type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 12.1.2015
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 C 7/40
 Kanne 16.10.2014 – PAN Europe ja Unaapi v. komissio
 (Asia T-729/14)
 (2015/C 007/45)
 Oikeudenkäyntikieli: englanti
 Asianosaiset
 Kantajat: Pesticide Action Network Europe (PAN Europe) (Bryssel, Belgia); ja Unione nazionale associazioni apicoltori italiani (Unaapi) (Castel San Pietro Terme, Italia) (edustaja: asianajaja B. Kloostra)
 Vastaaja: Euroopan komissio
 Vaatimukset
 Kantajat vaativat unionin yleistä tuomioistuinta
 —
 kumoamaan 5.8.2014 tehdyn komission päätöksen Ares (2014) 2589479, joka annettiin kantajien edustajalle tiedoksi 6.8.2014 (riidanalainen päätös) ja joka tehtiin vastauksena kantajien 10.1.2013 asetuksen (EY) N:o 396/2005 (ns. jäämäasetus) (1) 6 artiklan 2 kohdan mukaiseen hakemukseen tehoaineen imidaklopridi jäämien enimmäismäärän alentamiseksi hunajan, siitepölyn ja kuningatarhyytelön osalta; ja
 —
 velvoittamaan komission korvaamaan oikeudenkäyntikulut.
 Oikeudelliset perusteet ja pääasialliset perustelut
 Kanteensa tueksi kantajat vetoavat yhteen kanneperusteeseen, jossa ne väittävät, ettei komissio toiminut jäämäasetuksen ja erityisesti sen 3 artiklan ja/tai 14 artiklan 1 kohdan, 2 kohdan a, b, c ja d alakohdan mukaisesti – ja toimi siten lainvastaisesti –, kun se antoi riidanalaisen päätöksen.
 —
 Kantajat väittävät, että jäämäasetuksessa säädetään, että komission on otettava eläinten terveys huomioon käsitellessään jäämäasetuksen 7 artiklan mukaisia hakemuksia jäämien enimmäismäärän vahvistamiseksi tai muuttamiseksi. Näin ollen komissio lainvastaisesti päätti olla hyväksymättä kantajien hakemusta imidaklopridijäämien enimmäismäärien alentamiseksi.
 —
 Kantajat väittävät lisäksi, että jäämäasetuksen 3 artiklan 2 kohdan d alakohdan sisältämän jäämien enimmäismäärän määritelmän mukaan jäämien enimmäismäärä perustuu ”alhaisimpaan herkkien kuluttajien suojelemiseksi tarvittavaan kuluttajan altistumistasoon” ja ”hyvään maatalouskäytäntöön”. Asetuksen 3 artiklan 2 kohdasta ja 4 artiklan 1 kohdan toisesta kohdasta sekä 14 artiklan 2 kohdan a ja d alakohdasta seuraa, että komission olisi pitänyt ottaa huomioon riidanalaista päätöstä tehdessään käytettävissä olevat tieteelliset ja tekniset tiedot imidaklopridin vaikutuksista tarhamehiläisiin ja tarhamehiläisyhdyskuntiin. Näistä säännöksistä – ja erityisesti jäämäasetuksen 14 artiklan 2 kohdan d alakohdasta – seuraa lisäksi, että komissio toimi lainvastaisesti, kun se ei riidanalaisessa päätöksessään ottanut huomioon komission täytäntöönpanoasetusta (EU) N:o 485/2013 (2) päätöksenä ”kasvinsuojeluaineiden käytön [muuttamisesta]”.
 (1) Torjunta-ainejäämien enimmäismääristä kasvi- ja eläinperäisissä elintarvikkeissa ja rehuissa tai niiden pinnalla sekä neuvoston direktiivin 91/414/ETY muuttamisesta 23.2.2005 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 396/2005 (EUVL L 70, s. 1).
 (2) Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tehoaineiden klotianidi, tiametoksaami ja imidaklopridi hyväksymisedellytyksistä sekä kyseisiä tehoaineita sisältävillä kasvinsuojeluaineilla käsiteltyjen siementen käytön ja myynnin kieltämisestä 24.5.2013 annettu komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 485/2013 (EUVL L 139, s. 12).


type: wikipedia

text:
ALGOL е език за програмиране, разработен през 1958. Името му идва от Algorithmic Language, заради алгоритмичните дефиниции на проблемите. Може да се разглежда като конкурент на FORTRAN и предшественик на Pascal. Използва думи като ограничители на блокове и е първият език, в който се употребява двойката begin-end.
 Съществуват три официални версии на езика: ALGOL 58, ALGOL 60 и ALGOL 68. От трите ALGOL 60 е с най-голямо влияние – от него произлиза ALGOL W, който е използван от Никлаус Вирт при разработката на Pascal.
 „Hello world!“ на ALGOL
 begin
 outstring(1,"Hello, world!")
 end
 Външни препратки
 Езици за програмиране


type: contracts

text:
 Fontos jogi nyilatkozat
 |
 22009A0619(02)
 Halászati partnerségi megállapodás a Guineai Köztársaság és az Európai Közösség között
 Hivatalos Lap L 156 , 19/06/2009 o. 0035 - 0039
 Halászati partnerségi megállapodása Guineai Köztársaság és az Európai Közösség közöttA GUINEAI KÖZTÁRSASÁG,a továbbiakban: Guinea,ésAZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG,a továbbiakban: Közösség,a továbbiakban együtt: a Felek,FIGYELEMBE VÉVE a Közösség és Guinea közötti – különösen a cotonoui megállapodás keretében megvalósuló – szoros együttműködést, és a Felek e kapcsolat elmélyítésére irányuló kölcsönös óhaját;FIGYELEMBE VÉVE a két Fél azon kívánságát, hogy az együttműködés révén előmozdítsa a halászati erőforrások felelősségteljes kiaknázását;TEKINTETTEL az Egyesült Nemzetek tengerjogi egyezményének rendelkezéseire;AZZAL A SZÁNDÉKKAL, hogy alkalmazzák az atlanti tonhalfélék védelmére létrehozott nemzetközi bizottság, a továbbiakban: ICCAT, által meghozott határozatokat és ajánlásokat;TUDATÁBAN a felelősségteljes halászat vonatkozásában a FAO 1995. évi konferenciáján elfogadott magatartási kódexben megállapított elvek fontosságának;AZZAL A SZÁNDÉKKAL, hogy az élő tengeri erőforrások hosszú távú védelmére és fenntartható kiaknázásának biztosítására kölcsönös érdekük szerint együttműködjenek a felelősségteljes halászat bevezetésének előmozdításában;MEGGYŐZŐDVE arról, hogy ezen együttműködésnek olyan – akár együttesen, akár külön-külön folytatott – kezdeményezések és intézkedések formájában kell megvalósulnia, amelyek kiegészítik egymást, biztosítva a szakpolitikák összehangoltságát, valamint az erőfeszítések szinergiáját;AZZAL AZ ELHATÁROZÁSSAL, hogy a Felek e célból párbeszédet kezdjenek a Guinea kormánya által elfogadott halászati ágazati politikáról, az e politika hatékony végrehajtását biztosító megfelelő eszközök azonosításáról, valamint hogy e folyamatba bevonják a gazdasági szereplőket és a civil társadalmat;AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy megállapítsák a közösségi hajók által Guinea vizein végzett halászati tevékenységek, valamint az e vizeken a felelősségteljes halászat bevezetéséhez nyújtandó közösségi támogatás irányadó szabályait és feltételeit;AZZAL AZ ELHATÁROZÁSSAL, hogy a halászati ágazatban és az ahhoz kapcsolódó tevékenységekben szorosabb gazdasági együttműködést folytassanak olyan vegyes vállalatok létrehozása és fejlesztése útján, amelyekben mindkét Fél vállalkozásai érdekeltséggel rendelkeznek,A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:1. cikkTárgyE megállapodás a következők tekintetében irányadó elveket, szabályokat és eljárásokat határoz meg:- gazdasági, pénzügyi, műszaki és tudományos együttműködés a halászati ágazatban a felelősségteljes halászatnak a guineai halászati övezetekben való előmozdítása, a halászati erőforrások védelmének és fenntartható kiaknázásának biztosítása, valamint a guineai halászati ágazat fejlesztése céljából,- a közösségi halászhajók Guinea halászati övezeteibe történő bejutásának feltételei,- a guineai halászati övezetekben folytatott halászat ellenőrzésének módjaira vonatkozó együttműködés, a fenti feltételek betartásának, a halászati erőforrások védelmére és a velük való gazdálkodásra vonatkozó intézkedések hatékonyságának, valamint a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelem biztosítására,- a vállalkozások közötti partnerségek, amelyek célja a halászati ágazatban a gazdasági és az ahhoz kapcsolódó tevékenységek közös érdekből történő fejlesztése.2. cikkFogalommeghatározásokE megállapodás alkalmazásában:a) "guineai hatóságok" : a halászatért felelős minisztérium;b) "közösségi hatóságok" : az Európai Bizottság;c) "Guinea halászati övezete" : a halászat tekintetében Guinea joghatósága alá tartozó vizek. Az e megállapodásban meghatározott halászati tevékenység közösségi halászhajókkal csak azokban az övezetekben végezhető, ahol a halászat a guineai jogszabályok szerint engedélyezett;d) "halászhajó" : minden olyan hajó, amelyet az élő vízi erőforrások kereskedelmi célú kiaknázására szereltek fel;e) "közösségi hajó" : a Közösség valamely tagállamának lobogója alatt közlekedő és a Közösségben lajstromozott halászhajó;f) "vegyes bizottság" : a Közösség és Guinea képviselőiből álló, az e megállapodás 10. cikkében meghatározott bizottság;g) "átrakodás" : a halászhajón található fogás egy részének vagy egészének áthelyezése egy másik hajóra a kikötőben vagy a kikötőhelyen;h) "rendellenes körülmények" : természeti jelenségeken kívüli olyan körülmények, amelyekre a Feleknek nincs érdemleges befolyásuk, és amelyek akadályozzák a halászati tevékenységek folytatását Guinea vizein;i) "AKCS-tengerészek" : a cotonoui megállapodást aláíró nem európai országokból származó valamennyi tengerész. Ennek alapján a guineai tengerészek AKCS-tengerészeknek számítanak.j) "felügyeleti hatóság" : a Centre National de Surveillance et de Protection des Pêches (CNSP);k) "delegáció" : az Európai Bizottság Guineai Delegációja;l) "hajótulajdonos" : bármely, a halászhajóért jogilag felelős személy;m) "halászati engedély" : egy meghatározott időszak, övezet vagy halászati forma tekintetében a halászati tevékenységek végzésére vonatkozó jog, összhangban e megállapodás rendelkezéseivel.3. cikkE megállapodás végrehajtásának elvei és célkitűzései(1) A Felek vállalják, hogy a földrajzi régióban lévő fejlődő országok között megkötött megállapodások sérelme nélkül, a kölcsönös halászati megállapodásokat is beleértve, az övezetben halászó különböző flottákra a hátrányos megkülönböztetés tilalmának elvét alkalmazva Guinea vizein előmozdítják a felelősségteljes halászatot.(2) A Felek vállalják, hogy alkalmazzák a párbeszéd és az előzetes egyeztetés elvét, különösen egyrészről a guineai halászati ágazati politika, másrészről azon közösségi politikák és intézkedések végrehajtása szintjén, amelyek Guinea halászati ágazatára hatással lehetnek.(3) A Felek az e megállapodás alapján – akár közösen, akár egyoldalúan – végrehajtott intézkedések, programok és fellépések előzetes, kísérő és utólagos értékeléseinek elvégzésében is együttműködnek.(4) A Felek vállalják, hogy e megállapodást a felelősségteljes gazdasági és társadalmi irányítás elveivel összhangban hajtják végre, ügyelve a guineai munkahelyteremtés előmozdítására és figyelemmel a halászati erőforrások állapotának megőrzésére is.(5) Az AKCS-országbeli tengerészeknek a közösségi hajókon történő alkalmazására a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek (ILO) a munkahelyi alapvető elvekről és jogokról szóló nyilatkozata az irányadó, amely teljes mértékben alkalmazandó a megfelelő szerződésekre és a munkavégzés általános feltételeire. Ez különösen az egyesülési szabadságra és a kollektív tárgyalásokhoz való jog hathatós elismerésére, valamint a munkavállalás és foglalkoztatás tekintetében a hátrányos megkülönböztetés felszámolására vonatkozik.4. cikkTudományos együttműködés(1) A megállapodás időtartama alatt a Közösség és Guinea törekednek arra, hogy figyelemmel kísérjék a guineai halászati övezet erőforrásainak állapotát.(2) A két Fél a halászati fejlesztéssel és gazdálkodással foglalkozó valamennyi nemzetközi szervezet által elfogadott ajánlások és állásfoglalások, valamint a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemények fényében konzultál egymással a megállapodás 10. cikkében előírt vegyes bizottság keretében annak érdekében, hogy adott esetben egy-egy tudományos értekezlet után közös megegyezéssel intézkedéseket fogadjon el a közösségi hajók tevékenységét érintő, a halászati erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás biztosítása céljából.(3) A Felek vállalják, hogy akár közvetlenül – szubregionális szinten –, akár az érintett nemzetközi szervezetek keretében konzultációt folytatnak az Atlanti-óceán élő erőforrásaival való gazdálkodás és azok védelme, illetve az idevágó tudományos kutatásban való együttműködés céljából.5. cikkA közösségi hajók hozzáférése a guineai vizeken lévő halászterületekhez(1) Guinea vállalja, hogy e megállapodással összhangban – ideértve annak jegyzőkönyvét és mellékletét – halászati övezetében a közösségi hajók számára engedélyezi halászati tevékenységek végzését.(2) Az e megállapodás tárgyát képező halászati tevékenységekre Guinea hatályos törvényei és rendelkezései vonatkoznak. A guineai hatóságok értesítik a Közösséget e jogszabályok bármilyen módosításáról. A Felek által közösen elfogadott rendelkezések sérelme nélkül a közösségi hajóknak a módosított jogszabályokat az azokról küldött értesítéstől számított egy hónapon belül be kell tartaniuk.(3) Guinea vállalja, hogy minden szükséges intézkedést meghoz a jegyzőkönyvben szereplő, a halászatra vonatkozó ellenőrzési rendelkezések hathatós alkalmazásáért. A közösségi hajók együttműködnek az ilyen ellenőrzések elvégzéséért felelős guineai hatóságokkal.(4) A Közösség megtesz minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy hajói betartsák e megállapodás rendelkezéseit, valamint a Guinea joghatósága alá tartozó vizeken folytatott halászat tekintetében irányadó guineai jogszabályokat, összhangban az Egyesült Nemzetek tengerjogi egyezményével.6. cikkA halászati tevékenységek végzésének feltételei – kizárólagossági záradék(1) A közösségi hajók csak az e megállapodás és a hozzá csatolt jegyzőkönyv keretében a guineai hatóságok által kiállított, érvényes halászati engedély birtokában halászhatnak Guinea halászati övezetében.(2) A hatályos jegyzőkönyvben nem szereplő halászati kategóriák és a felderítő halászat esetében a közösségi hajók számára a halászati engedélyeket a minisztérium adhatja meg. Mindazonáltal a halászati engedélyek megadása továbbra is mindkét Fél kedvező véleményétől függ.(3) A hajók halászati engedélyének megszerzésére vonatkozó eljárást, a hajótulajdonosok által fizetendő díjakat és a fizetési módokat a jegyzőkönyv melléklete határozza meg.7. cikkPénzügyi ellentételezés(1) A Közösség a jegyzőkönyvben és a mellékletekben megállapított feltételekkel pénzügyi ellentételezést nyújt Guineának. Ez az egyszeri ellentételezés az alábbi két elemből áll:a) a közösségi hajók hozzáférése Guinea vizeihez és halászati erőforrásaihoz, ésb) közösségi pénzügyi támogatás a guineai vizeken a felelősségteljes halászatra és a halászati erőforrások fenntartható kiaknázására irányuló nemzeti politika kidolgozására.(2) A pénzügyi ellentételezésnek a fenti (1) bekezdés b) pontjában említett elemét a Felek által közös megegyezéssel és a jegyzőkönyvben megállapított rendelkezéseknek megfelelően kijelölt, a guineai kormány által meghatározott halászati ágazati politika keretében elérendő célok, valamint a halászati politika végrehajtására vonatkozó éves és többéves programozás függvényében határozzák meg.(3) A Közösség által nyújtott pénzügyi ellentételezés kifizetése évente, a jegyzőkönyvben megállapított szabályok alapján, valamint e megállapodásnak és jegyzőkönyvnek az összeg következő okok miatt történő esetleges módosítására vonatkozó rendelkezéseire figyelemmel történik:a) rendellenes körülmények;b) a közösségi hajóknak odaítélt halászati lehetőségek közös megegyezéssel történő csökkentése az érintett állományokra vonatkozó gazdálkodási intézkedések révén, amelyeket a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemény alapján szükségesnek ítélnek az erőforrások fenntartható védelme és kiaknázása érdekében;c) a közösségi hajóknak megadott halászati lehetőségek növelése a Felek közös megegyezésével, amennyiben a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemény alapján az erőforrások állapota azt lehetővé teszi;d) a guineai halászati ágazati politika végrehajtására nyújtandó pénzügyi támogatás feltételeinek közös újraértékelése, amennyiben a Felek által megállapított éves és többéves programozás eredményei azt indokolják;e) e megállapodásnak a 15. cikk rendelkezései szerinti felmondása;f) e megállapodás alkalmazásának a 14. cikk rendelkezései szerinti felfüggesztése.8. cikkAz együttműködés előmozdítása a gazdasági szereplők között és a civil társadalom szintjén(1) A Felek ösztönzik a gazdasági, tudományos és műszaki együttműködést a halászati ágazatban és az ahhoz kapcsolódó ágazatokban. A Felek az e célból esetlegesen meghozandó különféle intézkedések összehangolása érdekében konzultálnak egymással.(2) A Felek vállalják, hogy előmozdítják a halászati technikákra és a halászeszközökre, a halászati termékek tartósítására és feldolgozására vonatkozó információk cseréjét.(3) A Felek törekednek arra, hogy az üzlet- és a beruházásfejlesztés számára kedvező környezet kialakításának ösztönzésével műszaki, gazdasági és kereskedelmi téren kedvező feltételeket teremtsenek a Felek vállalkozásai közötti kapcsolatok előmozdításához.(4) A Felek különösen a közös érdekeket képviselő vegyes vállalatok létrehozását ösztönzik a hatályos guineai és közösségi jogszabályok szigorú betartása mellett.9. cikkIgazgatási együttműködésA Szerződő Felek a halászati erőforrások fejlesztése és védelme érdekében hozott intézkedések hatékonyságának biztosítására:- a hatáskörükbe tartozó területen igazgatási együttműködést alakítanak ki annak biztosítására, hogy hajóik betartsák e megállapodás vonatkozó rendelkezéseit és Guinea tengeri halászatra vonatkozó szabályozását,- együttműködnek a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzése érdekében és az ellene vívott küzdelemben, különösen az információcsere és a szoros igazgatási együttműködés révén.10. cikkVegyes bizottság(1) E megállapodás alkalmazásának figyelemmel kísérésére és ellenőrzésére vegyes bizottság jön létre. A vegyes bizottság a következő feladatokat látja el:a) a megállapodás végrehajtásának, értelmezésének és megfelelő alkalmazásának, valamint a viták rendezésének felügyelete;b) annak nyomon követése és értékelése, hogy a partnerségi megállapodás hogyan járul hozzá Guinea halászati ágazati politikájának végrehajtásához;c) a kölcsönös érdekbe tartozó, halászattal kapcsolatos kérdések megválaszolásához szükséges kapcsolatok biztosítása;d) fórumként való eljárás az e megállapodás értelmezéséből vagy alkalmazásából eredő viták békés rendezéséhez;e) szükség esetén a halászati lehetőségek és következésképpen a pénzügyi ellentételezés mértékének újraértékelése;f) a halászat feltételeinek a jegyzőkönyv rendelkezései szerinti meghatározása;g) az e megállapodás 9. cikkében említett igazgatási együttműködés gyakorlati szabályainak meghatározása;h) bármely más, a Felek által közös megegyezéssel megállapított feladat ellátása, beleértve a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelem és az igazgatási együttműködés területével kapcsolatos feladatokat is.(2) A vegyes bizottság évente legalább egyszer, a Közösségben és Guineában felváltva ülésezik, és az üléseken az annak otthont adó Fél elnököl. Bármelyik Fél kérésére rendkívüli ülést tartanak.11. cikkA megállapodás hatálya alá tartozó földrajzi területEzt a megállapodást egyrészről azokon a területeken kell alkalmazni, amelyeken az Európai Közösséget létrehozó szerződés alkalmazandó, az ott meghatározott feltételekkel, másrészről Guinea területén és az annak joghatósága alá tartozó vizeken.12. cikkIdőtartamEz a megállapodás a hatálybalépésétől számított négy évig alkalmazandó; a megállapodás hallgatólagosan további azonos időszakokra meghosszabbítható, kivéve ha azt a 15. cikkel összhangban felmondják.13. cikkVitarendezésA Szerződő Felek az e megállapodás értelmezésével és/vagy alkalmazásával összefüggésben felmerülő viták esetén konzultálnak egymással.14. cikkFelfüggesztés(1) E megállapodás alkalmazása a Felek bármelyikének kezdeményezésére felfüggeszthető a megállapodásban megállapított rendelkezések alkalmazása tekintetében felmerülő súlyos nézeteltérés esetén. A felfüggesztéshez az érintett Fél a felfüggesztés hatálybalépésének időpontja előtt legalább három hónappal írásbeli értesítést küld szándékáról. Ezen értesítés kézhezvétele után a Felek konzultációt kezdenek a nézeteltérések békés rendezése érdekében.(2) A 7. cikkben említett pénzügyi ellentételezés a felfüggesztés időtartamának megfelelően arányosan és időarányosan csökken.15. cikkFelmondás(1) E megállapodást bármelyik Fél felmondhatja olyan súlyos körülmények bekövetkezése esetén, mint például az érintett állományok leépülése, vagy annak megállapítása, hogy a Guinea által a közösségi hajóknak nyújtott halászati lehetőségek kiaknázása csak korlátozott mértékben valósítható meg, illetve a Felek által a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelem tekintetében tett kötelezettségvállalások betartásának elmulasztása.(2) Az érintett Fél a kezdeti időszak, vagy minden további időszak lejárati időpontja előtt legalább hat hónappal írásban értesíti a másik Felet a megállapodás felmondására vonatkozó szándékáról.(3) A (2) bekezdésben említett értesítés elküldése után a Felek konzultációt kezdenek.(4) A 7. cikkben említett pénzügyi ellentételezés a felmondás hatálybalépésének évében arányosan és időarányosan csökken.16. cikkJegyzőkönyv és mellékletA jegyzőkönyv és a melléklet e megállapodás elválaszthatatlan részét képezi.17. cikkA nemzeti jog alkalmazandó rendelkezéseiA guineai vizeken tevékenységet folytató közösségi halászhajók tevékenységeire a Guineában alkalmazandó jogszabályok az irányadók, kivéve ha a megállapodás, e jegyzőkönyv a mellékletével és a függelékeivel együtt erről másképpen rendelkezik.18. cikkHatályon kívül helyezésHatálybalépésének időpontjában e megállapodás hatályon kívül helyezi és felváltja az Európai Gazdasági Közösség és a Guineai Köztársaság közötti, a Guinea partjainál folytatott halászatról szóló, 1983. március 28-i megállapodást.19. cikkHatálybalépésEz a megállapodás, amely két-két eredeti példányban készült angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven, és az e nyelveken készült szövegeinek mindegyike egyaránt hiteles, és azon a napon lép hatályba, amelyen a Felek írásban értesítik egymást az elfogadásához szükséges belső eljárásaik befejezéséről.--------------------------------------------------


text:
Les Mousélé (en grec, masc : Μουσελέ) forment une famille ayant appartenu à la noblesse byzantine et d'origine arménienne, certainement issue de la famille Mamikonian. À plusieurs reprises, ses représentants se trouvent dans les hautes sphères du pouvoir byzantin et parents proches d'empereurs byzantins.
 Les origines de la famille
 Le plus ancien membre connu de la famille est Gregorios Mousoulakios (=Grigor, fils de Moušeł), comte de l'Opsikion en 778 et patrice en 802, qui participe au siège de Germanicée aux côtés d'Artavazd Mamikonian, stratège des Anatoliques. Plus tard, en 903, il participe au coup d'État qui écarte l'impératrice Irène du trône. Nicolas Adontz estime que son prénom, son patronyme et son association avec Artavazd militent pour une appartenance à la famille Mamikonian, avec une parenté plus ou moins proche d'Artavazd. Celui-ci pousse d'ailleurs le généalogiste Christian Settipani à le faire fils de Moušeł VI Mamikonian, mais selon l'historienne de l'Arménie médiévale, Nina Garsoïan, la thèse de la descendance des Mousélé et d'autres nobles arméno-byzantins des Mamikonian « attrayante qu'elle soit [...] ne peut être prouvée, faute de sources ».
 Cette opinion est suivi par Cyrille Toumanoff, qui le considère comme neveu de Samuel II, tué à la bataille de Bagrévand en 775. Christian Settipani considère qu'il est inutile de multiplier les inconnus et préfère le voir comme un fils de Moušeł VI Mamikonian, sparapet et prince d'Arménie, révolté quelques années avant la révolte de 775 auxquels participent Moušeł VI et Šmouel II, et contraint de s'enfuir avec Artavazd.
 Peu après, un Alexis Mousélé ou Mousoulé est nommé stratège des Armeniaques en 790, destitué en 792 car soupçonné d'aspirer au trône, puis convoqué à Byzance et aveuglé par Constantin VI. Il y a un consensus quasi général pour considérer Alexios comme un proche parent de Gregorios, la question étant la nature de la parenté. Pour certains, c'est un fils de Gregorios, pour d'autres c'est un frère. Christian Settipani remarque qu'Alexios est un prénom grec et suggère une naissance en territoire byzantin plutôt qu'en Arménie, et considère Alexios comme un fils de Gregorios né vers 772.
 Alexios Mousélé, césar
 Il faut attendre un demi-siècle pour entendre parler d'un autre Mousélé. En effet Théophane le Confesseur indique que l'empereur Théophile, alors sans héritier, donna sa fille Maria en mariage à Alexis Mousélé, « issu de la famille arménienne des Krinitai et jeune homme de belle prestance », et le fit patrice, proconsul, magistros puis césar. Après la mort de Maria, en 839, Alexios fut soupçonné de comploter pour monter sur le trône, rappelé à Byzance, dépouillé de ses titres et emprisonné. Théophile finit par le gracier mais le force à se retirer dans un monastère.
 Si sa parenté avec le général homonyme ne fait aucun doute, il subsiste encore plusieurs sujets de discussion concernant ses liens généalogiques :
 sur sa famille agnatique : la mention de Théophane, « issu de la famille des Krinitai », pose une question à laquelle plusieurs réponses ont été proposées :
 le césar Alexios Mousélé est le fils d'un Mousélé et d'une Krinitissa, thèse adoptée par Christian Settipani,
 le césar Alexios Mousélé est le fils d'un Krinites et d'une Mouselina.
 les familles Mousélé et Krinites n'en forment en fait qu'un seule, thèse adoptée par Cyrille Toumanoff.
 sur la parenté entre les deux Alexios Mousélé :
 le césar est petit-fils du général, selon Christian Settipani, qui considère l'usage byzantin qui veut que l'on ne donne pas à un enfant un prénom porté par un de ses parents, sauf en cas de naissance posthume,
 le césar est fils du général, selon Cyrille Toumanoff.
 sur le mariage avec la princesse Maria : a-t-il été consommé ?
 Non, selon Warren Treadgold, qui considère que Maria ne fut que fiancée car elle n'était âgée que de quelques années et qu'Alexis fut envoyé en Sicile immédiatement après le mariage.
 Oui, selon Christian Settipani, qui considère que Maria pouvait avoir douze ou treize ans, et qu'Alexis a participé comme césar à un triomphe de Théophile, ce qui laisse entendre qu'il a séjourné quelque temps à Byzance avant de partir en Sicile.
 Oui également selon Cyrille Toumanoff.
 La fin de la famille
 Comme il est dit plus haut, Cyrille Toumanoff considère les Mousélé et les Crinitès comme une seule famille et propose une généalogie en conséquence. Il considère en outre que les membres ultérieurs sont issus du mariage entre le César Alexis Mousélé et la princesse Maria.
 Christian Settipani est d'un avis différent. Pour lui, il n'est pas concevable qu'il y ait des fils issus de ce mariage sans que les chroniqueurs contemporains ne le mentionne. Seule l'existence de filles de ce mariage sans qu'elles ne soient mentionnées dans les chroniques est admissible. En conséquence, il considère que les Mousélé ultérieurs ne peuvent descendre que de Théodosios Mousélé, frère du césar Alexios Mousélé.
 Une certaine Maria, « fille de césar », vivante au milieu du est connue par son sceau. Chronologiquement, elle ne peut qu'être fille d'Alexios Mousélé ou de Bardas. Christian Settipani la considère comme fille d'Alexios Mousélé et de Maria, laquelle serait morte en couches et qu'elle se serait marié à un Doukas C'est en effet à partir de cette époque que plusieurs membres de cette famille prétendent régulièrement au trône impérial avant d'y parvenir avec Constantin X Doukas.
 D'autres Mousélé de moindre importance sont également cités :
 Théodosios Mousélé, frère du césar Alexios Mousélé,
 Eupraxios Mousoulikès, stratège de Sicile sous Basile ,
 Alexios Mousele, patrice et drongère de la flotte en 920,
 Romanos Mousélé, fonctionnaire des impôts en 945 et petit-fils de Romain Lécapène,
 Michael Mosélè, patrice et grand curateur d'Oxea au ,
 Théodora Mousélèna, mystographissa au .
 Généalogie
 Notes et références
 Annexes
 Bibliographie
 .
 .
 Liens externes
 Les Mousélé sur Medieval Lands (Foundation for Medieval Genealogy)
 Mamikonian hypothétique
 Famille byzantine
 Famille noble byzantine du haut Moyen Âge


text:
 11.3.2006
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 C 60/9
 WYROK TRYBUNAŁU
 (piąta izba)
 z dnia 12 stycznia 2006 r.
 w sprawie C-69/05 Komisja Wspólnot Europejskich przeciwko Wielkiemu Księstwu Luksemburga (1)
 (Uchybienie zobowiązaniom Państwa Członkowskiego - Rozporządzenie (WE) nr 659/1999 - Pomoc państwa w sektorze rolnym - Przedstawienie sprawozdań rocznych za lata 2000 i 2001 - Wytyczne w zakresie analizy pomocy państwa)
 (2006/C 60/18)
 Język postępowania: francuski
 W sprawie C-69/05, mającej za przedmiot skargę o stwierdzenie, na podstawie art. 226 WE, uchybienia zobowiązaniom Państwa Członkowskiego, wniesioną w dniu 11 lutego 2005 r., Komisja Wspólnot Europejskich (pełnomocnicy: F. Clotuche-Duvieusart i A. Stobiecka-Kuik), przeciwko Wielkiemu Księstwu Luksemburga (pełnomocnik: S. Schreiner), Trybunał (piąta izba), w składzie: R. Silva de Lapuerta, pełniąca obowiązki prezesa piątej izby, G. Arestis (sprawozdawca) i J. Klučka, sędziowie, rzecznik generalny: M. Poiares Maduro, sekretarz: R. Grass, wydał w dniu 12 stycznia 2005 r. wyrok, którego sentencja brzmi następująco:
 1)
 Nie przekazując przed dniem 1 lipca 2001 r., a najpóźniej w dniu 30 czerwca 2002 r., sprawozdań rocznych dotyczących wszystkich programów pomocy państwa istniejących w latach 2000 i 2001 w sektorze rolnym, Wielkie Księstwo Luksemburga uchybiło zobowiązaniom, które na nim ciążą na mocy art. 88 ust. 1 Traktatu WE i art. 21 rozporządzenia Rady (WE) nr 659/1999 z dnia 22 marca 1999 r. ustanawiającego szczegółowe zasady stosowania art. 93 Traktatu WE (obecnie art. 88 WE), w sposób określony przez komunikat Komisji zatytułowany „Wytyczne w zakresie pomocy państwa w sektorze rolnym”, opublikowany w Dzienniku Urzędowym Wspólnot Europejskich z dnia 1 lutego 2000 r.
 2)
 Wielkie Księstwo Luksemburga zostaje obciążone kosztami postępowania.
 (1) Dz.U. C 106 z 30.04.2005.


text:
 6.8.2005
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 C 193/29
 Žaloba podaná dne 28. ledna 2005 Anke Kröppelin proti Radě Evropské unie
 (Věc T-54/05)
 (2005/C 193/48)
 Jednací jazyk: francouzština
 Soudu prvního stupně Evropských společenství byla předložena dne 28. ledna 2005 žaloba podaná proti Radě Evropské unie Anke Kröppelin, s bydlištěm v Bruselu (Belgie), zastoupenou Sébastienem Orlandim, Xavierem Martinem, Albertem Coolenem, Etiennem Marchalem a Jean-Nöelem Louisem, advokáty, s adresou pro účely doručování v Lucemburku.
 Žalobkyně navrhuje, aby Soud:
 1.
 zrušil rozhodnutí Rady, kterým se zamítá návrh žalobkyně na zrušení rozhodnutí Rady nepřiznat žalobkyni příspěvek za práci v zahraničí a odvozená práva;
 2.
 uložil žalované náhradu nákladů řízení.
 Žalobní důvody a hlavní argumenty
 Žalobní důvody, jichž se žalobkyně dovolává, jsou totožné s žalobními důvody, jichž se tatáž žalobkyně dovolává ve věci T-408/04 (1).
 (1) Úř. věst. C 300, 4.12.2004, s. 50.