cifrele furnizate în considerentele 92 și 93 de mai jos se referă la producția totală de cabluri PSC.
 (92)
 Conform datelor furnizate în cerere, producția de PSC din RPC s-a ridicat la 3,6 milioane de tone în cursul PAR. Creșterea cererii din China a încetinit substanțial în ultimii ani, înregistrând o creștere medie de aproximativ 2 %, cu fluctuații mari, și o creștere negativă în 2015 și 2018. Această creștere medie este mai mică decât creșterea producției din aceeași perioadă. În cursul PAR, cererea din China se ridica la [3,3-3,4 milioane de tone].
 (93)
 Potrivit solicitantului, capacitatea neutilizată de producție a produsului care face obiectul reexaminării din RPC se ridică la aproximativ 2 milioane de tone. Solicitantul a calculat capacitatea de producție neutilizată pe baza evoluției producției și a capacității calculate cu ocazia ultimei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor din cadrul aceleiași proceduri (42). Solicitantul a precizat în continuare că, pe baza unui indice de producție chinez furnizat într-un studiu confidențial, în perioada examinată, producătorii chinezi de PSC și-au extins considerabil și continuă să își extindă capacitatea de producție.
 (94)
 Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că producătorii-exportatori chinezi dispun de o capacitate neutilizată semnificativă, pe care ar putea să o utilizeze pentru a produce PSC în vederea exportului către Uniune în cazul expirării măsurilor.
 (c) Disponibilitatea altor piețe
 (95)
 Există o gamă largă de măsuri de apărare comercială și alte restricții la import în vigoare împotriva exporturilor de PSC originare din RPC. Potrivit Global Trade Alert, de exemplu, în Brazilia, Canada, Taipeiul Chinez, Columbia, Mexic, Africa de Sud, Turcia, Ucraina, Regatul Unit și SUA se aplică măsuri antidumping, în Taipeiul Chinez și SUA se aplică măsuri antisubvenție, iar în Chile și Regatul Unit se aplică măsuri de salvgardare. Măsurile respective nu limitează numai accesul producătorilor chinezi la piețele enumerate mai sus, ci confirmă, de asemenea, practicile comerciale neloiale continue ale producătorilor chinezi de PSC.
 (96)
 Prin urmare, Comisia a concluzionat că, în eventualitatea abrogării măsurilor actuale, este probabil ca producătorii-exportatori chinezi să își redirecționeze exporturile către Uniune la prețuri de dumping.
 (d) Atractivitatea pieței Uniunii
 (97)
 Conform datelor din GTA, producătorii-exportatori chinezi au exportat către principalele lor piețe terțe, Coreea de Sud și Filipine, la prețuri cu 20 % mai mici decât prețurile medii de vânzare ale producătorilor din Uniune pe piața Uniunii (a se vedea considerentul 116). Ținând seama de această diferență în ceea ce privește nivelurile prețurilor, indicată în considerentul 158, precum și de faptul că accesul la diferite alte piețe este limitat de măsurile de apărare comercială, astfel cum se menționează în considerentul 95, exportul către Uniune rămâne foarte atractiv pentru exportatorii chinezi.
 (98)
 Piața Uniunii este atractivă pentru producătorii chinezi și datorită dimensiunii sale, cu un consum total de 538 344 de tone.
 (e) Concluzie privind probabilitatea reapariției dumpingului
 (99)
 Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că, indiferent dacă a existat sau nu dumping în perioada anchetei de reexaminare, este probabil ca dumpingul din partea importurilor din China să reapară în Uniune în cazul expirării măsurilor.
 3.4. Concluzie generală privind probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului
 (100)
 Deși ancheta nu a concluzionat dacă importurile din China au continuat să intre pe piața Uniunii la prețuri de dumping în cursul PAR, nu se poate concluziona că practicile tarifare neloiale ale producătorilor chinezi de PSC nu ar reapărea în cazul expirării măsurilor.
 (101)
 Ținând seama de volumele substanțiale ale exporturilor către Coreea de Sud și Filipine (211 000 de tone în comparație cu doar 86 de tone exportate către Uniune), prețurile acestor exporturi către țări terțe sunt considerate reprezentative pentru stabilirea unor practici de dumping potențiale. De asemenea, existența unor practici tarifare neloiale continue este confirmată de mai multe măsuri de apărare comercială care sunt în vigoare în alte țări împotriva exporturilor de PSC din China.
 (102)
 Mai mult, Comisia a constatat alți indicatori conform cărora dumpingul ar putea reapărea în cazul expirării măsurilor.
 (103)
 Capacitatea neutilizată din RPC este foarte importantă și depășește de peste trei ori consumul total la nivelul Uniunii în perioada anchetei de reexaminare.
 (104)
 În cele din urmă, date fiind atractivitatea pieței Uniunii din perspectiva prețurilor și a dimensiunii și faptul că alte piețe rămân închise din cauza unor măsuri de apărare comercială, este probabil ca exporturile chineze să fie (re)direcționate către Uniune în cazul expirării măsurilor.
 (105)
 În consecință, Comisia a concluzionat că există probabilitatea ca dumpingul să reapară în cazul în care măsurile nu ar fi prelungite.
 4. PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU A REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI
 4.1. Definiția industriei din Uniune și a producției Uniunii
 (106)
 În perioada anchetei de reexaminare, produsul similar a fost fabricat de optsprezece producători din Uniune. Aceștia constituie „industria din Uniune” în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.
 4.2. Consumul la nivelul Uniunii
 (107)
 Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii prin adăugarea vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii la importurile originare din China și din alte țări terțe, pe baza datelor Eurostat la nivelul codului TARIC (Tariful Integrat al Uniunii Europene).
 (108)
 Pe această bază, consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:
 Tabelul 2
 Consumul la nivelul Uniunii
 2016
 2017
 2018
 PAR
 Consumul la nivelul Uniunii (tone)
 532 996
 560 601
 568 200
 538 344
 Indice (2016 = 100 %)
 100
 105
 107
 101
 Sursă: datele verificate furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion și datele furnizate de industrie, Eurostat (TARIC).
 (109)
 Cererea de PSC este legată în principal de activitatea din sectorul construcțiilor (principala aplicație a produsului care face obiectul reexaminării). Prin urmare, evoluția cererii pentru produsul care face obiectul reexaminării reflectă o tendință generală din sectorul construcțiilor.
 (110)
 După o oarecare redresare în sectorul construcțiilor din Europa, consumul la nivelul Uniunii a crescut cu aproximativ 7 % în 2018 față de 2016 (43). Această creștere a consumului a fost urmată de o scădere de 6 puncte procentuale (44) în cursul PAR (datorată și scăderii cererii legate de construcția de turnuri eoliene în Germania (45), care reprezintă o mare parte din consumul de PSC din Uniune), ceea ce a dus la o creștere minoră, de 1 %, a consumului la nivelul Uniunii în cursul perioadei examinate.
 (111)
 Se remarcă faptul că activitatea de construcții din Uniune a continuat să scadă cu 7,8 % în 2020 față de PAR, iar redresarea sectorului la nivelurile din cursul PAR este prevăzută abia pentru 2022 (cu o creștere preconizată de 4,1 % în 2021 și de 3,4 % în 2022) (46).
 4.3. Importurile din China
 4.3.1. Volumul și cota de piață a importurilor din China
 Tabelul 3
 Volumul și cota de piață a importurilor din China
 2016
 2017
 2018
 Perioada anchetei de reexaminare
 Volumul importurilor (tone)
 111
 109
 78
 86
 Volumul importurilor (sub formă de indice) (2016 = 100)
 100
 99
 71
 78
 Cota de piață
 0,02 %
 0,02 %
 0,01 %
 0,02 %
 Sursă: Eurostat (nivelul TARIC).
 (112)
 Instituirea măsurilor și reînnoirea lor ulterioară au oprit, în esență, fluxul importurilor chineze de cabluri și toroane PSC. În cursul perioadei examinate, volumele importurilor din China au fost scăzute, fluctuând între 78 și 111 tone, ceea ce reprezintă o cotă de piață de 0,01-0,02 % în Uniune. Pentru comparație, importurile din China au atins 86 918 tone (8 % din piața Uniunii) în cursul perioadei de anchetă inițiale (2007), iar în 2010 scăzuseră deja la 1 % din piața Uniunii.
 4.3.2. Prețurile importurilor din China
 (113)
 Vânzările foarte reduse ale produsului care face obiectul reexaminării din China către Uniune în cursul perioadei anchetei de reexaminare nu au putut fi utilizate pentru a trage o concluzie pertinentă.
 (114)
 Prin urmare, prețul probabil de export a fost stabilit pe baza exporturilor de PSC din China către anumite țări terțe (a se vedea considerentul 97 de mai sus).
 (115)
 Mai precis, s-a realizat o comparație între prețurile produsului similar fabricat și vândut de industria din Uniune și prețurile PSC produse în China, vândute către anumite țări terțe (Coreea de Sud și Filipine), ajustate la nivelul prețului CIF la frontiera Uniunii.
 (116)
 Comparația prețurilor a arătat existența unei marje de subcotare probabile semnificative de 20,3 %.
 4.4. Importurile din alte țări terțe
 (117)
 Volumul, cota de piață și prețurile importurilor din alte țări terțe au evoluat după cum urmează:
 Tabelul 4
 Volumul și cota de piață a importurilor din alte țări terțe
 Țara
 2016
 2017
 2018
 Perioada anchetei de reexaminare
 Total țări terțe, cu excepția Chinei
 Importuri (tone)
 30 460
 25 937
 31 064
 25 500
 Indice
 100
 85
 102
 84
 Cota de piață
 5,7 %
 4,6 %
 5,5 %
 4,7 %
 Preț (EUR/tonă)
 649
 770
 872
 836
 Indice (2016 = 100)
 100
 119
 134
 129
 Thailanda
 Importuri (tone)
 3 965
 5 174
 9 972
 11 337
 Cota de piață
 0,7 %
 0,9 %
 1,8 %
 2,1 %
 Preț (EUR/tonă)
 607
 700
 859
 759
 Rusia
 Importuri (tone)
 11 292
 13 875
 8 861
 4 875
 Cota de piață
 2,1 %
 2,5 %
 1,6 %
 0,9 %
 Preț (EUR/tonă)
 589
 717
 814
 746
 Coreea de Sud
 Importuri (tone)
 12 600
 2 457
 3 942
 3 968
 Cota de piață
 2,4 %
 0,4 %
 0,7 %
 0,7 %
 Preț (EUR/tonă)
 608
 835
 896
 905
 Alte țări terțe (cu excepția Chinei, a Thailandei, a Coreei de Sud și a Rusiei)
 Importuri (tone)
 2 602
 4 431
 8 290
 5 320
 Cota de piață
 0,5 %
 0,8 %
 1,5 %
 1,0 %
 Preț (EUR/tonă)
 1 171
 985
 939
 1 030
 Sursă: Eurostat (nivelul TARIC).
 (118)
 Pe baza datelor raportate de Eurostat la nivelul TARIC, importurile din alte țări terțe s-au ridicat la 25 500 de tone în cursul PAR. În cursul perioadei examinate, importurile din țări terțe (cu excepția RPC) au avut o cotă de piață relativ stabilă, de 4,6-5,7 %. Pe parcursul întregii perioade examinate, importurile din Thailanda și Rusia au reprezentat peste 50 % din totalul importurilor. Alte țări exportatoare ale căror cantități de import în Uniune nu sunt neglijabile au inclus Ucraina, Turcia și Coreea de Sud.
 (119)
 În cursul perioadei examinate, prețul mediu ponderat al importurilor din țări terțe a fost, în medie, cu 5,2 % mai mare decât prețul mediu al producătorilor din Uniune incluși în eșantion (a se vedea tabelul 8), ceea ce ar putea explica stabilitatea cotei de piață a importurilor.
 4.5. Situația economică a industriei din Uniune
 4.5.1. Observații generale
 (120)
 În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune a inclus o evaluare a tuturor indicatorilor economici care au influențat situația industriei din Uniune pe parcursul perioadei examinate.
 (121)
 Pentru stabilirea prejudiciului, Comisia a făcut o distincție între indicatorii de prejudiciu macroeconomici și cei microeconomici. Comisia a evaluat indicatorii macroeconomici pe baza datelor furnizate de asociația industriei din Uniune (ESIS) și a răspunsurilor la chestionar verificate primite din partea producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Datele se referă la toți producătorii din Uniune. Comisia a evaluat indicatorii microeconomici pe baza datelor cuprinse în răspunsurile la chestionar oferite de producătorii din Uniune incluși în eșantion. Datele priveau producătorii din Uniune incluși în eșantion. Ambele seturi de date au fost considerate reprezentative pentru situația economică a industriei din Uniune.
 (122)
 Indicatorii macroeconomici sunt: producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității de producție, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea economică, ocuparea forței de muncă, productivitatea, importanța marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare.
 (123)
 Indicatorii microeconomici sunt: prețurile unitare medii, costul unitar, costul cu forța de muncă, stocurile, profitabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri.
 4.5.2. Indicatori macroeconomici
 4.5.2.1. Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție
 (124)
 Producția totală, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție din Uniune au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:
 Tabelul 5
 Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității ale producătorilor din Uniune
 2016
 2017
 2018
 Perioada anchetei de reexaminare
 Volumul producției (tone)
 640 180
 687 215
 678 242
 658 922
 Indice (2016 = 100)
 100
 107
 106
 103
 Capacitatea de producție (tone)
 838 776
 850 085
 866 952
 946 481
 Indice (2016 = 100)
 100
 101
 103
 113
 Gradul de utilizare a capacității de producție
 76 %
 81 %
 78 %
 70 %
 Sursă: datele furnizate de industria din Uniune și răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion.
 (125)
 Producția Uniunii a crescut cu 3 % în cursul perioadei examinate și a urmat în mare măsură evoluția consumului produsului care face obiectul reexaminării pe piața Uniunii (și anume o creștere de 5-7 % în 2017-2018, urmată de o scădere în cursul PAR).
 (126)
 Capacitatea de producție a crescut cu 10 % în cursul PAR față de 2018 (cu 13 % în total în cursul perioadei examinate), ca urmare a investițiilor realizate de mai mulți producători din Uniune (inclusiv în noi linii de producție), pe baza evoluției cererii în 2017 și în 2018, ani în care sectorul construcțiilor a înregistrat o creștere.
 (127)
 Modificările indicatorilor de mai sus (și anume, o creștere a capacității de producție care depășește producția reală) au condus la o scădere a nivelurilor de utilizare a capacității. Deși au rămas viabile, nivelurile de utilizare au scăzut de la 76 % la 70 % în cursul perioadei examinate.
 4.5.2.2. Volumul vânzărilor și cota de piață
 (128)
 Volumul vânzărilor și cota de piață a industriei din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:
 Tabelul 6
 Volumul vânzărilor și cota de piață a producătorilor din Uniune
 2016
 2017
 2018
 Perioada anchetei de reexaminare
 Volumul vânzărilor în Uniune (tone)
 500 026
 532 455
 534 957
 510 857
 Indice (2016 = 100)
 100
 106
 107
 102
 Cota de piață
 94 %
 95 %
 94 %
 95 %
 Sursă: datele furnizate de industria din Uniune și răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion.
 (129)
 Volumul vânzărilor de produs similar realizate de industria din Uniune a crescut cu 2 % în cursul perioadei examinate, în paralel cu evoluția consumului la nivelul Uniunii.
 (130)
 Cota de piață a industriei din Uniune a rămas stabilă în cursul perioadei examinate.
 4.5.2.3. Creșterea economică
 (131)
 Între 2016 și PAR, consumul la nivelul Uniunii a crescut cu 1 %. Volumul vânzărilor industriei din Uniune a crescut cu 2 %, ceea ce a dus la o creștere ușoară a cotei de piață (95 %) în cursul PAR, cu 1 % față de 2016.
 4.5.2.4. Ocuparea forței de muncă și productivitatea
 (132)
 Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat în perioada examinată după cum urmează:
 Tabelul 7
 Ocuparea forței de muncă și productivitatea producătorilor din Uniune
 2016
 2017
 2018
 Perioada anchetei de reexaminare
 Numărul de angajați
 957
 983
 1 040
 1 053
 Indice (2016 = 100)
 100
 103
 109
 110
 Productivitate (tone/angajat)
 669
 699
 652
 626
 Indice (2016 = 100)
 100
 104
 98
 94
 Sursă: datele furnizate de industria din Uniune și răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion.
 (133)
 Ocuparea forței de muncă la nivelul industriei din Uniune a crescut cu 10 % în cursul perioadei examinate. Ca urmare a creșterii mai lente a producției în perioada respectivă, productivitatea a scăzut cu 6 % în aceeași perioadă.
 4.5.2.5. Importanța marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare
 (134)
 Astfel cum s-a concluzionat în considerentul 87, vânzările la export ale Chinei către Uniune nu au fost considerate reprezentative pentru preț și pentru cantități. Prin urmare, nu a putut fi stabilită existența unui dumping în această perioadă pe piața Uniunii.
 (135)
 Eliberată de presiunea exercitată de importurile care fac obiectul unui dumping din China, industria din Uniune a reușit să depășească provocările generate de fluctuațiile cererii și de creșterea prețurilor sârmei laminate, principala materie primă utilizată în producția de PSC. Cu toate acestea, industria este încă vulnerabilă, după cum o demonstrează nivelurile de profit apropiate de pragul de rentabilitate și volatilitatea ridicată a cererii.
 4.5.3. Indicatori microeconomici
 4.5.3.1. Prețurile și factorii care influențează prețurile
 (136)
 Prețurile de vânzare medii aplicate de industria din Uniune în cazul clienților neafiliați din Uniune și costul unitar au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:
 Tabelul 8
 Prețurile de vânzare medii în Uniune și costul unitar
 2016
 2017
 2018
 Perioada anchetei de reexaminare
 Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune (EUR/tonă)
 639
 715
 868
 752
 Indice (2016 = 100)
 100
 112
 136
 118
 Costul de producție unitar
 (EUR/tonă)
 676
 746
 860
 803
 Indice (2016 = 100)
 100
 110
 127
 119
 Sursă: răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion.
 (137)
 Prețul de vânzare unitar mediu practicat de industria din Uniune față de clienți neafiliați din Uniune a crescut cu 18 % în cursul perioadei examinate, cu o creștere temporară a prețului de 36 % în 2018 față de 2016.
 (138)
 Evoluția prețurilor de vânzare reflecta, în esență, creșterea costului de producție, în principal a costului sârmei laminate, principala materie primă utilizată la producția de cabluri și toroane PSC. Ușoara inversare a acestei tendințe în 2019 reflectă presiunea asupra prețurilor care rezulta din efectul combinat al scăderii consumului la nivelul Uniunii.
 4.5.3.2. Costurile cu forța de muncă
 (139)
 Costurile medii cu forța de muncă au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:
 Tabelul 9
 Costurile medii cu forța de muncă per angajat
 2016
 2017
 2018
 Perioada anchetei de reexaminare
 Costurile medii cu forța de muncă per angajat (EUR/angajat)
 39 592
 40 377
 41 721
 42 371
 Indice (2016 = 100)
 100
 102
 105
 107
 Sursă: răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion.
 (140)
 Costurile medii cu forța de muncă per angajat au crescut cu 7 % în cursul perioadei examinate.
 4.5.3.3. Stocuri
 (141)
 Nivelurile stocurilor au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:
 Tabelul 10
 Stocurile
 2016
 2017
 2018
 Perioada anchetei de reexaminare
 Stocuri finale (tone)
 8 871
 10 597
 9 827
 9 096
 Indice (2016 = 100)
 100
 119
 111
 103
 Stocuri finale ca procent din producție
 3,0 %
 3,7 %
 3,5 %
 3,1 %
 Sursă: răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion.
 (142)
 Nivelul stocurilor finale ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion a rămas stabil în cursul perioadei examinate, cu o creștere modestă de 3 %. În cursul PAR, nivelul stocurilor a reprezentat aproximativ 3 % din producția acestor producători. Acest lucru indică un raport foarte echilibrat între vânzările și producția producătorilor din Uniune incluși în eșantion.
 4.5.3.4. Profitabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri
 (143)
 Profitabilitatea, fluxul de numerar, investițiile și randamentul investițiilor au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:
 Tabelul 11
 Profitabilitatea, fluxul de numerar, investițiile și randamentul investițiilor
 2016
 2017
 2018
 Perioada anchetei de reexaminare
 Profitabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri din vânzări)
 2 %
 1 %
 6 %
 – 1 %
 Fluxul de numerar (EUR)
 8 026 311
 2 095 475
 14 174 734
 6 744 880
 Indice (2016 = 100)
 100
 26
 177
 84
 Investiții (EUR)
 1 070 047
 3 374 137
 3 419 199
 4 322 493
 Indice (2016 = 100)
 100
 315
 320
 404
 Randamentul investițiilor
 9 %
 6 %
 37 %
 – 9 %
 Sursă: răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion.
 (144)
 Comisia a stabilit profitabilitatea industriei din Uniune prin exprimarea profitului net înainte de impozitare, realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune, ca procent din cifra de afaceri generată de vânzările respective. În ansamblu, profitabilitatea a fost scăzută, fluctuând în jurul pragului de rentabilitate în cursul perioadei examinate, cu excepția anului 2018. Mai precis, profitabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion s-a îmbunătățit în cursul perioadei examinate până în 2018, crescând de la 2 % la 6 %, când cererea ridicată rezultată din creșterea pieței în sectorul construcțiilor din Uniune a coincis cu capacitatea producătorilor de PSC din Uniune de a transfera creșterile costurilor sârmei laminate. Profitabilitatea a scăzut apoi ușor sub pragul de rentabilitate în cursul PAR. Profitabilitatea negativă și scăderea prețurilor de vânzare în 2019 au fost cauzate de cererea mai scăzută decât cea preconizată și de prețurile ridicate ale sârmei laminate în anul respectiv.
 (145)
 Fluxul net de numerar reprezintă capacitatea industriei din Uniune de a-și finanța activitățile. Fluxul net de numerar a rămas pozitiv pe parcursul întregii perioade examinate, iar în a doua jumătate a perioadei a înregistrat aceeași tendință ca și profitabilitatea, și anume o îmbunătățire semnificativă în 2018, urmată de o scădere de 16 % în perioada anchetei de reexaminare în comparație cu începutul perioadei examinate.
 (146)
 Creșterea de patru ori a investițiilor în cursul perioadei examinate indică eforturile continue ale industriei din Uniune de a-și crește eficiența, de a pătrunde pe noi piețe și de a rămâne competitivă pe piața Uniunii, precum și la nivel mondial. Investițiile au vizat în principal modernizarea și înlocuirea instalațiilor și a echipamentelor de producție.
 (147)
 Randamentul investițiilor din producția și vânzarea produsului similar a arătat aceeași tendință ca și profitabilitatea, fiind pozitiv în primii trei ani ai perioadei examinate, crescând brusc în 2018 și devenind apoi negativ (– 9 %) în perioada anchetei de reexaminare.
 4.5.4. Concluzie privind situația industriei din Uniune
 (148)
 Ancheta a arătat că situația industriei la nivel macroeconomic a fost stabilă, în conformitate cu tendința generală de creștere modestă a consumului (+ 1 % în cursul perioadei examinate), ceea ce a influențat creșterea modestă a producției și a volumului vânzărilor industriei din Uniune.
 (149)
 Ancheta a arătat, de asemenea, că situația industriei la nivel microeconomic a fost mai degrabă pozitivă, deși a rămas în continuare vulnerabilă. Profitabilitatea și fluxul de numerar au fost pozitive în cursul perioadei examinate, profitabilitatea devenind negativă (însă foarte aproape de pragul de rentabilitate) doar în perioada anchetei de reexaminare, din cauza unei cereri mai scăzute decât se preconizase în sectorul construcțiilor. Cu toate acestea, având în vedere redresarea pieței construcțiilor din Uniune, se preconizează că situația industriei din Uniune se va îmbunătăți.
 (150)
 Astfel, situația economică a industriei din Uniune nu era prejudiciabilă, iar existența măsurilor antidumping asupra importurilor produsului care face obiectul reexaminării din China a fost principalul motiv al acestei situații relativ pozitive.
 (151)
 Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că industria din Uniune nu a suferit un prejudiciu important în cursul perioadei anchetei de reexaminare în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.
 5. PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI
 (152)
 Comisia a concluzionat, în considerentul 151, că industria din Uniune nu a suferit un prejudiciu important în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Astfel, Comisia a examinat, în continuare, probabilitatea reapariției prejudiciului cauzat inițial de importurile care fac obiectul unui dumping din China în cazul expirării măsurilor.
 (153)
 Pentru a stabili probabilitatea reapariției prejudiciului în cazul expirării măsurilor, au fost analizate următoarele elemente: (a) capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din China; (b) nivelurile probabile ale prețurilor importurilor din China în absența măsurilor antidumping; și (c) atractivitatea pieței Uniunii.
 5.1. Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din China
 (154)
 În pofida consumului semnificativ din China, ritmul producției (peste 233 000 de tone) a depășit consumul intern, crescând astfel presiunea asupra exporturilor către țări terțe.
 (155)
 În plus, supracapacitatea Chinei este, de asemenea, evidentă: potrivit informațiilor furnizate de solicitant, China a înregistrat o producție anuală de aproximativ 3,6 milioane de tone de cabluri și toroane PSC în 2019, cu o capacitate estimată între 4,5 și 5,6 milioane de tone (47). Capacitatea de producție neutilizată din China (respectiv de aproximativ 2 milioane de tone) este de cel puțin trei ori mai mare decât cea a pieței Uniunii.
 5.2. Nivelurile probabile ale prețurilor importurilor din China în absența măsurilor antidumping și impactul asupra industriei din Uniune
 (156)
 În considerentul 96 s-a concluzionat că este probabil ca producătorii-exportatori chinezi să exporte cantități importante de cabluri și toroane PSC către Uniune în cazul expirării măsurilor și că este probabil ca aceste exporturi să fie efectuate la prețuri de dumping.
 (157)
 Instituirea de măsuri în 2009 pare să îi fi descurajat pe exportatorii chinezi să continue practicarea dumpingului pe piața Uniunii vânzându-și produsul în volume mari și la prețuri mici. Prin urmare, există doar volume nesemnificative de importuri provenind din China în Uniune.
 (158)
 În ceea ce privește prețurile de export practicate în China către principalele destinații de export ale acestei țări (Coreea de Sud și Filipine, reprezentând aproximativ 40 % din consumul la nivelul Uniunii), acestea subcotau prețul de vânzare al industriei din Uniune cu 20,3 %. Aceasta arată că exportatorii chinezi și-au redirecționat o parte importantă a exporturilor către alte piețe la niveluri ale prețurilor mult mai mici decât prețul de vânzare practicat de industria din Uniune pe piața Uniunii.
 5.3. Atractivitatea pieței Uniunii
 (159)
 După cum s-a menționat în considerentele 97 și 98, piața Uniunii este atractivă în ceea ce privește dimensiunea și nivelul prețurilor.
 (160)
 Dimensiunea importantă a pieței Uniunii, puterea relativă actuală a monedei sale și faptul că prețurile din Uniune sunt mai ridicate decât cele de pe alte piețe importante din țări terțe pentru producătorii chinezi fac din Uniune o piață extrem de atractivă. Într-adevăr, marja de subcotare probabilă ridicată, bazată pe o comparație între prețurile de export chineze către țări terțe și prețurile practicate de industria din Uniune, face ca piața Uniunii să fie mai atractivă decât alte piețe de export importante pentru producătorii chinezi. În cazul expirării măsurilor, producătorii-exportatori chinezi ar putea exporta către Uniune la prețuri mai mari decât cele practicate față de țări terțe, continuând totuși să subcoteze prețurile industriei din Uniune.
 (161)
 În plus, astfel cum s-a menționat în considerentul 95, și alte piețe mari, cum ar fi SUA, Brazilia, Canada și Turcia, au luat măsuri împotriva importurilor de PSC din China. Prin urmare, în cazul în care măsurile Uniunii ar expira, Uniunea ar fi, în mod firesc, o piață foarte atractivă pentru exporturile chineze.
 5.4. Concluzie
 (162)
 Având în vedere constatările anchetei, și anume capacitatea neutilizată estimată a Chinei și nivelurile preconizate ale prețurilor exporturilor chineze către UE, se consideră că expirarea măsurilor ar conduce, după toate probabilitățile, la o reapariție a prejudiciului și ar deteriora situația încă vulnerabilă a industriei din Uniune, din cauza creșterii probabile a importurilor din China la prețuri de dumping care ar subcota prețurile de vânzare ale industriei din Uniune.
 6. INTERESUL UNIUNII
 (163)
 În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă menținerea măsurilor antidumping existente împotriva Chinei ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu. Stabilirea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea tuturor intereselor implicate, inclusiv ale industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor.
 (164)
 Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctele de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază.
 (165)
 Din aceste motive, Comisia a examinat dacă, în pofida concluziilor privind probabilitatea reapariției dumpingului și a prejudiciului, există motive imperioase pentru a se concluziona că menținerea măsurilor existente nu ar fi în interesul Uniunii. Se reamintește că, în cadrul anchetei inițiale, s-a considerat că adoptarea măsurilor nu este împotriva interesului Uniunii.
 6.1. Interesul industriei din Uniune
 (166)
 Astfel cum se explică în considerentul 150, măsurile au permis industriei din Uniune să își creeze și să își mențină o situație microeconomică relativ pozitivă. Industria din Uniune se redresează, a luat măsuri pentru a-și îmbunătăți eficiența și a investit pentru a rămâne competitivă. Cu toate acestea, industria este încă vulnerabilă, după cum reiese din nivelurile de profit apropiate de pragul de rentabilitate care rezultă din capacitatea sa limitată de a transfera creșterile prețurilor materiilor prime și dintr-o scădere a activității în sectorul construcțiilor (care prezintă o volatilitate ridicată a cererii). Prin urmare, expirarea măsurilor ar conduce probabil la reapariția prejudiciului important cauzat de importurile la prețuri scăzute care fac obiectul unui dumping și care ar intra pe piața Uniunii, ceea ce ar duce la o deteriorare suplimentară a situației vulnerabile a industriei din Uniune.
 (167)
 În cazul în care măsurile ar fi menținute, este de așteptat ca industria din Uniune să fie în măsură să își realizeze investițiile operaționale, să își îmbunătățească în cele din urmă profitabilitatea și să păstreze o forță de muncă considerabilă.
 (168)
 Prin urmare, continuarea măsurilor împotriva Chinei ar fi avantajoasă pentru industria din Uniune.
 6.2. Interesul importatorilor/comercianților
 (169)
 Astfel cum s-a menționat în considerentul 12, niciun importator nu s-a manifestat în urma publicării avizului de deschidere și în cursul anchetei (situație similară cu cea din cadrul reexaminării anterioare efectuate în perspectiva expirării măsurilor). Deși nu se poate exclude faptul că instituirea măsurilor a avut un impact negativ asupra activității lor, importatorii nu depind de China și se pot aproviziona cu produsul care face obiectul reexaminării din alte țări furnizoare, precum Thailanda și Rusia. Prin urmare, se concluzionează (la fel ca în cadrul anchetei anterioare de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor) că, din perspectiva importatorilor, nu există motive imperioase pentru a nu prelungi măsurile existente.
 6.3. Interesul utilizatorilor
 (170)
 Niciun utilizator nu s-a manifestat în urma publicării avizului de deschidere și în cursul anchetei. Prin urmare, nu au existat indicii potrivit cărora concluziile obținute în cadrul ultimei anchete de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor (48) nu ar mai fi valabile și menținerea măsurilor ar avea un efect negativ asupra utilizatorilor care să depășească impactul pozitiv al măsurilor.
 6.4. Concluzie privind interesul Uniunii
 (171)
 Având în vedere cele menționate mai sus, Comisia a concluzionat că nu există motive imperioase legate de interesul Uniunii împotriva prelungirii actualelor măsuri antidumping privind importurile din China.
 7. MĂSURILE ANTIDUMPING
 (172)
 Din considerațiile de mai sus rezultă că, astfel cum prevede articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping asupra importurilor de anumite cabluri și toroane din oțel nealiat pentru pretensionare și posttensionare (cabluri și toroane PSC) originare din Republica Populară Chineză, aplicabile în temeiul Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2015/865, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (UE) 2019/1382, trebuie menținute.
 (173)
 Nivelurile taxelor antidumping specificate în prezentul regulament în mod individual pentru societăți se aplică exclusiv importurilor produsului care face obiectul reexaminării fabricat de entitățile juridice menționate. Importurile de produs care face obiectul reexaminării fabricat de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste niveluri și trebuie să fie supuse taxei aplicabile pentru „toate celelalte societăți”. Acestea nu trebuie să facă obiectul niciunuia dintre nivelurile individuale ale taxei antidumping.
 (174)
 O societate poate cere aplicarea acestor niveluri individuale ale taxei antidumping în cazul în care schimbă ulterior denumirea entității sale. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei (49). Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante care să permită demonstrarea faptului că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul taxei care i se aplică. În cazul în care schimbarea denumirii societății nu îi afectează dreptul de a beneficia de nivelul taxei care i se aplică, în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene va fi publicată o notificare privind schimbarea denumirii.
 (175)
 Toate părțile interesate au fost informate cu privire la faptele și la considerațiile esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor existente. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen pentru a-și prezenta observațiile în urma acestei informări. S-au primit observații din partea solicitantului cu privire la domeniul de aplicare al măsurilor de salvgardare descrise în considerentele 177-178 de mai jos.
 (176)
 Având în vedere articolul 109 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 (50), în cazul rambursării unei sume ca urmare a unei hotărâri a Curții de Justiție a Uniunii Europene, dobânda care trebuie plătită trebuie să fie rata aplicată de Banca Centrală Europeană principalelor sale operațiuni de refinanțare, astfel cum este publicată în seria C a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene, în prima zi calendaristică a fiecărei luni.
 (177)
 Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/159 al Comisiei (51), Comisia a instituit o măsură de salvgardare cu privire la anumite produse siderurgice pentru o perioadă de trei ani. Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/1029 al Comisiei (52), măsura de salvgardare a fost prelungită până la 30 iunie 2024. Produsul care face obiectul reexaminării (mai exact produsul încadrat în prezent la codurile NC ex 7217 10 90 și ex 7217 20 90) este una dintre categoriile de produse care fac obiectul măsurii de salvgardare. În consecință, de îndată ce contingentele tarifare stabilite în temeiul măsurii de salvgardare sunt depășite, atât taxa vamală în afara contingentului, cât și taxa antidumping ar deveni exigibile pentru aceleași importuri. Întrucât un astfel de cumul de măsuri antidumping cu măsuri de salvgardare poate avea asupra schimburilor comerciale un efect mai important decât este de dorit, Comisia a decis să împiedice aplicarea simultană a taxei antidumping și a taxei vamale în afara contingentului pentru produsul care face obiectul reexaminării pe durata instituirii taxei de salvgardare.
 (178)
 Aceasta înseamnă că, în cazul în care taxa vamală în afara contingentului menționată la articolul 1 alineatul (6) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/159 devine aplicabilă produsului care face obiectul reexaminării și depășește nivelul taxelor antidumping instituite în temeiul prezentului regulament, se percepe numai taxa vamală în afara contingentului menționată la articolul 1 alineatul (6) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/159. În cursul perioadei de aplicare simultană a taxelor de salvgardare și a taxelor antidumping, perceperea taxelor instituite în temeiul prezentului regulament se suspendă. În cazul în care taxa vamală în afara contingentului menționată la articolul 1 alineatul (6) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/159 devine aplicabilă produsului care face obiectul reexaminării și este stabilită la un nivel inferior nivelului taxelor antidumping instituite în temeiul prezentului regulament, taxa vamală în afara contingentului menționată la articolul 1 alineatul (6) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/159 se percepe în plus față de diferența dintre această taxă și nivelul taxelor antidumping instituite în temeiul prezentului regulament. Partea din valoarea taxelor antidumping care nu este percepută se suspendă.
 (179)
 Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 15 alineatul (1) din regulamentul de bază,
 ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
 Articolul 1
 (1) Se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de cabluri din oțel nealiat neacoperite sau neplacate, de cabluri din oțel nealiat acoperite sau placate cu zinc și de toroane din oțel nealiat placate/acoperite sau nu, cu maximum 18 cabluri, care conțin în greutate minimum 0,6 % carbon, cu dimensiunea maximă a secțiunii transversale mai mare de 3 mm, încadrate în prezent la codurile NC ex 7217 10 90, ex 7217 20 90, ex 7312 10 61, ex 7312 10 65 și ex 7312 10 69 (coduri TARIC 7217109010, 7217209010, 7312106191, 7312106591 și 7312106991) și originare din Republica Populară Chineză. Toroanele galvanizate (dar fără alt material de acoperire) formate din șapte cabluri, în care diametrul cablului central este egal sau depășește cu mai puțin de 3 % diametrul oricăruia dintre celelalte șase cabluri, nu fac obiectul taxei antidumping definitive.
 (2) Nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului net franco-frontiera Uniunii, înainte de vămuire, al produselor descrise la alineatul (1) și fabricate de societățile enumerate mai jos, este stabilit după cum urmează:
 Societatea
 Codul adițional TARIC
 Taxa antidumping
 Kiswire Qingdao, Ltd, Qingdao
 A899
 0 %
 Ossen Innovation Materials Co. Joint Stock Company Ltd, Maanshan, și Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd, Jiujiang
 A952
 31,1 %
 Toate celelalte societăți
 A999
 46,20 %
 (3) Aplicarea nivelului individual ale taxei specificat pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea în fața autorităților vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale valabile, care corespunde cerințelor stabilite în anexă. Dacă nu se prezintă o astfel de factură, se aplică nivelul taxei aplicabil pentru „toate celelalte societăți”.
 (4) Pentru a împiedica aplicarea simultană a taxei antidumping și a măsurii de salvgardare instituite prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/159, în cazul în care taxa vamală în afara contingentului menționată la articolul 1 alineatul (6) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/159 devine aplicabilă produsului care face obiectul reexaminării și depășește nivelul taxelor antidumping instituite în temeiul prezentului regulament, se percepe numai taxa vamală în afara contingentului menționată la articolul 1 alineatul (6) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/159. În cursul perioadei de aplicare simultană a taxelor de salvgardare și a taxelor antidumping, perceperea taxelor instituite în temeiul prezentului regulament se suspendă. În cazul în care taxa vamală în afara contingentului menționată la articolul 1 alineatul (6) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/159 devine aplicabilă produsului care face obiectul reexaminării și este stabilită la un nivel inferior nivelului taxelor antidumping instituite în temeiul prezentului regulament, taxa vamală în afara contingentului menționată la articolul 1 alineatul (6) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/159 se percepe în plus față de diferența dintre această taxă și nivelul taxelor antidumping instituite în temeiul prezentului regulament. Partea din valoarea taxelor antidumping care nu este percepută se suspendă.
 (5) Sub rezerva unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
 Articolul 2
 Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
 Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
 Adoptat la Bruxelles, 1 septembrie 2021.
 Pentru Comisie
 Președintele
 Ursula VON DER LEYEN
 (1) JO L 176, 30.6.2016, p. 21.
 (2) Regulamentul (CE) nr. 383/2009 al Consiliului din 5 mai 2009 de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere cu titlu definitiv a taxei provizorii instituite la importurile de anumite cabluri și toroane din oțel nealiat pentru pretensionare și posttensionare (cabluri și toroane PSC) originare din Republica Populară Chineză (JO L 118, 13.5.2009, p. 1).
 (3) Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 986/2012 al Consiliului din 22 octombrie 2012 de clarificare a domeniului de aplicare al taxelor antidumping definitive instituite prin Regulamentul (CE) nr. 383/2009 asupra importurilor de anumite cabluri și toroane PSC originare din Republica Populară Chineză (JO L 297, 26.10.2012, p. 1).
 (4) Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/865 al Comisiei din 4 iunie 2015 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite cabluri și toroane din oțel nealiat pentru pretensionare și posttensionare (cabluri și toroane PSC) originare din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului (JO L 139, 5.6.2015, p. 12).
 (5) Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/1382 al Comisiei din 2 septembrie 2019 de modificare a anumitor regulamente de instituire a unor măsuri antidumping sau antisubvenție privind anumite produse siderurgice care fac obiectul unor măsuri de salvgardare (JO L 227, 3.9.2019, p. 1).
 (6) Aviz privind expirarea iminentă a anumitor măsuri antidumping (JO C 322, 26.9.2019, p. 5).
 (7) Aviz de deschidere a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor antidumping aplicabile importurilor de anumite cabluri și toroane din oțel nealiat pentru pretensionare și posttensionare (cabluri și toroane PSC) originare din Republica Populară Chineză (JO C 185, 4.6.2020, p. 5).
 (8) https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2457
 (9) Aviz privind consecințele epidemiei de COVID-19 asupra anchetelor antidumping și antisubvenții (JO C 86, 16.3.2020, p. 6).
 (10) Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 986/2012 al Consiliului din 22 octombrie 2012 de clarificare a domeniului de aplicare al taxelor antidumping definitive instituite prin Regulamentul (CE) nr. 383/2009 asupra importurilor de anumite cabluri și toroane PSC originare din Republica Populară Chineză (JO L 297, 26.10.2012, p. 1).
 (11) Document de lucru al serviciilor Comisiei privind distorsiunile semnificative din economia Republicii Populare Chineze în scopul anchetelor în materie de apărare comercială, 20 decembrie 2017 [SWD(2017) 483 final/2].
 (12) https://stats.oecd.org/Index.aspx?DataSetCode=CIF_FOB_ITIC
 (13) https://globalfinancials.com/index-admin.html
 (14) https://www.globaltradealert.org/
 (15) Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/635 al Comisiei din 16 aprilie 2021 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite tuburi și țevi sudate din fier sau oțel nealiat originare din Belarus, Republica Populară Chineză și Rusia, ca urmare a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 132, 19.4.2021, p. 145) și Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/508 al Comisiei din 7 aprilie 2020 de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de anumite foi și rulouri din oțel inoxidabil laminate la cald originare din Indonezia, din Republica Populară Chineză și din Taiwan (JO L 110, 8.4.2020, p. 3).
 (16) A se vedea Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/635, considerentele 149-150 și Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/508, considerentele 158-159.
 (17) A se vedea Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/635, considerentele 115-118 și Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/508, considerentele 122-127.
 (18) A se vedea Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/635, considerentele 119-122 și Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/508, considerentele 128-132. Dreptul autorităților de stat relevante, prevăzut în legislația chineză, de a numi și de a revoca personalul de conducere esențial din cadrul întreprinderilor deținute de stat poate fi considerat ca reflectând drepturile de proprietate corespunzătoare, însă celulele Partidului Comunist Chinez (PCC) din cadrul întreprinderilor deținute de stat și private reprezintă un alt canal important prin care statul poate interveni în deciziile comerciale. Conform dreptului societăților comerciale din RPC, se înființează o organizație a PCC în fiecare societate (cu cel puțin trei membri ai PCC, astfel cum se specifică în Constituția PCC), iar societatea oferă condițiile necesare pentru desfășurarea activităților organizației de partid. În trecut, această cerință pare să nu fi fost întotdeauna urmată sau aplicată cu strictețe. Cu toate acestea, cel puțin din 2016, PCC și-a consolidat pretențiile de a controla deciziile comerciale în cadrul întreprinderilor deținute de stat, ca o chestiune de principiu politic. Se raportează că PCC exercită presiuni asupra societăților private pentru ca acestea să acorde prioritate „patriotismului” și să urmeze disciplina de partid. În 2017, s-a raportat că există celule de partid în 70 % din cele aproximativ 1,86 milioane de societăți private, exercitându-se o presiune tot mai mare pentru ca organizațiile PCC să aibă ultimul cuvânt în procesul decizional din cadrul societăților respective. Aceste norme sunt de aplicare generală în întreaga economie chineză, în toate sectoarele, inclusiv în cazul producătorilor de rulouri laminate la rece din oțel inoxidabil și al furnizorilor de factori de producție ai acestora.
 (19) A se vedea Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/635, considerentele 123-129 și Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/508, considerentele 133-138.
 (20) A se vedea Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/635, considerentele 130-133 și Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/508, considerentele 139-142.
 (21) A se vedea Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/635, considerentele 134-135 și Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/508, considerentele 143-144.
 (22) A se vedea Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/635, considerentele 136-145 și Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/508, considerentele 145-154.
 (23) TISCO, „Company profile”, http://en.tisco.com.cn/CompanyProfile/20151027095855836705.html (ultima consultare la 2 martie 2020).
 (24) Baowu, „Company profile”, http://www.baowugroup.com/en/contents/5273/102759.html (ultima consultare la 6 mai 2021).
 (25) Raportul – capitolul 14, p. 358: 51 % întreprinderi private și 49 % IDS în ceea ce privește producția și 44 % IDS și 56 % întreprinderi private în ceea ce privește capacitatea.
 (26) Disponibil la adresele
 www.gov.cn/zhengce/content/2016-02/04/content_5039353.htm (ultima consultare la 6 mai 2021), https://policycn.com/policy_ticker/higher-expectations-for-large-scale-steel-enterprise/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e (ultima consultare la 6 mai 2021) și
 www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (ultima consultare la 6 mai 2021).
 (27) Disponibil la adresele http://www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (ultima consultare la 6 mai 2021) și http://www.jjckb.cn/2019-04/23/c_137999653.htm (ultima consultare la 6 mai 2021).
 (28) Astfel cum s-a întâmplat cu fuziunea dintre întreprinderea privată Rizhao și IDS Shandong Iron and Steel din 2009. A se vedea „Beijing steel report”, p. 58, și preluarea pachetului majoritar de acțiuni ale Magang Steel de către China Baowu Steel Group în iunie 2019; a se vedea https://www.ft.com/content/a7c93fae-85bc-11e9-a028-86cea8523dc2 (ultima consultare la 6 mai 2021).
 (29) Raportul, partea III, capitolul 14, p. 346 și următoarele.
 (30) Introducere la Planul de ajustare și modernizare a industriei siderurgice.
 (31) Raportul – capitolul 14, p. 347.
 (32) Al 13-lea plan cincinal pentru dezvoltare economică și socială al Republicii Populare Chineze (2016-2020), disponibil la adresa
 https://en.ndrc.gov.cn/newsrelease_8232/201612/P020191101481868235378.pdf (ultima consultare la 6 mai 2021).
 (33) Raportul – capitolul 14, p. 349.
 (34) Raportul – capitolul 14, p. 352.
 (35) Catalogul de îndrumare în ceea ce privește restructurarea industriei (versiunea 2011) (modificat în 2013) emis prin Ordinul nr. 9 al Comisiei naționale pentru dezvoltare și reformă la 27 martie 2011, și modificat în conformitate cu Decizia Comisiei naționale pentru dezvoltare și reformă cu privire la modificarea clauzelor relevante ale Catalogului de îndrumare în ceea ce privește restructurarea industriei (versiunea 2011), emisă prin Ordinul nr. 21 al Comisiei naționale pentru dezvoltare și reformă la 16 februarie 2013.
 (36) A se vedea Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/635, considerentele 134-135 și Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/508, considerentele 143-144.
 (37) World Bank Open Data – Venituri medii superioare, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income
 (38) În cazul în care produsul care face obiectul reexaminării nu este fabricat în nicio țară cu un nivel similar de dezvoltare, se poate lua în considerare fabricarea unui produs din aceeași categorie generală și/sau sector cu produsul care face obiectul reexaminării.
 (39) https://data.tuik.gov.tr/Kategori/GetKategori?p=cevre-ve-enerji-103&dil=2
 (40) Raport intitulat „Actual weekly working hours and monthly average labour costs by economic activity, 2012, 2016” (Orele de lucru săptămânale efective și costurile medii lunare ale forței de muncă în funcție de activitatea economică, 2012-2016), publicat la adresa https://data.tuik.gov.tr/Search/Search?text=labour
 (41) Regulamentul (UE) 2015/755 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2015 privind regimul comun aplicabil importurilor din anumite țări terțe (JO L 123, 19.5.2015, p. 33).
 (42) Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/865 al Comisiei din 4 iunie 2015 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite cabluri și toroane din oțel nealiat pentru pretensionare și posttensionare (cabluri și toroane PSC) originare din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului (JO L 139, 5.6.2015, p. 12).
 (43) https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Construction_production_(volume)_index_overview
 (44) Se remarcă faptul că activitatea de construcții din Uniune a continuat să scadă cu 7,8 % în 2020 față de PAR, iar redresarea sectorului la nivelurile din cursul PAR este prevăzută abia pentru 2022 (cu o creștere preconizată de 4,1 % în 2021 și de 3,4 % în 2022) – a se vedea Comunicatul de presă al celei de a 90-a conferințe Euroconstruct, desfășurată la München la 24 noiembrie 2020, disponibil la adresa https://euroconstruct.org/jart/prj3/wifo/data/uploads/euroconstruct/press/2020_90%20-%20EC%20Press%20Release%20Munich.pdf (ultima consultare la 5 februarie 2021).
 (45) A se vedea https://www.cleanenergywire.org/factsheets/german-onshore-wind-power-output-business-and-perspectives
 (46) COMUNICATUL DE PRESĂ al celei de a 90-a conferințe EUROCONSTRUCT, desfășurată la München la 24 noiembrie 2020 (a se vedea https://euroconstruct.org/jart/prj3/wifo/data/uploads/euroconstruct/press/2020_90%20-%20EC%20Press%20Release%20Munich.pdf (ultima consultare la 5 februarie 2021).
 (47) În conformitate cu cifrele prevăzute în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/865 al Comisiei din 4 iunie 2015 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite cabluri și toroane din oțel nealiat pentru pretensionare și posttensionare (cabluri și toroane PSC) originare din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, considerentul 46 și pe baza faptului că capacitatea de producție a crescut în același ritm cu producția din China.
 (48) Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/865 al Comisiei din 4 iunie 2015 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite cabluri și toroane din oțel nealiat pentru pretensionare și posttensionare (cabluri și toroane PSC) originare din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului (JO L 139, 5.6.2015, p. 12), considerentele 121-123.
 (49) European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË.
 (50) Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (JO L 193, 30.7.2018, p. 1).
 (51) Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/159 al Comisiei din 31 ianuarie 2019 de instituire a unor măsuri de salvgardare definitive împotriva importurilor de anumite produse siderurgice (JO L 31, 1.2.2019, p. 27).
 (52) Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/1029 al Comisiei din 24 iunie 2021 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2019/159 al Comisiei în vederea prelungirii măsurii de salvgardare aplicabile importurilor de anumite produse siderurgice (JO L 225I, 25.6.2021, p. 1).
 ANEXĂ
 Factura comercială valabilă menționată la articolul 1 alineatul (3) trebuie să includă o declarație datată și semnată de un reprezentant oficial al societății, după următorul model:
 1.
 Numele și funcția reprezentantului oficial al societății care a emis factura comercială.
 2.
 Următoarea declarație:
 „Subsemnatul certific prin prezenta că [volumul] de cabluri și toroane PSC vândute la export în Uniunea Europeană și care fac obiectul prezentei facturi au fost fabricate de (denumirea societății și sediul social) (codul adițional TARIC) în (țara în cauză). Declar că informațiile furnizate în prezenta factură sunt complete și corecte.”
 Data și semnătura