text:
 6.10.2011
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 262/45
 AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG 78/2011 HATÁROZATA
 (2011. július 1.)
 az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás IX. mellékletének (Pénzügyi szolgáltatások) módosításáról
 AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,
 mivel:
 (1)
 A megállapodás IX. mellékletét a 2010. november 10-i 120/2010 EGT vegyes bizottsági határozat (1) módosította.
 (2)
 A biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló, 2009. november 25-i 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (Szolvencia II) (átdolgozott szöveg) (2) bele kell foglalni a megállapodásba.
 (3)
 A 2009/138/EK irányelv 2012. november 1-jei hatállyal hatályon kívül helyezi a megállapodásba foglalt 64/225/EGK (3), 73/239/EGK (4), 73/240/EGK (5), 76/580/EGK (6), 78/473/EGK (7), 84/641/EGK (8), 87/344/EGK (9), 88/357/EGK (10) és 92/49/EGK (11) tanácsi irányelvet, valamint a 98/78/EK (12), 2001/17/EK (13), 2002/83/EK (14) és 2005/68/EK (15) európai parlamenti és tanácsi irányelvet, amelyeket ezért 2012. november 1-jei hatállyal a megállapodásból el kell hagyni.
 (4)
 A 2009/138/EK irányelv átdolgozott változata egyes hatályukat vesztett jogi aktusoknak, emiatt az utóbbira vonatkozó jelenlegi EGT-kiigazításokat részben meg kell őrizni,
 ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
 1. cikk
 A megállapodás IX. melléklete a következőképpen módosul:
 1.
 Az I. fejezet (Biztosítás) „i. Nem életbiztosítás” címsora helyébe az „i. Nem életbiztosítás és életbiztosítás” szöveg lép.
 2.
 Az 1. pont (64/225/EGK tanácsi irányelv) számozása 1a. pontra változik.
 3.
 A szöveg az új 1a. pont (64/225/EGK tanácsi irányelv) előtt a következő ponttal egészül ki:
 „1.
 32009 L 0138: az Európai Parlament és a Tanács 2009/138/EK irányelve (2009. november 25.) a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról (Szolvencia II) (átdolgozott szöveg) (HL L 335., 2009.12.17., 1. o.).
 E megállapodás alkalmazásában az irányelv rendelkezéseit a következő kiigazításokkal kell értelmezni:
 a)
 A 8. cikk az alábbi szöveggel egészül ki:
 »(5)
 Izlandon a Viðlagatrygging Íslands.«
 b)
 A részesedést szerezni kívánó személy prudenciális értékeléséről szóló 57–63. cikk nem alkalmazandó, amennyiben az irányelvben meghatározottak szerinti, részesedést szerezni kívánó személy székhelye a Szerződő Felek területén kívül található vagy a Szerződő Felek területén kívüli szabályozás alá tartozik.
 c)
 A 157. cikk (2) bekezdésében az »és az 593/2008/EK rendelet« szöveget el kell hagyni.
 d)
 A 171. cikk nem alkalmazandó. A következő rendelkezést kell alkalmazni:
 Egy vagy több harmadik országgal kötött megállapodás útján minden Szerződő Fél megállapodhat az irányelv 162–170. cikkében szereplő rendelkezésektől eltérő rendelkezések alkalmazásában azzal a feltétellel, hogy szerződői és biztosított személyei megfelelő és egyenlő védelemben részesülnek. A Szerződő Felek az ilyen megállapodások megkötése előtt tájékoztatják egymást és konzultálnak egymással. A Szerződő Felek nem alkalmaznak a Szerződő Felek területén kívüli székhellyel rendelkező biztosítási vállalkozások fióktelepeire olyan rendelkezéseket, amelyek kedvezőbb bánásmódot eredményeznek annál, mint amilyenben a Szerződő Felek területén székhellyel rendelkező biztosítótársaságok fióktelepei részesülnek.
 e)
 Amikor az Európai Unió a 175. cikk alapján tárgyalásokat folytat egy vagy több harmadik országgal, törekszik arra, hogy az EFTA-államok biztosítói és viszontbiztosítói azonos elbánásban részesüljenek.
 f)
 A 177. cikkben leírt, harmadik országokban a biztosítókkal és viszontbiztosítókkal szembeni bánásmód tekintetében a következőket kell alkalmazni:
 Annak érdekében, hogy a harmadik országokat érintő szabályozásnak a biztosítók és viszontbiztosítók esetében történő alkalmazásakor maximális konvergencia jöjjön létre, a Szerződő Felek az EGT Vegyes Bizottság keretében, a Szerződő Felek által kölcsönös megegyezés alapján megállapítandó külön eljárások alapján a 177. cikk (1) bekezdése szerint információt cserélnek, valamint megbeszéléseket tartanak a 177. cikk (2) bekezdésében említett ügyekben.
 g)
 A 178. cikk helyébe a következő szöveg lép:
 »1.
 Ez a cikk a (2) bekezdésben említett szerződésekre alkalmazandó, függetlenül attól, hogy a fedezett kockázatok felmerülésének helye valamely Szerződő Fél területén van-e, valamint minden egyéb biztosítási szerződésre, amely a Szerződő Felek területén felmerülő kockázatok fedezésére szolgál. Ez a cikk a viszontbiztosítási szerződésekre nem alkalmazandó.
 2.
 A 13. cikk 27. pontjában meghatározott nagykockázat fedezésére szolgáló biztosítási szerződésre a felek által választott jog irányadó.
 Amennyiben a felek nem választottak alkalmazandó jogot, a biztosítási szerződésre annak az országnak a jogát kell alkalmazni, amelyben a biztosító szokásos tartózkodási helye található. Ha az eset valamennyi körülménye alapján egyértelmű, hogy a szerződés nyilvánvalóan szorosabban kapcsolódik egy másik országhoz, akkor e másik ország jogát kell alkalmazni.
 3.
 A szerződésre irányadó jogot a felek az alábbi rendelkezéseknek megfelelően választják:
 a)
 A jogválasztásnak kifejezettnek kell lennie vagy annak a szerződés feltételeiből vagy az eset körülményeiből kellő bizonyossággal megállapíthatónak kell lennie. Választásukkal a felek a szerződés egészére vagy annak csak egy részére alkalmazandó jogot határozhatják meg.
 b)
 A felek bármikor megállapodhatnak abban, hogy a szerződést a korábban irányadó jog helyett egy másik jog rendelkezései alá vonják. A szerződés alkalmazandó jogra vonatkozó rendelkezéseinek a szerződéskötés után bekövetkezett módosítása a szerződés alaki érvényességét nem érinti és harmadik személyek jogait nem sérti.
 c)
 Amennyiben a jogválasztás időpontjában valamennyi, a jogviszonyra vonatkozó egyéb lényeges tényállási elem más országhoz kapcsolódik, mint amelynek jogát választott ák, a felek választása nem sértheti a másik állam azon jogszabályi rendelkezéseinek alkalmazását, amelyektől megállapodás útján nem lehet eltérni.
 d)
 Amennyiben a jogválasztás időpontjában valamennyi egyéb lényeges tényállási elem egy vagy több Szerződő Félhez kapcsolódik, a felek valamely nem Szerződő Fél jogára vonatkozó jogválasztása nem sértheti az EGT-jog – illetve adott esetben az eljáró bíróság szerinti Szerződő Fél jogában végrehajtott – olyan rendelkezéseinek alkalmazását, amelyektől megállapodás útján nem lehet eltérni.
 4.
 Az alkalmazandó jogra vonatkozó megállapodás létrehozására és érvényességére a következő rendelkezéseket kell alkalmazni:
 a)
 A szerződés vagy valamely szerződési feltétel meglétét és érvényességét azon jog határozza meg, amely a szerződés vagy szerződési feltétel érvényessége esetében e cikk alapján irányadó lenne.
 A fél hivatkozhat azonban a szokásos tartózkodási helye szerinti ország jogára annak megállapítása érdekében, hogy hozzájárulását nem adta meg, ha a körülményekből az tűnik ki, hogy nem lenne ésszerű meghatározni magatartása következményeit az ezen pont első albekezdésében meghatározott jognak megfelelően.
 b)
 Alakilag érvényes a szerződés azon személyek között, akik vagy akiknek a képviselői a szerződéskötés időpontjában ugyanazon országban tartózkodnak, ha a szerződés eleget tesz az e cikk alapján anyagi értelemben irányadó jog vagy a megkötés helye szerinti ország joga alaki követelményeinek.
 Alakilag érvényes a szerződés azon személyek között, akik vagy akiknek a képviselői a szerződéskötés időpontjában különböző országban tartózkodnak, ha a szerződés eleget tesz az e cikk alapján anyagi értelemben irányadó jog vagy bármely azon ország joga alaki követelményeinek, ahol bármelyik fél vagy képviselője a szerződéskötéskor jelen van, vagy azon ország joga formai követelményeinek, ahol bármelyik fél az adott időpontban szokásos tartózkodási hellyel rendelkezett.
 A meglévő vagy tervezett szerződéssel kapcsolatos joghatás kiváltására irányuló egyoldalú jogügylet alakilag akkor érvényes, ha eleget tesz az e cikk alapján a szerződésre anyagi értelemben irányadó jog vagy azon jog formai követelményeinek, amely a szerződésre irányadó lenne, vagy ha megfelel a jogügylet helye szerinti ország vagy azon ország joga formai követelményeinek, ahol a jogügyletet megvalósító személy a jogügylet időpontjában szokásos tartózkodási hellyel rendelkezik.
 Az ezen pont 1–3. albekezdése ellenére, azon szerződésekre, amelyek tárgya ingatlannal kapcsolatos dologi jog vagy ingatlanbérlet, az ingatlan fekvése szerinti ország jogában előírt alaki követelmények irányadók, ha e jog alapján:
 i.
 e követelmények a szerződéskötés helyétől függetlenül és a szerződésre irányadó jogtól függetlenül kötelező jellegűek; valamint
 ii.
 e követelményektől megállapodás útján nem lehet eltérni.
 c)
 Ugyanazon országban tartózkodó személyek között kötött szerződés esetében azon természetes személy, aki ezen ország joga alapján cselekvőképes lenne, csak akkor hivatkozhat egy másik ország joga szerinti cselekvőképtelenségére, ha a másik szerződő fél e cselekvőképtelenséget a szerződés megkötésekor ismerte, vagy gondatlanság miatt nem ismerte.
 5.
 A (2) bekezdés hatálya alá tartozó szerződésektől eltérő biztosítási szerződés esetén a felek a (3) bekezdésnek megfelelően kizárólag az alábbi jogokat választhatják:
 a)
 bármely Szerződő Fél joga, amelyben a szerződés megkötésének időpontjában a kockázat felmerül;
 b)
 a biztosítási kötvénytulajdonos szokásos tartózkodási helye szerinti ország joga;
 c)
 életbiztosítás esetén azon Szerződő Fél joga, amelynek a biztosítási kötvénytulajdonos az állampolgára;
 d)
 azon biztosítási szerződések esetén, amelyeknél a fedezett kockázatok olyan eseményekre korlátozódnak, amelyek egyetlen – a kockázat felmerülésének helyétől eltérő – Szerződő Fél területén következhetnek be, e Szerződő Fél joga;
 e)
 ha a biztosítási kötvénytulajdonos, akinek a biztosítási szerződése e bekezdés hatálya alá tartozik, üzleti, ipari vagy szabadfoglalkozású tevékenységet folytat, és a biztosítási szerződés e tevékenységekhez kapcsolódó két vagy több kockázatra is kiterjed, amelyek különböző Szerződő Felek területén merülnek fel, bármelyik érintett Szerződő Fél joga, vagy a biztosítási kötvénytulajdonos szokásos tartózkodási helye szerinti országnak a joga.
 Ha az e bekezdés a), b) vagy e) pontjában felsorolt esetekben az említett Szerződő Fél nagyobb szabadságot biztosít a biztosítási szerződésre alkalmazandó jog megválasztására, a felek élhetnek e szabadsággal.
 Ha a felek nem választották meg e bekezdés szerint az alkalmazandó jogot, a szerződésre azon Szerződő Fél joga az irányadó, ahol a kockázat a szerződés megkötésének időpontjában felmerül.
 6.
 Azokra a biztosítási szerződésekre, amelyek esetében valamely Szerződő Fél a kockázat fedezésére vonatkozó kötelező biztosítást ír elő, a következő kiegészítő szabályok alkalmazandók:
 a)
 a szerződés nem elégíti ki ezt a kötelező biztosítást, kivéve, ha megfelel a kötelezettséget előíró Szerződő Fél által meghatározott, arra a biztosításra vonatkozó különös rendelkezéseknek. Ha kötelező biztosítás esetén a kockázat helye szerinti Szerződő Fél joga, illetve a biztosítási kötelezettséget előíró Szerződő Félnek a joga egymásnak ellentmond, az utóbbit kell alkalmazni;
 b)
 a (2) és (4) bekezdéstől eltérve, a Szerződő Felek rendelkezhetnek úgy, hogy a biztosítási szerződésre a kötelező biztosítást előíró Szerződő Fél joga alkalmazandó.
 7.
 A (4) bekezdés harmadik albekezdése és az (5) bekezdés alkalmazásában, ha egy biztosítási szerződés egynél több Szerződő Fél területén felmerült kockázatokra nyújt fedezetet, a szerződést több, egy adott Szerződő Félre vonatkozó szerződésből álló szerződésnek kell tekinteni.
 8.
 E cikk alkalmazásában a kockázat helye szerinti országot a 13. cikk 13. pontjával összhangban kell meghatározni. Életbiztosítás esetében a kockázat helye szerinti ország a 13. cikk 14. pontja értelmében vett kötelezettségvállalás szerinti ország.«
 h)
 A III. melléklet A. része a következő szöveggel egészül ki:
 »(29)
 az Izlandi Köztársaság esetében: ’Hlutafélag’;
 (30)
 a Liechtensteini Hercegség esetében: ’Aktiengesellschaft’, ’Europäische Gesellschaft (SE)’, ’Genossenschaft’, ’Europäische Genossenschaft (SCE)’;
 (31)
 a Norvég Királyság esetében: ’Aksjeselskaper’, ’Gjensidige selskaper’.«
 i.
 A III. melléklet B. része a következő szöveggel egészül ki:
 »(29)
 az Izlandi Köztársaság esetében: ’Hlutafélag’;
 (30)
 a Liechtensteini Hercegség esetében: ’Aktiengesellschaft’, ’Europäische Gesellschaft (SE)’, ’Genossenschaft’, ’Europäische Genossenschaft (SCE)’;
 (31)
 a Norvég Királyság esetében: ’Aksjeselskaper’, ’Gjensidige selskaper’.«
 j.
 A III. melléklet C. része a következő szöveggel egészül ki:
 »(29)
 az Izlandi Köztársaság esetében: ’Hlutafélög’;
 (30)
 a Liechtensteini Hercegség esetében: ’Aktiengesellschaft’, ’Europäische Gesellschaft (SE)’, ’Genossenschaft’, ’Europäische Genossenschaft (SCE)’;
 (31)
 a Norvég Királyság esetében: »Aksjeselskaper«, ’Allmennaksjeselskaper’, ’Gjensidige selskaper’.«”
 4.
 A 31d. pont (2003/41/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv) a következő szöveggel egészül ki:
 „ , az alábbi módosítással:
 —
 32009 L 0138: az Európai Parlament és a Tanács 2009/138/EK irányelve (HL L 335., 2009.12.17., 1. o.).”
 5.
 Az 1a. (64/225/EGK tanácsi irányelv), a 2. (73/239/EGK első tanácsi irányelv), a 3. (73/240/EGK tanácsi irányelv), a 4. (78/473/EGK tanácsi irányelv), az 5. (84/641/EGK tanácsi irányelv), a 6. (87/344/EGK tanácsi irányelv), a 7. (88/357/EGK második tanácsi irányelv), a 7a. (92/49/EGK tanácsi irányelv), a 7b. (2005/68/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv), a 12c. (98/78/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv) és a 13a. (2001/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv) pont szövegét 2012. november 1-jei hatállyal el kell hagyni.
 6.
 A 11. pont (2002/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv) szövegét és a hozzá tartozó címsort 2012. november 1-jei hatállyal kell hagyni.
 7.
 Az I. fejezet (Biztosítás) „iv. Felügyelet és beszámolók” és „v. Egyéb” címsorának számozása 2012. november 1-jei hatállyal „iii. Felügyelet és beszámolók” és „iv. Egyéb” címsorra változik.
 2. cikk
 A 2009/138/EK irányelvnek az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.
 3. cikk
 Ez a határozat 2011. július 2-án lép hatályba, feltéve, hogy az EGT Vegyes Bizottság a megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megkapta (16).
 4. cikk
 Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.
 Kelt Brüsszelben, 2011. július 1-jén.
 az EGT Vegyes Bizottság részéről
 az elnök
 Kurt JÄGER
 (1) HL L 58., 2011.3.3., 77. o.
 (2) HL L 335., 2009.12.17., 1. o.
 (3) HL 56., 1964.4.4., 878/64. o.
 (4) HL L 228., 1973.8.16., 3. o.
 (5) HL L 228., 1973.8.16., 20. o.
 (6) HL L 189., 1976.7.13., 13. o.
 (7) HL L 151., 1978.6.7., 25. o.
 (8) HL L 339., 1984.12.27., 21. o.
 (9) HL L 185., 1987.7.4., 77. o.
 (10) HL L 172., 1988.7.4., 1. o.
 (11) HL L 228., 1992.8.11., 1. o.
 (12) HL L 330., 1998.12.5., 1. o.
 (13) HL L 110., 2001.4.20., 28. o.
 (14) HL L 345., 2002.12.19., 1. o.
 (15) HL L 323., 2005.12.9., 1. o.
 (16) Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.
 Liechtenstein egyoldalú nyilatkozata a 2009/138/EK irányelvnek a megállapodásba foglalásáról szóló 78/2011 határozatról
 „A Liechtensteini Hercegség 1996-ban kétoldalú megállapodást kötött Svájccal a közvetlen biztosításról. A megállapodás célja, hogy a viszonosság alapján szabályozza azokat a feltételeket, amelyek szükségesek és elégségesek ahhoz, hogy lehetővé tegyék az egyik Szerződő Fél területén központi irodával rendelkező biztosítók számára, hogy a másik Szerződő Fél területén a közvetlen biztosítás tekintetében élvezzék a letelepedés és a szolgáltatások szabadságát.”


type: wikipedia

text:
Šajā uzskaitījumā apkopoti Francijas valdnieki (karaļi un imperatori), kuri Francijas teritoriju pārvaldījuši no 987. gada, kad tika izveidota Francijas karaliste līdz 1848. gadam, kad tā tika pārveidota par Francijas Republiku. No 1804. līdz 1814. gadam un 1815. gadā šeit bija Francijas Pirmā impērija. No 1830. līdz 1848. gadam šeit pastāvēja Jūlija monarhija. Savukārt no 1852. līdz 1870. gadam pastāvēja Francijas Otrā impērija.
 Uzskaitījums
 Francijas karaliste (987 — 1792)
 Francijas Pirmā impērija (1804 — 1814)
 Francijas karaliste (1814 — 1815)
 Francijas Pirmā impērija (1815)
 Francijas karaliste (1815 — 1830)
 Jūlija monarhija (1830 — 1848)
 Francijas Otrā impērija (1852 — 1870)
 Skatīt arī
 Franku karaļu uzskaitījums
 Francijas Pirmā republika
 Francijas Otrā republika
 Francijas Trešā republika
 Valdnieku uzskaitījumi


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 Tähtis õiguslik teade
 |
 52009PC0322
 Ettepanek: Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrus, millega muudetakse Nõukogu määrust (EÜ) nr 377/2004 sisserände kontaktametnike võrgustiku loomise kohta /* KOM/2009/0322 lõplik - COD 2009/0098 */
 [pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 8.7.2009KOM(2009) 322 lõplik2009/0098 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 377/2004 sisserände kontaktametnike võrgustiku loomise kohtaSELETUSKIRI1. ETTEPANEKU TAUST- Ettepaneku põhjused ja eesmärgidKäesolev ettepanek sisaldab määruse (EÜ) nr 377/2004 (sisserände kontaktametnike võrgustiku loomise kohta, edaspidi „määrus”)[1] muudatusi, mis on vajalikud nimetatud võrgustiku kui olulise vahendi tõhusa kasutamise tagamiseks rände ja välispiiride haldamisel. Ettepaneku eesmärk on praktilisi kogemusi silmas pidades kohandada määrust muudatustega, mis on pärast määruse vastuvõtmist ühenduse õiguses jõustunud.- Üldine taustVõttes arvesse Kreeka algatust ja Euroopa Parlamendi arvamust, võttis nõukogu 19. veebruaril 2004 vastu määruse (EÜ) nr 377/2004, millega sätestati kohustus kehtestada liikmesriikide sisserände kontaktametnike vahelise koostöö vormid, sellise koostöö eesmärgid, osutatud kontaktametnike ülesanded ja sobiv kvalifikatsioon ning nende kohustused vastuvõtjariigi ja lähetajaliikmesriigi ees. Määruses tähendab „sisserände kontaktametnik” liikmesriigi esindajat, kelle sisserändetalitus või muud pädevad asutused on määranud välismaale looma ja säilitama kontakte vastuvõtjariigi asutustega eesmärgiga aidata kaasa ebaseadusliku sisserände tõkestamisele ja selle vastu võitlemisele, ebaseaduslike sisserändajate tagasisaatmise hõlbustamisele ning seadusliku rände haldamisele. Selliste kontaktametnike hulka kuuluvad ka lennufirmade kontaktametnikud, dokumendinõustajad ja õiguskaitse kontaktametnikud, kui nad peavad täitma eespool nimetatud ülesandeid.Sisserände kontaktametnikud nimetatakse tavaliselt liikmesriigi konsulaarasutustesse kolmandates riikides või teiste liikmesriikide asjakohastesse asutustesse, kuid neid võib nimetada ka asjaomaste kolmandate riikide pädevatesse asutustesse ja rahvusvahelistesse organisatsioonidesse mõistlikuks ajavahemikuks, mille määrab nimetav liikmesriik.26. oktoobril 2004 võttis nõukogu vastu määruse (EÜ) nr 2007/2004 Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri asutamise kohta[2]. Nimetatud määruse artikli 2 lõike 1 punkti c kohaselt teeb nimetatud agentuur FRONTEX riskianalüüse, mis peavad tuginema võimalikult paljudele allikatele, kuid allikaid uurivad ja andmeid esitavad peamiselt liikmesriikide pädevad asutused. Oma ülesande täitmiseks peab FRONTEX hõlbustama liikmesriikide ja kolmandate riikide koostööd. Samuti võib ta teha koostööd kolmandate riikide pädevate asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega nendega kokkulepitud töökorra raames. Selline koostöö võib muu hulgas hõlmata kogemuste vahetamist piirikontrolli küsimustes, piirivalvurite koolitamist, operatiivteabe vahetamist ja ühisoperatsioone. FRONTEXil ei ole alalist esindust üheski kolmandas riigis. Kuigi asjaomastesse kolmandatesse riikidesse nimetatud sisserände kontaktametnikud võiksid anda märkimisväärse panuse FRONTEXi eespool nimetatud ülesannete täitmisse, ei kasutata seda võimalust praegu kontaktametnike ja FRONTEXi ebapiisavate sidemete tõttu veel täielikult ära.Struktureeritud ja turvalised sidevahendid, mida kasutavad kõnealuses valdkonnas töötavad sisserände kontaktametnikud ja mille abil peetakse teabevahetust teiste liikmesriikidega, on tõhustatud koostöö oluline osa. Nõukogu 16. märtsi 2005. aasta otsusega 2005/267/EÜ (millega luuakse liikmesriikide migratsiooniteenistustele turvaline veebipõhine teabe- ja koordineerimisvõrk, edaspidi „ICONet”),[3] mida on täiendatud komisjoni 15. detsembri 2005. aasta otsusega (millega kehtestatakse nimetatud nõukogu otsuse üksikasjalikud rakenduseeskirjad),[4] nähakse ette platvorm ebaseaduslike rändevoogude alase strateegilise, taktikalise ja operatiivteabe vahetamiseks. Sisserände kontaktametnike võrgustik on eraldiseisev osa võrgus ICONet, mis hõlmab sisserände ja lennufirmade kontaktametnike nimekirja (praegu ei ole kasutusel), sisserände kontaktametnike võrgustiku keskusi ja liikmesriikide üksusi ning piirkondlikku teavet, mis on omakorda jaotatud vastavalt geograafilistele piirkondadele, kus saab kogu asjakohase teabe (nt riikide aruanded, riskianalüüsid) teha sisserände kontaktametnikele kättesaadavaks.Praktilised kogemused näitavad, et sisserände kontaktametnike võrgustikku kasutatakse selgelt liiga vähe. Komisjon teeb ettepaneku edendada selle turvalise ja hõlpsasti kättesaadava teavitusvõimaluse kasutamist, lisades selleks määruse vastavasse artiklisse viite võrgustikule.Mitu liikmesriiki on mitteametlikult kokku leppinud juhtida sisserände kontaktametnike piirkondlikku võrgustikku Aafrikas ja korraldada selle raames kohtumisi. Kuna määruse praegune sõnastus ainult ergutab Euroopa Liidu Nõukogu eesistujaks olevat liikmesriiki (või eesistujariigi ülesannetes olevat liikmesriiki) algatama selliste kohtumiste korraldamist, teeb komisjon ettepaneku täpsustada, et ka liikmesriikidel, kes on kokku leppinud piirkondliku võrgustiku juhtimises, oleks võimalus selliseid kohtumisi korraldada.Määruses on seoses aruandekohustustega sätestatud järgmine: „Euroopa Liidu Nõukogu eesistujaks olev liikmesriik või juhul, kui see liikmesriik ei ole riigis või piirkonnas esindatud, ase-eesistujana tegutsev liikmesriik koostab iga poolaasta lõpuks nõukogule ja komisjonile aruande, mis käsitleb sisserände kontaktametnike võrgustiku tegevust, kus tal on esindaja, ning ebaseadusliku sisserände olukorda vastuvõtjariigis. Sellised aruanded koostatakse vastavalt komisjoni kehtestatud näidisele ja vormile[5]. Need aruanded on oluline teabevorm iga eesistujariigi ametiaja lõpul hindamisaruande koostamiseks, mis esitatakse nõukogule ja mille koostab komisjon olukorra kohta igas kolmandas riigis, kuhu on lähetatud liikmesriikide sisserände kontaktametnikud.”Alates määruse jõustumisest on eesistujariigid Ühendkuningriik, Austria, Soome, Saksamaa, Portugal ja Sloveenia esitanud kokku kuus sisserände kontaktametnike võrgustiku tegevust käsitlevat aruannet, milles keskenduti ainult valitud kolmandatele riikidele. Samas ei ole komisjon suutnud täita oma kohustust esitada nõukogule eesistujariigi aruande alusel ulatuslik hindamisaruanne. Arvestades, et praegu on liikmesriikide sisserände kontaktametnikud määratud rohkem kui 130 kolmandasse riiki, ei ole aruandekohustusi käsitlevad sätted praktikas kohaldatavad. Seepärast teeb komisjon ettepaneku kohandada asjaomaseid sätteid mõistlikul viisil.Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. mai 2007. aasta otsusega 574/2007/EÜ[6] loodi ajavahemikuks 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013 üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames Välispiirifond, et aidata kaasa vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala tugevdamisele ning liikmesriikide solidaarsuse põhimõtte kohaldamisele. Fondi olemasolevaid vahendeid võib kasutada kolmandates riikides asuvate konsulaaresinduste ja muude teenistuste, sealhulgas sisserände kontaktametnike tegevuse tõhustamiseks. Nagu on sätestatud nimetatud otsuse artikli 4 lõike 4 punktis a, toetab Välispiirifond sisserände kontaktametnike võrgustiku tegutsemisvõime tugevdamist ja liikmesriikide koostöö edendamist sellise võrgustiku kaudu.Juunis 2008 võttis komisjon vastu teatise ühise sisserändepoliitika kohta[7], millega kehtestati põhimõtted, meetmed ja vahendid, mis arvestavad Tamperes kohtunud Euroopa Ülemkogu vahe-eesmärke, Haagi programmi ja rände suhtes võetud ühist lähenemisviisi. Seda teatist silmas pidades võttis 15.–16. oktoobril 2008. aastal kokku tulnud Euroopa Ülemkogu vastu Euroopa sisserände- ja varjupaigapakti,[8] milles rõhutati vajadust tihendada koostööd liikmesriikide ja komisjoni ning päritolu- ja transiitriikide vahel, et ohjata ebaseaduslikku sisserännet.- Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidNõukogu määrus (EÜ) nr 377/2004, 19. veebruar 2004, sisserände kontaktametnike võrgustiku loomise kohta;nõukogu otsus 2005/267/EÜ, 16. märts 2005, millega luuakse liikmesriikide migratsiooniteenistustele turvaline veebipõhine teabe- ja koordineerimisvõrk[9];komisjoni otsus, 15. detsember 2005, millega sätestatakse nõukogu otsuse 2005/267/EÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad[10];Euroopa Komisjoni ja Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri vaheline vastastikuse mõistmise memorandum, milles käsitletakse liikmesriikide migratsiooniteenistustele loodud turvalise veebipõhise teabe- ja koordineerimisvõrgu väljatöötamist[11].2. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE- Konsulteerimine huvitatud isikutegaEsmalt konsulteeriti Soome eesistumise ajal nõukogu töörühmas CIREFI koostatud küsimustiku alusel kuni 2006. aasta lõpuni liikmesriikidega. Nende saadetud vastuseid arutati strateegilise sisserände-, piiride ja varjupaigakomitees märtsis 2007.Liikmesriigid ei pidanud eelkõige määruse artiklis 6 sätestatud ulatuslikku aruandekohustust asjakohaseks ja rõhutasid lisaväärtust, mida annaks FRONTEXi senisest ulatuslikum kaasamine. Samuti soovisid nad kiirendada võrgu ICONet kasutuselevõttu ja parandada Aafrikas asuvate sisserände kontaktametnike koostööd. Viimati nimetatud ettepanekut arutati ekspertide kohtumisel kevadel 2007 ning sisserände- ja varjupaigakomitees oktoobris 2007.Märtsis 2008 tutvustas komisjon küsimustikku, kus kirjeldati mitut võimalust muuta nõukogu määrust (EÜ) nr 377/2004. Saadud vastuseid arvesse võttes esitas komisjon oktoobris 2008 sisserände- ja varjupaigakomiteele mitteametliku töödokumendi, milles esitati konkreetsed ettepanekud määruse asjaomaste sätete muutmiseks. Komisjon tegi ettepaneku esitada esimeses etapis vajalikud muudatused seoses aruandekohustusega, FRONTEXi kaasamisega ja võrgu ICONet täiustamisega. Teises etapis, st 2010. aastaks kavandatud FRONTEXi määruse läbivaatamise raames kaalutaks ka vajadust ja võimalust luua sellise ELi sisserände kontaktametniku ametikoht, kelle ülesanne võiks olla kõigi liikmesriikide ja ELi asjaomaste asutuste huvide esindamine, ning kaalutaks võrgu ICONet haldamisega seotud vastutuse üleandmist komisjonilt FRONTEXile.Liikmesriigid toetasid kirjeldatud ettepanekuid, sealhulgas kaheetapilist lähenemisviisi.- Mõju hindamineMõju hindamist ei tehtud, sest käesoleva ettepanekuga tehakse kehtivasse õigusakti ainult väikesed ja peamiselt tehnilised muudatused, millega ei kaasne tuvastatav majanduslik, sotsiaalne ega keskkonnamõju. Lisaks on ELi parema õigusloome poliitika eesmärk muu hulgas lihtsustada ja parandada kehtivaid õigusakte kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega. Käesolev ettepanek vastab nimetatud eesmärkidele, sest on kooskõlas muudatustega, mis on jõustunud ühenduse õiguses pärast määruse vastuvõtmist, ning selles on arvestatud määruse rakendamisel saadud praktilisi kogemusi.3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG- Kavandatud meetmete kokkuvõteKäesolevate muudatustega luuakse FRONTEXi ja sisserände kontaktametnike võrgustiku vahel sidemed ning kehtestatakse õiguslik alus nimetatud osaliste koostööle, edendatakse võrgu ICONet kasutamist teabe ja praktiliste kogemuste korrapäraseks vahetamiseks, rõhutatakse võimalust kasutada sisserände kontaktametnike võrgustiku loomiseks ja sujuvaks toimimiseks ühenduse ettenähtud vahendeid ning ratsionaliseeritakse aruandesüsteemi, mis on seotud loodud sisserände kontaktametnike võrgustiku tegevusega, et selle kaudu tagada Euroopa Parlamendi kui kaasseadusandja[12] nõuetekohane teavitamine kõnealuse poliitika valdkonnas.- Õiguslik alusKäesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 63 lõike 3 punkt b ja artikkel 66, sest ettepanekuga muudetakse nõukogu 19. veebruari 2004. aasta määrust (EÜ) nr 377/2004 sisserände kontaktametnike võrgustiku loomise kohta, mille aluseks on nimetatud artiklid, ning täpsustatakse nimetatud võrgustiku toimimist.- Subsidiaarsuse põhimõteEÜ asutamislepingu artikli 63 lõike 3 punkti b kohaselt on ühendusel õigus võtta meetmeid, mis on seotud ebaseadusliku sisserände ja ebaseadusliku riigis elamisega, sealhulgas ebaseaduslikult riigis elavate isikute repatrieerimisega. Artikli 66 kohaselt peab nõukogu vastavalt artiklis 67 osutatud menetlusele võtma meetmed, et tagada liikmesriikide asjaomaste valitsusasutuste, samuti selliste asutuste ja komisjoni vaheline koostöö. Ühenduse seniseid sätteid sisserände kontaktametnike võrgustiku loomise ja toimimise kohta tuleb kohandada, et võtta arvesse nii muudatusi ühenduse õiguses kui ka kõnealuses valdkonnas saadud praktilisi kogemusi.Seepärast ei suuda liikmesriigid üksi ettepaneku eesmärke piisavalt saavutada.- Proportsionaalsuse põhimõteEÜ asutamislepingu artiklis 5 on sätestatud, et ükski ühenduse meede ei tohi minna kaugemale sellest, mis on vajalik kõnealuse lepingu eesmärkide saavutamiseks. Kõnealuse ühenduse meetme jaoks valitud vorm peab võimaldama ettepanekuga saavutada soovitud eesmärke ja meetme võimalikult tõhusat rakendamist. Käesolevate määruse muudatustega arendatakse edasi Schengeni acquis ’d, sest nendega reguleeritakse võitlust ebaseadusliku sisserände organiseerimise vastu, ning tagatakse liikmesriikide asjaomaste valitsusasutuste, samuti selliste asutuste ja komisjoni vaheline koostöö. Seepärast on ettepanek kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega.- Õigusakti valikKavandatud õigusakt: määrus.Muud õigusaktid ei oleks asjakohased, sest käesoleva ettepanekuga muudetakse määrust.4. MÕJU EELARVELEEttepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet.5. TÄIENDAV TEAVE- Aluslepingutele lisatud mitmete protokollide ja kolmandate riikidega sõlmitud assotsiatsioonilepingute mõjuKäesoleva ettepaneku õiguslik alus on EÜ asutamislepingu IV jaotis, mistõttu kohaldatakse Ühendkuningriigi, Iirimaa ja Taani seisukohta käsitlevates protokollides ning Schengeni protokollis sätestatud muutuvat geomeetriat. Käesolev ettepanek põhineb Schengeni acquis ’l. Seepärast tuleb arvesse võtta järgmist, mitmete protokollidega seotud mõju:Ühendkuningriik ja IirimaaÜhendkuningriik osaleb käesolevas määruses ELi lepingule ja EÜ asutamislepingule lisatud Schengeni acquis ’ Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artikli 5 ning nõukogu 29. mai 2000. aasta otsuse 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis ’ sätetes) artikli 8 lõike 2 kohaselt.Iirimaa osaleb käesolevas määruses ELi lepingule ja EÜ asutamislepingule lisatud Schengeni acquis ’ Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artikli 5 ning nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuse 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis ’ sätetes) artikli 6 lõike 2 kohaselt.TaaniELi lepingule ja EÜ asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli kohaselt ei osale Taani nõukogus EÜ asutamislepingu IV jaotise kohaste meetmete võtmisel, välja arvatud „meetmed, mis määravad kindlaks kolmandad riigid, kelle kodanikel peab olema viisa liikmesriikide välispiiride ületamiseks, või ühtse viisavormiga seotud meetmed”.Käesolev ettepanek põhineb Schengeni acquis ’l ning nimetatud protokolli artikli 5 kohaselt otsustab Taani kuue kuu jooksul pärast seda, kui nõukogu on teinud Euroopa Ühenduse asutamislepingu IV jaotise sätete alusel otsuse Schengeni acquis ’l põhineva ettepaneku või algatuse kohta, kas ta rakendab seda otsust oma siseriiklikus õiguses.Island ja NorraIslandi ja Norra puhul kujutab käesolev ettepanek endast Schengeni acquis ’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis ’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises)[13] tähenduses.ŠveitsŠveitsi puhul kujutab käesolev ettepanek endast Schengeni acquis ’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega)[14] tähenduses.LiechtensteinLiechtensteini puhul kujutab käesolev ettepanek endast Schengeni acquis ’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega)[15] tähenduses.- Ettepaneku üksikasjalik selgitusArtikkel 1Esimese lõigu ja teise lõigu punktiga a edendatakse liikmesriikide migratsiooniteenistustele loodud turvalise veebipõhise teabe- ja koordineerimisvõrgu (ICONet) kasutamist, et selle abil saaks vahetada teavet sisserände kontaktametnike määramiste kohta ning et sisserände kontaktametnikud saaksid selle kaudu omakorda vahetada teavet ja praktilisi kogemusi.Teise lõigu punktiga b tagatakse FRONTEXi ja sisserände kontaktametnike võrgustiku senisest tihedam koostöö.Teise lõigu punktiga c lubatakse igal liikmesriigil, kes ei ole eesistuja ega ase-eesistuja, algatada sisserände kontaktametnike kohtumise korraldamine.Kolmanda lõiguga lihtsustatakse määruse kohast aruandekohustust. Samuti nähakse sellega ette asjaomaste Euroopa institutsioonide korrapärane teavitamine sisserände kontaktametnike võrgustiku tegevusest Euroopa Liidule erilist huvi pakkuvates konkreetsetes piirkondades ja/või riikides ning ebaseadusliku sisserände olukorrast osutatud piirkondades ja/või riikides.2009/0098 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,[kuupäev],millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 377/2004 sisserände kontaktametnike võrgustiku loomise kohtaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 63 lõike 3 punkti b ja artiklit 66,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[16],toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korrasning arvestades järgmist:1. Nõukogu 19. veebruari 2004. aasta määruses (EÜ) nr 377/2004 sisserände kontaktametnike võrgustiku loomise kohta[17] on sätestatud kohustus kehtestada liikmesriikide sisserände kontaktametnike vahelise koostöö vormid, sellise koostöö eesmärgid, osutatud kontaktametnike ülesanded ja sobiv kvalifikatsioon ning nende kohustused vastuvõtjariigi ja lähetajaliikmesriigi ees.2. Nõukogu otsusega 2005/267/EÜ[18] on liikmesriikide migratsiooniteenistustele loodud turvaline veebipõhine teabe- ja koordineerimisvõrk (ICONet) teabe vahetamiseks ebaseadusliku rände, ebaseadusliku riiki sisenemise ja sisserände ning ebaseaduslikult riigis elavate isikute tagasisaatmise kohta. Teabevahetus hõlmab sisserände kontaktametnike võrgustikku.3. Määrusega (EÜ) nr 2007/2004[19] asutati Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur (FRONTEX). FRONTEXi ülesanne on koostada nii üldisi kui ka erivajadustele kohandatud riskianalüüse, mis esitatakse nõukogule ja komisjonile.4. Sisserände kontaktametnikud peavad koguma teavet ebaseadusliku sisserände kohta, mida kasutatakse operatiivtasandil või strateegilisel tasandil või mõlemal. Selline teave võib märkimisväärselt aidata kaasa FRONTEXi riskianalüüsiga seotud tegevusele ning selleks tuleks arendada sisserände kontaktametnike võrgustiku ja FRONTEXi koostööd.5. Kõik liikmesriigid peaksid saama algatada vajaduse korral konkreetsesse kolmandasse riiki või piirkonda nimetatud sisserände kontaktametnike kohtumisi, et tõhustada nende koostööd.6. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. mai 2007. aasta otsusega 574/2007/EÜ[20] loodi ajavahemikuks 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013 üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames Välispiirifond, et aidata kaasa vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala tugevdamisele ning liikmesriikide solidaarsuse põhimõtte kohaldamisele. Fondi olemasolevaid vahendeid võib kasutada kolmandates riikides asuvate konsulaaresinduste ja muude teenistuste tegevuse tõhustamiseks ning sisserände kontaktametnike võrgustiku tegutsemisvõime tugevdamiseks, et osutatud võrgustike kaudu edendada liikmesriikide koostööd.7. Nõukogu, Euroopa Parlamenti ja komisjoni tuleks korrapäraselt teavitada sisserände kontaktametnike võrgustiku tegevusest Euroopa Liidule erilist huvi pakkuvates konkreetsetes piirkondades ja/või riikides ning ebaseadusliku sisserände olukorrast osutatud piirkondades ja/või riikides. Euroopa Liidule erilist huvi pakkuvate konkreetsete piirkondade ja/või riikide valik peaks tuginema objektiivsetele rännet iseloomustavatele näitajatele, nagu ebaseadusliku rände statistika ja FRONTEXi koostatud riskianalüüsid, ning olema kooskõlas ELi üldise välissuhete poliitikaga.8. Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 377/2004 vastavalt muuta.9. Kuna kavandatud meetme eesmärke, nimelt sisserände kontaktametnike võrgustiku loomist ja toimimist käsitlevate ühenduse seniste sätete kohandamist eesmärgiga arvestada nii muudatusi ühenduse õiguses kui ka kõnealuses valdkonnas saadud praktilisi kogemusi, ei ole võimalik piisaval määral saavutada liikmesriikide tasandil, vaid need on paremini saavutatavad ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.10. Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse põhimõtteid, mida tunnustatakse Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõikes 2 ning mis on kajastatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas.11. Ühendkuningriik osaleb käesolevas määruses Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni acquis ’ Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artikli 5 ning nõukogu 29. mai 2000. aasta otsuse 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis ’ sätetes)[21] artikli 8 lõike 2 kohaselt.12. Iirimaa osaleb käesolevas määruses Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni acquis ’ Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artikli 5 ning nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuse 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis ’ sätetes)[22] artikli 6 lõike 2 kohaselt.13. Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev määrus põhineb Euroopa Ühenduse asutamislepingu kolmanda osa IV jaotise alusel Schengeni acquis ’l, peaks Taani kõnealuse protokolli artikli 5 kohaselt kuue kuu jooksul pärast käesoleva määruse vastuvõtmist otsustama, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses.14. Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis ’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis ’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises)[23] tähenduses, mis kuuluvad nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu otsuse 1999/437/EÜ[24] artikli 1 punktides A ja E osutatud valdkondadesse.15. Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis ’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis ’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega)[25] tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktides A ja E osutatud valdkondadesse, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ[26] artikliga 3.16. Liechtensteini puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis ’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel allakirjutatud protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega)[27] tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktides A ja E osutatud valdkondadesse, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/261/EÜ artikliga 3,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1 MuutmineMäärust (EÜ) nr 377/2004 muudetakse järgmiselt:17. artikli 3 lõike 1 teine lause jäetakse välja ja lisatakse lõige 3 järgmises sõnastuses:„3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud teave tehakse kättesaadavaks nõukogu otsusega 2005/267/EÜ[28] liikmesriikide migratsiooniteenistustele loodud turvalise veebipõhise teabe- ja koordineerimisvõrgu (edaspidi „ICONet”) selles rubriigis, mis hõlmab sisserände kontaktametnike võrgustikku. Komisjon esitab kõnealuse teabe ka nõukogule.”;18. artiklit 4 muudetakse järgmiselt:a) lõike 1 teine taane asendatakse järgmisega:„- vahetama teavet ja praktilisi kogemusi, eriti kohtumistel ja ICONeti kaudu”;b) lõige 2 asendatakse järgmisega:„2. Komisjoni ja määrusega (EÜ) nr 2007/2004 asutatud FRONTEXi esindajatel on õigus osaleda sisserände kontaktametnike võrgustiku raames korraldatud kohtumistel, kuigi juhul, kui operatiivkaalutlused seda nõuavad, võib kohtumisi pidada ka nimetatud esindajate puudumise korral. Samuti võib vajaduse korral kohtumistele kutsuda muid organeid ja asutusi.”;c) lõikele 3 lisatakse järgmine lause:„Kohtumise võib korraldada ka mõne muu liikmesriigi algatusel.”;19. artikkel 6 asendatakse järgmisega:„1. Euroopa Liidu Nõukogu eesistujaks olev liikmesriik või juhul, kui see liikmesriik ei ole riigis või piirkonnas esindatud, ase-eesistujana tegutsev liikmesriik koostab iga poolaasta lõpuks nõukogule, Euroopa Parlamendile ja komisjonile aruande, mis käsitleb sisserände kontaktametnike võrgustiku tegevust Euroopa Liidule erilist huvi pakkuvates konkreetsetes piirkondades ja/või riikides ning ebaseadusliku sisserände olukorda osutatud piirkondades ja/või riikides. Euroopa Liidule erilist huvi pakkuvate konkreetsete piirkondade ja/või riikide valik tugineb pärast konsultatsioone liikmesriikide ja komisjoniga objektiivsetele rännet iseloomustavatele näitajatele, nagu ebaseadusliku rände statistika ja FRONTEXi koostatud riskianalüüs, ning on kooskõlas ELi üldise välissuhete poliitikaga.2. Sellised aruanded koostatakse vastavalt komisjoni otsusega 2005/687/EÜ[29] kehtestatud vormile ja neis märgitakse asjaomased valikukriteeriumid.3. Komisjon esitab nimetatud aruannete alusel nõukogule ja Euroopa Parlamendile igal aastal faktilise kokkuvõtte sisserände kontaktametnike võrgustiku arengust.”.Artikkel 2 JõustumineKäesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on Euroopa Ühenduse asutamislepingu kohaselt tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, [...]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja[...] [...] [1] ELT L 64, 2.3.2004, lk 1.[2] ELT L 349, 25.11.2004, lk 1.[3] ELT L 83, 1.4.2005, lk 48.[4] K(2005) 5159 (lõplik).[5] Komisjoni 29. septembri 2005. aasta otsus (ELT L 264, 8.10.2005, lk 8).[6] ELT L 144, 6.6.2007, lk 22.[7] KOM(2008) 359 (lõplik).[8] Nõukogu dokument nr 13440/08.[9] ELT L 83, 1.4.2005, lk 48.[10] K(2005) 5159 (lõplik).[11] K(2007) 374.[12] Nõukogu otsus, 22. detsember 2004, mis näeb ette Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 251 osutatud menetluse kohaldamist kõnealuse asutamislepingu kolmanda osa IV jaotisega hõlmatud teatud valdkondade suhtes (ELT L 396, 31.12.2004, lk 45).[13] EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.[14] ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.[15] ELT [...], [...], lk [...].[16] ELT C [...], [...], lk [...].[17] ELT L 64, 2.3.2004, lk 1.[18] ELT L 83, 1.4.2005, lk 48.[19] ELT L 349, 25.11.2004, lk 1.[20] ELT L 144, 6.6.2007, lk 22.[21] EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.[22] EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.[23] EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.[24] EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.[25] ELT L 53, 27.2.2008, lk 1.[26] ELT L 53, 27.2.2008, lk 1.[27] ELT L 83, 26.3.2008, lk 3.[28] ELT L 83, 1.4.2005, lk 48)[29] ELT L 264, 8.10.2005, lk 8.


type: contracts

text:
 GA
 Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh
 C 202/306
 PRÓTACAL (Uimh. 25)
 MAIDIR LE hINNIÚLACHTAÍ ROINNTE A FHEIDHMIÚ
 TÁ NA hARDPHÁIRTITHE CONARTHACHA,
 TAR ÉIS COMHAONTÚ ar na forálacha seo a leanas, a chuirfear i gceangal leis an gConradh ar an Aontas Eorpach agus leis an gConradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh:
 Airteagal aonair
 Maidir le hAirteagal 2(2) den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh a bhaineann le hinniúlachtaí roinnte, i gcás ina nglacfaidh an tAontas beart i réimse áirithe, ní chumhdóidh raon feidhme fheidhmiú na hinniúlachta sin ach na gnéithe a rialaítear leis an ngníomh sin de chuid an Aontais atá i gceist agus ní chumhdóidh sé dá bhrí sin an réimse go léir.


text:
 Avis juridique important
 |
 51999PC0264
 Förslag till rådets förordning (EG) om ändring av förordning (EG) nr 2505/96 om öppnande och förvaltning av autonoma gemenskapstullkvoter för vissa jordbruks- och industriprodukter /* KOM/99/0264 slutlig */
 Förslag till RÅDETS FÖRORDNING (EG) om ändring av förordning (EG) nr 2505/96 om öppnande och förvaltning av autonoma gemenskapstullkvoter för vissa jordbruks- och industriprodukter(framlagt av kommissionen)MOTIVERING1. På flera medlemsstaters begäran har kommissionen i samarbete med de berörda regeringsexperterna undersökt lämpligheten av att öka tullkvoter för vissa industriprodukter.2. Till följd av denna genomgång som företogs vid ett möte i gruppen tulltaxefrågor av ekonomisk art konstaterades att det var möjligt för medlemsstaterna att godkänna ökning av tullkvoter för de produkter som avses i detta förslag till förordning utan att detta stör marknaden för dessa produkter.Detta är avsikten med det förslag till förordning som bifogas.Förslag till RÅDETS FÖRORDNING (EG) om ändring av förordning (EG) nr 2505/96 om öppnande och förvaltning av autonoma gemenskapstullkvoter för vissa jordbruks- och industriprodukterEUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNINGmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 26 i detta,med beaktande av kommissionens förslag, ochmed beaktande av följande:(1) Rådet öppnade genom sin förordning (EG) nr 2505/96 (1) gemenskapstullkvoter för vissa jordbruks- och industriprodukter. Gemenskapens försörjningsbehov av produkterna i fråga bör tillgodoses på gynnsammast möjliga villkor. Därför bör gemenskapstullkvoter med nedsatt tullsats eller nolltullsats öppnas för lämpliga volymer, mängden ökas och giltighetstiden förlängas för vissa gällande tullkvoter utan att marknaden för dessa produkter störs.(1) EGT L 345, 31.12.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2780/98 (EGT L 347, 23.12.1998, s. 5).(2) Därför bör förordning (EG) nr 2505/96 ändras.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1För kvotperioden 1 januari - 31 december 1999 skall bilaga I till förordning (EG) nr 2505/96 ändras på följande sätt:- Kvotmängden för tullkvoten med löpnummer 09.2887 skall vara 400 ton.- Kvotmängden för tullkvoten med löpnummer 09.2942 skall vara 3.000 ton.- Kvotmängden för tullkvoten med löpnummer 09.2966 skall vara 12.000 ton.Artikel 2Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.Denna förordning tillämpas från och med den 1 januari 1999Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.Utfärdat i Bryssel den På rådets vägnar OrdförandeFINANSIERINGSÖVERSIKT1. ÅTGÄRDENS BETECKNINGFörslag till Rådets förordning (EG) om ändring av förordning (EG) nr 2505/96 om öppnande och förvaltning av autonoma gemenskapstullkvoter för vissa jordbruks- och industriprodukter.2. BERÖRD(A) BUDGETPOST(ER)Kapitel 12, artikel 1203. RÄTTSLIG GRUNDArtikel 26 i fördraget4. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN4.1 Allmänt målSäkerställa att behoven i gemenskapens förädlingsindustri tillgodoses på gynnsammast möjliga villkor.5. BUDGETKONSEKVENSER5.1 Metod för att beräkna åtgärdens totala kostnad (sambandet mellan de enskilda kostnaderna och den totala kostnaden)Anm.: I denna tabell tas endast upp de produkter i förordningen vilka får ekonomiska återverkningar.>Plats för tabell>Sammanlagt inkomstbortfall jämfört med föregående tullkvotperiod: + 562.535 EUR.6. BESTÄMMELSER OM BEDRÄGERIBEKÄMPNINGI bestämmelserna om förvaltningen av tullkvoter fastställs nödvändiga åtgärder för förebyggande av och skydd mot bedrägerier och oegentligheter.


text:
Scríbhneoir Gaeilge as Chúige Uladh a bhí i Seán Ó Siadhail. (1950-2006) Foilsíodh seacht leabhar dá chuid ar meascán d’úrscéalta agus de ghearrscéalta iad. Bhuaigh gearrscéalta dá chuid duaiseanna i gcomórtais Oireachtais i 1988 agus 1995.
 Saol
 Is i nDoire Cholm Cille, i dTuaisceart Éireann, a rugadh Seán Ó Siadhail, an 16 Eanáir 1950. Ba ghréasaí a athair John, a d’éag in 2005, agus bhí a mháthair Nora Doherty, a mhaireann fós, ag obair i siopa báicéireachta. Tá ceathrar deirfiúracha agus beirt deartháireacha aige. [Is duine acu sin Pádraig Ó Siadhail, a bhfuil idir úrscéalta, ghearrscéalta agus taighde foilsithe aige féin i nGaeilge fosta.] Bhí triúr iníonacha agus beirt mhac ag Seán agus Éilís, a bhean chéile.
 Fuair Seán a chuid bunscolaíochta i Scoil na mBuachaillí, ar Shráid Helen i nDoire agus a chuid meánscolaíochta i gColáiste Choilm sa chathair chéanna. D’fhág sé Doire sa bhliain 1968 le dul le sagartóireacht i gColáiste Phádraig, Má Nuad (Ollscoil na hÉireann, Má Nuad anois). Ní raibh sé i bhfad ansin gur athraigh sé a intinn ach lean sé don staidéar. Bhain sé céim amach sa Ghaeilge agus sa Fhraincis sa bhliain 1972. Phós sé bliain níos deireanaí agus chuir sé féin agus a bhean fúthu i gContae na Mí.
 Bhí sé ina mhúinteoir Gaeilge agus Fraincise ar feadh a shaoil oibre. Bhí sé ag obair i ngairmscoil Bhaile Átha Troim agus i ngairmscoil Bhaile Átha Buí, i gContae na Mí, ar feadh tréimhse fada. Ansin, nuair a bunaíodh Coláiste Pobail lán-Ghaeilge i nGaeltacht Ráth Chairn, d’éirigh leis aistriú ansin mar a rinne roinnt mhaith múinteoirí eile ar chainteoirí dúchais agus cainteoirí líofa iad. Thaistil sé idir Ráth Chairn agus Baile Átha Buí go dtí go bhfuair sé post mar leas-phríomhoide feidhmeach i mBaile Átha Buí. Ceapadh mar phríomhoide na scoile sin é níos deireanaí. D’éirigh sé as an obair agus fuair pinsean sa bhliain 2005. Maraíodh é i dtimpiste agus é sa Spáinn i mí Lúnasa an bhliain ina dhiaidh sin. Meastar gur bhuail scairdscí é agus é ag snámh san fharraige amach ó thrá bheag, áit a raibh sé ar saoire. Cuireadh i reilig cóngarach dá theaghlach i gContae na Mí é.
 Saothar
 Saothar ficsin is mó a d'fhoilsigh Seán ach bhí spéis mhór aige riamh i gcúrsaí léinn agus i litríocht na Gaeilge ó thús an 20ú haois. Bhain sé amach Máistreacht sa Ghaeilge in Ollscoil na hÉireann, Má Nuad agus rinne sé a thráchtas ar ghearrscéalaíocht na Gaeilge. Bhíodh sé i gcónaí ag scríobh giotaí beaga ficsin agus foilsíodh a chéad saothar, cnuasach gearrscéalta, sa bhliain 1982 agus é 32 bliain d’aois. Foilsíodh ceithre úrscéal dár scríobh sé agus trí ghearrscéal. Bhuaigh gearrscéalta dá chuid duaiseanna i gcomórtais Oireachtais i 1988 agus 1995. Foilsíodh corraiste leis in Comhar agus in An tUltach agus foilsíodh roinnt gearrscéalta leis san iris idirlín Beo!. Bhí sé i mbun tráchtais dochtúireachta ar Phádraig Ó Conaire, faoi stiúir an Dr Pádraigín Riggs, i gColáiste na hOllscoile, Corcaigh, tráth ar bhásaigh sé.
 Litríocht dá chuid a foilsíodh
 Scéalta Mhac an Ghobáin, Foilseacháin Náisiúnta Teoranta, Baile Átha Cliath, 1982 (cnuasach gearrscéalta)
 Ashling Glass, Coiscéim, Baile Átha Cliath, 1985 (úrscéal)
 Miodamas, Coiscéim, Baile Átha Cliath, 1989 (cnuasach gearrscéalta)
 Comhad Caoch, Coiscéim, Baile Átha Cliath, 1993 (úrscéal)
 SSTTTC, Coiscéim, Baile Átha Cliath, 1997 (úrscéal)
 Cuid na Trua, Coiscéim, Baile Átha Cliath, 1997 (cnuasach gearrscéalta)
 Finnscéalaíocht an Ghrá, Coiscéim, Baile Átha Cliath, 2004 (úrscéal)
 Bronnadh duais Oireachtais ar dhá cheann de na scéalta sa chnuasach Cuid na Trua.
 Aistí liteartha
 ‘Gruagach an Tobair’, Comhar, Imleabhar 41, Uimhir 3 & 4, 1982 (aiste faoi Phádraig Ó Séaghda)
 ‘Pádraig Mac Piarais P.H.D.?’, Comhar, Imleabhar 42, Uimhir 11, 1983 (aiste)
 ‘Caidé a d’imigh ar Fhear na haislinge?’, Irisleabhar Mhá Nuad, 1986 (aiste critice faoi shaothar Mháire - Séamus Ó Grianna)
 ‘Pádraic Ó Conaire, reacaire nach iontaofa’, An tUltach, Imleabhar 62, Uimhir 1 & 2, 1985
 Giotaí fánacha
 ‘Tuismitheoirí’, Feasta, Feabhra 2005 3 Márta 2009
 ‘Searasad’, Beo!, eagrán 43, Samhain 2004
 ‘Turasóirí’, Beo!, eagrán 60, Aibreán 2006
 Idir mhagadh agus dáiríre a bhíodh sé go minic ina chuid scríbhneoireachta agus thaitin sé leis a bheith ag cleasaíocht le struchtúr an scéil.
 Saothair ina luaitear é
 Titley, Alan, An tÚrscéal Gaeilge, An Clóchomhar Tta, Baile Átha Cliath, 1991
 Ó Cearnaigh, Seán, Scríbhneoirí na Gaeilge 1945-1995, Comhar Teoranta, Baile Átha Cliath, 1995
 Lander, Ben, Irish Voices, Irish Lives, Brandon, Co. Kerry, 1997 (agallamh i mBéarla le Seán Ó Siadhail)
 Uí Nia, Gearóidín (eag.), Eolaire Chló Iar-Chonnachta de Scríbhneoirí Gaeilge, Cló Iar-Chonnachta, Indreabhán, 1998
 Ní Dhonnchadha, Aisling, Idir dhúchas agus dualgas: Staidéar ar Charachtair Mhná sa Ghearrscéal Gaeilge 1940-1990, An Clóchomhar Tta, 2002
 Ní Mhurchú, Máire agus Breathnach, Diarmuid, Beathaisnéis a Naoi: Forlíonadh agus Innéacsanna, An Clóchomhar Tta, Baile Átha Cliath, 2007
 Tagairtí
 Daoine a rugadh i 1950
 Básanna in 2006
 Daoine as Contae Dhoire
 Scríbhneoirí Éireannacha


text:
 Avis juridique important
 |
 51998PC0158(01)
 Ehdotus Neuvoston asetus (EY) vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (ETY) N:o 1766/92 muuttamisesta ja tavallisen vehnän, rukiin, ohran, maissin ja durumvehnän vakiolaaduista annetun asetuksen (ETY) N:o 2731/75 kumoamisesta /* KOM/98/0158 lopull. - CNS 98/0107 */
 Virallinen lehti nro C 170 , 04/06/1998 s. 0001
 98/0107 (CNS) Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) N:o . . .annettu . . .vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (ETY) N:o 1766/92 muuttamisesta ja tavallisen vehnän, rukiin, ohran, maissin ja durumvehnän vakiolaaduista annetun asetuksen (ETY) N:o 2731/75 kumoamisesta (98/C 170/01)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon,sekä katsoo, ettämarkkinoiden tasapaino on parantunut huomattavasti vuoden 1992 yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen jälkeen,vuonna 1992 tiettyjen peltokasvien viljelijöille käyttöön otetun tukijärjestelmän mukainen maan viljelykäytöstä poistaminen on interventiohinnan alentamisen ohella auttanut pitämään tuotannon kurissa, ja hinnan kilpailukyvyn paraneminen on mahdollistanut huomattavien lisäviljamäärien käytön kotimaan markkinoilla, pääasiassa eläinten rehuksi,jollei peltokasvien tukijärjestelmän mukaisten pinta-alatukien korotuksista, sellaisena kuin niistä on säädetty neuvoston asetuksessa (EY) N:o . . . ./. . muuta johdu, vuoden 1992 uudistuksen tehostamiseksi hinnan kilpailukykyä olisi vahvistettava leikkaamalla interventiohintaa lisää tuomalla se kerralla turvaverkkotasolle,interventio ei saisi enää olla merkittävä tekijä sisämarkkinoilla; intervention uuden aseman vuoksi kuukausikorvausjärjestelmä olisi lopetettava,vakiolaatua koskevilla säännöksillä ei ole enää käytännön merkitystä, ja ne olisi sen vuoksi poistettava,muun kuin viljatärkkelyksen hintaa ja korvausjärjestelyjä on aina hallinnoitu viljan yhteisellä markkinajärjestelyllä, ja sen vuoksi korvausjärjestelyjen mukautusten olisi noudatettava viljoille toteutettavia toimenpiteitä; perunatärkkelyksen valmistukseen tarkoitettujen perunoiden vähimmäishintaa ja kyseisten perunoiden tuottajille maksettavia korvauksia olisi sen vuoksi mukautettava viljan hinnan vähennyksen mukaisesti,komission olisi avattava ja hallinnoitava yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti perustamissopimuksen 228 artiklan mukaisesti tehdyistä sopimuksista tai mistä tahansa muusta neuvoston asiakirjasta johtuvia tariffikiintiöitä, jamaailmanmarkkinahintojen vaikutuksen sisäisiin hintoihin huomioon ottaen olisi selvennettävä edellytykset, joiden täyttyessä komissio voi soveltaa sisämarkkinoiden vakauttamiseksi tarvittavia toimenpiteitä,ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:1 artiklaMuutetaan asetus (ETY) N:o 1766/92 seuraavasti:1. Korvataan 1 artiklan 2 kohta seuraavasti:"2. Tätä asetusta sovelletaan sen estämättä, mitä asetuksessa (EY) N:o . . . ./. . säädetään peltokasvien viljelijöiden tukea koskevista toimenpiteistä."2. Korvataan 3 artikla seuraavasti:"3 artikla1. Interventioon tarkoitetun viljan interventiohinta vahvistetaan 95,35 ecuksi tonnilta.2. Interventiohinta koskee purkamatonta varastoon toimitettua tavaraa tukkuportaassa. Se koskee kullekin viljalajille varattuja kaikkia yhteisön interventiokeskuksia.3. Tässä asetuksessa vahvistettuja hintoja voidaan muuttaa tuotannon ja markkinoiden kehityksen perusteella perustamissopimuksen 43 artiklan 2 kohdassa määrätyn menettelyn mukaisesti."3. Korvataan 8 artikla seuraavasti:"8 artikla1. Perunatärkkelyksen valmistamiseen tarkoitettujen perunoiden vähimmäishinta vahvistetaan 167,82 ecuksi.Tätä hintaa sovelletaan tehtaaseen toimitettujen perunoiden määrään, joka tarvitaan yhden tärkkelystonnin valmistamiseen.2. Perunatärkkelyksen valmistamiseen tarkoitettujen perunoiden tuottajille otetaan käyttöön korvausjärjestelmä. Korvausta sovelletaan perunoiden määrään, joka tarvitaan yhden tärkkelystonnin valmistamiseen. Se vahvistetaan 105,60 ecuksi.Korvaus maksetaan ainoastaan niistä perunamääristä, joita perunantuottajan ja tärkkelyksenvalmistajan välinen viljelysopimus koskee tällaiselle yritykselle myönnetyn kiintiön rajoissa, sellaisena kuin siihen viitataan asetuksen (EY) N:o 1868/94 2 artiklan 2 kohdassa (1).3. Vähimmäishintaa ja korvausta mukautetaan perunoiden tärkkelyspitoisuuden mukaan.4. Perunatärkkelyksen markkinatilanteen vaatiessa neuvosto päättää aiheellisista toimenpiteistä perustamissopimuksen 43 artiklan 2 kohdassa määrättyä menettelyä noudattaen.5. Komissio antaa yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta 23 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.(1) Perunatärkkelystuotannon kiintiöjärjestelmästä 27 päivänä heinäkuuta 1994 annettu neuvoston asetus, EYVL L 197, 30.7.1994, s. 4, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 1863/95, EYVL L 179, 29.7.1995, s. 1, sellaisena kuin se on oikaistuna EYVL L 83, 2.4.1995, s. 20 ja EYVL L 39, 8.2.1997, s. 23."4. Korvataan 12 artiklan 1 kohta seuraavasti:"1. Edellä 1 artiklassa lueteltujen tuotteiden tariffikiintiöt, jotka johtuvat perustamissopimuksen 228 artiklan mukaisesti tehdyistä sopimuksista tai mistä tahansa muusta perustamissopimuksen nojalla annetusta neuvoston asiakirjasta, avataan ja niitä hallinnoidaan 23 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti annettuja yksityiskohtaisia sääntöjä noudattaen."5. Korvataan 13 artiklan 8 kohta seuraavasti:"8. Korjauskerroin voidaan vahvistaa 23 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. Komissio voi tarvittaessa kuitenkin muuttaa korjauskertoimia.Ensimmäisen alakohdan säännöksiä voidaan soveltaa kokonaan tai osittain 1 artiklan 1 kohdan c ja d alakohdassa lueteltuihin tuotteisiin sekä 1 artiklassa lueteltuihin liitteessä B lueteltuina tavaroina vietäviin tuotteisiin."6. Korvataan 16 artikla seuraavasti:"16 artikla1. Jos yhden tai useamman 1 artiklassa tarkoitetun tuotteen maailmanmarkkinahinnat saavuttavat tason, joka häiritsee tai on vaarassa häiritä tuotteiden saatavuutta yhteisön markkinoilla, ja jos tilanne näyttää jatkuvan samanlaisena ja huononevan, voidaan toteuttaa aiheellisia toimenpiteitä.2. Yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta annetaan 23 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen."2 artiklaKumotaan tavallisen vehnän, rukiin, ohran, maissin ja durumvehnän vakiolaaduista 29 päivänä lokakuuta 1975 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 2731/75 (1).3 artiklaTämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Tätä asetusta sovelletaan markkinointivuodesta 2000/2001 alkaen.Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.TehtyNeuvoston puolesta. . .(1) EYVL L 281, 1.11.1975, s. 22. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 2594/97, EYVL L 352, 23.12.1997, s. 10.


text:
 5.6.2012
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 L 144/1
 REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 468/2012 DELLA COMMISSIONE
 del 1o giugno 2012
 recante modifica del regolamento (UE) n. 28/2012, che fissa le condizioni di certificazione per importare nell’Unione e consentire il transito attraverso di essa di alcuni prodotti composti
 (Testo rilevante ai fini del SEE)
 LA COMMISSIONE EUROPEA,
 visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea,
 vista la direttiva 2002/99/CE del Consiglio, del 16 dicembre 2002, che stabilisce norme di polizia sanitaria per la produzione, la trasformazione, la distribuzione e l’introduzione di prodotti di origine animale destinati al consumo umano (1), in particolare l’articolo 8, paragrafo 5,
 considerando quanto segue:
 (1)
 Il regolamento (UE) n. 28/2012 della Commissione (2) stabilisce norme in materia di certificazione di partite di alcuni prodotti composti introdotti nell’Unione da paesi terzi, inclusi i prodotti composti contenenti ovoprodotti trasformati.
 (2)
 Ai sensi del regolamento (UE) n. 28/2012, le partite di prodotti composti introdotti nell’UE o in transito attraverso di essa devono essere accompagnate da un certificato sanitario conforme ai modelli di cui agli allegati I e II del regolamento e soddisfare le condizioni fissate nel suddetto certificato.
 (3)
 I modelli di certificato di cui agli allegati I e II del regolamento (UE) n. 28/2012 non contemplano attualmente condizioni particolareggiate per quanto riguarda gli ovoprodotti trasformati contenuti in prodotti composti introdotti nell’UE o in transito attraverso di essa.
 (4)
 Il regolamento (CE) n. 798/2008 della Commissione, che istituisce un elenco di paesi terzi, loro territori, zone o compartimenti da cui sono consentiti le importazioni e il transito nella Comunità di pollame e prodotti a base di pollame e che definisce le condizioni di certificazione veterinaria (3) detta le condizioni di certificazione veterinaria per l’importazione e il transito attraverso l’Unione di alcuni prodotti, compresi gli ovoprodotti. Esso prevede che i prodotti importati nell’Unione o in transito attraverso di essa siano accompagnati da un certificato veterinario relativo al prodotto in questione e che rispettino le condizioni ivi stabilite.
 (5)
 Gli ovoprodotti trasformati presentano un potenziale rischio per la salute degli animali, anche quando sono usati per fabbricare determinati prodotti composti. È pertanto opportuno che le condizioni che devono essere rispettate dagli ovoprodotti introdotti nell’Unione o in transito attraverso di essa a norma del regolamento (CE) n. 798/2008 siano applicati anche agli ovoprodotti trasformati impiegati per fabbricare prodotti composti.
 (6)
 I modelli di certificato di cui agli allegati I e II del regolamento (UE) n. 28/2012 includono la condizione che il paese di origine dei prodotti a base di carne o di latte, utilizzati per la fabbricazione di prodotti composti importati nell’Unione o in transito attraverso di essa, sia autorizzato a esportare nell’Unione prodotti a base di carne o di latte ai sensi della legislazione UE pertinente. Inoltre, i modelli di certificato includono la condizione che il paese di origine dei prodotti a base di carne o di latte coincida con il paese esportatore dei prodotti composti.
 (7)
 Queste due condizioni garantiscono che i prodotti a base di carne o di latte provenienti da paesi terzi e utilizzati nella fabbricazione di prodotti composti siano conformi alla normativa dell’Unione in materia di salute umana e animale. Tuttavia, la condizione che il paese di origine e il paese esportatore coincidano non consente l’importazione e il transito nell’Unione di prodotti composti esportati da un paese terzo ma contenenti prodotti a base di carne o di latte originari dell’Unione.
 (8)
 I prodotti a base di carne o di latte originari dell’Unione sono conformi alle condizioni sanitarie stabilite dalla legislazione dell’Unione. È pertanto opportuno modificare le condizioni previste nei modelli di certificato di cui agli allegati I e II del regolamento (UE) n. 28/2012 in modo da consentire l’uso dei prodotti a base di carne o di latte originari dell’Unione per la fabbricazione di prodotti composti in paesi terzi autorizzati a esportare prodotti composti verso l’Unione.
 (9)
 In forza della decisione 2007/777/CE della Commissione, del 29 novembre 2007, che definisce le condizioni sanitarie e di polizia sanitaria nonché i modelli dei certificati per le importazioni da paesi terzi di prodotti a base di carne e stomaci, vesciche e intestini trattati destinati al consumo umano (4), gli Stati membri autorizzano le importazioni nell’Unione di taluni prodotti a base di carne che soddisfano le condizioni riguardanti l’origine e il trattamento di cui al suo allegato II. L’allegato stabilisce norme in merito a un trattamento generico (A) al quale i prodotti importati devono essere sottoposti quando provengono da paesi terzi in cui la situazione zoosanitaria non rappresenta un rischio per la situazione zoosanitaria nell’Unione. Poiché tali prodotti possono essere importati nell’Unione direttamente, è opportuno modificare le condizioni previste nei modelli di certificato di cui agli allegati I e II del regolamento (UE) n. 28/2012 in modo da consentire l’uso dei prodotti a base di carne per la fabbricazione di prodotti composti nei paesi terzi autorizzati a esportare prodotti composti verso l’Unione, a condizione che il paese terzo che esporta i prodotti composti garantisca la conformità di tali prodotti a base di carne alle prescrizioni sanitarie e in materia di origine, previste nella legislazione dell’Unione e sia autorizzato a esportare gli stessi prodotti a base di carne verso l’Unione alle stesse condizioni.
 (10)
 Il regolamento (UE) n. 605/2010 della Commissione, del 2 luglio 2010, che stabilisce le condizioni sanitarie e di polizia sanitaria e la certificazione veterinaria per l’introduzione nell’Unione europea di latte crudo e prodotti a base di latte destinati al consumo umano (5) stabilisce che gli Stati membri autorizzano l’importazione di partite di latte crudo e prodotti a base di latte provenienti dai paesi terzi, o da parti dei medesimi, di cui alla colonna A dell’allegato I. Inoltre, in forza del regolamento (UE) n. 605/2010 gli Stati membri autorizzano le importazioni di partite di taluni prodotti a base di latte provenienti dai paesi terzi o da parti dei medesimi non a rischio di afta epizootica di cui alla colonna B dell’allegato I, a condizione che tali prodotti a base di latte siano stati sottoposti a pastorizzazione con un unico trattamento termico o che siano stati prodotti da latte crudo sottoposto a un medesimo trattamento, come prescritto dal regolamento. Poiché tali prodotti possono essere importati nell’Unione direttamente, è opportuno modificare le condizioni previste nei modelli di certificato di cui agli allegati I e II del regolamento (UE) n. 28/2012 in modo da consentire l’uso di tali prodotti a base di latte per la fabbricazione di prodotti composti nei paesi terzi autorizzati a esportare prodotti composti verso l’Unione, a condizione che il paese terzo che esporta i prodotti composti garantisca la conformità di tali prodotti a base di latte alle prescrizioni sanitarie e in materia di origine previste nella legislazione dell’Unione e sia autorizzato a esportare gli stessi prodotti a base di latte verso l’Unione alle stesse condizioni.
 (11)
 Occorre pertanto modificare di conseguenza il regolamento (UE) n. 28/2012.
 (12)
 Per evitare perturbazioni negli scambi occorre autorizzare per un periodo transitorio l’uso dei certificati rilasciati in conformità del regolamento (UE) n. 28/2012 prima dell’entrata in vigore del presente regolamento.
 (13)
 Le misure di cui al presente regolamento sono conformi al parere del comitato permanente per la catena alimentare e la salute degli animali,
 HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
 Articolo 1
 Gli allegati I e II del regolamento (UE) n. 28/2012 sono sostituiti dal testo che figura nell’allegato del presente regolamento.
 Articolo 2
 Per un periodo transitorio che termina il 31 dicembre 2012, le partite di prodotti composti accompagnate da certificati rilasciati anteriormente al 1o ottobre 2012 conformemente ai modelli di cui agli allegati I e II del regolamento (UE) n. 28/2012, prima delle modifiche introdotte dal presente regolamento, possono continuare a essere introdotte nell’Unione.
 Articolo 3
 Il presente regolamento entra in vigore il ventesimo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
 Fatto a Bruxelles, il 1o giugno 2012
 Per la Commissione
 Il presidente
 José Manuel BARROSO
 (1) GU L 18 del 23.1.2003, pag. 11.
 (2) GU L 12 del 14.1.2012, pag. 1.
 (3) GU L 226 del 23.8.2008, pag. 1.
 (4) GU L 312 del 30.11.2007, pag. 49.
 (5) GU L 175 del 10.7.2010, pag. 1.
 ALLEGATO
 «
 ALLEGATO I
 Modello di certificato sanitario per l’importazione nell’Unione europea di prodotti composti destinati al consumo umano
 ALLEGATO II
 Modello di certificato sanitario per il transito o il magazzinaggio nell’Unione europea di prodotti composti destinati al consumo umano
 »


text:
Lucy Pevensie (Engels: Lucy Pevensie), ook bekend als Lucy de Dappere (Engels: Lucy the Valiant), is een personage uit Het betoverde land achter de kleerkast, Het paard en de jongen, Prins Caspian, De reis van het drakenschip en Het laatste gevecht van De Kronieken van Narnia door C.S. Lewis. Lucy is de jongste van de Pevensie-kinderen, de andere zijn Edmund, Susan en Peter.
 Het betoverde land achter de kleerkast
 De Pevensies moeten vanwege de oorlog uit Londen vluchten en vertrekken naar het van Professor Kirke in het noorden van Engeland. Daar ontdekt Lucy een kamer met daarin alleen een kast. Als ze de kast ingaat komt ze in een andere wereld terecht: Narnia. Ze ontmoet een faun, meneer Tumnus, met wie ze vriendschap sluit. Nadat Lucy weer terug is gegaan naar Engeland geloven de andere kinderen haar niet.
 Later komen Edmund en Lucy samen door de kleerkast in Narnia. Lucy hoopt dat Edmund haar verhaal nu zal bevestigen, maar Edmund is bang een slecht figuur te slaan en ontkent het bestaan van Narnia.
 Peter en Susan bespreken de zaak met de Professor, die alleen maar zegt dat Lucy altijd de waarheid spreekt en dat ze niet gek is, dus dat haar verhaal wel waar moet zijn, terwijl Edmund niet altijd even eerlijk is.
 Als de vier kinderen daarna samen in Narnia belanden, waarmee meteen het bewijs is geleverd dat Narnia echt is, besluit Lucy meteen naar haar vriend Tumnus te gaan. Tumnus blijkt gearresteerd te zijn. De kinderen zijn bang en vinden dat ze maar terug moeten keren naar Engeland, maar Lucy staat erop dat ze alles proberen om Tumnus te bevrijden. Zo begint door Lucy het avontuur in Narnia.
 Lucy is later samen met Susan getuige van de moord op Aslan en zijn wederopstanding. Samen met Aslan gaan ze naar het paleis van Jadis, de Witte Heks om de gevangenen te bevrijden. Met een groot leger gaan ze naar het slagveld waar de Witte Heks in gevecht is met het leger van Peter. Na de overwinning geneest Lucy de gewonden met het geneesmidel dat ze van de Kerstman heeft gekregen. Deze slag zal de geschiedenisboeken ingaan als De slag van Beruna.
 Na De slag van Beruna worden Peter, Susan, Edmund en Lucy tot koningen en koninginnen van Narnia gekroond
 Het paard en de jongen
 Hierin speelt Lucy maar een kleine rol. Ze doet mee aan de strijd, tijdens de bevrijding van het kasteel van de koning van Archenland.
 Prins Caspian
 Hierin moeten de kinderen Prins Caspian helpen om zijn oom Miraz van de troon te stoten en zichzelf tot koning te kunnen kronen van Narnia. Ze krijgen hierbij hulp van de Pratende Dieren van Narnia.
 Uiteindelijk weten ze Miraz en zijn gevolg te verslaan en dan stuurt Aslan de kinderen terug naar de Aarde.
 De reis van het drakenschip
 Hier gaan Lucy, Edmund en Eustaas Schreutel mee aan boord van het schip De Dageraad. Ze gaan met Koning Caspian mee op reis naar de verloren vrienden van zijn vader. Uiteindelijk gaan ze naar het Einde van de Wereld. Rippertjiep gaat van hen weg naar het Land van Aslan en de kinderen komen even verder Aslan tegen. Deze zegt tegen Lucy en Edmund, dat het voor hen de laatste keer is, dat ze in Narnia komen, omdat ze te oud zijn geworden.
 Het laatste gevecht
 Hierin komt Lucy pas voor na de vernietiging van Narnia door Aslan in de "hemel" van Narnia. Hier krijgt ze ook te horen dat ze voorgoed hier zal blijven leven (ze is hiermee erg blij) omdat ze bij een treinongeluk, toen ze naar Narnia werden geroepen, omkwam, net als de andere Pevensies behalve Susan want die geloofde niet meer in Narnia.
 Personage uit Narnia


type: other

text:
Nederland aansprakelijk voor gevolgen geweld door leger in Nederlands-Indië in 1947 - Rechtennieuws.nl
 Geplaatst op 4 okt 2019 om 16:25 door Redactie
 De Nederlandse Staat kan zich niet op verjaring beroepen tegenover de vijf bejaarde mannen en vrouwen die stellen dat hun vaders in 1947 door Nederlandse militairen standrechtelijk zijn geëxecuteerd tijdens de zogenoemde ‘zuiveringsacties’ op Zuid-Sulawesi (destijds Zuid-Celebes). Dit heeft het gerechtshof Den Haag recent bepaald. In een andere, ook recent uitgesproken zaak, heeft het Haagse gerechtshof bewezen verklaard dat een Indonesische man in 1947 tijdens Nederlandse gevangenschap op Oost-Java is gemarteld. Ook tegenover deze man kan de Staat zich niet op verjaring beroepen.
 Tijdens de Tweede Wereldoorlog heeft Japan de toenmalige Nederlandse kolonie Nederlands-Indië bezet. Na de capitulatie van Japan hebben de nationalistische leiders Soekarno en Hatta op 17 augustus 1945 de Republiek Indonesië uitgeroepen. Nederland erkende deze republiek toen nog niet. Dat gebeurde pas in 1949. Er ontstond hierdoor eind 1945 een politiek conflict dat uitgroeide tot een gewapende strijd. Van beide kanten vonden gewelddadigheden plaats. Nederlandse militairen hebben Indonesische mannen zonder vorm van proces (‘standrechtelijk’) geëxecuteerd en ook tijdens ondervraging van Indonesische gevangenen is veelvuldig geweld gebruikt.
 Kinderen van vijf standrechtelijk geëxecuteerde mannen hebben de Nederlandse Staat aangesproken en schadevergoeding geëist. De Staat heeft zich beroepen op verjaring, omdat het aan hem verweten gedrag te lang geleden heeft plaatsgevonden. Het gerechtshof heeft dat beroep op verjaring afgewezen. Het gerechtshof is van oordeel dat vooral de buitengewone ernst en de grote mate van verwijtbaarheid van het gebruikte geweld aan het beroep op verjaring in de weg staan. Weliswaar spelen er na zo lange tijd bewijsproblemen, maar daar hebben in de eerste plaats de eisers – op wie de bewijslast rust – last van. Bovendien zijn die bewijsproblemen in belangrijke mate aan de Staat zelf te wijten. De Staat heeft destijds nagelaten te registreren, wie wanneer werd doodgeschoten of mishandeld en ook niet spoedig daarna alles in het werk gesteld om een en ander zo goed mogelijk te documenteren. Het gerechtshof acht voldoende aannemelijk dat de eisers gezien hun maatschappelijke positie lange tijd niet in staat waren de Nederlandse Staat aan te spreken. Toen de obstakels daarvoor eenmaal verdwenen waren, hebben zij de Staat wel binnen een redelijke termijn aansprakelijk gesteld, aldus het Haagse gerechtshof.
 Deze zaak gaat eerst nog terug naar de rechtbank, die zal moeten beslissen of de eisers in deze zaak inderdaad een kind zijn van in 1947 geëxecuteerde mannen. Mocht dat het geval zijn, dan kunnen zij aanspraak maken op een vergoeding van kosten van levensonderhoud. Het gerechtshof is het eens met de rechtbank dat naar het destijds geldende recht kinderen van dodelijke slachtoffers daarnaast geen recht hebben op smartengeld.
 In de andere zaak die vandaag is uitgesproken heeft het gerechtshof bewezen geacht dat een Indonesische man, nadat hij door Nederlandse militairen gevangen was genomen, is gemarteld doordat hij op zijn hoofd is geslagen met een stok en doordat een brandende sigaret op zijn hoofd is uitgedrukt. Ook in dit geval kan de Staat geen beroep op verjaring doen. Het hof kent hem, net als de rechtbank, € 5.000,- aan smartengeld toe.
 Verjaringsberoep Staat slaagt in zaak over misdragingen Nederlandse militairen in voormalig...
 Vonnis over misdragingen van Nederlandse militairen in Nederlands-Indië
 Kledingwinkel niet aansprakelijk voor gevolgen ongeval
 Verleende vergunning voor een ‘Livar-varkenshouderij’ onderuit vanwege onvoldoende onderzoek...
 ECLI:NL:GHDHA:2019:2524


type: caselaw

text:
 13.8.2011
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 C 238/19
 Жалба, подадена на 30 май 2011 г. — Hotel Reservation Service Robert Ragge/СХВП — Promotora Imperial (iHotel)
 (Дело T-277/11)
 2011/C 238/35
 Език на жалбата: немски
 Страни
 Жалбоподател: Hotel Reservation Service Robert Ragge GmbH (Кьолн, Германия) (представител: Rechtsanwalt M. Koch)
 Ответник: Служба за хармонизация във вътрешния пазар (марки, дизайни и модели)
 Друга страна в производството пред апелативния състав: Promotora Imperial, SA (Pozuelo de Alarcón, Испания)
 Искания на жалбоподателя
 Жалбоподателят иска от Общия съд:
 —
 да промени решението, постановено на 24 февруари 2011 г. от първи апелативен състав по дело R 832/2010-1, така че жалбата да бъде уважена по същество и да се отмени възражението No B 1458571; да се осъди отправилата възражението страна да понесе разноските, настъпили в хода на процедурата по възражение и на апелативната процедура; да потвърди решението в останалата му част;
 —
 да осъди ответника да заплати съдебните разноски
 Правни основания и основни доводи
 Заявител на марката на Общността: жалбоподателят.
 Марка на Общността, предмет на спора: словната марка „iHotel“ за услуги от класове 35, 39, 41, 42 и 43 — заявка No 6912877.
 Притежател на марката или знака, на която/който се прави позоваване в процедурата по възражение: Promotora Imperial, SA.
 Марка или знак, на която/който се прави позоваване в подкрепа на възражението: словната марка на Общността „i-hotel“, регистрирана за стоки и услуги от класове 16, 41 и 43.
 Решение на отдела по споровете: уважава частично възражението.
 Решение на апелативния състав: отхвърля жалбата.
 Изложени правни основания: жалбоподателят поддържа, че член 8, параграф 1, буква б) от Регламент No 207/2009 е нарушен, доколкото конфликтните марки не пораждат вероятност от объркване. Според жалбоподателя апелативният състав е счел погрешно, че въпросните стоки и услуги, както и конфликтните марки са сходни.


text:
 22.10.2009
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 277/34
 SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP
 št. 82/2009
 z dne 3. julija 2009
 o spremembi Priloge VI (Socialna varnost) k Sporazumu EGP
 SKUPNI ODBOR EGP JE –
 ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor je bil spremenjen s Protokolom o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), in zlasti člena 98 Sporazuma,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Priloga VI k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 10/2009 z dne 5. februarja 2009 (1).
 (2)
 Uredba Komisije (ES) št. 120/2009 z dne 9. februarja 2009 o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 574/72 o določitvi postopka za izvajanje Uredbe (EGS) št. 1408/71 o uporabi sistemov socialne varnosti za zaposlene osebe, samozaposlene osebe in njihove družinske člane, ki se gibljejo v Skupnosti (2), je treba vključiti v Sporazum –
 SKLENIL:
 Člen 1
 V točki 2 (Uredba Sveta (EGS) št. 574/72) Priloge VI k Sporazumu se doda naslednja alinea:
 „—
 32009 R 0120: Uredba Komisije (ES) št. 120/2009 z dne 9. februarja 2009 (UL L 39, 10.2.2009, str. 29).“
 Člen 2
 Besedilo Uredbe (ES) št. 120/2009 v islandskem in norveškem jeziku, ki se objavi v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije, je verodostojno.
 Člen 3
 Ta sklep začne veljati 4. julija 2009 pod pogojem, da so bila Skupnemu odboru EGP predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma (3).
 Člen 4
 Ta sklep se objavi v sklopu EGP Uradnega lista Evropske unije in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije.
 V Bruslju, 3. julija 2009
 Za Skupni odbor EGP
 Predsednica
 Oda Helen SLETNES
 (1) UL L 73, 19.3.2009 str. 45.
 (2) UL L 39, 10.2.2009 str. 29.
 (3) Navedena ni nobena ustavna zahteva.


text:
N? C 82/66 Jornal Oficial das Comunidades Europeias 3. 4. 89
 Artigo 5? referidos no artigo 2?, nomeadamente no que respeita às
 sanções em que os interessados incorrem em caso de não
 Os Estados-membros controlarão o respeito dos compro- respeito dos compromissos.
 missos referidos no artigo 2? por parte do beneficiário. O
 controlo do compromisso referido na alínea b) do artigo 2?
 será efectuado no decurso dos três últimos meses do Artigo 8?
 período de seis anos referido no artigo 2?. Os Estados-
 -membros informarão a Comissão dos resultados destes
 controlos. As regras de execução do presente regulamento, no que
 respeita, nomeadamente, às condições de concessão e ao
 montante do prémio, bem como às medidas de controlo
 Artigo 6?
 adequadas, serão adoptadas de acordo com o processo
 As operações de arranque são financiadas à razão de 50 % previsto no artigo 33? do Regulamento (CEE) n? 1035/72
 pelos Estados-membros e 50 % pelo FEOGA, secção do Conselho (2).
 Garantia.
 As medidas previstas no presente regulamento são Artigo 9°
 consideradas intervenções destinadas a regularizar os
 mercados agrícolas, na acepção do artigo 3? do Regula-
 mento (CEE) n? 729/70 do Conselho (*). O presente regulamento entra em vigor no terceiro dia
 seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial das
 Comunidades Europeias.
 Artigo 7?
 Os Estados-membros tomarão as medidas complementares O presente regulamento é aplicável até 30 de Junho de
 necessárias para assegurar o respeito dos compromissos 1992.
 (!) JO n? L 94 de 28. 4. 1970, p. 13. (2) JO n? L 118 de 20. 5. 1972, p. 1.
 O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em
 todos os Estados-membros.
 Feito em ...
 Pelo Conselho
 Proposta de
 REGULAMENTO (CEE) N? ... DO CONSELHO
 de...
 que altera o Regulamento (CEE) n? 426/86, que estabelece a organização comum de mercado
 no sector dos produtos transformados à base de frutas e produtos hortícolas
 (89/C 82/49)
 O CONSELHO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o parecer do Comité Económico e Social,
 Considerando que a Parte A do Anexo I do Regulamento
 Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade (CEE) n? 426/86 do Conselho (1), com a última redacção
 Económica Europeia e, nomeadamente, o seu artigo 43?, que lhe foi dada pelo Regulamento (CEE) n? 2247/88 (2),
 estabelece a lista dos produtos susceptíveis de beneficiar de
 uma ajuda à produção; que é conveniente completar esse
 Tendo em conta a proposta da Comissão,
 (!) JO n? L 49 de 27. 2. 1986, p. 1.
 Tendo em conta o parecer do Parlamento Europeu, (2) JO n? L 198 de 26. 7. 1988, p. 21.
 ---pagebreak--- 3. 4. 89 Jornal Oficial das Comunidades Europeias N? C 82/67
 Anexo com a inclusão da pêra da variedade Rocha, a mais 1. O n? 2, alínea c), do artigo 1? passa a ter a seguinte
 representativa no mercado português, destinada à transfor- redacção :
 mação; que é, por conseguinte, necessário incluir esta
 variedade no calendário das campanhas de produção;
 « c) De 15 de Julho a 14 de Julho para as pêras Williams
 Considerando que, atendendo, por um lado, às característi- e Rocha em calda da subposição 2008 40;».
 cas e à evolução recente do mercado dos produtos acabados
 à base de tomate e, por outro, à situação não satisfatória
 dos preços dos vários produtos existentes, bem como à 2. A Parte A do Anexo I é substituída em conformidade
 necessidade de não criar discriminação injustificada entre com o Anexo do presente regulamento.
 as diversas utilizações do tomate fresco, é conveniente
 conceder a ajuda à produção de novos produtos acabados e
 incluir estes produtos na Parte A do Anexo I acima referido,
 Artigo 2?
 ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO :
 Artigo í?
 O presente regulamento entra em vigor no terceiro dia
 O Regulamento (CEE) n? 426/86 é alterado do seguinte seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial das
 modo : Comunidades Europeias.
 O presente regulamento é obrigatório em os seus elementos e directamente aplicável em
 todos os Estados-membros.
 Feito em ...
 Pelo Conselho
 ---pagebreak--- N? C 82/68 Jornal Oficial das Comunidades Europeias 3. 4. 89
 ANEXO
 « ANEXO 1
 PARTE A
 Produtos referidos nos artigos 2? e 7?
 Código NC Designaço das mercadorias
 ex 0710 80 70 Tomates pelados, inteiros ou em pedaços, congelados
 ex 0712 90 30 Flocos de tomate
 0804 20 90 Figos secos
 ex 0806 20 Sultanas, uvas secas de Corinto e uvas secas das variedades Moscatel
 ex 0813 20 00 Ameixas secas obtidas a partir de ameixas de Ente
 Tomates pelados, inteiros ou em pedaços
 ex 2002 10 00
 Tomates não pelados, inteiros ou em pedaços («crush» ou «pizza sauce»)
 ex 2002 90 10 Sumo de tomate (compreedendo a «passata»)
 ex 2002 90 30 Concentrado de tomate
 ex 2002 90 90
 ex 2008 40 51 Pêras Williams e Rocha em calda
 ex 2008 40 59
 ex 2008 40 71
 ex 2008 40 79
 ex 2008 70 61 Pêssegos em calda
 ex 2008 70 69
 ex 2008 70 71
 ex 2008 70 79
 2009 50 Sumos de tomate»