text:
 20.4.2022
 GA
 Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh
 L 118/58
 BORD DÉTHAOBHACH FORMHAOIRSEACHTA LE HAGHAIDH AN CHOMHAONTAITHE IDIR STÁIT AONTAITHE MHEIRICEÁ AGUS AN COMHPHOBAL EORPACH UM CHOMHAR MAIDIR LE SÁBHÁILTEACHT EITLÍOCHTA SIBHIALTA A RIALÁIL
 TAIFEAD AR CHINNEADH
 CINNEADH uimh. 0010 [2022/645]
 Ag tabhairt dá aire dó go ndéantar, le Leasú 1 ar an gComhaontú idir Stáit Aontaithe Mheiriceá agus an Comhphobal Eorpach um Chomhar maidir le Sábháilteacht Eitlíochta Sibhialta a Rialáil (an “Comhaontú”) raon feidhme Airteagal 2.B den Chomhaontú a leathnú chun go n-áireofar leis, inter alia, ceadúnú an phearsanra agus an t-oiliúint;
 Ag tabhairt dá aire dó freisin go bhforáiltear le hAirteagal 5 den Chomhaontú, arna leasú, maidir le hIarscríbhinní nua a ghabhfadh leis an gComhaontú a fhorbairt le haghaidh ábhair atá faoi raon feidhme an Chomhaontaithe, Iarscríbhinní a thugtar i bhfeidhm ansin, de bhun Airteagal 19.C, le cinneadh ón mBord Déthaobhach Formhaoirseachta (“BOB”) arna bhunú de bhun Airteagal 3,
 Déanann an BOB leis seo cinneadh mar a leanas:
 1.
 Iarscríbhinn 3 (Ceadúnú Píolótaí) a ghabhann leis an gComhaontú mar atá i gceangal leis an gCinneadh seo sa Bhéarla, sa Bhulgáiris, sa Danmhairgis, san Eastóinis, san Fhionlainnis, sa Fhraincis, sa Ghearmáinis, sa Ghréigis, san Iodáilis, sa Laitvis, sa Liotuáinis, san Ollainnis, sa Mháltais, sa Pholainnis, sa Phortaingéilis, sa Rómáinis, sa tSeicis ,sa tSlóvaicis, sa tSlóivéinis, sa Spáinnis, sa tSualainnis agus san Ungáiris a ghlacadh. I gcás ina mbeidh éagsúlacht sa léirmhíniú idir na téacsanna teanga éagsúla, is ag an téacs Béarla a bheidh an forlámhas.
 2.
 An Dearbhú Comhpháirteach atá le síniú ag Ionadaithe na bPáirtithe maidir le fíordheimhniú an leagain Cróitise d’Iarscríbhinn 3 a thabhairt dá aire.
 3.
 Tiocfaidh Iarscríbhinn 3 (Ceadúnú Píolótaí) a ghabhann leis an gComhaontú i bhfeidhm ar dháta an tsínithe deiridh thíos.
 Don Bhord Déthaobhach Formhaoirseachta:
 AN tÚDARÁS FEIDEARÁLACH EITLÍOCHTA
 AN ROINN IOMPAIR
 STÁIT AONTAITHE MHEIRICEÁ
 AN COIMISIÚN EORPACH
 AN tAONTAS EORPACH
 SHÍNIGH:
 Ali BAHRAMI
 SHÍNIGH:
 Filip CORNELIS
 TEIDEAL:
 Riarthóir Comhlach um Shábháilteacht Eitlíochta
 TEIDEAL:
 Stiúrthóir, Eitlíocht
 Ard-Stiúrthóireacht na Soghluaisteachta agus an Iompair, an Coimisiún Eorpach
 DÁTA:
 19 Samhain 2020
 DÁTA:
 19 Samhain 2020
 ÁIT:
 Washington, DC
 ÁIT:
 Bruiséil na Beilge
 IARSCRÍBHINN 3
 CEADÚNÚ PÍOLÓTAÍ
 1. CUSPÓIR AGUS RAON FEIDHME
 1.1.
 Tá measúnú déanta ag na Páirtithe ar chaighdeáin, ar rialacha, ar chleachtais agus ar nósanna imeachta a chéile a bhaineann le ceadúnú na bpíolótaí príobháideacha, lena n-áirítear cáilíochtaí eitilte oíche agus cáilíochtaí eitilte de réir uirlisí do chatagóirí eitleán talún loine aon-innill (SEP) agus do chatagóirí eitleáin talún loine ilinneall (MEP), ach gan na cáilíochtaí eitilte cineáil a chur san áireamh, agus tháinig siad ar an gconclúid go bhfuil siad comhoiriúnach a dhóthain chun gur féidir glacadh le formheasanna agus torthaí a chéile. Cumhdaítear leis an Iarscríbhinn seo glacadh frithpháirteach le torthaí comhlíontachta agus le doiciméadacht, agus soláthar cúnaimh theicniúil maidir le ceadúnú na bpíolótaí príobháideacha agus leis an bhfaireachán ar an gcomhlíonadh. Ní fhorléireofar aon ní san Iarscríbhinn seo chun údarás Páirtí chun gníomhú i gcomhréir le hAirteagal 15 den Chomhaontú a theorannú.
 1.2.
 Cumhdaíonn raon feidhme na hIarscríbhinne seo ceadúnais píolóta phríobháidigh AE Cuid FCL agus deimhnithe píolóta phríobháidigh FAA, agus pribhléidí píolóta phríobháidigh a chuimsítear i gceadúnais AE Cuid FCL eile agus i ndeimhnithe píolóta FAA, chomh maith le cáilíochtaí eitilte oíche agus uirlisí, mar atá shonraítear i bhFoscríbhinn 1 a ghabhann leis an Iarscríbhinn seo, i gcatagóirí eitleán talún SEP agus eitleán talún MEP in oibríochtaí aonphíolóta, ach ní chumhdaítear aon cháilíocht eitilte chineáil. Bíonn pribhléidí píolóta phríobháidigh i gceist le ceadúnais píolóta tráchtála AE Cuid FCL i dtaca le heitleáin (CPL (A)) agus le ceadúnais píolóta iompair aerlíne i dtaca le heitleáin (ATPL (A)). Ní bhíonn pribhléidí píolóta phríobháidigh i gceist le ceadúnas píolóta ilchriú (MPL) ach amháin má fhormhuinítear go sonrach sa cheadúnas é. Ar an gcuma chéanna, tá pribhléidí píolóta phríobháidigh i gceist le deimhnithe píolóta tráchtála agus deimhnithe píolóta aeriompair FAA. Tá na ceadúnais agus na deimhnithe píolóta sin incháilithe lena dtiontú faoi théarmaí na hIarscríbhinne seo más infheidhme do na pribhléidí.
 1.3.
 Féadfar raon feidhme na hIarscríbhinne seo a leathnú chuig ceadúnais AE Cuid FCL eile, chuig deimhnithe píolóta FAA eile agus chuig cáilíochtaí eitilte agus catagóirí aerárthaí eile trí leasú ar an Iarscríbhinn seo de bhun cinnidh ón mBord Déthaobhach Formhaoirseachta (BOB) arna ghlacadh i gcomhréir le hAirteagal 19.B den Chomhaontú.
 1.4.
 Déanfar raon feidhme na hIarscríbhinne seo a leathnú tar éis an phróisis cothaithe muiníne is gá arna dhéanamh ag na Gníomhairí Teicniúla.
 1.5.
 Níl feidhm ag an Iarscríbhinn seo maidir le haon cheadúnas píolóta ná le haon deimhniú píolóta arna eisiúint ag Stát Conarthach eile i gCoinbhinsiún 1944 um Eitlíocht Shibhialta Idirnáisiúnta (Coinbhinsiún Chicago) agus arna chinneadh a bheith bailí ag FAA nó ag Údarás Eitlíochta, mar a shonraítear sna Nósanna Imeachta Cur Chun Feidhme Teicniúla – Ceadúnú (TIP-L).
 1.6.
 Ní chuireann an Iarscríbhinn seo teorainn leis an gceart atá ag sealbhóir deimhnithe píolóta FAA nó ceadúnais AE Cuid FCL arna eisiúint ag Údarás Eitlíochta an deimhniú píolóta nó an ceadúnas píolóta a dhéanamh bailí ag an bPáirtí eile i gcomhréir leis na dlíthe agus na rialacháin is infheidhme.
 2. SAINMHÍNITHE
 2.1.
 I dteannta na sainmhínithe sin atá sa Chomhaontú, chun críocha na hIarscríbhinne seo, tá feidhm ag na sainmhínithe seo a leanas:
 (a)
 Ciallaíonn “cáilíocht eitilte aicme”:
 (i)
 i dtaca le ceadúnas AE Cuid FCL, cáilíocht eitilte bhailí atá ceangailte le ceadúnas píolóta. Is iad pribhléidí sealbhóra cáilíochta eitilte aicme SEP agus FPE gníomhú mar phíolóta ar an aicme aerárthaí atá sonraithe sa cháilíocht eitilte mar a leagtar amach in “List of Aeroplanes – Class and Type Ratings and Endorsement List” [Liosta na nEitleán – Cáilíochtaí Eitilte Aicme agus Cineálacha agus Liosta Formhuinithe] a fhoilsítear ar shuíomh gréasáin Ghníomhaireacht Sábháilteachta Eitlíochta na hEorpa (EASA).
 (ii)
 i dtaca le deimhniú píolóta FAA, aicmiú aerárthaí laistigh de chatagóir aerárthaí a bhfuil saintréithe oibriúcháin comhchosúla acu mar a leagtar amach in Title 14, Code of Federal Regulations (14 CFR) § 61.5 (e.g., aerárthaí talún aon-innill agus aerárthaí talún ilinneall).
 (b)
 Ciallaíonn “tiontú” ceadúnas AE Cuid FCL a eisiúint ar bhonn deimhniú píolóta FAA nó deimhniú píolóta FAA a eisiúint ar bhonn ceadúnas AE Cuid FCL, i gcomhréir le forálacha na hIarscríbhinne seo.
 (c)
 Ciallaíonn “reathaíocht” glacadh leis na pribhléidí cáilíochta eitilte aicme nó cáilíochta eitilte cineáil ar dheimhniú píolóta FAA, bunaithe ar an taithí atá ag sealbhóir an deimhnithe le déanaí. (14 CFR Cuid 61 agus Rialachán (AE) Uimh. 1178/2011 Iarscríbhinn III Cuid C).
 (d)
 Ciallaíonn “ceadúnas AE Cuid FCL” ceadúnas foirne eitilte bailí a chomhlíonann ceanglais Chuid FCL.
 (e)
 Ciallaíonn “deimhniú píolóta FAA” deimhniú píolóta bailí de chuid an Údaráis Eitlíochta Fheidearálaigh a chomhlíonann na ceanglais iomchuí a fhorordaítear in 14 CFR Cuid 61.
 (f)
 Ciallaíonn “athbhreithniú eitilte” measúnú ar scileanna eitilte a dhéantar le teagascóir eitilte deimhnithe ag a bhfuil údarás scrúdaithe FAA iomchuí.
 (g)
 Ciallaíonn “cáilíocht eitilte de réir uirlisí”:
 (i)
 maidir le cháilíocht eitilte uirlisí AE Cuid FCL, cáilíocht eitilte bhailí ar cheadúnas AE Cuid FCL lena gceadaítear oibriú faoi Rialacha um Eitilt de réir Uirlisí (IFR) nó i ndálaí aimsir atá níos lú ná na híosdálaí a leagtar síos le haghaidh Rialacha Amharceitilte (VFR), ar ceadúnas é atá srianta d’oibríochtaí aon-innill nó ilinneall, nó i gcás ceadúnas píolóta ilchriú (MPL) ceadúnas atá srianta freisin d’oibríochtaí ilchriú.
 (ii)
 maidir le cáilíocht eitilte uirlisí FAA, cáilíocht eitilte bhailí ar dheimhniú píolóta FAA faoi réir cheanglais reathaíochta agus aicme aerárthaí, a cheadaíonn oibríochtaí faoi IFR nó i ndálaí aimsire atá níos lú ná na híosdálaí atá leagtha síos le haghaidh VFR.
 (h)
 Ciallaíonn “cáilíocht eitilte istoíche” cáilíocht eitilte atá ceangailte le ceadúnas AE Cuid FCL lena bhfeidhmeofar pribhléidí an cheadúnais píolóta phríobháidigh le haghaidh eitleán i ndálaí VFR istoíche. Eisítear an cháilíocht eitilte istoíche gan dáta éaga.
 (i)
 Ciallaíonn “tástáil scileanna” léiriú scile le haghaidh eisiúint ceadúnais nó cáilíochta eitilte, lena n-áirítear cibé scrúdú béil a cheanglaítear i gcomhréir le hIarscríbhinn I a ghabhann le Rialachán (AE) Uimh. 1178/2011 ón gCoimisiún, (Cuid FCL).
 (j)
 Ciallaíonn “Coinníollacha Speisialta” na ceanglais sin ar cinneadh, ar bhonn comparáid idir na córais rialála ceadúnaithe faoi seach, nach bhfuil siad i gcoiteann ag an dá chóras agus go bhfuil siad suntasach go leor chun díriú orthu san Iarscríbhinn seo. Tá liosta na gCoinníollacha Speisialta i bhFoscríbhinn 1 a ghabhann leis an Iarscríbhinn seo.
 (k)
 Ciallaíonn “cáilíocht eitilte chineáil”:
 (i)
 maidir le ceadúnas AE Cuid FCL, cáilíocht eitilte atá ceangailte le ceadúnas píolóta. Is iad na pribhléidí atá ag sealbhóir cáilíochta eitilte cineáil gníomhú mar phíolóta ar an gcineál aerárthaigh a shonraítear sa cháilíocht eitilte mar atá leagtha amach sa cháilíocht eitilte chineáil agus sa liosta fhormhuinithe ceadúnais foirne eitilte – gach aerárthach seachas héileacaptair ó EASA.
 (ii)
 maidir le deimhniú píolóta FAA, an cháilíocht eitilte ar dheimhniú píolóta FAA le haghaidh aon aerárthaigh mhóir (seachas níos éadroime ná aer), eitleáin thurbascairde-chumhachtaithe, nó aerárthaí eile atá sonraithe ag Riarthóir FAA trí nósanna imeachta deimhniúcháin cineáil nach mór do phíolóta eolas agus taithí aerloingseoireachta ar leith agus ceanglais tástála a chomhlíonadh ina leith d'fhonn gníomhú mar phíolóta i gceannas ar an aerárthach.
 (l)
 Ciallaíonn “bailí”:
 (i)
 Maidir le deimhniú píolóta FAA nó ceadúnas AE Cuid FCL, nach bhfuil an deimhniú nó an ceadúnas sin tugtha suas, ar fionraí, cúlghairthe nó in éag.
 (ii)
 Maidir le cáilíocht eitilte AE Cuid FCL, níl tréimhse bhailíochta na cáilíochta eitilte imithe in éag. Luaitear dáta bailíochta na cáilíochta eitilte ar an gceadúnas píolóta.
 3. COMHBHORD UM CHOMHORDÚ AERCHRIÚ
 3.1. Comhdhéanamh
 3.1.1.
 Faoi chomhcheannaireacht EASA agus Stiúrthóirí Feidhmiúcháin FAA atá freagrach as Caighdeáin Eitilte, bunaítear leis seo Comhbhord um Chomhordú Aerchriú (JACB), a bheidh cuntasach do BOB. Áireofar ar JACB, ó gach Gníomhaire Teicniúil, ionadaithe atá freagrach as ceadúnú píolótaí agus córais bainistithe cáilíochta/córais bhainistithe, de réir mar is iomchuí.
 3.1.2.
 Féadfaidh an chomhcheannaireacht cuireadh a thabhairt do rannpháirtithe breise chuig JACB chun comhlíonadh na gcuspóirí san Iarscríbhinn seo a éascú.
 3.2. Sainordú
 3.2.1.
 Tiocfaidh JACB le chéile uair sa bhliain ar a laghad chun feidhmiú agus cur chun feidhme éifeachtach na hIarscríbhinne seo a áirithiú. Áireofar ar a fheidhmeanna an méid a leanas:
 (a)
 TIP-L a fhorbairt, a fhormheas agus a athbhreithniú, lena n-áirítear comhar, cúnamh, malartú faisnéise agus gníomhaíochtaí leanúnacha muiníne a bheidh le húsáid le haghaidh próisis a chumhdaítear leis an Iarscríbhinn seo;
 (b)
 faisnéis a roinnt faoi shaincheisteanna sábháilteachta ábhartha agus pleananna gníomhaíochta a fhorbairt chun aghaidh a thabhairt orthu;
 (c)
 cur i bhfeidhm comhsheasmhach na hIarscríbhinne seo a áirithiú;
 (d)
 faisnéis a mhalartú maidir le gníomhaíochtaí ceaptha rialacha atá ar bun nó atá beartaithe a d'fhéadfadh difear a dhéanamh do bhunús agus do raon feidhme na hIarscríbhinne seo.
 (e)
 faisnéis a roinnt maidir le hathruithe suntasacha ar chórais ceadúnaithe píolótaí a d'fhéadfadh difear a dhéanamh ar bhunús agus ar raon feidhme na hIarscríbhinne.
 (f)
 réiteach a fháil ar shaincheisteanna teicniúla a thagann faoi fhreagrachtaí na nGníomhairí Teicniúla agus na nÚdarás Eitlíochta nach féidir a réiteach ar leibhéal acu; agus
 (g)
 leasuithe ar an Iarscríbhinn seo a mholadh do BOB.
 3.2.2.
 Déanfaidh an JACB saincheisteanna atá fós gan réiteach a thuairisciú do BOB agus áiritheoidh sé go gcuirfear na cinntí a dhéanfaidh BOB maidir leis an Iarscríbhinn seo a chur chun feidhme.
 4. CUR CHUN FEIDHME
 4.1.
 Aontaíonn na páirtithe go bhfuil an té a bhfuil ceadúnas AE Cuid FCL d'eitleáin aige, lena n-áirítear cáilíocht eitilte aicme, cáilíocht eitilte istoíche ann nó as, nó cáilíocht eitilte de réir uirlisí d'eitleáin, agus a bhfuil sé léirithe aige go bhfuil na Coinníollacha Speisialta FAA is infheidhme, a leagtar amach i bhFoscríbhinn 1, á gcomhlíonadh, measfar go gcomhlíonann sé na ceanglais maidir le deimhniú píolóta FAA, cáilíocht eitilte (cáilíochtaí eitilte) aicme, nó cáilíocht eitilte de réir uirlisí i gcatagóir an eitleáin a fháil.
 4.2.
 Aontaíonn na páirtithe go bhfuil an té a bhfuil deimhniú píolóta FAA d'eitleáin aige, nó cáilíocht eitilte de réir uirlisí d'eitleáin, agus a bhfuil sé léirithe aige go bhfuil na Coinníollacha Speisialta AE is infheidhme, a leagtar amach i bhFoscríbhinn 1 á gcomhlíonadh, agus a bhfuil fianaise reathaíochta tugtha aige, i gcomhréir leis na forálacha is infheidhme de TIP-L, measfar go gcomhlíonann sé na ceanglais maidir le ceadúnas AE Cuid FCL, cáilíocht eitilte (cáilíochtaí eitilte) aicme, cáilíocht eitilte istoíche ann nó as, nó cáilíocht eitilte de réir uirlisí i gcatagóir an eitleáin a fháil.
 4.3.
 Ní aischuirfear ceadúnas AE Cuid FCL nó deimhniú píolóta FAA a tugadh suas, a cuireadh ar fionraí nó a cúlghaireadh trí théarmaí na hIarscríbhinne seo.
 4.4.
 Déantar raon feidhme na cáilíochtaí eitilte agus na dteorainneacha, a ghabhann le deimhniú píolóta FAA nó le ceadúnas AE Cuid FCL, arna eisiúint i gcomhréir leis an Iarscríbhinn seo, a shonrú tuilleadh in TIP-L.
 4.5.
 Ach a n-eiseofar ceadúnas AE Cuid FCL nó deimhniú píolóta FAA, i gcomhréir leis an Iarscríbhinn seo, ní mór don sealbhóir, chun pribhléidí an cheadúnais nó an deimhniú píolóta seo a fheidhmiú, na ceanglais athdheimhnithe nó athnuachana, de réir mar is infheidhme, a bhaineann le ceanglais cheadúnas AE Cuid FCL nó FAA a chomhlíonadh.
 4.6.
 Ní cheanglóidh FAA, ar dheimhniú píolótach FAA a eisiúint bunaithe ar cheadúnas AE Cuid FCL i gcomhréir leis an Iarscríbhinn seo, go dtabharfaí suas an ceadúnas AE Cuid FCL sin. Ní éileoidh Údarás Eitlíochta, ar cheadúnas AE Cuid FCL a eisiúint bunaithe ar dheimhniú píolóta FAA i gcomhréir leis an Iarscríbhinn seo, go dtabharfaí suas an deimhniú píolóta FAA sin.
 4.7.
 Déanfaidh na Gníomhairí Teicniúla, agus, i gcás inarb infheidhme, na hÚdaráis Eitlíochta, an méid a leanas:
 4.7.1.
 Arna iarraidh sin do FAA nó don Údarás Eitlíochta a eisíonn ceadúnas AE Cuid FCL nó deimhniú píolóta FAA, i gcomhréir leis an Iarscríbhinn seo, déanfaidh siad fíorú nó deimhniú barántúlachta a chur ar fáil dá chéile i dtaca le ceadúnas Cuid FCL bunaidh an Aontais, deimhniú píolóta bunaidh FAA, nó cáilíocht eitilte bunaidh; agus
 4.7.2.
 cuirfidh siad sonraí staitistiúla maidir le ceadúnais Pháirt-FCL an Aontais, deimhnithe píolóta FAA, agus cáilíochtaí eitilte, a eisíodh i gcomhréir leis an Iarscríbhinn seo, ar fáil i bhfoirm, ar bhealach, agus de réir an sceidil a bunaíodh le JACB.
 4.8.
 Cuirfidh Gníomhaire Teicniúil gach páirtí, nó i gcás inarb infheidhme, Údarás Eitlíochta, de réir mar is gá agus tar éis teacht ar chomhaontú frithpháirteach, cúnamh teicniúil maidir le gníomhaíochtaí ceadúnaithe phíolóta ar fáil do Ghníomhaire Teicniúil an pháirtí eile, nó, i gcás inarb infheidhme, d'Údarás Eitlíochta, chun cuspóir na hIarscríbhinne seo a chur chun cinn. Tig leis na Gníomhairí Teicniúla nó le hÚdarás Eitlíochta diúltú cúnamh teicniúil den sórt sin a sholáthar ceal infhaighteachta acmhainní.
 4.9.
 Féadfaidh athbhreithnithe a dhéanfaidh ceachtar páirtí ar a n-eagraíocht eitlíochta sibhialta, ar a ndlíthe, rialacháin, nósanna imeachta, beartais, nó caighdeáin, lena n-áirítear na cinn sin a bhaineann leis na Gníomhairí Teicniúla agus na hÚdaráis Eitlíochta, dul i gcion ar an mbonn ar a bhforfheidhmítear an Iarscríbhinn seo. Dá bhrí sin, cuirfidh na páirtithe, trína nGníomhairí Teicniúla agus na hÚdaráis Eitlíochta, de réir mar is iomchuí, a chéile ar an eolas maidir le pleananna le haghaidh na n-athruithe sin, a luaithe is féidir, agus pléifidh siad a mhéid a dhéanfaidh na hathruithe sin atá beartaithe difear do bhonn na hIarscríbhinne seo. Más é toradh an chomhairliúcháin, de bhun Airteagal 15.C den Chomhaontú, comhaontú chun an Iarscríbhinn seo a leasú, féachfaidh na páirtithe lena áirithiú go dtiocfaidh leasú den sórt sin i bhfeidhm an tráth céanna, nó a luaithe is féidir ina dhiaidh sin, le teacht i bhfeidhm nó le cur chun feidhme an athraithe a spreag leasú den sórt sin.
 5. CUMARSÁID AGUS COMHAR
 5.1.
 Déanfaidh na Gníomhairí Teicniúla, trí JACB, liosta de phointí teagmhála maidir leis na gnéithe teicniúla éagsúla den Iarscríbhinn seo a mhalartú agus a choinneáil.
 5.2.
 Is i mBéarla a bheidh an chumarsáid ar fad idir na Gníomhairí Teicniúla, lena n-áirítear an doiciméadacht theicniúil a sholáthraítear lena athbhreithniú nó lena fhormheas, mar a shonraítear san Iarscríbhinn seo.
 5.3.
 LL MMM BBBB, mar shampla, “05 BEALTAINE 2014” an fhormáid a bheidh in úsáid sa chumarsáid maidir le gach dáta.
 5.4.
 Nuair a thiocfaidh staideanna práinneacha nó neamhghnácha chun cinn, déanfaidh pointí teagmhála na nGníomhairí Teicniúla, agus, i gcás inarb infheidhme, pointí teagmhála na nÚdarás Eitlíochta, mar a shainaithnítear in TIP-L, sin a chur in iúl dá chéile agus áiritheoidh siad go ndéanfar na gníomhaíochtaí láithreacha iomchuí.
 6. CEANGLAIS CÁILITHE CHUN TORTHAÍ COMHLÍONTACHTA A GHLACADH
 6.1. Buncheanglais
 6.1.1.
 Léireoidh gach Gníomhaire Teicniúil agus pé Údarás Eitlíochta, de réir mar is infheidhme, don Ghníomhaire Teicniúil eile éifeachtacht a gcóras ábhartha maidir le formhaoirseacht rialála a dhéanamh ar phíolótaí. Léireoidh siad, go sonrach, an méid a leanas a bheith éifeachtach agus leormhaith:
 (a)
 an struchtúr dlíthiúil agus rialála;
 (b)
 an struchtúr eagraíochta;
 (c)
 na hacmhainní, lena n-áirítear foireann cháilithe leordhóthanach;
 (d)
 clár oiliúna dá bhfoireann theicniúil;
 (e)
 beartais, próisis agus nósanna imeachta inmheánacha lena n-áirítear córas cáilíochta;
 (f)
 doiciméadacht agus taifid;
 (g)
 clár formhaoirseachta; agus
 (h)
 údarás ar shealbhóirí a bhfuil ceadúnas AE Cuid FCL rialáilte nó ar shealbhóirí a bhfuil deimhniú píolóta FAA acu.
 6.2. An mhuinín tosaigh
 Léirigh gach Gníomhaire Teicniúil don Ghníomhaire Teicniúil eile éifeachtacht a gcóras ábhartha maidir le formhaoirseacht rialála a dhéanamh ar ghníomhaíochtaí, a chumhdaítear faoin Iarscríbhinn seo, trí ghníomhaíochtaí tosaigh chun an muinín a chothú. Anuas air sin, léirigh na Gníomhairí Teicniúla dá chéile éifeachtacht a n-iniúchtaí cáilíochta agus a ngníomhaíochtaí caighdeánaithe, lena n-áirítear iniúchtaí ar Údaráis Eitlíochta, dá dtagraítear i mír 6.3.1.
 6.3. An mhuinín leanúnach
 6.3.1.
 Leanfaidh na Gníomhairí Teicniúla agus na hÚdaráis Eitlíochta den fhormhaoirseacht éifeachtach a léiriú dá chéile, mar a shonraítear i mír 6.1.1 den Iarscríbhinn seo, de réir na bhforálacha ábhartha in TIP-L arna bhforbairt ag JACB.
 (a)
 Go sonrach, maidir leis na Gníomhairí Teicniúla:
 (i)
 beidh sé de cheart acu a bheith rannpháirteach, mar bhreathnóir, in iniúchtaí cáilíochta agus cigireachtaí caighdeánaithe a chéile;
 (ii)
 déanfaidh siad tuarascálacha na n-iniúchtaí cáilíochta agus na gcigireachtaí caighdeánaithe is infheidhme faoin Iarscríbhinn seo, a chur ar fáil don Ghníomhaire Teicniúil eile, mar a shonraítear in TIP-L; agus
 (iii)
 tabharfaidh siad cúnamh dá chéile chun torthaí iniúchóireachta agus cigireachta a réiteach a mbeidh tionchar acu ar chur chun feidhme na hIarscríbhinne seo, i gcás inarb ábhartha.
 (b)
 Go sonrach, déanfaidh FAA agus na hÚdaráis Eitlíochta an méid a leanas:
 (i)
 iniúchtaí cáilíochta agus cigireachtaí caighdeánaithe a cheadú mar a shonraítear i mír 6.3.1(a)(i) thuas;
 (ii)
 faisnéis ábhartha sábháilteachta agus na srianta sin atá ar eolas a roinnt ar a chéile a d'fhéadfadh difear a dhéanamh do chumas Údaráis Eitlíochta nó Gníomhaire Theicniúil na caighdeáin sábháilteachta idirnáisiúnta is infheidhme nó pé ceanglais sábháilteachta arna mbunú faoin gComhaontú a chomhlíonadh ina n-iomláine;
 (iii)
 faoi réir na ndlíthe agus na rialachán is infheidhme maidir le cosaint sonraí pearsanta, na taifid cheadúnaithe píolóta agus na tuarascálacha cigireachta ábhartha, lena n-áirítear gníomhaíochtaí forfheidhmiúcháin comhlánaithe, a chur ar fáil; agus
 (iv)
 cúnamh ateangaireachta a chur ar fáil in oifig an Údaráis Eitlíochta le linn athbhreithniú na dtaifead agus na doiciméadachta sin a thaifeadtar i dteanga náisiúnta na tíre sin, más gá.
 (c)
 Tabharfaidh na Gníomhairí Teicniúla fógra dá chéile, a luaithe is féidir, i gcás nach bhfuil Gníomhaire Teicniúil nó Údarás Eitlíochta in ann ceanglas i mír 6.3 a chomhlíonadh. Más amhlaidh go gcreideann ceachtar de na Gníomhairí Teicniúla nach leormhaith feasta an inniúlacht theicniúil, rachaidh na Gníomhairí Teicniúla i gcomhairle le chéile agus molfaidh siad plean gníomhaíochta, lena n-áirítear pé gníomhaíochtaí ceartaitheacha is gá, chun aghaidh a thabhairt ar aon easnaimh.
 (d)
 I gcás nach gceartódh Gníomhaire Teicniúil nó Údarás Eitlíochta na heasnaimh laistigh den tréimhse ama a shonraítear sa phlean gníomhaíochta, tig le ceachtar de na Gníomhairí Teicniúla an t-ábhar a chur faoi bhráid JACB.
 (e)
 Nuair a bheidh sé ar intinn ag Páirtí glacadh cinntí nó ceaduithe a rinne Gníomhaire Teicniúil nó Údarás Eitlíochta a chur ar fionraí, tabharfaidh an Páirtí, de réir Airteagal 18.A den Chomhaontú, fógra don Pháirtí eile go pras.
 7. TÁILLÍ
 Maidir leis na táillí a chuirfear i bhfeidhm, comhlíonfaidh siad Airteagal 14 den Chomhaontú agus na ceanglais reachtúla agus rialála is infheidhme.
 Foscríbhinn 1
 COINNÍOLLACHA SPEISIALTA
 1. Coinníollacha Ginearálta
 1.1.
 Cuirfidh an t-iarratasóir iarratas isteach ar cheadúnas AE Cuid FCL nó deimhniú píolóta FAA a thiontú i gcomhréir leis an Iarscríbhinn seo i bhfoirm chaighdeánaithe agus ar mhodh caighdeánaithe mar a shonraítear in TIP-L.
 1.2.
 Iarratasóir a bhfuil ceadúnas AE Cuid FCL nó deimhniú píolóta FAA aige, a bhfuil srian nó teorainn air, féadfar an t-iarratas a dhiúltú dó mura bhfuil srian nó teorainn den chineál céanna ar fáil sa chóras eile.
 2. Coinníollacha Speisialta AE
 Lena fhormheas i gcomhréir le Cuid FCL, de bhun théarmaí na hIarscríbhinne seo, comhlíonfaidh an t-iarratasóir gach ceann de na Coinníollacha Speisialta seo a leanas de chuid an Aontais.
 2.1.
 Coinníollacha Speisialta AE is Infheidhme maidir le Ceadúnas AE Cuid FCL a eisiúint le haghaidh Eitleáin (PPL(A)) agus Cáilíochtaí Eitilte Aicme agus Oíche Comhlachaithe, de réir mar is infheidhme, ar Bhonn Deimhniú Píolóta FAA
 2.1.1.
 Léireoidh an t-iarratasóir nó cuirfidh sé fianaise ar fáil go bhfuil inniúlacht teanga faighte aige i gcomhréir le FCL.055 de Chuid FCL ach amháin má tá an formhuiniú “Cumas i mBéarla” aige nó aici ar an deimhniú píolóta FAA. Measfar an formhuiniú “Cumas i mBéarla” a bheith comhionann le cumas Leibhéal 4 i mBéarla, mar a shonraítear in TIP-L.
 2.1.2.
 Comhlíonfaidh an t-iarratasóir ceanglais leighis an Aontais mar shainítear i Rialachán (AE) Uimh. 1178/2011 ón gCoimisiún atá infheidhme maidir le PPL(A).
 2.1.3.
 Déanfaidh an t-iarratasóir tástáil scile, mar a shonraítear in TIP-L, le scrúdaitheoir a bheidh cáilithe de réir Cuid FCL.
 2.1.4.
 Léireoidh an t-iarratasóir don scrúdaitheoir roimh an tástáil scile go bhfuil leibhéal leordhóthanach den eolas teoiriciúil atá riachtanach faighte aige, mar a shonraítear in TIP-L, laistigh den tréimhse 24 mhí féilire roimh an mí curtha i bhfeidhm.
 2.1.5.
 Cuirfidh an t-iarratasóir a dhéanfaidh iarratas ar cháilíocht eitilte istoíche Cuid FCL fianaise ar fáil gur chomhlíon sé na ceanglais eitilte oíche a leagtar amach in FCL.810 de Chuid FCL. Féadfar taithí oiliúna eitilte oíche a bheith ina creidmheas, mar a shonraítear in TIP-L.
 2.1.6.
 Déanfaidh an t-iarratasóir a bhfuil iarratas á dhéanamh aige ar cháilíocht eitilte aicme MEP aonphíolóta fianaise a chur ar fáil go bhfuil na ceanglais maidir le cáilíocht eitilte aicme MEP talún mar a luaitear i gCuid FCL Fochuid H comhlíonta. Sa chás sin, críochnófar an tástáil scile a shonraítear faoi mhír 2.1.3 thuas in eitleán talún MEP. Féadfar creidmheas a thabhairt d'iarratasóir a bhfuil réamhoiliúint agus réamhthaithí eitilte aige ar eitleáin MEP i ndáil le ceanglais Chuid FCL Fochuid H, mar a shonraítear in TIP-L.
 2.1.7.
 Nuair a dhéanfaidh Údarás Eitlíochta deimhniú píolóta FAA a thiontú i gcomhréir leis an Iarscríbhinn seo, cuirfidh sé an ráiteas seo a leanas isteach i mír VIII (nó XIII) den cheadúnas AE Cuid FCL: “PPL(A) eisithe ar bhonn Chomhaontú AE-SAM”.
 2.2.
 Coinníollacha Speisialta AE is Infheidhme maidir le hEisiúint Cáilíochta Eitilte de Réir Uirlisí AE CUID FCL d'Eitleáin (IR (A)) ar Bhonn Cáilíocht Eitilte Uirlisí FAA
 2.2.1.
 Léireoidh an t-iarratasóir nó cuirfidh sé fianaise ar fáil go bhfuil cumas teanga faighte aige i gcomhréir le FCL.055 de Chuid FCL ach amháin má tá an formhuiniú “Cumas i mBéarla” aige nó aici ar an deimhniú píolóta FAA. Measfar an formhuiniú “Cumas i mBéarla” a bheith comhionann le cumas Leibhéal 4 i mBéarla, mar a shonraítear in TIP-L.
 2.2.2.
 Comhlíonfaidh an t-iarratasóir ceanglais leighis an Aontais mar a shainítear i Rialachán (AE) Uimh. 1178/2011 ón gCoimisiún atá infheidhme maidir le IR(A).
 2.2.3.
 Déanfaidh an t-iarratasóir tástáil scile, mar a shonraítear in TIP-L, le scrúdaitheoir a bheidh cáilithe de réir Cuid FCL.
 2.2.4.
 Maidir le léiriú an eolais theoiriciúil agus mar a shonraítear in TIP-L é, má tá taithí íosta 50 uair an chloig d'am eitilte ar a laghad ag an iarratasóir faoi Rialacha um Eitilt le hUirlisí (IFR) mar phíolóta i gceannas ar eitleáin, léireoidh sé don scrúdaitheoir roimh an tástáil scile IR(A) go bhfuil leibhéal leordhóthanach den eolas teoiriciúil is gá faighte aige. I gcásanna eile, éireoidh leis an iarratasóir i scrúdú scríofa laistigh den tréimhse 24 mhí féilire roimh mhí an iarratais.
 2.2.5.
 Iarratasóir a dhéanfaidh iarratas ar cháilíocht eitilte uirlisí d'eitleáin talún aonphíolóta MEP, cuirfidh sé fianaise ar fáil go bhfuil na ceanglais comhlíonta maidir le cáilíocht eitilte uirlisí a eisiúint d'eitleáin talún MEP mar a luaitear i gCuid FCL Fochuid G. Sa chás sin, déanfar an tástáil scile IR(A) atá sonraithe faoi mhír 2.2.3 thuas a chur i gcrích in eitleán talún MEP. Is féidir iarratasóir a bhfuil oiliúint uirlisí agus taithí eitilte roimhe sin aige ar eitleáin ilinneall a chreidiúnú do riachtanais Fhochuid G Cuid FCL, mar atá sonraithe sa TIP-L.
 2.2.6.
 De réir mar a shonraítear in TIP-L, sula ndéanfar an tástáil scile IR(A) a riar, beidh eitilt chuibhithe curtha i gcrích ag iarratasóir a chuireann iarratas isteach ar ar cháilíocht eitilte uirlisí i mBallstát an Aontais, laistigh d'eagraíocht oiliúna arna formheas i gcomhréir le Rialachán (AE) Uimh. 1178/2011 ón gCoimisiún. Tá an t-iarratasóir díolmhaithe ón gceanglas sin má tá taithí roimhe sin 50 uair an chloig d'am eitilte ar a laghad aige faoi IFR mar phíolóta a bhí i gceannas ar eitleáin nó taithí roimhe sin 10 n-uaire an chloig ar a laghad d'am eitilte faoi IFR mar phíolóta a bhí i gceannas ar eitleáin in aon cheann de Bhallstáit an Aontais nó in aon Stát Eorpach atá rannpháirteach in EASA i gcomhréir le hAirteagal 129 de Rialachán (AE) Uimh. 2018/1139 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle (IO L 212, 22.8.2018, lgh. 1-22).
 2.2.7.
 Iarratasóir a bhfuil cáilíocht eitilte de réir uirlisí AE Cuid FCL faighte aige ar bhonn na hIarscríbhinne seo, beidh sé de cheangal air an tsraith iomlán de scrúduithe ar an eolas teoiriciúil a dhéanamh de réir FCL.025 agus FCL.615 IR de Pháirt-FCL sula bhfeidhmeoidh sé a cuid pribhléidí cáilíochta eitilte uirlisí le CPL, MPL nó ATPL Cuid FCL AE.
 2.2.8.
 Iarratasóir a bhfuil cáilíocht eitilte de réir uirlisí Cuid FCL an Aontais faighte aige nó aici ar bhonn na hIarscríbhinne seo, beidh sé de cheangal air nó uirthi an tsraith iomlán scrúduithe ar eolas teoiriciúil a dhéanamh de réir FCL.025 de Pháirt-FCL sula dtabharfar an creidmheas iomlán dó don IR(A) sa chatagóir éagsúil aerárthaigh de réir FCL.035 de Pháirt-FCL.
 2.2.9.
 Nuair a dhéanfaidh Údarás Eitlíochta deimhniú píolóta FAA a thiontú i gcomhréir leis an Iarscríbhinn seo, cuirfidh sé an ráiteas seo a leanas isteach i mír VIII (nó XIII) den cheadúnas AE Cuid FCL: “PPL(A)/ IR(A) arna eisiúint ar bhonn Chomhaontú AE-SAM”.
 3. Coinníollacha Speisialta FAA
 Le formheas i gcomhréir le 14 CFR Páirt 61, de bhun théarmaí na hIarscríbhinne seo, comhlíonfaidh an t-iarratasóir gach ceann de na Coinníollacha Speisialta FAA seo a leanas:
 3.1.
 Coinníollacha Speisialta is Infheidhme FAA maidir le hEisiúint Deimhniú Píolóta FAA, Cáilíocht Eitilte Aicme d'Eitleáin Talún Aon-Innill agus Cáilíocht Eitilte Aicme d'Eitleáin Talún Ilinneall ar Bhonn Ceadúnas AE Cuid FCL.
 3.1.1.
 Beidh an t-iarratasóir in ann Béarla a léamh, a labhairt, a scríobh agus a thuiscint. Glacfar le formhuiniú inniúlachta Cuid FCL i mBéarla ar Leibhéal 4 nó níos mó mar inniúlacht i mBéarla.
 3.1.2.
 Comhlíonfaidh an t-iarratasóir na ceanglais maidir le deimhniú leighis FAA chun pribhléidí deimhnithe píolóta FAA, mar a fhorordaítear in CFR 14 Páirt 61, a fheidhmiú.
 3.1.3.
 Beidh pas faighte ag an iarratasóir sa tástáil eolais atá riachtanach, mar a shonraítear in TIP-L, laistigh den tréimhse 24 mhí féilire roimh mhí an iarratais.
 3.1.4.
 Críochnóidh an t-iarratasóir athbhreithniú eitilte le teagascóir eitilte deimhnithe FAA a bhfuil údarás scrúdúcháin FAA iomchuí aige, mar a shonraítear in TIP-L.
 3.1.5.
 Cuirfidh iarratasóir a dhéanann iarratas ar cháilíocht eitilte talún il-innill fianaise ar fáil gur chomhlíon sé nó sí na ceanglais maidir le cáilíocht eitilte talún il-innill a eisiúint mar a luaitear in CFR 14 Páirt 61. Is féidir oiliúint agus taithí ar eitleáin talún MEP a chreidiúnú, mar a shonraítear in TIP-L.
 3.2.
 Coinníollacha Speisialta FAA is Infheidhme maidir le hEisiúint Cáilíochta Eitilte de Réir Uirlisí Eitleáin FAA ar Bhonn Cáilíochta Eitilte de Réir Uirlisí AE Cuid FCL
 3.2.1.
 Beidh an t-iarratasóir in ann Béarla a léamh, a labhairt, a scríobh agus a thuiscint. Glacfar le formhuiniú inniúlachta Cuid FCL i mBéarla ar Leibhéal 4 nó níos mó mar inniúlacht i mBéarla.
 3.2.2.
 Comhlíonfaidh an t-iarratasóir na ceanglais maidir le deimhniú leighis FAA chun pribhléidí deimhnithe píolóta FAA, mar a fhorordaítear in CFR 14 Páirt 61, a fheidhmiú.
 3.2.3.
 De réir mar a shonraítear in TIP-L, beidh eitilt chuibhithe curtha i gcrích ag iarratasóir atá ag cur isteach ar cháilíocht eitilte de réir uirlisí sna Stáit Aontaithe, lena n-áirítear a gcríocha, le teagascóir eitilte deimhnithe FAA, sula ndéanfar an tseiceáil ar an inniúlacht de réir uirlisí le scrúdaitheoir a riar. Tá an t-iarratasóir díolmhaithe ón gceanglas sin má tá taithí roimhe sin 50 uair an chloig d'am eitilte ar a laghad aige nó aici faoi IFR mar phíolóta a bhí i gceannas ar eitleáin nó taithí roimhe sin 10 n-uaire an chloig ar a laghad d'am eitilte faoi IFR mar phíolóta a bhí i gceannas ar eitleáin sna Stáit Aontaithe, lena n-áirítear a gcríocha;
 3.2.4.
 Déanfaidh an t-iarratasóir seiceáil inniúlachta de réir uirlisí le scrúdaitheoir, mar a shonraítear in TIP-L.
 3.2.5.
 Beidh pas faighte ag an iarratasóir sa tástáil eolais atá riachtanach, mar a shonraítear in TIP-L, laistigh den tréimhse 24 mhí féilire roimh mhí an iarratais.
 DEARBHÚ COMHPHÁIRTEACH
 Dheimhnigh ionadaithe Stáit Aontaithe Mheiriceá agus an Aontais Eorpaigh gur féidir an leagan Cróitise d’Iarscríbhinn 3 a ghabhann leis an gComhaontú idir Stáit Aontaithe Mheiriceá agus an Comhphobal Eorpach um chomhar maidir le sábháilteacht eitlíochta sibhialta a rialáil, a síníodh sa Bhruiséil an 30 Meitheamh 2008 (“an Comhaontú”), a fhíordheimhniú trí mhalartú nótaí taidhleoireachta idir na Stáit Aontaithe agus an tAontas Eorpach.
 Dheimhnigh siad freisin gur ag an téacs Béarla a bhíonn an forlámhas i gcás ina mbíonn éagsúlacht sa léirmhíniú idir téacsanna teanga éagsúla an Chomhaontaithe nó Iarscríbhinn 3 a ghabhann leis, mar a fhoráiltear leis an gComhaontú.
 Is cuid dhílis den Chomhaontú an Dearbhú Comhpháirteach seo.
 Thar ceann Stáit Aontaithe Mheiriceá
 Thar ceann an Aontais Eorpaigh


type: other

text:
Migrationsöverdomstolen referat MIG 2018:20 - Upphandlingsjuristen AB
 Migrationsöverdomstolen referat MIG 2018:20
 UM5407-18
 • 1 kap. 10 § samt 5 kap. 3 § utlänningslagen (2005:716)
 • 7 § och 13 § lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i Sverige
 • Artikel 8 i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna
 • Artiklarna 3, 9 och 10 i FN:s konvention om barnets rättigheter
 • Europadomstolens dom den 21 december 2001 i målet Sen mot Nederländerna
 • Europadomstolens dom den 1 december 2005 i målet Tuquabo-Tekle m.fl. mot Nederländerna
 • Europadomstolens dom den 28 juni 2011 i målet Nunez mot Norge
 • Europadomstolens dom den 10 juli 2014 i målet Mugenzi mot Frankrike
 • Europadomstolens dom den 8 november 2016 i målet El Ghatet mot Schweiz
 • MIG 2018:4
 DA, EA och TA är föräldrar respektive bror till KA, som kom till Sverige och sökte asyl här den 30 december 2015. KA är medborgare i Syrien och han kom hit tillsammans med sin morbror och dennes familj. I mars 2017 beviljades han ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som alternativt skyddsbehövande till april 2018. Tillståndet, som tidsbegränsades enligt lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i Sverige (tillfälliga lagen), har därefter förlängts till april 2020.
 I juli 2017 ansökte föräldrarna och brodern om uppehålls- och arbetstillstånd på grund av anknytning till KA. Migrationsverket beslutade den 3 november 2017 att avslå ansökningarna. Som skäl för besluten anförde Migrationsverket bl.a. följande. Enligt den tillfälliga lagen kan uppehållstillstånd på grund av anknytning inte beviljas då KA beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd och ansökt om asyl efter den 24 november 2015. Eftersom KA är skyddsbehövande kan det inte krävas att en familjeåterförening sker i Syrien och det saknas uppgifter om att familjemedlemmarna har laglig rätt att vistas i annat land. Det är därmed i stort sett omöjligt att upprätthålla ett familjeliv såvitt inte uppehållstillstånd beviljas i Sverige. Trots detta är det inte visat sådana tvingande omständigheter som gör att familjeåterföreningen inte kan anstå under några år. KA bor med släktingar i Sverige och står därför inte utan vuxen som kan ta hand om honom. Eftersom den tillfälliga lagen endast ska gälla under en begränsad period kan ett beslut att neka uppehållstillstånd inte strida mot artikel 8 i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (EKMR). Det står inte heller i strid med principen om barnets bästa att neka uppehållstillstånd.
 Migrationsverkets beslut överklagades till migrationsdomstolen. Familjen anförde bl.a. att KA:s hälsa hade påverkats negativt av avslagsbesluten och att ett nekande av familjeåterförening även under en begränsad period kunde få negativa konsekvenser för hans hälsa och utveckling. Förvaltningrätten i Luleå, migrationsdomstolen (2018-03-08, ordförande Lind), avslog överklagandet och anförde att Migrationsverket hade haft fog för sitt beslut att avslå ansökningarna och att det som framförts i överklagandet inte medförde en annan bedömning samt att det inte heller stod i strid med ett svenskt konventionsåtagande att neka familjen uppehållstillstånd.
 DA, EA och TA (familjen) överklagade domen och vidhöll sina yrkanden samt förde fram bl.a. följande. Att neka uppehållstillstånd skulle innebära en kränkning av rätten till familjeliv i strid med artikel 8 EKMR och av den i FN:s konvention om barnets rättigheter (Barnkonventionen) skyddade rätten till familjeåterförening samt principen om barnets bästa. Ansökningar om familjeåterförening måste prövas snabbt, noggrant och med särskild omsorg. Om så inte sker riskerar den konventionsgrundade rätten till familjeåterförening att urholkas och rättighetsskyddet blir teoretiskt och illusoriskt. Den tillfälliga lagens verkan som en tillfällig total begränsning av alternativt skyddsbehövandes rätt till familjeåterförening innebär att skyddet för rätten till respekt för familjelivet enligt artikel 8 EKMR och rätten till familjeåterförening enligt artiklarna 9 och 10 Barnkonventionen i praktiken inte blir praktiskt och effektivt utan teoretiskt och illusoriskt.
 Familjen separerades till följd av att DA, EA och TA på grund av den pågående konflikten fastnade i familjens hemstad medan KA blev kvar hos släktingar i Damaskus. Familjen splittrades därefter genom att KA lämnade landet tillsammans med släktingarna. Med hänsyn till omständigheterna kring separationen kan det inte råda något tvivel om att det alltid funnits och fortsatt finns en stark avsikt och önskan om att återförenas. Varken Migrationsverket eller migrationsdomstolen har i någon nämnvärd mån beaktat situationen i hemlandet, KA:s synnerligen unga ålder eller hans psykiska ohälsa och behov av sina föräldrar och syskon. Familjen lever i Syrien, ett land varifrån samtliga som lämnar det bedöms vara i behov av skydd. Inget i nuläget talar för att konflikten väntas trappas ner inom någon överskådlig framtid. Oavsett hur en eventuell framtida lagstiftning kommer att se ut framstår det som klart att det kan dröja flera år innan familjen kommer kunna återförenas. För ett barn i KA:s ålder är dessa år viktiga för utvecklingen och en väntan på att få återförenas med föräldrarna kommer att vara mycket negativ för hans hälsa och utveckling.
 Vad gäller bedömningen av barnets bästa kan konstateras att KA genomgående i asylprocessen, och därefter vid upprepade tillfällen, gett uttryck för att han vill återförenas med sin familj. Det finns allvarliga hälsorisker förenat med att neka familjeåterförening vilket är en skyddad rättighet enligt Barnkonventionen. Det är KA:s bästa att återförenas med sin familj. Vid en proportionalitetsbedömning av statens intresse av att begränsa invandringen i förhållande till de i målet berörda familjemedlemmarnas intresse av att få återförenas väger familjemedlemmarnas intresse över. Till stöd för att det skulle vara i strid med svenska konventionsåtaganden att inte bevilja klagandena uppehållstillstånd åberopas yttranden från en doktorand i offentlig rätt vid Stockholms universitet, samt en juridisk rådgivare vid Svenska Röda Korset.
 Migrationsverket ansåg att överklagandet skulle avslås och förde fram bl.a. följande. Klagandena har i princip en rätt till uppehållstillstånd på grund av anknytning till KA enligt 5 kap. 3 § första stycket 4 utlänningslagen (2005:716). Eftersom KA är alternativt skyddsbehövande med ett uppehållstillstånd som tidsbegränsats enligt den tillfälliga lagen kan han dock inte vara anknytningsperson under den tid som den tillfälliga lagen gäller.
 Klagandena och KA har ett familjeliv som skyddas av artikel 8 EKMR. Ett beslut att neka föräldrarna och brodern uppehållstillstånd innebär ett ingripande i rätten till skydd för familjelivet. Beslutet har dock stöd i lag och har av lagstiftaren bedömts vara en nödvändig tillfällig åtgärd med hänsyn till de stora påfrestningar som det svenska asylsystemet och andra centrala samhällsfunktioner utsatts för till följd av ett stort antal asylsökande. Proportionalitetsbedömningen vid tillämpningen av den tillfälliga lagen innebär att intresset att hålla samman familjen i de flesta fall får vika för statens intresse.
 Normalt ger EKMR inte rätt till familjeåterförening när separationen är tidsbegränsad. Utgångspunkten vid bedömningen av om familjeseparation utgör ett konventionsbrott bör vara att det krävs individuella och tvingande omständigheter för att familjeåterförening inte bör kunna anstå under några år. KA är bosatt med släktingar i Sverige som tar hand om honom. Det ifrågasätts inte att nuvarande separation är svår för familjen. Även med beaktande av KA:s unga ålder har det dock inte kommit fram några sådana tvingande omständigheter som medför att familjeåterföreningen inte kan anstå. Eftersom den tillfälliga lagen endast ska gälla under en begränsad tidsperiod strider inte ett beslut att neka klagandena uppehållstillstånd på grund av anknytning mot artikel 8 EKMR eller andra svenska konventionsåtaganden. Vad gäller barnets bästa är detta beaktat genom de bestämmelser i utlänningslagen som i grunden ger KA och hans familj en rätt till familjeåterförening. Barnets bästa utgör dock inte en självständig tillståndsgrund.
 Kammarrätten i Stockholm, Migrationsöverdomstolen (2018-11-13, Linder, Briheim Fällman och Berselius, referent/ föredragande Rodhe), yttrade:
 Migrationsöverdomstolen har att pröva förutsättningarna för att bevilja familjen uppehållstillstånd på grund av anknytning till KA, som har beviljats tidsbegränsat uppehållstillstånd här som alternativt skyddsbehövande. Frågan i målet är om ett beslut att neka familjeåterförening skulle strida mot ett svenskt konventionsåtagande.
 2. Nationell rätt
 2.1. Tillämpliga bestämmelser
 I 5 kap. 3-3 e §§ utlänningslagen finns bestämmelser om uppehållstillstånd på grund av anknytning som reglerar rätten till och villkoren för bl.a. familjeåterförening. Bestämmelsen i 5 kap. 3 § utlänningslagen fick i huvudsak sitt nuvarande innehåll den 30 april 2006 i samband med genomförandet av familjeåterföreningsdirektivet (direktiv 2003/86/EG om rätt till familjeåterförening).
 Enligt 5 kap. 3 § första stycket 4 utlänningslagen ska uppehållstillstånd, om inte annat följer av 17-17 b §§, ges till en utlänning som är förälder till ett ogift utländskt barn som är flykting eller annan skyddsbehövande, om barnet vid ankomsten till Sverige var skilt från båda sina föräldrar eller från någon annan vuxen person som får anses ha trätt i föräldrarnas ställe, eller om barnet lämnats ensamt efter ankomsten. Av fjärde stycket följer att under perioden 20 juli 2016-19 juli 2019 gäller de begränsningar i första stycket som framgår av bl.a. 7 § tillfälliga lagen.
 Enligt 7 § första stycket tillfälliga lagen ska uppehållstillstånd enligt bl.a. 5 kap. 3 § första stycket 4 utlänningslagen inte beviljas om den person som utlänningen åberopar anknytning till är en alternativt skyddsbehövande som har beviljats ett uppehållstillstånd som har tidsbegränsats enligt 5 § tillfälliga lagen. I 7 § andra stycket tillfälliga lagen finns ett undantag om personen som utlänningen åberopar anknytning till ansökt om asyl innan den 24 november 2015.
 Om uppehållstillstånd på grund av anknytning inte kan ges på någon annan grund, ska ett sådant tillstånd beviljas en utlänning som inte befinner sig i Sverige om ett beslut att neka uppehållstillstånd skulle strida mot ett svenskt konventionsåtagande (13 § tillfälliga lagen).
 En grundprincip inom svensk migrationsrätt är att hålla samman familjen (se prop. 2005/06:72 s. 68). Den tillfälliga lagen innebar dock att begränsningar infördes i rätten till familjeåterförening bl.a. för utlänningar som beviljats tidsbegränsade uppehållstillstånd som alternativt skyddsbehövande. Detta gjordes mot bakgrund av det rekordhöga antalet asylsökande som sökte sig till Sverige 2015, vilket medförde stora påfrestningar på det svenska asylsystemet och att andra centrala samhällsfunktioner utsattes för en stor belastning. Syftet med den tillfälliga lagen var att kraftigt minska antalet asylsökande, samtidigt som kapaciteten i mottagandet och etableringen skulle förbättras. (Se prop. 2015/16:174 s. 1.)
 Beträffande begränsningen av rätten till familjeåterförening anförde regeringen bl.a. följande. Utlänningslagens bestämmelser om när uppehållstillstånd får beviljas på grund av anknytning till en person i Sverige medger att uppehållstillstånd beviljas i fler fall än vad som krävs enligt familjeåterföreningsdirektivet. Med utgångspunkten att de svenska reglerna tillfälligt ska anpassas till miniminivån enligt EU-rätten och internationella konventioner ser regeringen därför anledning att tillfälligt begränsa även dessa möjligheter att beviljas uppehållstillstånd i Sverige. Enligt familjeåterföreningsdirektivet ska direktivet inte tillämpas på alternativt skyddsbehövande. Uppehållstillstånd på grund av anknytning bör därför inte beviljas om den person som utlänningen åberopar anknytning till är alternativt skyddsbehövande och har beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd. (Se prop. 2015/16:174 s. 39 och 42.)
 Regeringen anförde vidare bl.a. följande. Det är regeringens uppfattning att begränsningarna i rätten till familjeåterförening är förenliga med EKMR. De mer begränsande bestämmelserna ska endast tillämpas i tre år och med hänsyn till rådande omständigheter måste det anses förenligt med EKMR att låta familjeåterföreningen anstå under en tidsperiod av denna längd. Det kan dock inte uteslutas att det på individnivå skulle kunna förekomma något fall där det trots allt skulle strida mot EKMR att personen får vänta på familjeåterförening i upp till tre år. För att undanröja varje risk för att de svenska reglerna bryter mot EKMR eller något annat svenskt konventionsåtagande bör det införas en ventil som kan användas för att bevilja familjeåterförening i sådana undantagsfall där ett beslut att neka rätt till familjeåterförening under den tid den tidsbegränsade lagen gäller skulle strida mot ett svenskt konventionsåtagande. En sådan bestämmelse innebär att det finns en möjlighet till individuell prövning i varje enskilt fall. Vid den prövningen måste bl.a. relationen till familjemedlemmarna och anknytningspersonens rätt till familjeåterförening beaktas. (Prop. 2015/16:174 s. 54 och 55.)
 Beträffande bestämmelsen i 13 § tillfälliga lagen anförde regeringen bl.a. följande. Det är endast sådana konventioner som är införlivade i svensk rätt som kan bli aktuella i detta sammanhang. Svenska rättsregler ska tolkas fördragskonformt och vid frågor om uppehållstillstånd aktualiseras bl.a. EKMR och Barnkonventionen. Ett uppehållstillstånd på grund av anknytning får endast ges i sådana undantagsfall då det är nödvändigt för att Sverige ska leva upp till sina konventionsåtaganden. Om ett beslut att neka uppehållstillstånd skulle utgöra en kränkning av rätten till familjeliv enligt artikel 8 EKMR kan uppehållstillstånd beviljas med stöd av bestämmelsen. Vid bedömningen av huruvida ett beslut att neka uppehållstillstånd skulle strida mot ett svenskt konventionsåtagande måste givetvis beaktas hur dessa åtaganden i fall rörande enskilda individer har tolkats av relevanta internationella och nationella domstolar, såsom Europadomstolen samt i förekommande fall konventionskommittéer. (Se prop. 2015/16:174 s. 52 och 79.)
 3. Svenska konventionsåtaganden
 Rätten till familjeliv är en grundläggande mänsklig rättighet som återges i flera internationella instrument som Sverige har ratificerat. Exempelvis framgår det av FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna från 1948 att "familjen är den naturliga och grundläggande enheten i samhället och har rätt till samhällets och statens skydd" (artikel 16.3). Av särskild betydelse i detta mål är EKMR och Barnkonventionen.
 3.1. EKMR och rätten till respekt för familjelivet
 EKMR är införlivad i svensk rätt och är därmed bindande för svenska myndigheter och domstolar (jfr 2 kap. 19 § regeringsformen och lagen [1994:1219] om den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna). Denna konvention innehåller visserligen inte någon artikel som förpliktigar en konventionsstat att medge utlänningar inresa eller vistelse på dess territorium. Däremot kan en stats beslut innebära att en familj splittras eller hindras från att leva tillsammans. Frågor som rör familjeåterförening kan – när de betraktas ur anknytningspersonens perspektiv – följaktligen komma att omfattas av tillämpningsområdet för artikel 8 EKMR. Enligt den artikeln har var och en rätt till respekt för bl.a. sitt familjeliv (8.1). En offentlig myndighet får inte inskränka åtnjutande av denna rättighet annat än med stöd av lag och om det i ett demokratiskt samhälle är nödvändigt med hänsyn till statens säkerhet, den allmänna säkerheten, landets ekonomiska välstånd eller till förebyggande av oordning eller brott eller till skydd för hälsa eller moral eller för andra personers fri- och rättigheter (8.2). Att inskränkningen i rättigheten måste vara "nödvändig i ett demokratiskt samhälle" innebär att det ska göras en avvägning mellan individens rätt till respekt för sitt familjeliv och det motstående allmänna intresset av att upprätthålla en kontrollerad invandring. Det senare får anses omfattat av flera legitima ändamål; "med hänsyn till den allmänna säkerheten", "med hänsyn till landets ekonomiska välstånd" och "till förebyggande av oordning". För att en konventionskränkning inte ska uppstå i det här sammanhanget måste avvägningen utfalla till förmån för det allmänna intresset, dvs. den inskränkning i en anknytningspersons rättighet som uppstår om de anhöriga vägras uppehållstillstånd, och därför inte kan bosätta sig här, måste stå i rimlig proportion till intresset av att upprätthålla en kontrollerad invandring. (Jfr MIG 2018:4.)
 3.2. Barnkonventionen och principen om barnets bästa
 Den 1 januari 2020 träder lagen (2018:1197) om Förenta nationernas konvention om barnets rättigheter i kraft. Redan 1997 infördes en portalbestämmelse i den då gällande utlänningslagen (1989:529) om att i fall som rör ett barn ska särskilt beaktas vad hänsynen till barnets hälsa och utveckling samt barnets bästa i övrigt kräver. Bestämmelsen har haft samma lydelse sedan dess (se 1 kap. 10 § utlänningslagen) och har sin bakgrund i Sveriges anslutning till Barnkonventionen. Artikel 3 i Barnkonventionen ålägger offentliga och privata sociala välfärdsinstitutioner, domstolar, administrativa myndigheter och lagstiftande organ att vid alla åtgärder som rör barn låta barnets bästa komma i främsta rummet. Enligt Barnrättskommittén syftar begreppet barnets bästa till att säkerställa både fullt och faktiskt åtnjutande av alla de rättigheter som erkänns i Barnkonventionen (Barnrättskommitténs allmänna kommentar nr 14 [2013], p. 4).
 I förarbetena till utlänningslagens bestämmelse anfördes bl.a. följande. Sverige har aktivt slutit upp i utvecklandet av en internationell rättsordning för mänskliga rättigheter genom att ratificera olika internationella överenskommelser som berör barn. Dessa överenskommelser ger vägledning om vad som internationellt kan anses som god standard för hänsynstagande till barn och ungdomar på utlänningsrättens område. Utländska barn och familjer som vill invandra hit kan inte fritt få göra detta men humanitetens krav måste uppfyllas. På så vis är utlänningslagen en lagstiftning där barnets intresse måste vägas mot andra samhällsintressen. Genom att principen om barnets bästa ska appliceras på alla områden blir den samtidigt endast ett av flera relevanta och nödvändiga intressen att ta hänsyn till. Hänsyn till andra viktiga intressen kan alltså i lagstiftningen eller i dess tillämpning leda till att åtgärder som i och för sig inte är förenliga med barnets bästa ändå vidtas. Det är därvid fråga om grader av nytta och skada för barnet respektive andra intressen samt de olika intressenas relativa tyngd. (Se prop. 1996/97:25 s. 227 och 244-246.)
 Även Barnkonventionen erkänner rätten till familjelivet. Konventionsstaterna ska säkerställa att ett barn inte skiljs från sina föräldrar mot deras vilja utom i de fall där ett åtskiljande är nödvändigt för barnets bästa (artikel 9.1) och av denna skyldighet följer att ansökningar från ett barn eller dess föräldrar om att resa in i eller lämna en konventionsstat för familjeåterförening ska behandlas på ett positivt, humant och snabbt sätt av konventionsstaterna (artikel 10.1). Om en familjeåterförening i ursprungslandet inte är möjlig träder enligt Barnrättskommittén skyldigheterna i artikel 9 och 10 Barnkonventionen i kraft och bör vägleda värdlandets beslut om familjeåterförening där (Barnrättskommitténs allmänna kommentar nr 6 [2005], p. 83).
 4. Europadomstolens praxis
 Europadomstolen har i flera avgöranden uttalat sig om tillämpningen och tolkningen av artikel 8 EKMR när det gäller frågor som rör rätten till respekt för familjeliv och familjeåterförening. I Europadomstolens praxis har det utvecklats principer som används vid bedömningen av i vilken utsträckning en stat har en skyldighet att tillåta familjeåterförening. Av denna praxis följer att domstolen erkänner att staterna har rätt, utan inskränkning av deras fördragsenliga åligganden, att kontrollera utlänningars inresa till och vistelse på deras territorium. Artikel 8 medför inte en övergripande skyldighet för en stat att respektera immigranternas val av bosättningsland och att tillåta familjeåterförening på sina territorier. (Se bl.a. Europadomstolens dom den 10 juli 2014 i målet Mugenzi mot Frankrike p. 43.)
 Av ovan nämnda avgörande framgår också att omfattningen av en stats skyldigheter varierar beroende på den berörda personens särskilda situation och på allmänintresset. I denna bedömning ska beaktas i vilken utsträckning familjelivet hindras, vilken anknytning till konventionsstaten som familjemedlemmarna har och om det finns oöverstigliga hinder för familjeliv i hemlandet samt om det finns omständigheter som rör immigrationskontroll eller överväganden med hänsyn till offentliga intressen som talar mot familjeåterförening. När det gäller barn ska de nationella myndigheterna vid prövningen av proportionaliteten till konventionens syften låta barnens bästa väga tyngst. (Mugenzi p. 44 och 45.)
 Vad gäller familjeåterförening där barn är berörda har Europadomstolen också anfört att det vid proportionalitetsbedömningen ska läggas särskild vikt vid barnets ålder, situationen i hemlandet samt graden av beroendeförhållande till föräldrarna (se Europadomstolens dom den 1 december 2005 i målet Tuquabo-Tekle m.fl. mot Nederländerna p. 44).
 Målet Sen mot Nederländerna (dom den 21 december 2001) rörde en flicka som var nio år när hennes föräldrar ansökte om att hon skulle få återförenas med dem. Europadomstolen fann här att med hänsyn till flickans unga ålder var det bästa sättet att etablera ett familjeliv med henne att hon fick integreras med familjen i Nederländerna och detta oavsett om barnet var omhändertaget av släktingar i hemlandet.
 Målet Nunez mot Norge (dom den 28 juni 2011) rörde en kvinna som var mor till två barn som, vid tidpunkten för Europadomstolens dom, var mellan sju och nio år gamla. På grund av tidigare illegal vistelse hade myndigheterna i Norge beslutat att utvisa kvinnan och påföra ett återreseförbud på två år. Europadomstolen konstaterade att utvisningen och det påförda återreseförbudet innebar att barnen skulle vara separerade från modern i två år, vilket domstolen menade utgjorde en i förhållande till barnens ålder väldigt lång tid. Domstolen ansåg bl.a. med hänvisning till artikel 3 Barnkonventionen att de norska myndigheterna inte i tillräckligt hög grad hade beaktat barnets bästa vid bedömningen, vilket innebar att artikel 8 EKMR hade kränkts.
 KA, som ansökte om asyl efter den 24 november 2015, har beviljats ett uppehållstillstånd som har tidsbegränsats enligt den tillfälliga lagen. I enlighet med 7 § tillfälliga lagen kan hans föräldrar och bror därför inte beviljas uppehållstillstånd på grund av anknytning till honom. Frågan är därmed om ett beslut att neka uppehållstillstånd skulle strida mot ett svenskt konventionsåtagande enligt 13 § tillfälliga lagen.
 Det konventionsåtagande som i första hand aktualiseras här är artikel 8 EKMR. Klagandena tillsammans med KA utgör ostridigt en familj och beslutet att neka dem familjeåterförening innebär en inskränkning av deras rätt till familjeliv, även om denna har stöd i lag. Det som då måste bedömas är om inskränkningen kan anses proportionerlig vid en avvägning mellan å ena sidan familjens intresse av att återförenas och å andra sidan den svenska statens intresse av att minska antalet asylsökande på grund av de stora påfrestningarna på det svenska asylsystemet och andra centrala samhällsfunktioner.
 Som framgår av redogörelsen ovan måste i detta sammanhang även Barnkonventionen beaktas. Den bedömning som då behöver göras ställer också vissa krav på de beslutande organen eftersom dessa i mål om familjeåterförening som rör barn, enligt Europadomstolen, på ett tydligt sätt måste beakta barnets bästa och detta måste vara tillräckligt reflekterat i skälen för beslutet (se dom den 8 november 2016 i målet El Ghatet mot Schweiz). Särskild vikt ska läggas vid barnets ålder, situationen i hemlandet samt graden av beroendeförhållande till föräldrarna.
 KA är åtta år och har varit skild från sina föräldrar och sin bror sedan 2015. Han kom till Sverige tillsammans med släktingar och befinner sig alltså inte utan anhöriga här. Han har skilts från sin familj på grund av att han tillsammans med släktingar flydde från Syrien och han har därefter konstaterats vara i behov av internationellt skydd. Det var inte familjens val att separeras från varandra och en senare familjeåterförening måste antas ha varit avsedd. Det är ostridigt i målet att det inte kan krävas att en familjeåterförening sker i Syrien och det saknas uppgifter om att familjemedlemmarna skulle ha en laglig rätt att vistas i något annat land. Beslutet att neka familjemedlemmarna uppehållstillstånd innebär därför att det för närvarande i princip är omöjligt för dem att återupprätta ett familjeliv.
 Den tid ett barn och dess föräldrar tvingas vara åtskilda har en allvarligare effekt på barnet än på de vuxna, eftersom barn och vuxna inte uppfattar tid på samma sätt och utdragna beslutsprocesser innebär därför särskilt ogynnsamma följder för barn som utvecklas (se Barnrättskommitténs allmänna kommentar nr 14 [2013] p. 93). Europadomstolen har i Nunez mot Norge ansett att en separation under två år var en väldigt lång tid för barnen, i förhållande till deras ålder på sju och nio år, att vara utan sin förälder. Den tillfälliga lagen ska enligt övergångsbestämmelserna gälla fram till och med den 19 juli 2019. Om KA:s föräldrar och bror inte kan beviljas uppehållstillstånd här nu kommer de alltså att vara separerade från varandra under lång tid.
 KA har under asylprocessen och även senare gett uttryck för saknaden av sin familj. Av läkarintyg framgår att hans psykiska hälsa har försämrats till följd av separationen från familjen och det finns vidare stöd i utredningen för att hans hälsa och utveckling riskerar att förvärras ytterligare vid en fortsatt separation. Hans låga ålder innebär att han i möjligaste mån bör återförenas med sina föräldrar och bror och det saknar därför betydelse att han för närvarande bor tillsammans med släktingar som tar hand om honom. Att KA har beviljats alternativ skyddsstatus innebär också att han är särskilt sårbar vilket måste beaktas i bedömningen. Även om det är frågan om ett tillfälligt hinder för familjen att återförenas kan det mot denna bakgrund inte anses förenligt med KA:s bästa att vara separerad från sin familj.
 Sammantaget finner Migrationsöverdomstolen att den inskränkning av rätten till respekt för familjeliv som det innebär att i detta fall neka klagandena uppehållstillstånd inte står i rimlig proportion till regeringens angivna syfte att under en tid begränsa antalet asylsökande. Migrationsöverdomstolen fäster särskild vikt vid att principen om barnets bästa ska ges företräde vid prövningen av om en inskränkning av rätten till respekt för familjeliv enligt artikel 8 EKMR är proportionerlig. Det står således i strid mot svenska konventionsåtaganden, artikel 8 EKMR och Barnkonventionens bestämmelser, främst artikel 3 men även artiklarna 9 och 10, att neka KA:s föräldrar och bror uppehållstillstånd i Sverige.
 Det har inte kommit fram annat än att förutsättningarna för att bevilja DA, EA och TA uppehållstillstånd i övrigt är uppfyllda. De ska mot denna bakgrund beviljas uppehållstillstånd enligt 13 § tillfälliga lagen. Enligt 14 § samma lag ska ett sådant tillstånd gälla i 13 månader. DA och EA får då också ges arbetstillstånd. Överklagandet ska därmed bifallas.
 Migrationsöverdomstolens avgörande. Migrationsöverdomstolen bifaller överklagandet och beviljar DA, EA och TA tidsbegränsade uppehålls- och arbetstillstånd respektive uppehållstillstånd under 13 månader räknat från dagen för denna dom.