text:
 |
 52011PC0751
 Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo įsteigiamas Prieglobsčio ir migracijos fondas /* KOM/2011/0751 galutinis - 2011/0366 (COD) */
 AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
 1. PASIŪLYMO
 APLINKYBĖS
 Pastaraisiais
 metais nuolat didėjo su laisvės, saugumo ir teisingumo erdve
 susijusios politikos sričių apimtis. Jos svarba patvirtinta Stokholmo
 programa[1]
 ir jos veiksmų planu[2],
 kurio įgyvendinimas yra ateinančių penkerių metų
 strateginis prioritetas ir apima tokias sritis, kaip migracija (teisėta
 migracija ir integracija; prieglobstis; neteisėta migracija ir
 grąžinimas), saugumas (terorizmo ir organizuoto nusikalstamumo prevencija
 ir kova su jais; policijos bendradarbiavimas) ir išorės sienų
 valdymas (įskaitant vizų politiką), taip pat apima šių
 politikos sričių išorės dimensiją. Lisabonos sutartimi
 Sąjungai taip pat sudarytos sąlygos parodyti didesnį ryžtą
 sprendžiant kasdienius piliečių laisvės, saugumo ir teisingumo
 srities klausimus. Stokholmo programoje pripažįstama, kad
 padidėjęs asmenų judumas tiek sudaro galimybes, tiek kelia
 sunkumų, ir pabrėžiama, kad gerai valdoma migracija gali būti
 naudinga visoms suinteresuotosioms šalims. Europos Vadovų Taryba taip pat
 pripažino, kad dėl svarbių demografinių problemų, su
 kuriomis Sąjunga susidurs ateityje padidėjus darbo jėgos
 paklausai lanksti migracijos politika labai padės siekti Sąjungos
 ekonominio vystymosi ir rezultatų ilguoju laikotarpiu.
 2011 m. birželio 29 d. Komisija
 priėmė kitos 2014–2020 m. daugiametės finansinės
 programos pasiūlymą[3]
 – strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo biudžetą. Vidaus
 reikalų politikos srityje, apimančioje saugumą, migraciją
 ir išorės sienų valdymą, Komisija pasiūlė supaprastinti
 išlaidų priemonių struktūrą mažinant programų
 skaičių ir jas suskirstant į du ramsčius: prieglobsčio
 ir migracijos fondo ir vidaus saugumo fondo.
 Šiuo reglamentu įsteigiamas
 Prieglobsčio ir migracijos fondas, grindžiamas gebėjimų
 stiprinimo procesu, išplėtotu naudojant Europos pabėgėlių
 fondą[4],
 Europos fondą trečiųjų šalių piliečių
 integracijai[5]
 ir Europos grąžinimo fondą[6];
 reglamentu fondo taikymo sritis išplečiama, kad plačiau apimtų
 įvairius Sąjungos bendros prieglobsčio ir imigracijos politikos
 aspektus, įskaitant trečiosiose šalyse vykdomus, ir su jomis
 susijusius veiksmus, kurie visų pirma yra susiję su ES interesais ir
 tikslais tose politikos srityse, ir atsižvelgiama į naujausius
 įvykius.
 Plėtojant bendrą prieglobsčio
 politiką ir siekiant suteikti tinkamą statusą kiekvienam
 trečiosios šalies piliečiui, kuriam reikia tarptautinės
 apsaugos, ir užtikrinti Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo
 nustatyto negrąžinimo principo laikymąsi, reikia remiantis valstybių
 narių solidarumu nustatyti mechanizmus, kuriais būtų skatinama
 valstybių narių pastangų, susijusių su asmenų, kuriems
 reikia tarptautinės apsaugos, ir perkeltųjų asmenų
 priėmimu ir jo pasekmėmis, pusiausvyra. Tai taip pat apima
 tvirtą perkėlimo į Europos Sąjungą ir perkėlimo
 Europos Sąjungoje sudedamąją dalį.
 Tinkamai organizuota teisėtos imigracijos
 politika ir veiksmingesnės integracijos strategijos, atitinkančios
 Stokholmo programą ir remiamos Sąjungos teisinėmis
 priemonėmis, yra labai svarbios užtikrinant Sąjungos ilgalaikį
 konkurencingumą ir ilgainiui jos socialinio modelio ateitį. Šiuo
 atžvilgiu geresnė teisėtai Sąjungoje gyvenančių
 trečiųjų šalių piliečių ekonominė ir
 socialinė integracija tebelieka svarbi siekiant kuo labiau padidinti
 imigracijos naudą.
 Esminis gerai valdomos migracijos sistemos
 Sąjungoje elementas yra veiksminga ir tvari grąžinimo politika. Ji
 taip pat yra būtinas patikimos teisėtos imigracijos ir
 prieglobsčio politikos papildomas elementas; be to, ji yra svarbus kovos
 su neteisėta imigracija komponentas.
 Naujausi įvykiai Graikijos ir Turkijos
 pasienyje ir pietų Viduržemio jūros regione taip pat parodė,
 kaip svarbu, kad Sąjunga laikytųsi visapusiško požiūrio į
 migraciją, kuris apimtų įvarius aspektus, pvz., aktyvesnį
 sienų ir Šengeno erdvės valdymą, geriau orientuotą tikslinę
 teisėtą migraciją, geresnį integracijos geriausios
 praktikos skleidimą, sustiprintą bendrą Europos
 prieglobsčio sistemą ir strategiškesnį požiūrį į
 su migracija susijusius santykius su trečiosiomis šalimis.
 2. KONSULTACIJŲ SU
 SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
 Kadangi vertinimui, kaip priemonei paveikti
 politikos formavimą, skiriama daugiau dėmesio, šis pasiūlymas
 parengtas atsižvelgiant į vertinimo rezultatus, konsultacijas su
 suinteresuotosiomis šalimis ir poveikio vertinimą.
 Šiuo atžvilgiu
 itin svarbūs buvo 2005–2007 m. Europos pabėgėlių fondo
 ex-post vertinimo ir 2007–2009 m. Europos fondo
 trečiųjų šalių piliečių integracijai ir 2008–2009 m.
 Europos grąžinimo fondo laikotarpio vidurio vertinimo ataskaitų
 rezultatai.
 2010 m.
 pradėtas ir 2011 m. tęstas būsimų vidaus reikalų
 srities finansavimo priemonių rengimas. 2010 m. gruodžio mėn.,
 rengiant priemones, su nepriklausomo rangovo pagalba pradėtas vertinimo ir
 poveikio vertinimo tyrimas. 2011 m. liepos mėn. tyrimas baigtas: apibendrinti
 dabartinių finansinių priemonių vertinimo rezultatai ir
 apibūdintos poveikio vertinime nagrinėtos problemos, tikslai,
 politikos galimybės ir galimas poveikis. Remdamasi šiuo tyrimu, Komisija
 parengė poveikio vertinimo ataskaitą, dėl kurios 2011 m.
 rugsėjo 9 d. Poveikio vertinimo valdyba pateikė nuomonę.
 Poveikio vertinime atsižvelgiama į
 internetu vykusių viešų konsultacijų dėl būsimo vidaus
 reikalų srities finansavimo rezultatus. Konsultacijos vyko nuo 2011 m.
 sausio 5 d. iki kovo 20 d.; jose galėjo dalyvauti visos
 suinteresuotosios šalys. Iš privačių asmenų ir organizacijų
 gauta 115 atsakymų, įskaitant 8 pareiškimus dėl pozicijos.
 Konsultacijose dalyvavo respondentai iš visų valstybių narių ir
 kai kurių trečiųjų šalių.
 2011 m.
 balandžio mėn. pagrindinės suinteresuotosios šalys (valstybės
 narės, tarptautinės organizacijos, pilietinės visuomenės
 organizacijos ir kt.) susirinko į konferenciją „Naujas žvilgsnis
 į ES vidaus reikalų srities finansavimo ateitį“, kurioje
 pasidalijo nuomonėmis apie Sąjungos vidaus reikalų srities
 finansavimo ateitį. Per konferenciją taip pat pritarta padėties
 apžvalgos išvadoms ir viešųjų konsultacijų rezultatams.
 Sąjungos
 vidaus reikalų finansavimo ateities klausimas keltas ir su institucijomis
 aptartas įvairiomis progomis: per 2011 m. sausio 21 d. TVR
 tarybos neoficialius pietus, 2011 m. sausio 26 d. neoficialius
 pusryčius su Europos Parlamento politikos koordinatoriais, 2011 m.
 kovo 10 d. Komisijos narės C. Malmström klausymą Parlamento
 Politinių išbandymų komitete ir 2011 m. kovo 17 d. Vidaus
 reikalų GD generaliniam direktoriui keičiantis nuomonėmis
 Parlamento Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų
 komitete.
 Patarimų
 dėl būsimų prieglobsčio ir migracijos srities finansavimo
 priemonių ekspertai pateikė 2011 m. vasario 22 d. vykusioje
 Imigracijos ir prieglobsčio komiteto posėdyje, 2011 m. kovo 15 d.
 surengtame integracijos nacionalinių ryšių palaikymo institucijų
 posėdyje, 2011 m. kovo 18 d. vykusiame Grąžinimo direktyvos
 ryšių palaikymo komiteto posėdyje ir 2011 m. balandžio 27 d.
 surengtame Prieglobsčio ir migracijos aukšto lygio darbo grupės
 posėdyje. Techniniai aspektai, susiję su būsimos finansinės
 prieglobsčio ir migracijos priemonės įgyvendinimu, taip pat
 aptarti per 2011 m. balandžio mėn. vykusias konsultacijas raštu su
 valstybių narių ekspertais, kurias surengė Solidarumo ir
 migracijos srautų valdymo bendrosios programos komitetas (SOLID
 komitetas).
 Šios
 konsultacijos, konferencijos ir ekspertų diskusijos patvirtino, kad
 pagrindinės suinteresuotosios šalys iš esmės sutaria dėl
 būtinybės plėsti Sąjungos finansavimo prieglobsčio ir
 migracijos srityje (įskaitant išorės dimensiją) veiksmų
 mastą, labiau supaprastinti finansavimo mechanizmus ir užtikrinti
 didesnį lankstumą, kad visų pirma būtų galima reaguoti
 į nepaprastąją padėtį. Suinteresuotųjų
 šalių nuomone, platūs teminiai prieglobsčio ir migracijos
 prioritetai jau nustatyti Stokholmo programoje ir jos veiksmų plane.
 Dauguma pritarė, kad finansinių priemonių skaičių
 reikia sumažinti iki dviejų fondų struktūros, jei taip realiai
 galima užtikrinti supaprastinimą. Jie taip pat sutarė, kad
 reikalingas lankstus reagavimo į nepaprastąją padėtį
 mechanizmas, kad Sąjunga galėtų greitai ir veiksmingai reaguoti
 į krizes, susijusias su migracija ir saugumu. Daugelio nuomone, tinkamas
 visų vidaus reikalų srities išlaidų valdymo būdas yra
 pasidalijamasis valdymas ir perėjimas prie daugiamečio programavimo
 kartu nustatant Sąjungos lygmens tikslus, nors, nevyriausybinių
 organizacijų nuomone, reikėtų toliau taikyti ir tiesioginio
 valdymo būdą. Suinteresuotieji asmenys taip pat pritarė
 minčiai stiprinti vidaus reikalų agentūrų vaidmenį,
 siekiant skatinti bendradarbiavimą ir didinti sąveiką.
 3. TEISINIAI PASIŪLYMO
 ASPEKTAI
 Teisė veikti įtvirtinta Europos
 Sąjungos sutarties 3 straipsnio 2 dalyje: „Sąjunga savo
 piliečiams siūlo vidaus sienų neturinčią laisvės,
 saugumo ir teisingumo erdvę, kurioje laisvas asmenų judėjimas
 užtikrinamas kartu taikant atitinkamas išorės sienų kontrolės,
 prieglobsčio suteikimo, imigracijos ir nusikalstamumo prevencijos bei
 kovos su juo priemones“.
 Sąjungos veiksmai grindžiami Sutarties
 dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – Sutartis) 67 straipsnyje,
 kuriame išdėstytos priemonės laisvės, saugumo ir teisingumo
 erdvei sukurti, nustatytais tikslais.
 Šis reglamentas grindžiamas Sutarties V
 antraštinėje dalyje nustatytais laisvės, saugumo ir teisingumo
 srities teisiniais pagrindais, t. y. 78 straipsnio 2 dalimi ir 79 straipsnio
 2 bei 4 dalimis, kurios yra Sąjungos veiksmų, be kita ko,
 vykdomų bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis, prieglobsčio,
 imigracijos, migracijos srautų valdymo, vienodų sąlygų
 valstybėse narėse teisėtai gyvenantiems trečiųjų
 šalių piliečiams sudarymo, kovos su neteisėta imigracija ir
 prekyba žmonėmis srityse teisinis pagrindas.
 Šie straipsniai yra suderinami teisiniai
 pagrindai, atsižvelgiant į Jungtinės Karalystės, Airijos ir
 Danijos poziciją, susijusią su jų reglamentuojamomis sritimis,
 todėl juose nustatytos suderinamos balsavimo Taryboje taisyklės.
 Toliau kiekvienam iš jų taikoma įprasta teisėkūros
 procedūra.
 Taip pat atkreiptinas dėmesys į
 Sutarties 80 straipsnį, kuriame pabrėžta, kad šioms Sąjungos
 politikos sritims ir jų įgyvendinimui taikomas solidarumo ir teisingo
 atsakomybės pasidalijimo tarp valstybių narių principas,
 įskaitant jo finansinius padarinius.
 Apskritai šioje srityje Sąjungos
 intervencija akivaizdžiai naudingesnė už pavieniui veikiančių
 valstybių narių veiksmus. Europos Sąjunga užima geresnę nei
 valstybės narės poziciją, kad sukurtų Sąjungos
 solidarumo valdant migracijos srautus sistemą. Todėl pagal šį
 reglamentą teikiama finansinė parama visų pirma padeda stiprinti
 nacionalinius ir europinius gebėjimus šiose srityse. Todėl šio
 reglamento tikslas, inter alia, yra stiprinti ir plėtoti
 bendrą Europos prieglobsčio sistemą, stiprinti valstybių
 narių solidarumą ir atsakomybės pasidalijimą, ypač su
 šalimis, kurioms migracijos ir prieglobsčio prašytojų srautai daro
 didžiausią poveikį, skatinti taikyti ryžtingesnes imigracijos
 strategijas, kurios būtų naudingos trečiųjų šalių
 piliečių integracijos procesui ir jį remtų, ypatingą
 dėmesį skiriant valstybių narių vietiniams ir regioniniams
 lygmenims, stiprinti valstybių narių gebėjimą skatinti
 taikyti teisingas ir veiksmingas grąžinimo strategijas ir remti
 partnerystės ir bendradarbiavimo vystymą su trečiosiomis
 šalimis.
 Tačiau visiškai pripažįstama, kad
 intervencija turi vykti atitinkamu lygmeniu ir kad Sąjungos vaidmuo neturi
 būti didesnis, nei reikia. Kaip pabrėžta „ES biudžeto
 peržiūroje“, „ES biudžetas turėtų būti naudojamas finansuoti
 ES viešosioms gėrybėms, veiklai, kurios valstybės narės ir
 regionai patys finansuoti negali arba kur juo užtikrinami geresni rezultatai“[7].
 4. POVEIKIS BIUDŽETUI
 Komisijos
 pasiūlyme dėl daugiametės finansinės programos
 pasiūlyta 2014–2020 m. prieglobsčio ir migracijos fondui skirti 3 869 mln. EUR
 (dabartinėmis kainomis). Daugiau kaip 80 % šios sumos (3 232
 mln. EUR) turėtų būti naudojama valstybių narių
 nacionalinėms programoms finansuoti, o 637 mln. EUR turėtų
 centralizuotai valdyti Komisija, kad finansuotų Sąjungos veiksmus,
 paramą susiklosčius nepaprastajai padėčiai, Europos
 migracijos tinklą, techninę pagalbą ir Sąjungos
 agentūrų vykdomą specialių veiklos užduočių
 įgyvendinimą.
 mln. EUR
 (dabartinėmis kainomis)
 Prieglobsčio ir migracijos fondas || 3 869
 Nacionalinės programos || 3 232
 Centralizuotas valdymas || 637
 5. PAGRINDINIAI PASIŪLYMO
 ELEMENTAI
 5.1. Valstybėms narėms
 skirti ištekliai
 Didžiausia dalis iš fondo teiktinų
 lėšų bus nukreipta per valstybių narių nacionalines
 programas, apimančias visą 2014–2020 m. laikotarpį. Šiuo
 tikslu valstybėms narėms iš fondo teiktinų lėšų suma
 bus sudaryta iš bazinės ir kintamos sumos. Atlikus laikotarpio vidurio
 vertinimą nuo 2018 biudžetinių metų gali būti skirta
 papildoma suma.
 5.1.1. Bazinė suma
 Bazinė suma nustatoma remiantis turimais
 naujausiais statistiniais duomenimis, susijusiais su migracijos srautais,
 pavyzdžiui, pirmų prieglobsčio prašymų skaičius, teigiami
 sprendimai, kuriais suteikiamas pabėgėlio statusas arba papildoma
 apsauga, į Europos Sąjungą perkeltų
 pabėgėlių skaičius, teisėtai gyvenančių
 trečiųjų šalių piliečių bendras skaičius ir
 tokių asmenų srautai, nacionalinių institucijų priimtų
 grąžinimo sprendimų ir faktiškai grąžintų asmenų
 skaičius[8].
 Šie duomenys yra tokie pat kaip duomenys, iki šiol naudoti apskaičiuojant
 lėšų skyrimą iš Europos pabėgėlių fondo, Europos
 fondo trečiųjų šalių piliečių integracijai ir
 Europos grąžinimo fondo. Siekiant užtikrinti nacionalinių programų
 įgyvendinimo kritinę masę, kiekvienai valstybei narei pridedama
 mažiausiai po 5 mln. EUR.
 Atskiroms valstybėms narėms
 numatytos bazinės sumos bus pagrindas pradėti politinį
 dialogą, po kurio bus imamasi daugiamečio programavimo siekiant
 paremti ribotą skaičių privalomų tikslų (pvz., stiprinti
 bendros Europos prieglobsčio sistemos kūrimą užtikrinant
 veiksmingą ir vienodą Sąjungos prieglobsčio acquis
 taikymą arba plėtojant remiamo savanoriško grįžimo
 programą, įskaitant reintegracijos komponentą) ir tenkinti
 konkrečius kiekvienos valstybės narės poreikius.
 5.1.2. Kintama suma
 Surengus minėtą politikos
 dialogą valstybėms narėms, pageidaujančioms dirbti tose
 operatyvinėse srityse, kurios priklauso nuo jų politinio
 įsipareigojimo ir noro veikti arba nuo jų gebėjimo bendradarbiauti
 su kitomis valstybėmis narėmis, bus skiriama kintama suma. Tai vyks
 konkrečių veiksmų įgyvendinimo atvejais, pvz., kai bendrai
 nagrinėjami prieglobsčio prašymai, vykdomos bendros grąžinimo
 operacijos, steigiami bendri migracijos centrai ir vykdomos perkėlimo į
 Europos sąjungą bei perkėlimo Europos Sąjungoje operacijos.
 Kiek tai susiję su perkėlimu į
 Europos Sąjungą, valstybės narės kas dvejus metus gaus
 jų prisiimtais įsipareigojimais pagrįstas finansines paskatas –
 vienkartines išmokas, kurios bus mokamos nustačius Sąjungai bendrus
 asmenų perkėlimo į Europos Sąjungą prioritetus. Tai
 bus politinio proceso, kuriame visų pirma dalyvauja Europos Parlamentas ir
 Taryba ir kuriuo atsižvelgiama į nacionalinės ir Sąjungos
 politikos raidą, rezultatas. Šiomis finansinėmis paskatomis bus
 siekiama dviejų tikslų: kiekybinio – smarkiai padidinti į
 Europos Sąjungą perkeliamų asmenų skaičių, kuris
 dabar yra per mažas, ir kokybinio – sustiprinti europinę dimensiją
 įgyvendinant apibrėžtus, dinamiškus Sąjungai bendrus asmenų
 perkėlimo į Europos Sąjungą prioritetus.
 Be to, remiantis panašiai prisiimtais
 įsipareigojimais valstybės narės reguliariai gaus finansines
 paskatas (vienkartines išmokas), skirtas asmenų, kuriems suteikiama
 tarptautinė apsauga, perkėlimui Europos Sąjungoje.
 5.1.3. Lėšų skyrimas
 laikotarpio viduryje
 Dalis turimų išteklių bus laikomi
 iki laikotarpio vidurio peržiūros.
 Tai leis skirti papildomų lėšų
 toms valstybėms narėms, kurių migracijos srautai smarkiai
 keičiasi ir kurios turi konkrečių poreikių, susijusių
 su jų prieglobsčio ir priėmimo sistemomis, ir skirti
 papildomų lėšų valstybėms narėms, norinčioms
 įgyvendinti konkrečius veiksmus. Pastarosios sumos gali būti
 peržiūrėtos atsižvelgiant į naujausius politinius įvykius.
 5.2. Sąjungos agentūros
 Siekdama veiksmingiau panaudoti vidaus
 reikalų srityje veikiančių Sąjungos agentūrų
 įgaliojimus ir patirtį, Komisija taip pat ketina pasinaudoti
 Finansiniame reglamente[9]
 numatyta galimybe, pavesti šioms agentūroms vykdyti konkrečias
 užduotis, priklausančias jų kompetencijai ir papildančias
 jų darbo programas, panaudojant pagal šį reglamentą skiriamus
 išteklius. Pagal šį reglamentą Europos prieglobsčio paramos
 biurui (EASO) ir Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos
 Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo
 agentūrai (FRONTEX agentūra) pavedama Europos Sąjungoje ir už
 jos ribų vykdyti veiklą, kuriai reikalinga operatyvinė patirtis
 prieglobsčio ir neteisėtos imigracijos srityje.
 5.3. Trečiosiose šalyse
 vykdomi arba su jomis susiję veiksmai
 Šio fondo lėšomis remiami veiksmai,
 kuriais pirmiausia paisoma Sąjungos interesų, daro tiesioginį
 poveikį Sąjungai ir jos valstybėms narėms ir užtikrina
 būtiną Sąjungos teritorijoje vykdomos veiklos
 tęstinumą. Parama iš šio fondo neteikiama veiksmams, kurie yra tiesiogiai
 orientuoti į vystymąsi. Įgyvendinant tokius veiksmus
 reikėtų siekti visiško suderinamumo su Sąjungos išorės
 veiksmų, susijusių su tam tikra šalimi ar regionu, principais ir
 bendraisiais tikslais.
 2011/0366 (COD)
 Pasiūlymas
 EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
 kuriuo įsteigiamas Prieglobsčio ir
 migracijos fondas
 EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS
 SĄJUNGOS TARYBA,
 atsižvelgdami į Sutartį dėl
 Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 78 straipsnio 2 dalį
 ir 79 straipsnio 2 bei 4 dalis,
 atsižvelgdami į Europos Komisijos
 pasiūlymą,
 perdavus įstatymo galią
 turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams,
 atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir
 socialinių reikalų komiteto nuomonę[10],
 atsižvelgdami į Regionų komiteto
 nuomonę[11],
 laikydamiesi įprastos
 teisėkūros procedūros,
 kadangi:
 (1)
 Sąjunga turėtų siekti tikslo sukurti
 laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, inter alia, imdamasi
 bendrų priemonių, formuojančių prieglobsčio ir
 imigracijos politiką, grindžiamą valstybių narių
 solidarumu, kuria būtų užtikrintos vienodos galimybės
 trečiosioms šalims ir jų piliečiams. 2009 m. gruodžio 2 d.
 posėdžiavusi Europos Vadovų Taryba pripažino, kad Sąjungos
 finansinius išteklius reikėtų lanksčiau ir nuosekliau naudoti
 tiek apimties, tiek pritaikomumo požiūriu siekiant remti prieglobsčio
 ir migracijos srityje plėtojamą politiką;
 (2)
 siekiant prisidėti prie Sąjungos bendros
 prieglobsčio ir imigracijos politikos plėtojimo ir laisvės,
 saugumo ir teisingumo erdvės stiprinimo atsižvelgiant į
 valstybių narių solidarumo ir atsakomybės pasidalijimo
 principų taikymą ir bendradarbiavimą su trečiosiomis
 šalimis, šiuo reglamentu reikėtų įsteigti Prieglobsčio ir
 migracijos fondą (toliau – fondas);
 (3)
 fondu reikėtų išreikšti solidarumą
 teikiant finansinę paramą valstybėms narėm. Tai
 turėtų gerinti veiksmingą migracijos į Sąjungą
 srautų valdymą srityse, kuriose Sąjungos dalyvavimas teikia
 didžiausią naudą, visų pirma valstybėms narėms
 dalijantis atsakomybe ir stiprinant bendradarbiavimą su trečiosiomis
 šalimis;
 (4)
 siekiant užtikrinti vienodą aukštos
 kokybės prieglobsčio politiką ir taikyti aukštesnius
 tarptautinės apsaugos standartus fondo lėšomis turėtų
 būti prisidedama prie veiksmingo bendros Europos prieglobsčio
 politikos vykdymo, kuris apima priemones, susijusias su politika, teisės
 aktais, gebėjimų stiprinimu, bendradarbiavimą su kitomis
 valstybėmis narėmis, Sąjungos agentūromis ir
 trečiosiomis šalimis;
 (5)
 tikslinga remti ir gerinti valstybių
 narių pastangas visiškai ir tinkamai įgyvendinti Sąjungos
 prieglobsčio acquis, visų pirma siekiant prieglobsčio
 prašytojams, perkeltiesiems asmenims arba asmenims, kuriems suteikta
 tarptautinė apsauga, sudaryti tinkamas priėmimo sąlygas, kad
 būtų teisingai nustatomas statusas pagal 2004 m. balandžio 29 d.
 Tarybos direktyvą 2004/83/EB dėl trečiųjų šalių
 piliečių ar asmenų be pilietybės priskyrimo
 pabėgėliams ar asmenims, kuriems reikalinga tarptautinė apsauga,
 jų statuso ir suteikiamos apsaugos pobūdžio būtiniausių
 standartų[12],
 taikyti teisingas bei veiksmingas prieglobsčio procedūras ir skatinti
 gerą praktiką prieglobsčio srityje, kad būtų
 apsaugotos asmenų, kuriems reikalinga tarptautinė apsauga,
 teisės, o valstybių narių prieglobsčio sistemos
 galėtų veiksmingai veikti;
 (6)
 tinkama fondo parama turėtų būti
 teikiama bendriems valstybių narių veiksmams nustatant ir remiant
 geriausią patirtį bei ja keičiantis, taip pat kuriant veiksmingas
 bendradarbiavimo struktūras, kurios sustiprintų bendrosios Europos
 prieglobsčio sistemos srityje priimamų sprendimų kokybę;
 (7)
 fondas turėtų papildyti ir sustiprinti
 Europos prieglobsčio paramos biuro (EASO), įsteigto 2010 m.
 gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 439/2010[13], veiklą siekiant
 koordinuoti valstybių narių praktinį bendradarbiavimą
 prieglobsčio srityje, remti valstybes nares, kurių prieglobsčio
 sistemoms tenka ypatinga našta ir prisidėti prie bendros Europos prieglobsčio
 sistemos įgyvendinimo;
 (8)
 fondo lėšomis turėtų būti
 remiami Sąjungos ir valstybių narių veiksmai, susiję su
 valstybių narių gebėjimų plėtoti, stebėti ir
 vertinti savo prieglobsčio politiką stiprinimu atsižvelgiant į
 jų prisiimtus įsipareigojimus pagal galiojančius Sąjungos
 teisės aktus;
 (9)
 fondo lėšomis turėtų remiami
 valstybių narių veiksmai savo teritorijose teikti tarptautinę
 apsaugą ir rasti ilgalaikius sprendimus pabėgėliams ir
 perkeltiesiems asmenims, kuriuos, Jungtinių Tautų vyriausiasis
 pabėgėlių reikalų komisaro (JTVPRK) nuomone, galima
 perkelti, pavyzdžiui, perkėlimo į Europos Sąjungą
 poreikių įvertinimas ir susijusių asmenų perkėlimas
 į jų teritoriją, siekiant suteikti jiems saugų teisinį
 statusą ir skatinti jų veiksmingą integraciją;
 (10)
 iš fondo turėtų būti teikiama parama
 dalijimosi našta operacijoms, kurias sudaro asmenų, kurie pateikė
 prašymą dėl tarptautinės apsaugos, ir tokią apsaugą
 gavusių asmenų perkėlimas iš vienos valstybės narės
 į kitą;
 (11)
 esminė Sąjungos prieglobsčio
 politikos sudedamoji dalis – partnerystė ir bendradarbiavimas su
 trečiosiomis šalimis siekiant užtikrinti tinkamą asmenų, kurie
 kreipiasi prieglobsčio arba kitos tarptautinės apsaugos formos,
 srautų valdymą. Siekiant suteikti galimybę gauti
 tarptautinę apsaugą ir naudotis tvariais sprendimais kuo ankstesniame
 etape, įskaitant regionines apsaugos programas[14], fondas turėtų
 turėti tvirtą asmenų perkėlimo į Europos
 Sąjungą komponentą;
 (12)
 siekiant tobulinti ir stiprinti integracijos
 procesą Europos visuomenėje fondas turėtų palengvinti teisėtą
 migraciją į Sąjungą atsižvelgiant į valstybių
 narių ekonominius ir socialinius poreikius, o integracijos procesui
 būtų ruošiamasi dar į Sąjungą atvykstančių
 trečiųjų šalių piliečių kilmės šalyse;
 (13)
 siekiant veiksmingumo ir norint gauti
 didžiausią naudą fondas turėtų laikytis tikslingesnio
 požiūrio remdamas nuoseklias strategijas, specialiai sukurtas
 trečiųjų šalių piliečių integracijai vietiniu ir
 (arba) regioniniu lygmeniu skatinti. Šias strategijas turėtų
 įgyvendinti daugiausia vietinės arba regioninės valdžios
 institucijos ir nevalstybinės organizacijos, o jeigu to reikalaujama
 dėl valstybės narės specifinės administracinės
 struktūros, ir nacionalinės valdžios institucijos. Iš
 įvairių turimų priemonių strategijas
 įgyvendinančios organizacijos turėtų pasirinkti jų
 konkrečiai situacijai tinkamiausias priemones;
 (14)
 integracijos priemonių taikymo sritis
 turėtų taip pat apimti pabėgėlius, prieglobsčio
 prašytojus arba asmenis, kuriems suteikta kita tarptautinės apsaugos
 forma, kad būtų užtikrintas visapusiškas požiūris į
 integraciją, atsižvelgiant į tikslinių grupių ypatumus;
 (15)
 norint užtikrinti, kad Europos Sąjungos
 veiksmai, susiję su trečiųjų šalių piliečių
 integracija, būtų nuoseklūs, iš šio fondo finansuojami veiksmai
 turėtų būti konkretūs ir papildyti iš Europos socialinio
 fondo finansuojamus veiksmus. Šiomis aplinkybėmis už fondo lėšų
 panaudojimą atsakingų valstybių narių valdžios institucijos
 turėtų sukurti bendradarbiavimo ir koordinavimo mechanizmus kartu su
 valstybių narių paskirtomis valdžios institucijomis siekiant valdyti
 Europos socialinio fondo intervencijas;
 (16)
 fondo lėšomis turėtų būti
 remiami valstybių narių strategijų rengimo, teisėtos
 migracijos organizavimo, jų gebėjimų plėtoti,
 įgyvendinti, stebėti ir apskritai vertinti visas trečiųjų
 šalių piliečiams skirtas imigracijos ir integracijos strategijas,
 politiką ir priemones, darbai, įskaitant Sąjungos teisines
 priemones. Fondo lėšomis taip pat turėtų būti remiamas
 keitimasis informacija, geriausia patirtimi ir įvairių
 administracinių įstaigų bendradarbiavimas, be kita ko, ir su
 kitomis valstybėmis narėmis;
 (17)
 Sąjunga turėtų toliau ir dar
 plačiau naudoti judumo partnerystę kaip pagrindinę
 strateginę, visapusišką ir ilgalaikę bendradarbiavimo
 sistemą, skirtą migracijai valdyti kartu su trečiosiomis šalimis.
 Fondo lėšomis turėtų būti remiama judumo partnerystės
 veikla, vykstanti Sąjungoje arba trečiosiose šalyse, kurios tikslas
 yra tenkinti Sąjungos poreikius ir siekti prioritetų, visų pirma
 vykdant veiksmus, kuriais užtikrinamas finansavimo tęstinumas ir vykdomus
 Sąjungoje bei trečiosiose šalyse;
 (18)
 reikia toliau remti ir skatinti valstybių
 narių pastangas gerinti visus grąžinimo valdymo aspektus, siekiant
 nuolat, teisingai ir veiksmingai įgyvendinti bendrus grąžinimo
 standartus, visų pirma nustatytus 2008 m. gruodžio 16 d. Europos
 Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2008/115/EB dėl bendrų nelegaliai
 esančių trečiųjų šalių piliečių
 grąžinimo standartų ir tvarkos valstybėse narėse[15]. Fondas turėtų
 skatinti grąžinimo strategijų plėtojimą nacionaliniu
 lygmeniu ir taip pat priemones, kuriomis remiamas jų veiksmingas
 įgyvendinimas trečiosiose šalyse;
 (19)
 kiek tai susiję su savanorišku asmenų,
 įskaitant tuos, kurie norėtų būti grąžinti, nors jiems
 netaikoma prievolė išvykti iš teritorijos, grįžimu, turėtų
 būti numatytos nuostatos dėl paskatų jiems, pavyzdžiui,
 lengvatinės sąlygos teikiant didesnę grąžinimo paramą.
 Dėl išlaidų efektyvumo tokio pobūdžio savanoriškas grįžimas
 yra naudingas tiek grąžinamiems asmenims, tiek valdžios institucijoms.
 Valstybės narės turėtų būti raginamos teikti
 pirmenybę savanoriškam grįžimui;
 (20)
 tačiau politikos požiūriu savanoriškas
 grįžimas ir priverstinis grąžinimas yra tarpusavyje susiję ir
 vienas kitą papildo, todėl valstybės narės turėtų
 būti skatinamos stiprinti abiejų formų papildomumą,
 įgyvendinant grąžinimo valdymą. Yra poreikis vykdyti
 priverstinio grąžinimo veiksmus, kad būtų užtikrintas
 Sąjungos imigracijos bei prieglobsčio politikos ir valstybių
 narių imigracijos bei prieglobsčio sistemų vientisumas.
 Todėl priverstinio grąžinimo galimybė yra būtina
 sąlyga siekiant užtikrinti, kad nebūtų pakenkta šiai politikai,
 ir siekiant užtikrinti teisinės valstybės principo, kuris pats yra
 labai svarbus laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės kūrimui,
 įgyvendinimą. Todėl siekiant palengvinti priverstinį
 grąžinimą fondo lėšomis turėtų būti remiami
 valstybių narių veiksmai;
 (21)
 fondo lėšomis būtinai turėtų
 būti remiamos konkrečios priemonės, skirtos grąžinamiems
 asmenims grąžinimo šalyje, kad būtų užtikrintas veiksmingas
 šių asmenų grąžinimas geromis sąlygomis į jų kilmės
 miestą arba regioną ir kad būtų sustiprinta jų
 ilgalaikė reintegracija į jų bendruomenę;
 (22)
 Sąjungos readmisijos susitarimai yra
 neatsiejamas Sąjungos grąžinimo politikos komponentas ir veiksmingo
 migracijos srautų valdymo pagrindinė priemonė, nes jie palengvina
 greitą neteisėtų migrantų grąžinimą. Šie
 susitarimai yra svarbi dialogo ir bendradarbiavimo su neteisėtų
 migrantų kilmės ir tranzito trečiosiomis šalimis elementas ir
 turėtų būti remiamas jų įgyvendinimas trečiosiose
 šalyse, kad nacionalinio ir Sąjungos lygmens grąžinimo strategijos
 būtų veiksmingos;
 (23)
 Fondas turėtų papildyti ir sustiprinti
 Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių
 narių išorės sienų valdymo agentūros (FRONTEX
 agentūra), įsteigtos pagal 2004 m. spalio 26 d. Tarybos
 reglamentą (EB) Nr. 2007/2004[16],
 veiklą; viena jos užduočių – teikti reikiamą paramą
 valstybėms narėms organizuojant bendras grąžinimo operacijas ir
 nustatyti geriausią patirtį, susijusią su kelionės
 dokumentų įgijimu ir neteisėtai valstybėse narėse
 esančių trečiųjų šalių piliečių
 išsiuntimu;
 (24)
 fondo veikla turėtų būti
 įgyvendinama paisant visų Europos Sąjungos pagrindinių
 teisių chartijoje įtvirtintų teisių ir principų.
 Visų pirma tinkamais finansuoti veiksmais turėtų būti
 atsižvelgiama į specifinę pažeidžiamų asmenų
 padėtį, visų pirma skiriant ypatingą dėmesį
 nelydimiems nepilnamečiams ir kitiems nepilnamečiams, kuriems yra
 iškilusi rizika, ir rengiant konkrečiai tam tikslui skirtus veiksmus;
 (25)
 trečiosiose šalyse vykdomų ir su jomis
 susijusių priemonių finansavimo Fondo lėšomis reikėtų
 imtis jas derinant su kitais veiksmais, kurie įgyvendinami už
 Sąjungos ribų pagal geografines ir temines Sąjungos išorės
 paramos priemones. Įgyvendinant tokius veiksmus visų pirma
 turėtų būti siekiama visapusiško suderinamumo su konkrečiai
 šaliai ar regionui nustatytais Sąjungos išorės veiksmų ir
 užsienio politikos principais ir bendrais tikslais. Jais neturėtų
 būti remiami tiesiogiai į vystymąsi orientuoti veiksmai ir jie, kai
 tinkama, turėtų papildyti pagal išorės pagalbos priemones
 teikiamą finansinę paramą. Taip pat užtikrinamas suderinamumas
 su Sąjungos humanitarine politika, pirmiausia teikiant pagalbą
 susiklosčius nepaprastajai padėčiai;
 (26)
 didelė dalis fondo išteklių
 turėtų būti paskirstoma remiantis objektyviais kriterijais
 proporcingai kiekvienos valstybės narės atsakomybei už migracijos
 srautų valdymą. Šiuo tikslu turėtų būti naudojami
 turimi naujausi statistiniai duomenys, susiję su migracijos srautais,
 pavyzdžiui, pirmų prieglobsčio prašymų skaičius,
 teigiamų sprendimų, kuriais suteikiamas pabėgėlio statusas
 arba papildoma apsauga, skaičius, persikėlusių
 pabėgėlių skaičius, teisėtai gyvenančių
 trečiųjų šalių piliečių skaičius,
 trečiųjų šalių piliečių, gavusių
 valstybių narių leidimą gyventi skaičius, nacionalinių
 institucijų išduotų grąžinimo sprendimų skaičius ir
 faktiškai įvykdytų grąžinimų skaičius[17];
 (27)
 nors kiekvienai valstybei narei suma
 turėtų būti skiriama remiantis naujausiais turimais
 statistiniais duomenimis, dalis turimų fondo išteklių taip pat
 turėtų būti skiriama vykdyti konkretiems veiksmams, kuriems
 reikia bendrų valstybių narių pastangų ir kurie duoda
 Sąjungai didelę papildomą naudą, taip pat asmenų
 perkėlimo į Europos Sąjungą programai vykdyti ir
 asmenų perkėlimui Europos Sąjungoje įgyvendinti;
 (28)
 todėl šiuo reglamentu turėtų
 būti nustatytas konkrečių veiksmų, tinkamų finansuoti
 fondo lėšomis, sąrašas.
 Papildomos lėšos turėtų būti skiriamos
 valstybėms narėms, kurios įsipareigoja juos vykdyti;
 (29)
 atsižvelgiant į laipsnišką asmenų
 perkėlimo į Europos Sąjungą programos rengimą, iš
 fondo lėšų turėtų būti teikiama tikslinė parama
 finansinių paskatų (vienkartinių išmokų) forma kiekvienam
 perkeltam pabėgėliui;
 (30)
 siekiant padidinti asmenų perkėlimo
 į Europos Sąjungą veiksmų teikiant apsaugą
 pabėgėliams įtaką, taip pat padidinti strateginį
 perkėlimo poveikį tikslingiau perkeliant asmenis, kuriems to
 labiausiai reikia, Sąjungos lygmeniu kas dvejus metus turėtų
 būti nustatomi bendri tokio perkėlimo srities prioritetai remiantis
 bendromis kategorijomis, nustatytomis šiame reglamente;
 (31)
 atsižvelgiant į kai kurių kategorijų
 pabėgėlių ypatingą pažeidžiamumą, jie visuomet
 turėtų būti įtraukiami į Sąjungai bendrus
 asmenų perkėlimo į Europos Sąjungą prioritetus;
 (32)
 atsižvelgiant į asmenų perkėlimo
 į Europos Sąjungą poreikius, nustatytus Sąjungai bendruose
 asmenų perkėlimo į Europos Sąjungą prioritetuose, taip
 pat būtina suteikti papildomas finansines paskatas tokiam asmenų
 perkėlimui, atsižvelgiant į konkrečius geografinius regionus,
 tautybes ir konkrečias perkeltinų pabėgėlių kategorijas,
 jeigu nustatoma, kad toks perkėlimas yra tinkamiausias šių
 asmenų ypatingų poreikių sprendimas;
 (33)
 siekiant stiprinti valstybių narių
 solidarumą ir geriau padalyti atsakomybę, ypač susijusią su
 valstybėmis narėmis, kurios susiduria su didžiausiais prieglobsčio
 prašytojų srautais, taip pat turėtų būti sukurtas panašus
 finansinėmis paskatomis pagrįstas mechanizmas, skirtas perkelti
 Europos Sąjungoje asmenis, kuriems suteikta tarptautinė apsauga;
 (34)
 siekiant atsižvelgti į didelius migracijos
 srautų pokyčius ir spręsti valstybių narių
 prieglobsčio ir priėmimo sistemų poreikių klausimą,
 reikia atlikti laikotarpio vidurio peržiūrą. Šiuo tikslu
 reikėtų laikyti finansinį rezervą, kurį būtų
 galima paskirstyti per laikotarpio vidurio peržiūrą;
 (35)
 fondo teikiama parama bus veiksmingesnė ir
 naudingesnė, jeigu šiame reglamente bus nustatytas ribotas skaičius
 privalomų tikslų, kurių privaloma siekti programose, kurias
 parengs kiekviena valstybė narė, atsižvelgdama į savo konkrečią
 padėtį ir poreikius;
 (36)
 didesniam solidarumui svarbu tai, kad iš fondo
 teikiama papildoma parama, kad būtų priimami sprendimai
 nepaprastosios padėties atvejais, kai valstybėse narėse arba
 trečiosiose šalyse smarkiai padidėja migracijos spaudimas arba esant
 masiniam perkeltųjų asmenų srautui pagal 2001 m. liepos 20 d.
 Tarybos direktyvą 2001/55/EB dėl minimalių normų,
 suteikiant perkeltiesiems asmenims laikiną apsaugą esant masiniam
 srautui, ir dėl priemonių, skatinančių valstybių
 narių tarpusavio pastangų priimant tokius asmenis ir atsakant už
 tokio veiksmo padarinius pusiausvyrą[18];
 (37)
 šiuo reglamentu turėtų būti
 užtikrintas 2008 m. gegužės 14 d. Tarybos sprendimu 2008/381/EB dėl
 Europos migracijos tinklo sukūrimo[19]
 sukurto Europos migracijos tinklo tęstinumas ir teikiama jo veiklai
 būtina finansinė parama, atsižvelgiant į šiame reglamente
 nustatytus tikslus ir uždavinius;
 (38)
 todėl Sprendimas 2008/381/EB turėtų
 būti panaikintas;
 (39)
 atsižvelgiant į valstybėms narėms
 skirtas finansines paskatas asmenų perkėlimui į Europos
 Sąjungą ir (arba) perkėlimui Europos Sąjungoje vienkartinių
 išmokų forma ir į tai, jog jos sudaro tik nedidelę dalį
 tikrųjų sąnaudų, šiuo reglamentu turėtų būti
 nustatytos nukrypti nuo finansuoti tinkamų išlaidų taisyklių
 leidžiančios nuostatos;
 (40)
 siekiant papildyti ar iš dalies keisti šio
 reglamento nuostatas dėl perkėlimo į Europos Sąjungą
 ir (arba) perkėlimo Europos Sąjungoje vienkartinių išmokų,
 konkrečių veiksmų ir Sąjungai bendrų asmenų
 perkėlimo į Europos Sąjungą prioritetų
 apibrėžimo, Komisijai reikėtų perduoti įgaliojimus priimti
 teisės aktus, kaip apibrėžta Sutarties dėl Europos Sąjungos
 veikimo 290 straipsnyje. Labai svarbu, kad
 atlikdama parengiamąjį darbą, Komisija tinkamai
 konsultuotųsi, taip pat su ekspertais. Komisija, rengdama ir sudarydama
 deleguotuosius aktus, turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai
 būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir
 Tarybai;
 (41)
 siekiant užtikrinti vienodą ir veiksmingą
 šio reglamento nuostatų įgyvendinimą laiku, įgyvendinimo
 įgaliojimai turėtų būti suteikti Komisijai. Tais
 įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis 2011 m.
 vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011,
 kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi
 įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų
 taisyklės ir bendrieji principai[20];
 (42)
 daugiausia lėšų iš Sąjungos biudžeto
 reikėtų skirti veiklai, kurioje Sąjungos masto intervencija
 naudingesnė už pavieniui veikiančių valstybių narių
 veiksmus. Kadangi Europos Sąjunga turi geresnes galimybes nei
 valstybės narės sudaryti sąlygas Sąjungos solidarumui
 valdant migracijos srautus, pagal šį reglamentą teikiama
 finansinė parama turėtų visų pirma padėti stiprinti
 šios srities nacionalinio ir Sąjungos lygmenų gebėjimus;
 (43)
 kad būtų galima valdyti fondą ir
 naudoti jo lėšas, fondas turėtų būti nuoseklios sistemos,
 kurią sudaro šis reglamentas ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas
 (ES) Nr. [.../...], kuriuo nustatomos Prieglobsčio ir migracijos fondo
 bendrosios nuostatos ir policijos bendradarbiavimo, kovos su nusikalstamumu ir
 jo prevencijos, taip pat krizių valdymo finansinės paramos
 priemonės bendrosios nuostatos[21],
 dalis;
 (44)
 kadangi šio reglamento tikslo,
 t. y. prisidėti prie veiksmingo migracijos srautų valdymo, kuris
 yra laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės dalis, Sąjungoje
 laikantis bendros prieglobsčio, papildomos apsaugos, laikinos apsaugos
 politikos ir bendros imigracijos politikos, valstybės narės negali
 deramai pasiekti ir kadangi to tikslo būtų geriau siekti
 Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5
 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti
 priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą
 šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;
 (45)
 2007 m. gegužės 23 d. Europos Parlamento ir
 Tarybos sprendimą Nr. 573/2007/EB dėl Europos
 pabėgėlių fondo 2008–2013 m. laikotarpiui įsteigimo[22] reikėtų panaikinti;
 (46)
 2007 m. gegužės 23 d. Europos
 Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 575/2007/EB dėl Europos
 grąžinimo fondo 2008–2013 m. laikotarpiui įsteigimo[23] reikėtų panaikinti;
 (47)
 2007 m. birželio 25 d. Tarybos
 sprendimą 2007/435/EB dėl Europos fondo trečiųjų
 šalių piliečių integracijai 2007–2013 m. laikotarpiui
 įsteigimo[24]
 reikėtų panaikinti;
 (48)
 pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir
 Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo
 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl
 laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 3 ir 2 straipsnius ir
 nepažeidžiant to protokolo 4 straipsnio, Airija [nedalyvauja priimant
 šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas /
 pranešė norinti dalyvauti priimant ir taikant šį reglamentą];
 (49)
 pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir
 Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo
 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl
 laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 3 ir 2 straipsnius ir nepažeidžiant
 to protokolo 4 straipsnio, Jungtinė Karalystė [nedalyvauja
 priimant šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas /
 pranešė norinti dalyvauti priimant ir taikant šį reglamentą];
 (50)
 pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir
 Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo
 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant
 šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas,
 PRIĖMĖ ŠĮ
 REGLAMENTĄ:
 I SKYRIUS
 BENDROSIOS NUOSTATOS
 1 straipsnis
 Tikslas ir taikymo sritis
 1. Šiuo reglamentu 2014 m. sausio 1 d. – 2020
 m. gruodžio 31 d. laikotarpiui įsteigiamas Prieglobsčio ir migracijos
 fondas (toliau – fondas).
 2. Šiuo reglamentu nustatomi:
 (a)
 finansinės paramos tikslai ir tinkami
 finansuoti veiksmai;
 (b)
 bendroji tinkamų finansuoti veiksmų
 įgyvendinimo sistema;
 (c)
 turimi finansiniai ištekliai ir jų
 paskirstymas;
 (d)
 Sąjungai bendrų asmenų
 perkėlimo į Europos Sąjungą prioritetų nustatymo
 principai ir mechanizmas;
 (e)
 Europos migracijos tinklo tikslai, uždaviniai ir
 sudėtis.
 3. Šiuo reglamentu nustatoma, kad taikomos
 Reglamento (ES) Nr. .../... [Horizontaliojo reglamento]
 taisyklės.
 2 straipsnis
 Apibrėžtys
 Šiame reglamente vartojamų terminų
 apibrėžtys:
 (a)
 perkėlimas į Europos Sąjungą –
 tai procesas, kai Jungtinių Tautų vyriausiojo
 pabėgėlių reikalų komisaro prašymu, pagrįstu
 būtinybe suteikti asmeniui tarptautinę apsaugą,
 trečiųjų šalių piliečiai arba asmenys be
 pilietybės, kurie turi 1951 m. liepos 28 d. Ženevos konvencijoje
 apibrėžtą statusą, ir kuriems leidžiama gyventi kaip
 pabėgėliams vienoje iš valstybių narių, perkeliami iš
 trečiosios šalies ir įkurdinami valstybėje narėje, kurioje
 jiems leidžiama gyventi turint vieną iš toliau nurodytų statusų:
 i) pabėgėlio statusą, kaip
 apibrėžta Direktyvos 2004/83/EB 2 straipsnio d punkte, arba
 ii) statusą, kuriuo pagal
 nacionalinę ir Sąjungos teisę suteikiamos panašios teises ir
 privilegijos kaip ir pabėgėlio statusą turintiems asmenims;
 (b)
 perkėlimas Europos Sąjungoje – tai
 procesas, kai 4 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose nurodyti asmenys
 perkeliami iš jiems tarptautinę apsaugą suteikusios valstybės
 narės į kitą valstybę narę, kurioje jiems bus suteikta
 lygiavertė apsauga, arba 4 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytai
 kategorijai priklausančių asmenų perkėlimas iš
 valstybės narės, atsakingos už jų prašymo nagrinėjimą,
 į kitą valstybę narę, kurioje bus nagrinėjamas jų
 prašymas dėl tarptautinės apsaugos;
 (c)
 trečiosios šalies pilietis – tai bet kuris
 asmuo, kuris nėra Sąjungos pilietis, kaip nustatyta Sutarties 20
 straipsnio 1 dalyje;
 (d)
 nelydimas nepilnametis – bet kuris jaunesnis nei
 aštuoniolikos metų trečiosios šalies pilietis arba asmuo be
 pilietybės, atvykstantis arba atvykęs į valstybių
 narių teritoriją nelydimas suaugusiojo, atsakingo už jį pagal
 susijusios valstybės narės įstatymus ar nacionalinę
 praktiką, tol, kol juo toks suaugęs asmuo nesirūpina,
 įskaitant nepilnametį, kuris nebelydimas suaugusiojo po atvykimo
 į valstybių narių teritoriją;
 (e)
 šeimos nariai – tai bet kurie išlaikomi asmenys,
 susiję tiesiosios aukštutinės arba tiesiosios žemutinės linijos
 giminystės ryšiais, įskaitant įvaikius, sutuoktinius,
 nesusituokusius partnerius, turinčius tinkamą ilgalaikių
 santykių patvirtinimą arba gyvenančius registruotoje
 partnerystėje, jei taikytina pagal susijusios valstybės narės
 nacionalinę teisę;
 (f)
 nepaprastoji padėtis – tai padėtis,
 kylanti dėl:
 i) didelio migracijos spaudimo vienoje arba
 daugiau valstybių narių, kai dėl didelio ir neproporcingo
 trečiųjų šalių piliečių antplūdžio atsiranda
 dideli ir skubūs poreikiai, susiję su pajėgumu tuos
 piliečius priimti ir laikyti, prieglobsčio sistemomis ir
 procedūromis,
 ii) laikinos apsaugos mechanizmų
 įgyvendinimo, kaip nustatyta Direktyvoje 2001/55/EB, arba
 iii) didelio migracijos spaudimo
 trečiosiose šalyse, iš kurių pabėgėliai negali išvykti
 dėl, pvz., politinių įvykių arba konfliktų.
 3 straipsnis
 Tikslai
 1. Bendrasis Fondo tikslas – prisidėti
 prie Sąjungos veiksmingo migracijos srautų valdymo, kuris yra
 laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės dalis, laikantis bendros
 prieglobsčio, papildomos apsaugos, laikinos apsaugos politikos ir bendros
 imigracijos politikos.
 2. Įgyvendinant bendrąjį
 tikslą fondas padeda siekti šių konkrečių tikslų:
 (a)
 stiprinti ir plėtoti bendrą Europos
 prieglobsčio sistemą, įskaitant jos išorės dimensiją;
 Kaip įgyvendinamas šis tikslas, vertinama
 remiantis įvairiais rodikliais, inter alia, prieglobsčio
 prašytojų priėmimo sąlygų, prieglobsčio
 procedūrų kokybės, pripažinimo rodiklių vienodinimo
 valstybėse narėse ir prieglobsčio prašytojų perkėlimo
 į valstybes nares pastangų pagerinimo lygis.
 (b)
 remti teisėtą migraciją į
 Sąjungą siekiant patenkinti valstybių narių ekonominius ir
 socialinius poreikius ir skatinti veiksmingą trečiųjų
 šalių piliečių, įskaitant prieglobsčio prašytojus ir
 asmenis, kuriems suteikta tarptautinė apsauga integraciją;
 Kaip įgyvendinamas šis tikslas, vertinama
 remiantis įvairiais rodikliais, inter alia, aktyvesnis
 trečiųjų šalių piliečių dalyvavimas darbo
 rinkoje, švietimo sistemoje ir demokratiniuose procesuose.
 (c)
 stiprinti valstybių narių teisingas ir
 veiksmingas grąžinimo strategijas, kuriose būtų akcentuojamas
 grąžinimo tvarumas ir veiksminga readmisija kilmės šalyse;
 Kaip įgyvendinamas šis tikslas, vertinama
 remiantis įvairiais rodikliais, inter alia, sugrąžintų
 asmenų skaičius.
 (d)
 stiprinti valstybių narių solidarumą
 ir dalijimąsi atsakomybe, visų pirma kiek tai susiję su šalimis,
 kurioms migracijos ir prieglobsčio prašytojų srautai daro
 didžiausią poveikį;
 Kaip įgyvendinamas šis tikslas, vertinama
 remiantis įvairiais rodikliais, inter alia, aktyvesnė
 valstybių narių tarpusavio parama, įskaitant praktinį
 bendradarbiavimą ir asmenų perkėlimą Europos
 Sąjungoje.
 4 straipsnis
 Tikslinės grupės
 1. Fondo lėšomis finansuojami veiksmai,
 skirti vienai arba daugiau iš šių asmenų kategorijų:
 (a)
 trečiosios šalies pilietis arba asmuo be
 pilietybės, turintis Ženevos konvencijoje apibrėžtą
 statusą, kuriam leidžiama gyventi kaip pabėgėliui vienoje iš
 valstybių narių;
 (b)
 trečiosios šalies pilietis arba asmuo be
 pilietybės, kuris naudojasi papildoma apsauga, kaip apibrėžta
 Direktyvoje 2004/83/EB;
 (c)
 trečiosios šalies pilietis arba asmuo be
 pilietybės, kuris kreipėsi dėl vienos iš a ir b punktuose
 nurodytų apsaugos formų;
 (d)
 trečiosios šalies pilietis arba asmuo be
 pilietybės, kuris naudojasi laikina apsauga, kaip apibrėžta
 Direktyvoje 2001/55/EB;
 (e)
 trečiosios šalies pilietis arba asmuo be
 pilietybės, kuris yra perkeliamas arba yra perkeltas į valstybę
 narę;
 (f)
 trečiosios šalies pilietis, teisėtai
 gyvenantis valstybėje narėje arba pradėjęs teisėto
 apsigyvenimo valstybėje narėje procesą;
 (g)
 trečiosios šalies teritorijoje esantis
 trečiosios šalies pilietis, kuris ketina migruoti į Sąjungą
 ir kuris laikosi konkrečių priemonių, taikomų iki išvykimo,
 ir (arba) nacionalinės teisės aktuose nustatytų
 sąlygų, be kita ko, susijusių su gebėjimu integruotis
 valstybės narės visuomenėje;
 (h)
 trečiosios šalies pilietis, kuris dar
 nėra gavęs galutinio neigiamo sprendimo dėl prašymo būti,
 teisėtai gyventi ir (arba) suteikti tarptautinę apsaugą
 valstybėje narėje ir kuris gali pasirinkti savanorišką grįžimą,
 jeigu jis neįgijo naujos pilietybės ir neišvyko iš tos valstybės
 narės teritorijos;
 (i)
 trečiosios šalies pilietis, kuris turi
 teisę būti, teisėtai gyventi šalyje arba naudojasi tarptautine
 apsauga, kaip apibrėžta Direktyvoje 2004/83/EB, arba laikina apsauga, kaip
 apibrėžta Direktyvoje 2001/55/EB, valstybėje narėje, ir
 kuris pasirinko savanorišką grįžimą, jeigu jis neįgijo
 naujos pilietybės ir neišvyko iš tos valstybės narės
 teritorijos;
 (j)
 trečiosios šalies pilietis, kuris neatitinka
 arba nebeatitinka atvykimo ir (arba) buvimo valstybėje narėje
 sąlygų.
 2. Prireikus tikslinė grupė apima
 pirmiau paminėtų asmenų šeimos narius su sąlyga, kad
 taikomos tokios pačios sąlygos.
 II SKYRIUS
 BENDRA EUROPOS PRIEGLOBSČIO SISTEMA
 5 straipsnis
 Priėmimo ir prieglobsčio
 sistemos
 1. Įgyvendinant 3 straipsnio 2 dalies a
 punkto konkretų tikslą ir atsižvelgiant į Reglamento (ES)
 Nr. .../... [Horizontaliojo reglamento] 13 straipsnyje nustatyto politinio
 dialogo patvirtintas išvadas, fondo lėšomis remiami veiksmai, skirti
 asmenims, paminėtiems 4 straipsnio 1 dalies a–e punktuose, ir visų pirma
 susiję su vienu arba daugiau iš šių aspektų:
 (a)
 materialinės pagalbos, švietimo, mokymo,
 paramos paslaugų, sveikatos priežiūros ir psichologinės pagalbos
 teikimu;
 (b)
 socialinės pagalbos, informacijos ar pagalbos
 administraciniams ir (arba) teisminiams formalumams atlikti teikimu,
 informavimu apie galimą prieglobsčio procedūros baigtį ar
 konsultavimu šiuo klausimu, įskaitant tokius aspektus kaip savanoriškas
 grįžimas;
 (c)
 teisinės ir kalbinės pagalbos teikimu;
 (d)
 specifine parama pažeidžiamiems asmenims,
 pavyzdžiui, nepilnamečiams, nelydimiems nepilnamečiams,
 neįgaliesiems, vyresnio amžiaus žmonėms, nėščioms moterims,
 nepilnamečių vaikų turintiems vienišiems tėvams, prekybos
 žmonėmis aukoms, sunkių fizinės sveikatos, psichikos sveikatos
 problemų arba potrauminių sutrikimų turintiems asmenims, taip
 pat asmenims, kurie patyrė kankinimus, išprievartavimą arba kitokios
 sunkios psichologinės, fizinės arba seksualinės formos
 smurtą;
 (e)
 vietos bendruomenių informavimas ir vietos
 valdžios institucijų, bendrausiančių su priimamais asmenimis,
 personalo mokymas;
 (f)
 integracijos veiksmų, išvardytų 9
 straipsnio 1 dalies sąraše, organizavimu, kai tai vykdoma kartu su
 asmenų, nurodytų 4 straipsnio 1 dalies a–e punktuose, priėmimu.
 2. Naujosiose valstybėse narėse,
 kurios į Sąjungą įstoja 2013 m. sausio 1 d., ir
 valstybėse narėse, kurios susiduria su ypatingais,
 struktūriniais apgyvendinimo infrastruktūros ir paslaugų
 trūkumais, be finansuoti tinkamų veiksmų, nurodytų 1
 dalyje, fondo lėšomis taip pat gali būti remiami veiksmai, kurių
 tikslas:
 (a)
 kurti, plėtoti ir gerinti apgyvendinimo
 infrastruktūrą ir paslaugas;
 (b)
 kurti administracines struktūras, sistemas ir
 organizuoti personalo ir susijusių teisminių institucijų
 mokymą, kad prieglobsčio prašytojai galėtų sklandžiai
 naudotis veiksmingomis ir kokybiškomis prieglobsčio procedūromis.
 6 straipsnis
 Valstybių narių
 gebėjimas plėtoti, stebėti ir vertinti savo prieglobsčio
 politiką
 Įgyvendinant 3 straipsnio 2 dalies a
 punkto konkretų tikslą ir atsižvelgiant į Reglamento (ES)
 Nr. .../... [Horizontaliojo reglamento] 13 straipsnyje nustatyto politinio
 dialogo patvirtintas išvadas, visų pirma tinkami finansuoti veiksmai yra
 šie:
 (a)
 veiksmai, kuriais stiprinami valstybių
 narių gebėjimai rinkti, analizuoti ir skleisti duomenis bei
 statistinę informaciją apie prieglobsčio procedūras,
 priėmimo pajėgumus, perkėlimo į Europos Sąjungą
 ir perkėlimo Europos Sąjungoje veiksmus;
 (b)
 veiksmai, kuriais tiesiogiai prisidedama prie
 prieglobsčio politikos vertinimo, pavyzdžiui, nacionaliniai poveikio
 vertinimai, tikslinių grupių apklausos, rodiklių ir lyginamosios
 metodikos nustatymas.
 7 straipsnis
 Perkėlimas į Europos
 Sąjungą ir perkėlimas Europos Sąjungoje
 Įgyvendinant 3 straipsnio 2 dalies a ir d
 punktų konkretų tikslą ir atsižvelgiant į Reglamento (ES)
 Nr. .../... [Horizontaliojo reglamento] 13 straipsnyje nustatyto politinio
 dialogo patvirtintas išvadas, fondo lėšomis visų pirma remiami
 veiksmai, susiję su 4 straipsnio e punkte nurodytų asmenų
 perkėlimu į Europos Sąjungą ir (arba) 4 straipsnio 1 dalies
 a, b ir c punktuose nurodytų asmenų perkėlimu Europos
 Sąjungoje:
 (a)
 nacionalinių perkėlimo į Europos
 Sąjungą ir perkėlimo Europos Sąjungoje programų
 rengimas ir plėtojimas;
 (b)
 tinkamos infrastruktūros sukūrimas ir
 paslaugų teikimas, kad perkėlimo į Europos Sąjungą ir
 perkėlimo Europos Sąjungoje veiksmai būtų vykdomi
 sklandžiai ir efektyviai;
 (c)
 struktūrų, sistemų kūrimas ir
 personalo mokymas siekiant rengti vizitus į trečiąsias šalis ir
 (arba) kitas valstybes nares, kad būtų rengiami pokalbiai,
 medicininės apžiūros ir saugumo patikrinimai;
 (d)
 veiksmai, susiję su valstybių narių
 kompetentingų institucijų atliekamu galimų perkėlimo į
 Europos Sąjungą ir (arba) perkėlimo Europos Sąjungoje
 atvejų įvertinimu, pavyzdžiui, vizitai į trečiąją
 šalį ir (arba) kitas valstybes nares, pokalbiai, medicininės
 apžiūros ir saugumo patikrinimai;
 (e)
 sveikatos būklės įvertinimas ir
 medicininis gydymas iki išvykimo, materialinis aprūpinimas iki išvykimo,
 informavimo priemonės iki išvykimo ir kelionės organizavimas,
 įskaitant lydinčių medikų paslaugų teikimą;
 (f)
 informacija ir pagalba atvykus, be kita ko, vertimo
 žodžiu paslaugos;
 (g)
 infrastruktūros ir paslaugų teikimo
 šalyse, kuriose numatoma vykdyti regionines apsaugos programas, stiprinimas.
 III SKYRIUS
 TREČIŲJŲ ŠALIŲ
 PILIEČIŲ INTEGRACIJA IR TEISĖTA MIGRACIJA
 8 straipsnis
 Imigracija ir iki išvykimo taikomos
 priemonės
 Siekiant palengvinti teisėtą
 migraciją į Sąjungą ir geriau paruošti 4 straipsnio 1
 dalies g punkte nurodytus asmenis integracijai į
 priimančiąją visuomenę, įgyvendinant 3 straipsnio 2
 dalies b punkto konkretų tikslą ir atsižvelgiant į Reglamento
 (ES) Nr. .../... [Horizontaliojo reglamento] 13 straipsnyje nustatyto
 politinio dialogo patvirtintas išvadas, visų pirma tinkami finansuoti šie
 kilmės šalyje vykdomi veiksmai:
 (a)
 visuomenės informavimo akcijos ir informuotumo
 didinimo kampanijos, įskaitant informacijos platinimą vartotojams
 lengvai prieinamomis ryšių priemonėmis naudojant informacines
 technologijas ir interneto svetaines;
 (b)
 kilmės šalyse įgytų
 įgūdžių bei kvalifikacijos vertinimas ir įgūdžių
 bei kvalifikacijos skaidrumo ir lygiavertiškumo didinimas;
 (c)
 profesinis mokymas;
 (d)
 išsamūs kursai apie piliečių teises
 bei pareigas ir kalbų mokymas.
 9 straipsnis
 Vietinio ir regioninio lygmenų
 integracijos priemonės
 1. Įgyvendinant 3 straipsnio 2 dalies b
 punkte nustatytą tikslą tinkami finansuoti tikslai vykdomi
 atsižvelgiant į nuoseklias nevyriausybinių organizacijų,
 vietinių ir (arba) regioninių valdžios institucijų strategijas,
 specialiai parengtas asmenų, nurodytų 4 straipsnio 1 dalies a–g
 punktuose, integracijai atitinkamai vietiniu ir (arba) regioniniu lygmeniu.
 Šiomis aplinkybėmis tinkami finansuoti veiksmai visų pirma yra šie:
 (a)
 tokių integracijos strategijų,
 įskaitant poreikių analizę, rengimas ir plėtojimas,
 rodiklių ir vertinimo gerinimas;
 (b)
 patarimai ir pagalba tokiose srityse, kaip
 būstas, pragyvenimo lėšos, administraciniai ir teisiniai patarimai,
 medicininė priežiūra, psichologinė pagalba ir socialinė
 rūpyba, vaikų priežiūra;
 (c)
 veiksmai, kuriais trečiųjų
 šalių piliečiai supažindinami su priimančiąja visuomene, ir
 veiksmai, kuriais jiems padedama adaptuotis joje, gauti informacijos apie savo
 teises ir pareigas, dalyvauti pilietiniame bei kultūriniame gyvenime ir
 susipažindinti su Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje
 nustatytomis vertybėmis;
 (d)
 į švietimą orientuotos priemonės,
 įskaitant kalbų mokymąsi ir pradinius veiksmus, kuriais
 palengvinamos galimybės įsidarbinti;
 (e)
 veiksmai, skirti asmenims skatinti naudotis savo
 teisėmis ir suteikti trečiųjų šalių piliečiams
 galimybes pasirūpinti savimi;
 (f)
 veiksmai, kuriais skatinami trečiųjų
 šalių piliečių ir priimančiosios visuomenės prasmingi
 ryšiai ir konstruktyvus dialogas, ir veiksmai, kuriai padidinamas jų
 pripažinimas priimančiojoje visuomenėje, be kita ko, šiam tikslui
 pasitelkiant žiniasklaidą;
 (g)
 veiksmai, kuriais skatinamos vienodos
 trečiųjų šalių piliečių galimybės kreiptis
 į valstybės institucijas ir gauti vienodus rezultatus tvarkant
 reikalus valstybės tarnybose ir privačiose įmonėse,
 įskaitant šių tarnybų pritaikymą darbui su
 trečiųjų šalių piliečiais;
 (h)
 įgyvendinančių organizacijų
 gebėjimų stiprinimas, įskaitant keitimąsi patirtimi bei
 gerąja praktika ir tinklų kūrimą.
 2. 1 dalyje nurodytais veiksmais
 atsižvelgiama į konkrečius poreikius, kurių gali turėti
 skirtingų kategorijų trečiųjų šalių
 piliečiai ir jų šeimos nariai, įskaitant atvykstančius ar
 apsigyvenančius siekiant įsidarbinti arba dirbti savarankiškai ir
 atvykstančius ir apsigyvenančius dėl šeimos susijungimo,
 asmenis, kuriems suteikiama tarptautinė apsauga, prieglobsčio
 prašytojus, asmenis, perkeltus į Europos Sąjungą, arba asmenis,
 perkeltus Europos Sąjungoje, pažeidžiamų migrantų grupėms
 priklausančius asmenis, visų pirma nepilnamečius, nelydimus
 nepilnamečius, neįgaliuosius, vyresnio amžiaus žmones, nėščias
 moteris, nepilnamečių vaikų turinčius vienišus tėvus,
 prekybos žmonėmis aukų bei kankinimo arba išprievartavimo ar
 kitokių sunkių formų psichologinio, fizinio ar seksualinio
 smurto aukas.
 3. Prireikus 1 dalyje nurodyti veiksmai gali
 būti taikomi valstybių narių piliečiams, kurie praeityje
 buvo migrantai, t. y. kurių bent vienas iš tėvų (t. y.
 motina arba tėvas) yra trečiosios šalies pilietis.
 4. Siekiant
 programuoti ir įgyvendinti 1 dalyje nurodytus veiksmus, Reglamento (ES)
 Nr. .../... [Horizontaliojo reglamento] 12 straipsnyje nurodyta
 partnerystė taip pat apima valstybių narių paskirtas Europos
 socialinio fondo intervencijų valdymo institucijas.
 10 straipsnis
 Gebėjimų stiprinimo
 priemonės
 Įgyvendinant 3 straipsnio 2 dalies b
 punkto konkretų tikslą ir atsižvelgiant į Reglamento (ES)
 Nr. .../... [Horizontaliojo reglamento] 13 straipsnyje nustatyto politinio
 dialogo patvirtintas išvadas, visų pirma tinkami finansuoti veiksmai yra
 šie:
 (a)
 kurti strategijas, kuriomis skatinama teisėta
 migracija siekiant palengvinti lanksčių priėmimo
 procedūrų rengimą ir įgyvendinimą, inter alia,
 remiant valstybių narių ir trečiųjų šalių
 darbuotojų paieškos ir įdarbinimo agentūrų
 bendradarbiavimą, taip pat remiant Sąjungos migracijos teisės
 įgyvendinimo valstybėse narėse darbus, konsultacijas su
 atitinkamomis suinteresuotosiomis šalimis ir ekspertų patarimus arba
 keitimąsi informacija apie tikslinių konkrečių
 pilietybių arba kategorijų trečiųjų šalių
 piliečius atsižvelgiant į darbo rinkų poreikius;
 (b)
 stiprinti valstybių narių gebėjimus
 rengti, įgyvendinti, stebėti ir vertinti jų imigracijos
 strategijas, politiką bei priemones įvairiais lygmenimis ir
 administraciniuose padaliniuose, visų pirma stiprinti jų
 gebėjimus rinkti, analizuoti ir skleisti duomenis bei statistinę
 informaciją apie migracijos procedūras ir srautus, leidimus gyventi
 ir stebėjimo priemonių, vertinimo schemų, rodiklių bei
 standartų, naudojamų šių strategijų rezultatams vertinti,
 plėtojimą;
 (c)
 didinti viešąsias ir privačias paslaugas
 teikiančių įgyvendinimo organizacijų, įskaitant
 švietimo įstaigas, tarpkultūrinius gebėjimus, skatinti jų
 keitimąsi patirtimi ir gerąja praktika, bendradarbiavimą bei
 tinklų kūrimą;
 (d)
 kurti tvarias integracijos ir įvairovės
 valdymo organizacines struktūras visų pirma bendradarbiaujant
 įvairioms suinteresuotosioms šalims, kad įvairių
 nacionalinių administracijų lygmenų pareigūnai
 galėtų greitai gauti informacijos apie kitų šalių
 patirtį bei geriausią praktiką ir, jei įmanoma, sujungti
 išteklius;
 (e)
 prisidėti prie dinamiško abipusės
 sąveikos proceso, kuriuo grindžiamos vietinio ir regioninio lygmens integracijos
 strategijos, rengiant trečiųjų šalių piliečių
 konsultavimo programas, plėtojant suinteresuotųjų šalių
 keitimąsi informacija ir trečiųjų šalių
 piliečių bendruomenių ir (arba) šių bendruomenių ir
 priimančiosios visuomenės ir (arba) šių bendruomenių ir
 politiką formuojančių ir sprendimus priimančių
 institucijų dialogą skirtingų kultūrų bei religijos
 klausimais.
 IV SKYRIUS
 GRĄŽINIMAS
 11 straipsnis
 Priemonės, susijusios su
 gražinimo procedūromis
 Įgyvendinant 3 straipsnio 2 dalies c
 punkto konkretų tikslą ir atsižvelgiant į Reglamento (ES)
 Nr. .../... [Horizontaliojo reglamento] 13 straipsnyje nustatyto politinio
 dialogo patvirtintas išvadas, fondo lėšomis remiami veiksmai, skirti
 asmenims, paminėtiems 4 straipsnio 1 dalies h–j punktuose, ir visų
 pirma susiję su vienu arba daugiau iš šių aspektų:
 (a)
 apgyvendinimo infrastruktūros arba
 paslaugų ir priėmimo arba sulaikymo sąlygų sukūrimu ir
 gerinimu;
 (b)
 administracinių struktūrų ir
 sistemų sukūrimu ir personalo mokymo organizavimu siekiant užtikrinti
 sklandžias grąžinimo procedūras;
 (c)
 materialinės pagalbos, sveikatos
 priežiūros ir psichologinės pagalbos teikimu;
 (d)
 socialinės paramos, informacijos arba
 pagalbos, susijusios su administraciniais ir (arba) teisminiais formalumais,
 teikimu ir informacijos arba konsultacijų teikimu;
 (e)
 teisinės ir kalbinės pagalbos teikimu;
 (f)
 specifine pagalba pažeidžiamiems asmenims,
 pavyzdžiui, nepilnamečiams, nelydimiems nepilnamečiams,
 neįgaliesiems, vyresnio amžiaus žmonėms, nėščioms moterims,
 nepilnamečių vaikų turintiems vienišiems tėvams, prekybos
 žmonėmis aukoms ir kankinimo arba išprievartavimo ar kitokių
 sunkių formų psichologinio, fizinio ar seksualinio smurto aukoms.
 12 straipsnis
 Grąžinimo priemonės
 Įgyvendinant 3 straipsnio 2 dalies c
 punkto konkretų tikslą ir atsižvelgiant į Reglamento (ES)
 Nr. .../... [Horizontaliojo reglamento] 13 straipsnyje nustatyto politinio
 dialogo patvirtintas išvadas, fondo lėšomis remiami veiksmai, skirti
 asmenims, paminėtiems 4 straipsnio 1 dalies h–j punktuose, ir visų
 pirma susiję su vienu arba daugiau iš šių aspektų:
 (a)
 bendradarbiavimu su trečiųjų
 šalių konsulinėmis įstaigomis ir imigracijos tarnybomis siekiant
 gauti kelionės dokumentus, palengvinti repatriaciją ir užtikrinti
 readmisiją;
 (b)
 remiamo savanoriško grįžimo priemonėmis,
 įskaitant medicinines apžiūras ir pagalbą, kelionės
 organizavimą, finansines išmokas ir konsultavimą bei pagalbą
 prieš grįžimą ir po jo;
 (c)
 priemonėmis, skirtomis pradėti
 grįžusio asmens reintegracijos procesą jo asmeninio vystymosi labui,
 pvz., piniginėmis paskatomis, mokymu, įsidarbinimo pagalba ir pradine
 parama ekonominei veiklai;
 (d)
 priemonėmis ir paslaugomis trečiosiose
 šalyse, kuriomis užtikrinamas laikinas apgyvendinimas ir priėmimas
 atvykus;
 (e)
 specifine pagalba pažeidžiamiems asmenims,
 pavyzdžiui, nepilnamečiams, nelydimiems nepilnamečiams,
 neįgaliesiems, vyresnio amžiaus žmonėms, nėščioms moterims,
 nepilnamečių vaikų turintiems vienišiems tėvams, prekybos
 žmonėmis aukoms ir kankinimo arba išprievartavimo ar kitokių sunkių
 formų psichologinio, fizinio ar seksualinio smurto aukoms.
 13 straipsnis
 Praktinės bendradarbiavimo ir
 gebėjimų stiprinimo priemonės
 Įgyvendinant 3 straipsnio 2 dalies c
 punkto konkretų tikslą ir atsižvelgiant į Reglamento (ES)
 Nr. .../... [Horizontaliojo reglamento] 13 straipsnyje nustatyto politinio
 dialogo patvirtintas išvadas, visų pirma tinkami finansuoti veiksmai yra
 šie:
 (a)
 veiksmai, kuriais skatinamas ir stiprinamas
 valstybių narių grąžinimo tarnybų operatyvinis
 bendradarbiavimas, įskaitant bendradarbiavimą su
 trečiųjų šalių konsulinėmis įstaigomis ir
 imigracijos tarnybomis;
 (b)
 veiksmai, skirti valstybių narių ir
 trečiųjų šalių grąžinimo tarnybų
 bendradarbiavimui remti, įskaitant priemones, kurių tikslas –
 stiprinti trečiųjų šalių, įgyvendinančių
 readmisijos susitarimus, gebėjimus vykdyti tokius readmisijos ir reintegracijos
 veiksmus;
 (c)
 veiksmai, kuriais stiprinami gebėjimai
 plėtoti efektyvią ir tvarią grąžinimo politiką,
 visų pirma keitimasis informacija apie padėtį grąžinimo
 šalyse, geriausia praktika, dalijimasis patirtimi ir valstybių narių
 išteklių telkimas;
 (d)
 veiksmai, kuriais stiprinami gebėjimai rinkti,
 analizuoti ir skleisti duomenis ir statistinę informaciją apie
 grąžinimo procedūras ir priemones, priėmimo ir sulaikymo
 gebėjimus, priverstinį grąžinimą ir savanorišką
 grįžimą, stebėjimą ir reintegraciją;
 (e)
 veiksmai, kuriais tiesiogiai prisidedama prie
 grąžinimo politikos vertinimo, pavyzdžiui, nacionaliniai poveikio
 vertinimai, tikslinių grupių apklausos, rodiklių ir lyginamosios
 metodikos nustatymas.
 V SKYRIUS
 FINANSINĖ IR ĮGYVENDINIMO
 SISTEMA
 14 straipsnis
 Bendrieji ištekliai ir
 įgyvendinimas
 1. Šiam reglamentui įgyvendinti skiriama 3 869
 mln. EUR bendrų išteklių.
 2. Metinius asignavimus biudžeto valdymo
 institucija tvirtina neviršydama finansinės programos ribų.
 3. Bendrieji ištekliai naudojami pasitelkiant
 tokias priemones:
 (a)
 nacionalines programas, kaip apibrėžta 20
 straipsnyje;
 (b)
 Sąjungos veiksmus, kaip apibrėžta 21
 straipsnyje;
 (c)
 pagalbą susiklosčius nepaprastajai
 padėčiai, kaip apibrėžta 22 straipsnyje;
 (d)
 Europos migracijos tinklą, kaip apibrėžta
 23 straipsnyje;
 (e)
 techninę pagalbą, kaip apibrėžta 24
 straipsnyje.
 4. Pagal šį reglamentą skiriami
 bendri ištekliai naudojami pasidalijamojo valdymo būdu, kaip
 apibrėžta [naujojo Finansinio reglamento[25] 55 straipsnio 1 dalies b punkte], išskyrus 21
 straipsnyje paminėtus Sąjungos veiksmus, 22 straipsnyje
 paminėtą paramą susiklosčius nepaprastajai
 padėčiai, 23 straipsnyje paminėtą Europos migracijos
 tinklą ir 24 straipsnyje paminėtą techninę pagalbą.
 5. Orientacinis bendrų išteklių
 naudojimas:
 (a)
 3 232 mln. EUR – valstybių
 narių nacionalinėms programoms;
 (b)
 637 mln. EUR – Sąjungos veiksmams, pagalbai
 susiklosčius nepaprastajai padėčiai, Europos migracijos tinklui
 ir Komisijos techninei pagalbai teikti.
 15 straipsnis
 Ištekliai tinkamiems finansuoti
 veiksmams valstybėse narėse
 1. 3 232 mln. EUR sumos
 orientacinis paskirstymas valstybėms narėms:
 (a)
 2 372 mln. EUR, kaip nurodyta I priede;
 (b)
 700 mln. EUR pagrįsti paskirstymo mechanizmu,
 skirtu konkretiems veiksmams, kaip nustatyta 16 straipsnyje, asmenų
 perkėlimo į Europos Sąjungą programai, kaip nustatyta 17 straipsnyje,
 ir perkėlimui Europos Sąjungoje, kaip nustatyta 18 straipsnyje;
 (c)
 160 mln. EUR, susiję su laikotarpio
 vidurio peržiūra; juos bus galima skirti nuo 2018 biudžetinių
 metų, atsižvelgiant į svarbius migracijos srautų pokyčius
 ir (arba) sprendžiant Komisijos nustatytų specifinių poreikių,
 nustatytų 19 straipsnyje, klausimą.
 2. 1 dalies b punkte nurodyta suma skirta
 remti:
 (a)
 II priede išvardytus konkrečius veiksmus,
 (b)
 4 straipsnio e punkte nurodytų asmenų
 perkėlimą į Europos Sąjungą ir (arba) 4 straipsnio 1
 dalies a, b ir c punktuose nurodytų asmenų perkėlimą
 Europos Sąjungoje.
 16 straipsnis
 Konkretiems veiksmams skirti ištekliai
 1. 15 straipsnio 2 dalies a punkte nurodyta
 papildoma suma gali būti skirta valstybėms narėms, su
 sąlyga, kad ji yra numatyta programoje ir naudojama konkretiems veiksmams
 vykdyti. Šie konkretūs veiksmai, išvardyti II priede.
 2. Kad atsižvelgtų į politikos
 raidą, Komisija įgaliojama pagal 26 straipsnį priimti
 deleguotuosius aktus dėl II priedo peržiūros tuo metu, kai bus
 vykdoma laikotarpio vidurio peržiūra. Peržiūrėto
 konkrečių veiksmų sąrašo pagrindu valstybės narės
 gali gauti papildomą sumą, kaip nustatyta šio straipsnio 1 dalyje,
 jei pakanka išteklių.
 3. Papildomos sumos, nurodytos šio straipsnio 1
 ir 2 dalyse, valstybėms narėms skiriamos atskirais finansavimo
 sprendimais, kuriais pagal Reglamento (ES) Nr. .../... [Horizontaliojo
 reglamento] 14 ir 15 straipsniuose nustatytą procedūrą vykdant
 laikotarpio vidurio peržiūrą patvirtinama arba taisoma jų
 nacionalinė programa. Šios sumos naudojamos tik konkretiems veiksmams
 vykdyti.
 17 straipsnis
 Asmenų perkėlimo į
 Europos Sąjungą programai skirti ištekliai
 1. Be asignavimų, apskaičiuotų
 pagal 15 straipsnio 1 dalies a punktą, kas dvejus metus valstybės
 narės gauna papildomą sumą, kaip nustatyta 15 straipsnio 2
 dalies b punkte, pagrįstą vienkartine 6 000 EUR išmoka
 kiekvienam iš trečiosios šalies į Europos Sąjungą perkeltam
 asmeniui.
 2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodyta
 vienkartinė išmoka padidinama iki 10 000 EUR kiekvienam asmeniui,
 perkeltam pagal Sąjungai bendrus asmenų perkėlimo į Europos
 Sąjungą prioritetus, nustatytus pagal šio straipsnio 3 ir 4 punktus
 ir išvardytus III priede.
 3. Pagal 26 straipsnį Komisijai
 suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriuose nustatoma,
 kad kas dvejus metus nustatomi Sąjungai bendri asmenų perkėlimo
 į Europos Sąjungą prioritetai remiantis šiomis bendromis
 kategorijomis:
 –
 asmenys iš šalies ar regiono, kuriame numatyta
 įgyvendinti regioninę apsaugos programą;
 –
 asmenys iš šalies ar regiono, kuris Jungtinių
 Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro
 įtrauktas į asmenų perkėlimo iš trečiųjų
 šalių prognozes ir kuriame Sąjungos bendri veiksmai padarytų
 didelį poveikį sprendžiant apsaugos poreikius;
 –
 asmenys, priklausantys konkrečiai kategorijai,
 įtrauktai į Jungtinių Tautų vyriausiojo
 pabėgėlių reikalų komisaro biuro asmenų perkėlimo
 iš trečiųjų šalių kriterijus.
 4. Toliau išvardytos pažeidžiamų
 pabėgėlių grupės visais atvejais įtraukiamos į
 bendrus Sąjungai bendrus asmenų perkėlimo į Europos
 Sąjungą prioritetus ir joms gali būti teikiamos šio straipsnio 2
 dalyje nurodytos vienkartinės išmokos:
 –
 moterys ir vaikai, kuriems kyla rizika,
 –
 nelydimi nepilnamečiai,
 –
 asmenys, turintys medicininių poreikių,
 kurie gali būti patenkinti tik jiems persikėlus,
 –
 asmenys, kuriuos reikia neatidėliotinai arba
 skubos tvarka perkelti į Sąjungą iš trečiųjų
 šalių dėl teisinių arba fizinės apsaugos
 priežasčių.
 5. Valstybė narė, perkėlusi
 asmenį, kuris priklauso vienai iš 1 ir 2 dalyse nurodytų
 kategorijų, gauna vienkartinę išmoką šiam asmeniui tik
 vieną kartą.
 6. Komisija įgyvendinimo aktuose nustato
 tvarkaraštį ir kitas įgyvendinimo sąlygas, susijusias su
 išteklių skyrimo asmenų perkėlimo į Europos
 Sąjungą programai mechanizmu pagal 27 straipsnio 2 dalyje nurodytą
 procedūrą.
 7. 1 dalyje nurodytos papildomos sumos
 teikiamos valstybėms narėms kas dvejus metus: pirmą kartą
 atskiru finansavimo sprendimu, kuriuo patvirtinama jų nacionalinė
 programa, laikantis procedūros, nustatytos Reglamento (ES) Nr. .../...
 [Horizontaliojo reglamento] 14 straipsnyje, o vėliau finansavimo
 sprendimu, pridedamu prie jų nacionalines programas
 patvirtinančių sprendimų. Šios sumos neperkeliamos kitiems
 veiksmams pagal nacionalinę programą.
 8. Siekiant efektyviai siekti asmenų
 perkėlimo į Europos Sąjungą programos tikslų ir
 neviršyti turimų išteklių Komisija įgaliojama priimti
 deleguotuosius aktus pagal 26 straipsnį, kad prireikus patikslintų
 vienkartinių išmokų sumas, nustatytas 1 ir 2 dalyse.
 18 straipsnis
 Ištekliai perkėlimui Europos
 Sąjungoje
 1. Be asignavimų, apskaičiuotų
 pagal 15 straipsnio 1 dalies a punktą, tinkamu laiku valstybės
 narės gauna papildomą sumą, kaip nustatyta 15 straipsnio 2
 dalies b punkte, pagrįstą vienkartine 6 000 EUR išmoka
 kiekvienam asmeniui, perkeltam iš kitos valstybės narės.
 2. Komisija nustato tvarkaraštį ir kitas
 įgyvendinimo sąlygas, susijusias su išteklių skyrimo
 perkėlimui Europos Sąjungoje mechanizmu pagal 26 straipsnio 2 dalyje
 nurodytą procedūrą.
 3. 1 dalyje nurodytos papildomos sumos
 teikiamos valstybėms narėms reguliariai: pirmą kartą
 atskiru finansavimo sprendimu, kuriuo patvirtinama jų nacionalinė
 programa, laikantis procedūros, nustatytos Reglamento (ES)
 Nr. .../... [Horizontaliojo reglamento] 14 straipsnyje, o vėliau
 finansavimo sprendimu, pridedamu prie jų nacionalinę programą
 patvirtinančio sprendimo. Šios sumos neperkeliamos kitiems veiksmams pagal
 nacionalinę programą.
 4. Siekiant efektyviai siekti valstybių
 narių solidarumo ir atsakomybės dalijimosi tikslų ir neviršyti
 turimų išteklių Komisija įgaliojama priimti deleguotuosius aktus
 pagal 26 straipsnį, kad patikslintų vienkartinių išmokų
 sumą, nustatytą 1 dalyje.
 19 straipsnis
 Ištekliai atsižvelgiant į
 laikotarpio vidurio peržiūrą
 1. Siekiant skirti 15 straipsnio 1 dalies c
 punkte nurodytą sumą iki 2017 m. gegužės 31 d.
 Komisija įvertina valstybių narių poreikius, susijusius su
 jų prieglobsčio ir priėmimo sistemomis, jų su migracijos
 srautais susijusią padėtį 2014–2016 m. ir numatomą
 įvykių raidą.
 Vertinimui Komisija naudoja, inter alia,
 informaciją, surinktą iš Eurostato, Europos migracijos tinklo,
 Europos prieglobsčio paramos biuro ir FRONTEX agentūros rizikos
 analizių.
 Remdamasi šia analize Komisija nustato
 ypatingų poreikių, susijusių su prieglobsčio ir
 priėmimo sistemomis ir su valstybių narių patiriamu migraciniu
 spaudimu, lygį taikydama šiuos bendrus veiksnius:
 (a)
 prieglobsčio ir priėmimo sistemos:
 i) nėra konkrečių
 poreikių – koeficientas 1,
 ii) vidutiniai konkretūs poreikiai –
 koeficientas 1,5,
 iii) dideli konkretūs poreikiai –
 koeficientas 3;
 (b)
 migracinis spaudimas:
 i) nėra ypatingo spaudimo –
 koeficientas 1,
 ii) vidutinis ypatingas spaudimas –
 koeficientas 1,5,
 iii) didelis ypatingas spaudimas –
 koeficientas 3.
 2. Remdamasi šia sistema Komisija
 įgyvendinimo aktais nustato valstybes nares, kurios gaus papildomas sumas,
 ir sukuria turimų išteklių paskirstymo toms valstybėms
 narėms sistemą, laikydamasi 27 straipsnio 3 dalyje nurodytos
 procedūros.
 20 straipsnis
 Nacionalinės programos
 1. Pagal programas, kurios turi būti
 išnagrinėtos ir patvirtintos remiantis Reglamento (ES) Nr. ..../...
 [Horizontaliojo reglamento] 14 straipsniu, valstybės narės visų
 pirma siekia tokių tikslų:
 (a)
 stiprinti bendros Europos prieglobsčio
 sistemos kūrimą užtikrinant veiksmingą ir vienodą
 Sąjungos prieglobsčio acquis taikymą;
 (b)
 remti asmenų perkėlimo į Europos
 Sąjungą programos kūrimą ir plėtojimą
 siūlant tvarius sprendimus iš trečiųjų šalių
 negalintiems išvykti pabėgėliams, pirmiausiai remiantis Sąjungai
 bendrais asmenų perkėlimo į Europos Sąjungą
 prioritetais;
 (c)
 vietos ir (arba) regioniniu lygmeniu nustatyti ir
 plėtoti integracijos strategijas, apimančias įvairius
 dvikrypčio dinamiško proceso aspektus, siekiant patenkinti
 įvairių kategorijų migrantų konkrečius poreikius ir
 plėtoti visų suinteresuotųjų šalių efektyvias
 partnerystes;
 (d)
 plėtoti remiamo savanoriško grįžimo
 programas, įskaitant reintegracijos komponentą.
 2. Valstybės narės užtikrina, kad
 visi fondo lėšomis remiami veiksmai atitiktų Sąjungos
 prieglobsčio ir imigracijos acquis, net jei jos neprivalo taikyti
 atitinkamų priemonių.
 21 straipsnis
 Sąjungos veiksmai
 1. Komisijos iniciatyva fondo lėšos gali
 būti naudojamos tarpvalstybiniams veiksmams arba Sąjungai ypatingai
 svarbiems veiksmams, susijusiems su 3 straipsnyje minėtų
 bendrųjų, konkrečių tikslų įgyvendinimu,
 finansuoti.
 2. Sąjungos veiksmai laikomi tinkamais
 finansuoti, kai jais visų pirma:
 (a)
 aktyvinamas Sąjungos bendradarbiavimas
 įgyvendinant Sąjungos teisę ir gerąją praktiką
 prieglobsčio, įskaitant perkėlimą į Europos
 Sąjungą ir perkėlimą Europos Sąjungoje, teisėtos
 migracijos, įskaitant trečiųjų šalių
 piliečių integraciją, ir grąžinimo srityje;
 (b)
 steigiami tarpvalstybiniai bendradarbiavimo tinklai
 ir rengiami bandomieji projektai, įskaitant naujoviškus projektus,
 pagrįsti tarpvalstybine įstaigų, esančių dviejose ar
 daugiau valstybių narių, partneryste, stengiantis skatinti naujoves
 ir palengvinti keitimąsi patirtimi ir gerąja praktika;
 (c)
 nagrinėjamos galimos naujos Sąjungos
 bendradarbiavimo prieglobsčio, imigracijos, integracijos, grąžinimo
 ir atitinkamos ES teisės srityse formos, informacijos apie geriausią
 praktiką ir visus kitus prieglobsčio, imigracijos, integracijos ir
 grąžinimo politikos platinimas ir keitimasis ja, įskaitant
 institucinę komunikaciją apie politinius Sąjungos prioritetus;
 (d)
 plėtojamas ir taikomas valstybių
 narių vykdomas bendrų statistinių priemonių, metodų ir
 rodiklių, skirtų įvertinti prieglobsčio, teisėtos
 migracijos, integracijos ir grąžinimo politikos pokyčius;
 (e)
 teikiama rengimo, stebėjimo, administravimo ir
 techninė parama ir kuriamas vertinimo mechanizmas, reikalingas
 prieglobsčio ir imigracijos politikai įgyvendinti;
 (f)
 bendradarbiaujama su trečiosiomis šalimis,
 visų pirma įgyvendinant readmisijos susitarimus, judumo partnerystes
 ir regioninės apsaugos programas.
 3. Šiame straipsnyje nurodyti veiksmai vykdomi
 pagal Reglamento (ES) Nr. .../... [Horizontaliojo reglamento] 7
 straipsnį.
 22 straipsnis
 Pagalba susidarius nepaprastajai
 padėčiai
 1. Pagal priemonę finansinė parama
 teikiama susiklosčius nepaprastajai padėčiai, kai reikia
 tenkinti skubius ir konkrečius poreikius.
 2. Parama susiklosčius nepaprastajai
 padėčiai teikiama pagal Reglamento (ES) Nr. .../...
 [Horizontaliojo reglamento] 8 straipsnį.
 23 straipsnis
 Europos migracijos tinklas
 1. Fondo lėšomis remiamas Europos
 migracijos tinklas ir teikiama jo veiklai bei būsimam plėtojimui
 būtina finansinė parama.
 2. Europos migracijos tinklo tikslas:
 (a)
 būti Sąjungos patariamąja taryba
 migracijos ir prieglobsčio klausimais koordinuojant ir valstybių
 narių atstovų, akademinės bendruomenės, pilietinės
 visuomenės, ekspertų grupių ir kitų Sąjungos ir (arba)
 tarptautinių institucijų darbą, ir bendradarbiaujant su jais
 nacionaliniu ir Sąjungos lygmeniu;
 (b)
 patenkinti Sąjungos institucijų ir
 valstybių narių informacijos apie migraciją ir prieglobstį
 poreikius teikiant naujausią, objektyvią, patikimą ir
 palyginamą informaciją apie migraciją ir prieglobstį,
 siekiant prisidėti prie šių sričių politikos formavimo
 Europos Sąjungoje;
 (c)
 teikti plačiajai visuomenei b punkte
 nurodytą informaciją.
 3. Kad pasiektų šį tikslą
 Europos migracijos tinklas:
 (a)
 renka ir keičiasi naujausiais,
 objektyviausiais, patikimais ir palyginamais duomenimis ir informacija iš
 įvairių šaltinių, įskaitant posėdžius, naudojant
 elektronines priemones, bendras studijas ir ad-hoc užklausas;
 (b)
 analizuoja a punkte nurodytus duomenis bei
 informaciją (ir pagerina jų palyginamumą) ir juos pateikia
 lengvai prieinama forma (ypač politiką formuojantiems asmenims);
 (c)
 rengia ir skelbia periodiškas migracijos ir
 prieglobsčio padėties Sąjungoje bei valstybėse narėse
 ataskaitas;
 (d)
 teikdamas paties parengtą informaciją yra
 informacijos centras, platinantis plačiajai visuomenei objektyvią,
 nešališką informaciją apie migraciją ir prieglobstį.
 4. Europos migracijos tinklas, Europos
 prieglobsčio paramos biuras ir FRONTEX agentūra užtikrina, kad
 jų atitinkama veikla būtų nuosekli ir suderinta.
 5. Europos migracijos tinklą sudaro:
 (a)
 Komisija, kuri koordinuoja Europos migracijos
 tinklo darbą ir visų pirma užtikrina, kad jis deramai
 atspindėtų Sąjungos migracijos ir prieglobsčio srities
 politikos prioritetus;
 (b)
 valdyba, teikianti politines gaires dėl
 Europos migracijos tinklo veiklos ir ją tvirtinanti; į ją
 įeina Komisija ir valstybių narių bei Europos Parlamento
 ekspertai ir kiti susiję subjektai;
 (c)
 valstybių narių paskirti nacionaliniai
 informacijos centrai, kurių kiekvieną sudaro mažiausiai trys
 ekspertai, kartu turintys prieglobsčio ir migracijos srities
 specialiųjų žinių, apimančių politikos formavimo,
 teisės, mokslinių tyrimų ir statistikos aspektus, ir kurie koordinuoja
 ir teikia nacionalinius indėlius į 19 straipsnio 1 dalyje
 nurodytą veiklą, kad būtų surinkti visų susijusių
 suinteresuotųjų šalių indėliai;
 (d)
 kiti susiję nacionaliniai ir Sąjungos
 lygmens migracijos ir prieglobsčio srities subjektai.
 6. Komisija priimdama įgyvendinimo
 aktus nustato Europos migracijos tinklo veikimo taisykles 27 straipsnio 2
 dalyje nustatyta tvarka.
 7. Pagal metinius fondo asignavimus ir
 darbo programą, kurioje išdėstyti tinklo veiklos prioritetai,
 sprendimas dėl Europos migracijos tinklui skiriamos sumos nustatomas 27 straipsnio
 3 dalyje nustatyta tvarka ir, jei įmanoma, sujungiamas su Sąjungos
 veiksmų darbo programa ir parama susiklosčius nepaprastajai
 padėčiai.
 8. Europos migracijos tinklo veiklai teikiama
 finansinė parama yra atitinkamai dotacijų nacionaliniams informacijos
 centrams ir viešųjų sutarčių formos, kaip nustatyta
 Finansiniame reglamente.
 24 straipsnis
 Techninė pagalba
 1. Komisijos iniciatyva ir (arba) jos vardu
 iki 2,5 mln. EUR fondo lėšų kasmet naudojama techninei
 pagalbai, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. .../... [Horizontaliojo
 reglamento] 10 straipsnyje.
 2. Valstybės narės iniciatyva fondo
 įnašas siekia iki 5 % visos valstybei narei teikiamos techninės
 pagalbos pagal nacionalinę programą per metus, kaip nustatyta
 Reglamento (ES) Nr. .../... [Horizontaliojo reglamento] 20 straipsnyje.
 VI SKYRIUS
 BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
 25 straipsnis
 Konkrečios nuostatos, susijusios
 su perkėlimui į Europos Sąjungą ir perkėlimui Europos
 Sąjungoje skirtomis vienkartinėmis išmokomis
 Nukrypstant nuo finansuoti tinkamų
 išlaidų taisyklių, nustatytų Reglamento (ES) Nr. .../...
 [Horizontaliojo reglamento] 18 straipsnyje, visų pirma susijusių su
 vienkartinėmis išmokomis ir fiksuoto dydžio išmokomis, valstybėms
 narėms teikiamos perkėlimui į Europos Sąjungą ir
 perkėlimui Europos Sąjungoje skirtos vienkartinės išmokos:
 –
 neprivalo būti grindžiamos statistiniais arba
 ankstesnio laikotarpio duomenimis ir
 –
 teikiamos su sąlyga, kad asmuo, dėl kurio
 skiriama vienkartinė išmoka, buvo iš tiesų perkeltas į Europos
 Sąjungą ir (arba) perkeltas Europos Sąjungoje, kaip nustatyta
 šiame reglamente.
 26 straipsnis
 Naudojimasis įgaliojimais
 1. Įgaliojimai priimti deleguotuosius
 aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.
 2. Šiame reglamente nurodyti įgaliojimai
 priimti deleguotuosius teisės aktus Komisijai suteikiami 7 metų
 laikotarpiui [nuo šio reglamento įsigaliojimo].
 Įgaliojimų suteikimas automatiškai pratęsiamas tokios
 pačios trukmės laikotarpiui, išskyrus atvejus, kai Europos
 Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo
 likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno tokio laikotarpio
 pabaigos.
 3. Europos Parlamentas arba Taryba gali bet
 kuriuo metu panaikinti šiame reglamente nurodytus įgaliojimus priimti
 deleguotuosius teisės aktus. Sprendimu dėl įgaliojimų panaikinimo
 nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius
 aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos
 Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame
 nurodytą dieną. Jis neturi poveikio jau galiojančių
 deleguotųjų aktų teisėtumui.
 4. Priėmusi deleguotąjį
 aktą, Komisija apie jį vienu metu praneša ir Europos Parlamentui, ir
 Tarybai.
 5. Pagal šį reglamentą priimtas
 deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jei Europos Parlamentas arba
 Taryba per 2 mėnesius nuo pranešimo apie tą aktą Europos
 Parlamentui ir Tarybai nepareiškia prieštaravimo arba jei nesibaigus tam
 laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba informavo Komisiją apie
 neprieštaravimą. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis
 laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.
 27 straipsnis
 Komiteto procedūra
 1. Komisijai padeda Reglamento (ES)
 Nr. .../... [Horizontaliojo reglamento] 55 straipsnio 1 dalimi
 įsteigtas bendras Prieglobsčio, migracijos ir saugumo komitetas.
 2. Kai daroma nuoroda į šią
 dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 4 straipsnis.
 3. Kai daroma nuoroda į šią
 dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.
 28 straipsnis
 Peržiūra
 Remdamiesi Komisijos pasiūlymu, Europos
 Parlamentas ir Taryba nė vėliau kaip iki 2020 m. birželio 30 d.
 peržiūri šį reglamentą.
 29 straipsnis
 Reglamento (ES) Nr. .../...
 [Horizontaliojo reglamento] taikomumas
 Šiam fondui taikomos [Reglamento (ES) Nr.
 .../...] nuostatos.
 30 straipsnis
 Panaikinimas
 Panaikinami ir nuo 2014 m. sausio 1 d.
 netaikomi šie sprendimai:
 (a)
 Sprendimas Nr. 573/2007/EB;
 (b)
 Sprendimas Nr. 575/2007/EB;
 (c)
 Sprendimas 2007/435/EB;
 (d)
 Sprendimas 2008/381/EB.
 31 straipsnis
 Pereinamojo laikotarpio nuostatos
 1. Šis reglamentas neturi poveikio
 projektų ir susijusių metinių programų tęsimui ar
 keitimui, įskaitant visišką ar dalinį panaikinimą, iki
 jų baigimo arba Komisijos remiantis sprendimais Nr. 573/2007/EB ir 2007/435/EB
 arba bet kuriuo kitu tai paramai 2013 m. gruodžio 31 d. taikomu
 teisės aktu, patvirtintos finansinės paramos tęsimui ar
 keitimui.
 Šis reglamentas neturi poveikio Komisijos,
 remiantis Sprendimu 2008/381/EB arba bet kuriuo kitu tai paramai 2013 m.
 gruodžio 31 d. taikomu teisės aktu, patvirtintos finansinės
 paramos tęsimui ar keitimui, įskaitant visišką ar dalinį
 panaikinimą.
 2. Priimdama sprendimus dėl bendro
 finansavimo pagal šį reglamentą Komisija atsižvelgia į remiantis
 sprendimais Nr. 573/2007/EB, Nr. 575/2007/EB, 2007/435/EB ir 2008/381/EB iki
 [paskelbimo Oficialiajame leidinyje datos] priimtas priemones, kurios daro
 finansinį poveikį bendro finansavimo laikotarpiu.
 3. Nuo 2011 m. sausio 1 d. iki 2013 m.
 gruodžio 31 d. Komisijos patvirtintas bendram finansavimui skirtas sumas, su
 kuriomis susiję dokumentai, reikalingi veiksmams užbaigti, Komisijai
 nebuvo išsiųsti iki galutinės ataskaitos pateikimo termino, Komisija
 iki 2017 m. gruodžio 31 d. automatiškai panaikina, o neteisėtai
 išmokėtas sumas išieško.
 4. Apskaičiuojant automatiškai
 panaikinamą sumą, į sumas, susijusias su veikla, laikinai
 sustabdyta dėl sustabdomąjį poveikį turinčio teismo
 proceso ar skundo nagrinėjimo administracine tvarka, neatsižvelgiama.
 32 straipsnis
 Įsigaliojimas ir taikymas
 Šis reglamentas įsigalioja kitą
 dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
 Šis reglamentas pagal Sutartis
 privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse.
 Priimta Briuselyje
 Europos Parlamento vardu Tarybos
 vardu
 Pirmininkas Pirmininkas
 I PRIEDAS
 2014–2020 m. orientacinis
 daugiametis išlaidų paskirstymas valstybėms narėms
 II PRIEDAS
 Konkrečių veiksmų
 sąrašas pagal 16 straipsnį
 (1)
 Kurti ir plėtoti Sąjungoje
 pabėgėlių tranzito ir įforminimo centrus, visų pirma
 remiant perkėlimo į Europos Sąjungą operacijas
 bendradarbiaujant su Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių
 reikalų komisaro biuru.
 (2)
 Bendradarbiaujant su Jungtinių Tautų
 vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuru kurti naujus
 metodus, susijusius su galimybėmis naudotis prieglobsčio
 procedūromis, daugiausia dėmesio sutelkiant į pagrindines
 tranzito šalis, pvz., konkrečių grupių apsaugos programos arba
 tam tikros prieglobsčio prašymų nagrinėjimo procedūros.
 (3)
 Bendros valstybių narių integracijos
 srities iniciatyvos, pvz., lyginamoji analizė, tarpusavio vertinimai arba
 Europos modulių bandymai, pvz., susiję su kalbinių
 įgūdžiu įgijimu arba įžanginių programų parengimu.
 (4)
 Bendros iniciatyvos, kurių tikslas – nustatyti
 ir įgyvendinti naujus metodus, susijusius su pirmo susitikimo
 procedūromis ir nelydimų nepilnamečių apsaugos standartais.
 (5)
 Bendros grąžinimo operacijos, įskaitant
 bendrus Sąjungos readmisijos susitarimų įgyvendinimo veiksmus
 (6)
 Bendri reintegracijos projektai kilmės šalyse,
 siekiant grąžinimo tvarumo ir bendri veiksmai, kuriais stiprinami
 trečiųjų šalių gebėjimai įgyvendinti
 Sąjungos readmisijos susitarimus.
 (7)
 Bendros iniciatyvos, kurių tikslas – šeimos
 susijungimas ir nelydimų nepilnamečių reintegracija į
 jų kilmės šalis.
 (8)
 Bendrų migracijos centrų steigimas
 trečiosiose šalyse ir bendri projektai, kuriais skatinamas valstybių
 narių ir trečiųjų šalių darbuotojų paieškos ir
 įdarbinimo tarnybų bendradarbiavimas.
 III PRIEDAS
 2014–2015 m. Sąjungai
 bendrų asmenų perkėlimo į Europos Sąjungą
 prioritetų sąrašas
 (1)
 Regioninė apsaugos programa Rytų Europoje
 (Baltarusija, Moldova, Ukraina)
 (2)
 Regioninė apsaugos programa Somalio
 pusiasalyje (Džibutis, Kenija, Jemenas)
 (3)
 Regioninė apsaugos programa Šiaurės
 Afrikoje (Egiptas, Libija, Tunisas)
 (4)
 Rytų Afrikos ir Didžiųjų ežerų
 regiono pabėgėliai
 (5)
 Irako pabėgėliai Sirijoje, Libane ir
 Jordanijoje
 (6)
 Irako pabėgėliai Turkijoje
 FINANSINĖ TEISĖS
 AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA
 1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
 STRUKTŪRA
 1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas
 1.2. Atitinkama
 (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje
 1.3. Pasiūlymo
 (iniciatyvos) pobūdis
 1.4. Tikslas
 (-ai)
 1.5. Pasiūlymo
 (iniciatyvos) pagrindas
 1.6. Trukmė
 ir finansinis poveikis
 1.7. Numatomas
 (-i) valdymo metodas (-ai)
 2. VALDYMO PRIEMONĖS
 2.1. Priežiūros
 ir atskaitomybės taisyklės
 2.2. Valdymo
 ir kontrolės sistema
 2.3. Sukčiavimo
 ir pažeidimų prevencijos priemonės
 3. NUMATOMAS PASIŪLYMO
 (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS
 3.1. Atitinkama
 (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os)
 ir biudžeto išlaidų eilutė (-s)
 3.2. Numatomas
 poveikis išlaidoms
 3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė
 3.2.2. Numatomas
 poveikis veiklos asignavimams
 3.2.3. Numatomas
 poveikis administracinio pobūdžio asignavimams
 3.2.4. Suderinamumas
 su dabartine daugiamete finansine programa
 3.2.5. Trečiųjų
 šalių finansinis įnašas
 3.3. Numatomas poveikis
 įplaukoms
 FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO
 PAŽYMA
 1.
 PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA
 1.1.
 Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas
 Komunikatas
 „Atviros ir saugios Europos kūrimas. Vidaus reikalų biudžetas 2014–2020 m.“
 Reglamento,
 kuriuo nustatomos Prieglobsčio ir migracijos fondo bendrosios nuostatos ir
 policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos ir kovos su juo, taip
 pat krizių valdymo finansinės paramos priemonės bendrosios
 nuostatos, pasiūlymas
 Reglamento,
 kuriuo įsteigiamas prieglobsčio ir migracijos fondas, pasiūlymas
 1.2.
 Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB
 sistemoje[26]
 3 išlaidų
 kategorija, 18 antraštinė dalis: Vidaus reikalai
 Būsimos
 daugiametės finansinės perspektyvos: 3 išlaidų kategorija
 (Saugumas ir pilietybė) – Prieglobsčio ir migracijos fondas
 Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis
 þ Pasiūlymas (iniciatyva)
 susijęs (-usi) su nauja priemone (vidaus reikalų
 finansavimas 2014–2020 m. laikotarpiu)
 ̈ Pasiūlymas
 (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta
 įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) atlikus
 parengiamuosius veiksmus[27]
 ̈ Pasiūlymas
 (iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės galiojimo
 pratęsimu
 ̈ Pasiūlymas
 (iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į
 naują priemonę
 1.3.
 Tikslai
 1.3.1.
 Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis
 (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia
 iniciatyva)
 Galutinis
 vidaus reikalų politikos tikslas – sukurti vidaus sienų
 neturinčią erdvę, į kurią ES ir
 trečiųjų šalių piliečiai galėtų patekti,
 joje judėti, gyventi, dirbti, o drauge atsinešti naujų
 idėjų, kapitalo, žinių ir naujovių arba užpildyti jos
 nacionalinių darbo rinkų spragas, būdami tikri dėl savo
 teisių ir saugumo. Šiam tikslui pasiekti nepaprastai svarbus
 bendradarbiavimas su ES nepriklausančiomis šalimis ir tarptautinėmis
 organizacijomis.
 Vis
 didėjanti vidaus reikalų politikos svarba patvirtinta Stokholmo
 programoje ir jos veiksmų plane, kurių vykdymas yra strateginis
 Sąjungos prioritetas, susijęs su tokiomis sritimis kaip migracija
 (teisėta migracija ir integracija, prieglobstis, neteisėta migracija
 ir grąžinimas), saugumas (terorizmo ir organizuoto nusikalstamumo
 prevencija ir kova su juo, policijos bendradarbiavimas) ir išorės
 sienų valdymas (įskaitant vizų politiką), taip pat šių
 politikos sričių išorės dimensija. Lisabonos sutartis taip pat
 sudaro Sąjungai sąlygas parodyti didesnį ryžtą sprendžiant
 kasdienius piliečių klausimus laisvės, saugumo ir teisingumo
 srityje. Vidaus reikalų politikos prioritetus, visų pirma
 trečiųjų šalių piliečių integraciją,
 reikėtų vertinti atsižvelgiant ir į strategijoje „Europa 2020“
 pateiktas septynias pavyzdines iniciatyvas, kuriomis siekiama padėti ES
 įveikti dabartinę finansų ir ekonomikos krizę, taip pat
 užtikrinti pažangų, tvarų ir integracinį augimą.
 Iš
 Prieglobsčio ir migracijos fondo bus teikiama finansinė parama, kad
 įgyvendinant Sąjungos vidaus reikalų tikslus būtų
 pasiekta konkrečių rezultatų.
 1.3.2.
 Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama
 VGV / VGB veikla
 PRIEGLOBSČIO
 IR MIGRACIJOS FONDAS
 a) stiprinti
 ir plėtoti bendrą Europos prieglobsčio sistemą,
 įskaitant jos išorės dimensiją;
 b) remti
 į Sąjungą nukreiptą teisėtą migraciją
 siekiant patenkinti valstybių narių ekonominius ir socialinius
 poreikius ir skatinti veiksmingą trečiųjų šalių
 piliečių integraciją, įskaitant prieglobsčio
 prašytojus ir asmenis, kuriems suteikta tarptautinė apsauga;
 c) stiprinti
 teisingas ir veiksmingas valstybių narių grąžinimo strategijas,
 kuriose būtų akcentuojamas grąžinimo tvarumas ir veiksminga
 readmisija kilmės šalyse;
 d) stiprinti
 valstybių narių solidarumą ir dalijimąsi atsakomybe,
 visų pirma kiek tai susiję su šalimis, kurioms migracijos ir
 prieglobsčio prašytojų srautai daro didžiausią poveikį;
 Dabartinė
 atitinkama VGB veikla: 18.03 (Europos
 pabėgėlių fondas, nepaprastosios padėties priemonės ir
 Europos fondas trečiųjų šalių piliečių
 integracijai) ir 18.02 (kiek tai susiję su Europos grąžinimo fondu).
 1.3.3.
 Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis
 Nurodyti poveikį,
 kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų turėti tiksliniams
 gavėjams (tikslinėms grupėms).
 Pasiūlymo
 poveikis tiksliniams gavėjams (tikslinėms grupėms) išsamiau
 apibūdinamas Poveikio vertinimo 4.1.2 skirsnyje.
 Apskritai,
 visų finansavimo proceso lygių ir kiekvieno valdymo būdo
 supaprastinimas turės akivaizdžiai naudingą poveikį
 finansinės paramos valdymo procesams.
 Pagrindinės
 prieglobsčio ir migracijos paramos gavėjos bus valstybių
 narių tarnybos, atsakingos už susijusio acquis arba susijusios
 politikos įgyvendinimą, taip pat tarptautinės organizacijos arba
 NVO, veikiančios prieglobsčio ir migracijos srityje (priėmimo
 tvarka, integracijos priemonės ir grąžinimo operacijos).
 Šie
 pokyčiai bus naudingi šioms tikslinėms grupėms:
 prieglobsčio prašytojams, asmenims, kuriems suteikta tarptautinė
 apsauga, perkeltiesiems pabėgėliams ir kitiems
 trečiųjų šalių piliečiams, kurių atvykimo į
 ES priežastys bei susiję poreikiai skiriasi (pvz., ekonominės
 priežastys, šeimos susijungimo priežastys, nelydimi nepilnamečiai ir kt.).
 Įvairius migracijos valdymo veiksmus sujungus į vieną
 fondą, bus lengviau palaikyti ryšius su šiomis tikslinėmis
 grupėmis (viena atsakinga institucija, didesnis žinomumas ir aiškesnė
 intervencijos taikymo sritis), taip pat bus galima lanksčiau teikti
 paramą (pvz., vienodo pobūdžio veiksmai, skirti kelioms
 tikslinėms grupėms). Be to, intervencijos taikymo sritis bus
 išplėsta, kad apimtų visą migracijos grandinę ir skirtingas
 tikslines grupes, įskaitant platesnes tikslines grupes, t. y. antros
 kartos trečiųjų šalių piliečius (kurių motina
 arba tėvas yra trečiosios šalies pilietis).
 1.3.4.
 Rezultatų ir poveikio rodikliai
 Nurodyti
 pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodiklius.
 Kadangi prieš
 rengiant nacionalines programas būtinas politinis dialogas, šiuo etapu
 neįmanoma sudaryti galutinio rodiklių, kuriais remiantis bus
 vertinamas minėtų konkrečių tikslų įgyvendinimas,
 sąrašo.
 Vis dėlto prieglobsčio ir migracijos srityje
 turėtų būti taikomi, inter alia, šie rodikliai:
 prieglobsčio prašytojų priėmimo sąlygų,
 prieglobsčio procedūrų, prieglobsčio prašytojų
 pripažinimo konvergencijos ir valstybių narių vykdomų
 perkėlimo į Europos Sąjungą veiksmų kokybės
 padidėjimo lygis, trečiųjų šalių piliečių
 aktyvesnio dalyvavimo darbo rinkoje, švietimo ir demokratiniuose procesuose
 lygis, didesnis grąžinamų asmenų skaičius ir aktyvesnė
 valstybių narių tarpusavio pagalba, be kita ko, bendradarbiaujant
 praktiškai ir vykdant perkėlimą Europos Sąjungoje.
 1.4.
 Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas
 1.4.1.
 Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai
 Kaip ir
 anksčiau, 2014–2020 m. laikotarpiu vidaus reikalų srityje ES
 laukia nemenki iššūkiai. Atsižvelgiant į demografinius pokyčius,
 struktūrinius pokyčius darbo rinkose ir konkurencijos dėl
 įgūdžių modelius, į ateitį orientuota teisėtos
 imigracijos ir integracijos politika bus labai svarbi didinant ES
 konkurencingumą ir socialinę sanglaudą, turtinant mūsų
 visuomenę ir teikiant visiems vienodas galimybes.. ES taip pat turi
 tinkamai spręsti neteisėtos migracijos problemą ir kovoti su
 prekyba žmonėmis. Kartu privalome išlikti solidarūs su tais, kuriems
 reikalinga tarptautinė apsauga. Didesnę apsaugą užtikrinančios
 ir veiksmingesnės bendros Europos prieglobsčio sistemos užbaigimas
 tebėra prioritetinis uždavinys.
 Šiems tikslams
 pasiekti nepaprastai svarbus bendradarbiavimas su ES nepriklausančiomis
 šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis. Pastarojo meto įvykiai
 Šiaurės Afrikoje parodė, kad ES labai svarbu laikytis išsamaus,
 koordinuoto požiūrio į migraciją, sienas ir saugumą.
 Todėl reikia sustiprinti vis svarbesnę ES vidaus reikalų
 politikos išorės dimensiją, visapusiškai atsižvelgiant į Sąjungos
 užsienio politiką.
 1.4.2.
 Papildoma ES dalyvavimo nauda
 Valdant
 migracijos srautus gali kilti sunkumų, kurių valstybės
 narės negali įveikti vienos. Šioje srityje akivaizdi papildoma ES
 biudžeto naudojimo nauda.
 Kai kurioms
 valstybėms narėms tenka sunki našta dėl ypatingos
 geografinės padėties ir Sąjungos išorės sienų, kurias
 jos turi valdyti, ilgio. Todėl svarbiausi bendros prieglobsčio ir
 imigracijos politikos principai – valstybių narių solidarumas ir
 teisingas atsakomybės pasidalijimas. ES biudžete numatytos lėšos,
 susijusios su šio principo taikymo finansiniu poveikiu.
 Kalbant apie
 vidaus reikalų išorės dimensiją akivaizdu, kad, ėmusis
 priemonių ir sutelkus išteklius ES lygiu, ES turės daug daugiau
 galimybių įtikinti trečiąsias šalis bendradarbiauti su ja
 sprendžiant migracijos klausimus, kurie pirmiausia svarbūs ES ir
 valstybėms narėms.
 ES teisė
 imtis veiksmų vidaus reikalų srityje nustatyta Sutarties dėl
 Europos Sąjungos veikimo (SESV) V antraštinėje dalyje „Laisvės,
 saugumo ir teisingumo erdvė“, ypač SESV 77 ir 78 straipsnių 2
 dalyse, 79 straipsnio 2 ir 4 dalyse, 82 straipsnio 1 dalyje, 84
 straipsnyje ir 87 straipsnio 2 dalyje. Bendradarbiavimas su trečiosiomis
 šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis reglamentuojamas SESV 212
 straipsnio 3 dalimi. Pasiūlymais nepažeidžiamas subsidiarumo principas,
 nes dauguma lėšų bus naudojamos vadovaujantis pasidalijamojo valdymo
 principu ir atsižvelgiant į valstybių narių institucijų
 kompetenciją.
 1.4.3.
 Panašios patirties išvados
 Nors
 dabartinės vidaus reikalų finansinės priemonės paprastai
 laikomos atitinkančiomis savo paskirtį ir veikiančiomis
 veiksmingai, laikotarpio vidurio peržiūros išvados ir
 suinteresuotųjų šalių konsultacijos rodo, kad reikia:
 – supaprastinti ir racionalizuoti būsimas vidaus reikalų
 srities priemones, sumažinant finansinių
 programų skaičių iki dviejų: įsteigiant
 Prieglobsčio ir migracijos fondą ir Vidaus saugumo fondą. Tai ES
 leis strategiškiau naudoti priemones, kad jos labiau atitiktų ES
 politinius prioritetus ir poreikius;
 – sustiprinti ES, kaip pasaulinio masto veikėjos, vaidmenį, į būsimus fondus įtraukiant išorės dimensijos
 komponentą ir taip sustiprinant ES įtaką, susijusią su
 vidaus reikalų politikos išorės dimensija;
 – kai įmanoma, pirmenybę teikti ne centralizuotam, o pasidalijamajam
 valdymui, siekiant sumažinti nereikalingą biurokratinę
 naštą;
 – pasidalijamajam valdymui taikyti labiau į rezultatus
 orientuotą požiūrį, pereinant prie
 daugiamečio programavimo ir aukšto lygio politinio dialogo: taip bus
 užtikrinta, kad valstybių narių nacionalinės programos visiškai
 atitiktų ES politikos tikslus bei prioritetus ir daugiausia dėmesio
 jose būtų skiriama rezultatų siekimui;
 – pagerinti centralizuotą valdymą siekiant parengti
 įvairias politinio pobūdžio veiklos priemones, įskaitant paramą tarpvalstybiniams veiksmams, ypač
 naujoviškiems veiksmams, trečiosiose šalyse vykdomiems ir su jomis
 susijusiems veiksmams (išorės dimensija), taip pat veiksmams
 susiklosčius nepaprastajai padėčiai, tyrimams ir renginiams;
 – sukurti bendrą reglamentavimo sistemą, kuo panašesnę į kitų pasidalijamojo valdymo būdu
 valdomų ES fondų reglamentavimo sistemą, ir priimti bendras
 programavimo, atskaitomybės, finansų valdymo bei kontrolės
 taisykles, kad visos suinteresuotosios šalys kuo geriau suvoktų taisykles
 ir būtų užtikrintas didelis suderinamumas bei darnumas;
 – greitai ir veiksmingai reaguoti susiklosčius nepaprastajai
 padėčiai, parengti fondus taip, kad ES
 galėtų tinkamai reaguoti sparčiai kintančiose situacijose;
 – sustiprinti vidaus reikalų agentūrų įtaką siekiant paskatinti valstybes nares praktiškai bendradarbiauti,
 pavedant joms imtis konkrečių veiksmų ir kartu užtikrinti
 tinkamą politinę agentūrų veiklos kontrolę.
 Daugiau
 informacijos galima rasti kiekvieno reglamento poveikio vertinime ir
 aiškinamajame memorandume.
 1.4.4.
 Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis
 atitinkamomis priemonėmis
 Veiklą,
 kuri bus finansuojama iš Prieglobsčio ir migracijos fondo ir Vidaus
 saugumo fondo, papildanti veikla bus remiama pagal įvairias kitas ES
 priemones.
 Iš Europos
 socialinio fondo šiuo metu remiamos integracijos priemonės, susijusios
 su patekimu į darbo rinką, o iš Integracijos fondo remiamos,
 pavyzdžiui, šios priemonės: pilietinio supažindinimo kursai, dalyvavimas
 socialiniame ir pilietiniame gyvenime, vienodos galimybės naudotis
 paslaugomis ir kt. Integracijos priemonės ir toliau bus remiamos pagal tas
 pačias eilutes kaip ir Prieglobsčio ir migracijos fondas bei
 būsimasis Europos socialinis fondas.
 Pagal
 Prieglobsčio ir migracijos fondo išorės dimensijos komponentą
 bus remiami trečiosiose šalyse vykdomi ir su jomis susiję veiksmai,
 kuriais pirmiausia paisoma ES interesų ir tikslų, kurie turi
 tiesioginį poveikį ES bei jos valstybėms narėms ir kuriais
 užtikrinamas ES teritorijoje vykdomos veiklos tęsimas. Parama bus
 planuojama ir teikiama atsižvelgiant į ES išorės veiksmų ir
 užsienio politiką. Ji nėra skirta į vystymąsi orientuotiems
 veiksmams remti ir tam tikrais atvejais papildys pagal išorės pagalbos
 priemones teikiamą finansinę paramą. Šiuo atžvilgiu itin svarbi
 vidaus reikalų srityje bus nauja teminė migracijos ir
 prieglobsčio programa ir nauja stabilumo priemonė. Pagal
 išorės pagalbos priemones remiami pagalbą gaunančių
 šalių vystymosi poreikiai arba bendrieji politiniai ES interesai,
 susiję su strateginiais partneriais, o iš vidaus reikalų fondų
 bus remiami konkretūs trečiosiose šalyse vykdomi veiksmai,
 svarbūs ES migracijos politikai. Todėl jie užpildys
 konkrečią spragą ir papildys ES turimas priemones.
 1.5.
 Trukmė ir finansinis poveikis
 þ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
 ribota
 –
 þ Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo 2014 01 01 iki 2020 12 31
 –
 þ Finansinis poveikis nuo 2014 m. iki 2023 m.
 ̈ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
 neribota
 –
 Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo MMMM
 iki MMMM,
 –
 Vėliau – visavertis taikymas.
 1.6.
 Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)[28]
 þKomisijos vykdomas tiesioginis centralizuotas valdymas
 þ Netiesioginis centralizuotas valdymas,
 vykdymo užduotis perduodant:
 –
 þ vykdomosioms įstaigoms
 –
 þ Bendrijų įsteigtoms įstaigoms[29]
 –
 þ nacionalinėms viešojo sektoriaus įstaigoms arba
 viešąsias paslaugas teikiančioms įstaigoms
 –
 ̈ asmenims, atsakingiems už konkrečių veiksmų
 vykdymą pagal Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį
 ir nurodytiems atitinkamame pagrindiniame teisės akte, apibrėžtame
 Finansinio reglamento 49 straipsnyje
 þ Pasidalijamasis valdymas kartu su
 valstybėmis narėmis
 þ Decentralizuotas valdymas kartu su trečiosiomis šalimis
 þ Jungtinis valdymas kartu su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti)
 Jei nurodomas daugiau
 kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio
 punkto pastabų skiltyje.
 Pastabos
 Daugiausia
 pasiūlymai bus įgyvendinami pasidalijamojo valdymo būdu,
 priimant daugiametes nacionalines programas.
 Pagal
 nacionalines programas įgyvendintinus tikslus papildys Sąjungos
 veiksmai ir greitojo reagavimo susiklosčius nepaprastajai
 padėčiai mechanizmas. Dažniausiai tai bus centralizuoto tiesioginio
 valdymo būdu teikiamos dotacijos ir vykdomi viešieji pirkimai, skirti
 trečiosiose šalyse vykdomiems ir su jomis susijusiems veiksmams
 finansuoti.
 Susiskaldymui
 išvengti bus pasitelktos visos įmanomos priemonės, iš esmės
 išteklius skiriant ribotam skaičiui ES tikslų įgyvendinti ir
 naudojantis pagrindinių suinteresuotųjų šalių patirtimi,
 jei tinka, pagal partnerystės ir bendruosius susitarimus.
 Komisijos
 iniciatyva teikiama techninė pagalba bus skiriama centralizuoto
 tiesioginio valdymo būdu.
 2.
 VALDYMO PRIEMONĖS
 2.1.
 Priežiūros ir atskaitomybės
 taisyklės
 Nurodyti dažnumą
 ir sąlygas.
 Pasidalijamojo
 valdymo atveju siūloma taikyti suderintą,
 veiksmingą atskaitomybės, stebėjimo ir vertinimo sistemą.
 Rengdamos kiekvieną nacionalinę programą, valstybės
 narės turės sudaryti stebėjimo komitetą, kurio veikloje
 gali dalyvauti Komisija.
 Kiekvienais
 metais valstybės narės teiks daugiametės programos vykdymo
 ataskaitas. Nuo šių ataskaitų priklauso metiniai mokėjimai. Kad
 padėtų atlikti laikotarpio vidurio peržiūrą, 2017 m.
 valstybės narės turės pateikti papildomos informacijos apie
 įgyvendinant šiuos tikslus pasiektą pažangą. Tokios informacijos
 bus prašoma ir 2019 m., kad prireikus paskutiniais finansiniais metais (2020 m.)
 būtų galima patikslinti biudžetą.
 Fondams, iš
 kurių remiamas vertinimu grindžiamos kultūros puoselėjimas
 vidaus reikalų srityje, bus taikoma bendra vertinimo bei stebėjimo
 sistema ir platūs politiniai rodikliai, pabrėžiantys į
 rezultatus orientuotą fondų metodą ir esminį vaidmenį,
 kurį jie galėtų atlikti derinant politikos priemones siekiant
 laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės sukūrimo tikslo. Šie
 rodikliai susiję su galimu fondų poveikiu: bendros sienų
 saugumo, policijos bendradarbiavimo ir krizių valdymo kultūros
 puoselėjimas, veiksmingas migracijos į ES srautų valdymas,
 teisingas ir vienodas požiūris į trečiųjų šalių
 piliečius, valstybių narių tarpusavio solidarumas ir
 bendradarbiavimas sprendžiant migracijos bei vidaus saugumo klausimus, bendras
 ES požiūris į migraciją ir saugumą trečiųjų
 šalių atžvilgiu.
 Siekdama
 užtikrinti tinkamą vertinimo principų taikymą ir turėdama
 omenyje praktinę dabartinių ES vidaus reikalų lėšų
 naudojimo vertinimo patirtį valstybėse narėse, Komisija kartu su
 valstybėmis narėmis kurs bendrą vertinimo ir stebėjimo
 sistemą, pvz., parengs šablonus ir bendrus rezultatų rodiklius.
 Visos
 priemonės bus nustatytos programavimo laikotarpio pradžioje – taip
 valstybėms narėms bus sudarytos sąlygos sukurti savas
 atskaitomybės ir vertinimo sistemas vadovaujantis sutartais principais ir
 reikalavimais.
 Siekiant
 sumažinti administracinę naštą ir užtikrinti atskaitomybės bei
 vertinimo sąveiką, vertinimo ataskaitoms reikalinga informacija bus
 grindžiama metinėse nacionalinių programų vykdymo ataskaitose
 valstybių narių pateikta informacija ir ją papildys.
 2018 m.
 Komisija taip pat pateiks nacionalinių programų vykdymo laikotarpio
 vidurio peržiūros ataskaitą.
 Kalbant
 bendriau, iki 2018 m. gruodžio 31 d.
 Komisija pateiks fondų lėšų panaudojimo tarpinę
 ataskaitą, o iki 2024 m. birželio 30 d. ex post vertinimo
 ataskaitą, kurioje apžvelgs visus lėšų panaudojimo aspektus
 (t. y. ne tik nacionalines programas, parengtas taikant pasidalijamojo
 valdymo būdą).
 2.2.
 Valdymo ir kontrolės sistema
 2.2.1.
 Nustatyta rizika
 Vidaus
 reikalų generalinis direktoratas nesusidūrė su didele
 išlaidų programų klaidų rizika. Tai matyti iš
 pastarųjų metų Audito Rūmų ataskaitų, kuriose
 nenustatyta didelių klaidų, ir Vidaus reikalų generalinio
 direktorato (buvusio Teisingumo, laisvės ir saugumo generalinio direktorato)
 metinių veiklos ataskaitų, kuriose neaptiktųjų klaidų
 buvo ne daugiau kaip 2 %.
 Taikant
 pasidalijamojo valdymo būdą, bendrą
 dabartinių programų vykdymo riziką galima iš esmės
 suskirstyti į tris kategorijas:
 – neveiksmingo arba nepakankamai tikslingo fondų lėšų
 naudojimo rizika;
 – dėl taisyklių sudėtingumo ir valdymo bei kontrolės
 sistemų trūkumų kylančios klaidos;
 – neveiksmingas administracinių išteklių naudojimas (ribotas
 reikalavimų proporcingumas).
 Taip pat verta
 paminėti tam tikrus Solidarumo ir migracijos srautų valdymo
 bendrojoje programoje numatytos 4 fondų sistemos aspektus:
 – metinių programų sistema užtikrinama, kad galutiniai
 mokėjimai būtų reguliariai mokami remiantis patvirtintomis ir
 audituotomis išlaidomis. Tačiau metinių programų tinkamumo finansuoti
 laikotarpis nesiejamas su ES finansiniais metais, todėl, nepaisant itin
 griežtos sistemos, patikimumo grandinė nėra visiškai patenkinama;
 – išsamias tinkamumo finansuoti taisykles nustato Komisija. Taip iš
 esmės užtikrinama, kad būtų finansuojamos vienodos išlaidos.
 Tačiau tai nacionalinėms institucijoms ir Komisijai užkelia
 nereikalingą darbo naštą ir didina riziką, kad paramos
 gavėjai ir (arba) valstybės narės gali padaryti klaidų
 dėl netinkamos ES taisyklių interpretacijos;
 – dabartinės valdymo ir kontrolės sistemos labai panašios
 į struktūrinių fondų valdymo ir kontrolės sistemas.
 Tačiau jos šiek tiek skiriasi, pvz., skiriasi išlaidas
 tvirtinančių ir audito institucijų atsakomybės grandinė.
 Tai valstybėse narėse kelia painiavą, ypač kai institucijos
 veikia pagal 2 fondų sistemą. Be to, tai didina klaidų
 riziką ir reikalauja atidesnio stebėjimo.
 Šiame
 pasiūlyme bus gerokai pakeisti šie aspektai:
 – valdymo ir kontrolės sistemos bus taikomos atsižvelgiant į
 Bendrijos paramos sistemų (BPS) fondams nustatytus bendruosius
 reikalavimus ir atitiks visus naujus naujojo Finansinio reglamento
 reikalavimus: vietoj 3 institucijų bus 2 institucijos (atsakinga
 institucija ir audito institucija), kurių užduotys bus aiškiau
 apibrėžtos siekiant užtikrinti didesnį patikimumą;
 – vykdant daugiametį programavimą ir metinį
 sąskaitų tvirtinimą, grindžiamą atsakingos institucijos
 mokėjimais, tinkamumo finansuoti laikotarpiai su Komisijos metinėmis
 finansinėmis ataskaitomis bus suderinti nepadidinant administracinės
 naštos daugiau nei pagal dabartinę sistemą;
 – patikrinimai vietoje bus atliekami vykdant 1 lygmens kontrolę, t.
 y. patikrinimus atliks atsakinga institucija, jais bus paremta jos metinė
 valdymo patikinimo deklaracija;
 – aiškiau apibrėžus, supaprastinus ir su kitomis ES finansinės
 paramos priemonėmis suderinus tinkamumo finansuoti taisykles, sumažės
 paramos iš įvairių šaltinių gavėjų daromų
 klaidų skaičius. Tinkamumo finansuoti taisyklės bus nustatytos
 nacionaliniu lygmeniu, išskyrus kai kuriuos pagrindinius principus, panašius
 į taikomus BPS fondams;
 – rekomenduojama naudotis supaprastintų išlaidų
 galimybėmis, ypač mažų dotacijų atveju.
 Pagrindinė
 centralizuoto valdymo rizika yra tokia:
 – menkos gautų projektų atitikties Vidaus reikalų
 generalinio direktorato politiniams prioritetams rizika;
 – blogos atrinktų projektų kokybės ir projekto prasto
 techninio įgyvendinimo rizika, dėl kurios mažėja programų
 poveikis (dėl netinkamų atrankos procedūrų – kompetencijos
 stokos arba nepakankamo stebėjimo rizika);
 – neveiksmingo arba neekonomiško skirtų lėšų, tiek
 susijusių su dotacijomis (sudėtingas tinkamų finansuoti
 faktinių išlaidų grąžinimas ir ribotos galimybės tinkamas
 finansuoti išlaidas tikrinti remiantis dokumentais), tiek susijusių su
 pirkimais (kartais mažai ekonominės veiklos vykdytojų turi
 reikiamų atitinkamos srities žinių, dėl to neįmanoma
 palyginti siūlomų kainų), naudojimo rizika;
 – rizika, susijusi su (ypač) mažesnių organizacijų
 gebėjimu veiksmingai kontroliuoti išlaidas ir užtikrinti operacijų
 skaidrumą;
 – Komisijos reputacijai kylanti rizika, jei atskleidžiami sukčiavimo
 atvejai ar nusikaltimai; dėl gana gausių rangovų ir paramos
 gavėjų, kurių kiekvienas taiko savą, neretai gana mažo
 masto kontrolės sistemą, įvairovės pasitikėjimą
 kelia tik dalis trečiųjų šalių vidaus kontrolės sistemų.
 Tikimasi, kad
 tokia rizika sumažės geriau apibrėžiant pasiūlymų tikslus
 ir atsižvelgiant į supaprastintas nuostatas, įtrauktas į
 naująjį Finansinį reglamentą.
 2.2.2.
 Numatomas (-i) kontrolės metodas (-ai)
 Pasidalijamasis
 valdymas
 Valstybių
 narių lygmeniu siūloma valdymo ir
 kontrolės sistemų struktūra skiriasi nuo 2007–2013 m.
 struktūros, tačiau išlaikyta dauguma dabartinio laikotarpio
 funkcijų, įskaitant administracines patikras, patikrinimus vietoje,
 valdymo ir kontrolės sistemų auditą, projektų auditą.
 Vis dėlto šių funkcijų seka pakeista, kad už patikrinimus
 vietoje, vykdomus rengiantis metiniam sąskaitų tvirtinimui, aiškiai
 atsakytų atsakinga institucija.
 Siekiant
 patikimesnės atskaitomybės, atsakingas institucijas akredituotų
 nacionalinės akreditavimo įstaigos, atsakingos už jų
 nuolatinę priežiūrą. Tikimasi, kad, sumažinus institucijų
 skaičių (atsisakius tvirtinančiosios institucijos) ir fondų
 skaičių, bus galima ne tik sumažinti administracinę naštą
 ir sustiprinti administracinius gebėjimus, bet ir aiškiau pasidalyti
 atsakomybę.
 Kol kas
 nėra parengta patikima vidaus reikalų srities pasidalijimo fondų
 kontrolės išlaidų sąmata. Parengta tik ERPF ir Sanglaudos fondo
 sąmata: apskaičiuota, kad su kontrole susijusių
 užduočių vykdymo išlaidos (nacionaliniu lygmeniu, išskyrus Komisijos
 išlaidas) turėtų sudaryti apie 2 % viso 2007–2013 m.
 administruoto finansavimo. Šios išlaidos susijusios su tokiomis kontrolės
 sritimis: 1 % siejamas su nacionaliniu koordinavimu ir programų
 rengimu, 82 % – su programų valdymu, 4 % – su sertifikavimu ir 13 %
 – su auditu.
 Kontrolės
 išlaidos padidės įgyvendinus šiuos pasiūlymus:
 – akreditavimo įstaigos steigimas ir veikla, apskritai sistemos
 keitimas;
 – valdymo deklaracijos, pridedamos prie metinių finansinių
 ataskaitų, teikimas;
 – atsakingos institucijos vykdomi patikrinimai vietoje;
 – audito institucijų vykdomo papildomo valdymo deklaracijos audito
 poreikis.
 Tačiau
 taip pat yra pasiūlymų, kuriuos įgyvendinus kontrolės
 išlaidų sumažės:
 – tvirtinančioji institucija nustos veikti. Nors dalis jos
 funkcijų bus perduotos atsakingai institucijai, taip valstybė
 narė galės sutaupyti didelę sertifikavimo išlaidų
 dalį, nes bus geriau administruojama veikla, reikės mažiau
 koordinuoti ir audituoti;
 – audito vykdoma kontrolė bus labiau orientuota į pakartotinį
 atsakingos institucijos atliktų 1 lygmens administracinių
 patikrinimų ir patikrinimų vietoje (imties) vykdymą. Taip
 paspartės rungimosi principu grindžiama procedūra ir bus užtikrinta,
 kad visi reikiami patikrinimai būtų atlikti iki metinių finansinių
 ataskaitų pateikimo;
 – taikant supaprastintas išlaidas sumažės tiek administracijų,
 tiek paramos gavėjų administracinės išlaidos ir našta visais
 lygmenimis;
 – vykdant metinį sąskaitų uždarymą ir atitikties
 patvirtinimo laikotarpį apribojus iki 36 mėnesių, viešosioms
 administracijoms ir paramos gavėjams sumažės dokumentų saugojimo
 kontrolės tikslais išlaidos;
 – Komisija ir valstybės narės privalės palaikyti
 elektroninius ryšius.
 Prie šių
 aspektų reikia pridėti 2.2.1 punkte išvardytus supaprastinimo
 aspektus, kurie taip pat padės mažinti paramos gavėjams
 tenkančią administracinę naštą – taip kartu mažinama ir
 klaidų rizika, ir administracinė našta.
 Taigi,
 apskritai manoma, kad įgyvendinus šiuos pasiūlymus, kontrolės
 išlaidos ne padidės ar sumažės, o bus perskirstytos. Tačiau
 numatoma, kad taip perskirsčius išlaidas (ne tik pagal įvairias
 funkcijas ir dėl proporcingų kontrolės priemonių, bet ir
 pagal valstybes nares bei programas), bus galima veiksmingiau sumažinti
 riziką ir užtikrinti geresnę bei spartesnę patikimumo
 grandinę.
 Komisijos
 lygmeniu pirmąją programavimo laikotarpio
 pusę pasidalijamojo valdymo ir patikrų išlaidų
 neturėtų sumažėti. Taip visų pirma bus dėl to, kad su
 pasidalijamuoju valdymu susijusi suma ir politikos sritys bus didesnės nei
 dabartiniu laikotarpiu. Todėl, kad išteklių būtų tiek pat,
 reikės veiksmingiau juos naudoti. Be to, pirmaisiais metais teks
 įvykdyti daug svarbių užduočių: baigti 2007–2013 m.
 programas (paskutinės baigimo ataskaitos turi būti pateiktos iki 2016 m.
 kovo 31 d.), palaikyti politinį dialogą ir patvirtinti 2014–2020 m.
 daugiametes nacionalines programas, įdiegti naują sąskaitų
 patvirtinimo sistemą. Antrąją laikotarpio pusę turimi
 ištekliai bus naudojami vertinimui ir stebėjimui gerinti.
 Centralizuotas
 valdymas
 Komisija
 toliau taiko dabartinę kontrolės sistemą, kuriai būdinga
 veiklos direktoratų vykdoma veiklos priežiūra, Biudžeto ir
 kontrolės skyriaus atliekama ex ante kontrolė, Vidaus
 pirkimų komiteto (bendrų pirkimų tarnybos ir humanitarinių
 pirkimų centrų) kontrolė, vidaus audito įstaigos ir (arba)
 vidaus audito tarnybos vykdoma dotacijų ex post kontrolė arba
 auditas. Ex post kontrolės sektoriuje taikoma kuo didesnio
 anomalijų nustatymo siekiant susigrąžinti nepagrįstai
 išmokėtas sumas strategija. Vadovaujantis šia strategija, atliekamas vieno
 iš projektų, kurių dauguma atrinkti remiantis rizikos analize,
 auditas.
 Kadangi
 vykdoma ex ante ir ex post kontrolė, taip pat dokumentų
 patikrinimai ir auditai vietoje, pastaraisiais metais neaptiktųjų
 klaidų buvo vidutiniškai mažiau nei 2 %. Todėl Vidaus
 reikalų generaliniame direktorate vidaus kontrolės sistema ir jos
 taikymo išlaidos laikomos tinkamomis mažo klaidų dažnio tikslui pasiekti.
 Tačiau,
 atsižvelgdamas į šią sistemą, Vidaus reikalų GD toliau
 svarstys, kaip pagerinti valdymą ir labiau supaprastinti taisykles. Antai,
 kai tik bus galima, bus naudojamasi visomis naujajame finansiniame reglamente
 numatytomis supaprastintomis galimybėmis, nes tikimasi, kad jos padės
 sumažinti paramos gavėjų administracinę naštą ir kartu –
 Komisijos klaidų ir administracinės naštos riziką.
 Naujos
 kryptys
 Pasiūlymuose
 numatomos naujos ES finansavimo vidaus reikalų srityje kryptis: geriau
 panaudoti ES agentūrų sukauptą patirtį, plėtoti
 išorės dimensiją, stiprinti reagavimo susiklosčius nepaprastajai
 padėčiai mechanizmus.
 Tam Vidaus reikalų GD turės taikyti naujus valdymo ir kontrolės
 metodus.
 Naujoms kryptims skirsimos sumos dar nenustatytos, tačiau tikėtina,
 kad jos nesudarys didelės bendro vidaus reikalų biudžeto dalies. Vis
 dėlto itin svarbu bus kuo ankstesniu laikotarpio etapu priimti naujoms
 užduotims vykdyti reikalingas vidaus priemones ir darbo tvarką, griežtai
 laikantis patikimo finansų valdymo principų.
 Iš pateiktos
 analizės akivaizdžiai matyti, kad nepaisant sistemos supaprastinimo Vidaus
 reikalų generaliniam direktoratui prireiks daugiau žmogiškųjų
 išteklių padidėjusiam biudžetui vykdyti.
 Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant
 generalinio direktorato darbuotojus, jau paskirtus priemonei valdyti ir (arba)
 perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami papildomomis
 lėšomis, kurios atsakingam generaliniam direktoratui gali būti
 skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir
 atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.
 2.3.
 Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės
 Nurodyti dabartines
 arba numatytas prevencijos ir apsaugos priemones.
 Vidaus
 reikalų GD ne tik taikys visus teisės aktuose nustatytus
 kontrolės mechanizmus, bet ir parengs kovos su sukčiavimu
 strategiją, atitinkančią 2011 m. birželio 24 d.
 Komisijos priimtą naują kovos su sukčiavimu strategiją,
 siekdamas, inter alia, užtikrinti, kad vidaus kontrolė, susijusi su
 kova su sukčiavimu, visiškai atitiktų naują Komisijos kovos su
 sukčiavimu strategiją ir kad sukčiavimo rizikos valdymo metodu
 būtų siekiama nustatyti sukčiavimo rizikos zonas ir rasti
 tinkamus sprendimus. Prireikus bus sukurti tinklai ir įdiegtos tinkamos IT
 priemonės, skirtos su fondais susijusio sukčiavimo atvejams
 nagrinėti.
 Komisijos
 kovos su sukčiavimu strategijoje dėl pasidalijamojo valdymo aiškiai
 nurodyta, kad Komisijos pasiūlymuose dėl 2014–2020 m.
 reglamentų reikia reikalauti, kad valstybės narės imtųsi
 veiksmingų ir nustatytai sukčiavimo rizikai proporcingų
 sukčiavimo prevencijos priemonių. Dabartinio pasiūlymo 5
 straipsnyje aiškiai reikalaujama, kad valstybės narės užkirstų
 kelią pažeidimams, juos nustatytų, pašalintų ir apie juos
 praneštų Komisijai. Daugiau informacijos apie šiuos įpareigojimus bus
 pateikta išsamiose taisyklėse dėl atsakingos institucijos
 funkcijų, kaip nustatyta 24 straipsnio 5 dalies c punkte.
 Be to, 41
 straipsnyje aiškiai nurodyta, kaip lėšos, gautos po finansinių
 klaidų ištaisymo, atlikto atsižvelgiant į Komisijos arba Audito
 Rūmų išvadas, pakartotinai panaudojamos.
 3.
 NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS
 POVEIKIS
 3.1.
 Atitinkama (-os) daugiametės finansinės
 programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė
 (-s)
 · Dabartinės biudžeto išlaidų eilutės
 Daugiametės
 finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti
 eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris || DA[30] || ELPA šalių[31] || šalių kandidačių[32] || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
 3 || || DA || NE || NE || NE || NE
 · Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės
 Daugiametės
 finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti
 eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris 3 išlaidų kategorija || DA / NDA || ELPA šalių || šalių kandidačių || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
 3 || 18 01 04 aa Prieglobsčio ir migracijos fondas. Techninė pagalba || NDA || NE || NE || NE || NE
 3 || 18 02 aa Prieglobsčio ir migracijos fondas || DA || NE || NE || NE || NE
 3.2.
 Numatomas poveikis išlaidoms
 3.2.1.
 Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė
 mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Numeris 3 || Saugumas ir pilietybė
 Vidaus reikalų GD || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || || IŠ VISO
  Veiklos asignavimai (dabartinėmis kainomis) || || || || || || || || ||
 18 02 aa Prieglobsčio ir migracijos fondas || Įsipareigojimai || (1) || 517.492 || 527.892 || 538.500 || 549.320 || 560.356 || 571.613 || 586.266 || - || 3,851.439
 Mokėjimai || (2) || 90.085 || 102.823 || 270.844 || 420.790 || 532.681 || 543.385 || 554.303 || 1,336.528 || 3,851.439
 || || || || || || || || || || ||
 || || || || || || || || || ||
 Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami konkrečių programų rinkinio lėšomis[33] || || || || || || || || ||
 18 01 04 aa Prieglobsčio ir migracijos fondas || || (3) || 2.500 || 2.500 || 2.500 || 2.500 || 2.500 || 2.500 || 2.500 || || 18.500
 IŠ VISO asignavimų Vidaus reikalų GD || Įsipareigojimai || =1+1a +3 || 519.992 || 530.392 || 541.000 || 551.820 || 562.856 || 574.113 || 588.766 || || 3,868.939
 Mokėjimai || =2+2a +3 || 92.585 || 105.323 || 273.344 || 423.290 || 535.181 || 545.885 || 556.803 || 1,336.528 || 3,868.939
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || 5 || Administracinės išlaidos
 Kadangi
 Prieglobsčio ir migracijos fondo ir Vidaus saugumo fondo lėšų
 panaudojimui būdingi tam tikri bendri dalykai, pavyzdžiui, politinis
 dialogas su valstybėmis narėmis, o Vidaus reikalų GD vidaus
 struktūra gali būti pakeista siekiant užtikrinti naujų
 fondų valdymą (ir dabar valdomų programų baigimą),
 Prieglobsčio ir migracijos fondo administracinių išlaidų
 neįmanoma atskirti nuo Vidaus saugumo fondo administracinių
 išlaidų.
 Todėl toliau
 pateikti 5 išlaidų kategorijos duomenys atitinka bendrą
 administracinių išlaidų, laikomų GD reikalingomis abiem fondams
 valdyti, sumą; bendra asignavimų suma nenurodoma.
 mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Po 2020 || IŠ VISO
 Vidaus reikalų GD ||
  Žmogiškieji ištekliai || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 || || 145.887
  Kitos administracinės išlaidos || 0,156 || 0,159 || 0,162 || 0,165 || 0,168 || 0,172 || 0,175 || || 1,157
 IŠ VISO VIDAUS REIKALŲ GD || 20.997 || 21.000 || 21.003 || 21.006 || 21.009 || 21.013 || 21.016 || || 147.044 || 165,589
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) || 20.997 || 21.000 || 21.003 || 21.006 || 21.009 || 21.013 || 21.016 || || 147.044
 mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || || IŠ VISO
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || Įsipareigojimai || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų ||
 Mokėjimai || || || || || || || || ||
 3.2.2.
 Numatomas poveikis veiklos asignavimams
 –
 ̈ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai
 nenaudojami
 –
 þ Pasiūlymui įgyvendinti veiklos asignavimai naudojami taip:
 Vidaus reikalų politika iš esmės vykdoma pasidalijamojo valdymo
 būdu. Išlaidų prioritetai nustatomi ES lygmeniu, o faktinis kasdienis
 valdymas pavedamas nacionaliniu lygmeniu atsakingoms institucijoms. Dėl
 bendrų rezultatų rodiklių ir tikslų rengiant nacionalines
 programas spręs Komisija ir atsakingos institucijos, o juos tvirtins
 Komisija. Todėl nurodyti rezultatų tikslus sunku, kol 2013–2014 m.
 nebus parengtos, sutartos ir patvirtintos programos.
 Dėl centralizuoto valdymo: Vidaus reikalų GD taip pat negali pateikti
 baigtinio visų rezultatų, siektinų panaudojant finansinės
 intervencijos iš fondų lėšas, jų vidutinių išlaidų ir
 duomenų, sąrašo, kaip pra6ome šiame skyriuje. Šiuo metu nėra
 statistinių priemonių, pagal kurias būtų galima
 apskaičiuoti tikslias vidutines išlaidas remiantis dabartinėmis
 programomis, be to, tikslus išlaidų nustatymas prieštarautų principui,
 pagal kurį būsima programa turėtų būti pakankamai
 lanksti, kad būtų galima prisitaikyti prie 2014–2020 m.
 politinių prioritetų. Ypač tai pasakytina apie paramą
 susiklosčius nepaprastajai padėčiai ir trečiosiose šalyse
 vykdomus bei su jomis susijusius veiksmus.
 Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR
 (tūkstantųjų tikslumu)
 Nurodyti tikslus ir rezultatus ò || || || N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || ... atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą) || IŠ VISO
 REZULTATAI
 Rezultato rūšis[34] || Vidutinės rezultato išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Bendras rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų
 1 KONKRETUS TIKSLAS[35] ... || || || || || || || || || || || || || || || ||
 - Rezultatas || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 - Rezultatas || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 - Rezultatas || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 1 konkretaus tikslo tarpinė suma || || || || || || || || || || || || || || || ||
 2 KONKRETUS TIKSLAS ... || || || || || || || || || || || || || || || ||
 - Rezultatas || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 2 konkretaus tikslo tarpinė suma || || || || || || || || || || || || || || || ||
 IŠ VISO IŠLAIDŲ || || || || || || || || || || || || || || || ||
 3.2.3.
 Numatomas poveikis administracinio pobūdžio
 asignavimams
 3.2.3.1.
 Suvestinė
 –
 ̈ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai
 asignavimai nenaudojami
 –
 þ Pasiūlymui įgyvendinti administraciniai asignavimai
 naudojami taip:
 Kadangi
 Prieglobsčio ir migracijos fondo ir Vidaus saugumo fondo lėšų
 panaudojimui būdingi tam tikri bendri dalykai, pavyzdžiui, politinis
 dialogas su valstybėmis narėmis, o Vidaus reikalų GD vidaus
 struktūra gali būti pakeista siekiant užtikrinti naujų
 fondų valdymą (ir dabar valdomų programų baigimą),
 Prieglobsčio ir migracijos fondo administracinių išlaidų
 neįmanoma atskirti nuo Vidaus saugumo fondo administracinių
 išlaidų.
 Todėl toliau
 pateikti 5 išlaidų kategorijos duomenys atitinka bendrą
 administracinių išlaidų, laikomų GD reikalingomis abiem fondams
 valdyti, sumą; bendra asignavimų suma nenurodoma.
 mln. EUR
 (tūkstantųjų tikslumu) HOME
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA[36] || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || IŠ VISO
 Vidaus reikalų GD žmogiškieji ištekliai || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 145,887
 Kitos administracinės išlaidos || 0,156 || 0,159 || 0,162 || 0,165 || 0,168 || 0,172 || 0,175 || 1,157
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma || 20.997 || 21.000 || 21.003 || 21.006 || 21.009 || 21.013 || 21.016 || 147.044
 Neįtraukta į daugiametės finansinės programos[37] 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ[38] || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || IŠ VISO
 Vidaus reikalų GD žmogiškieji ištekliai || 0.640 || 0.640 || 0.640 || 0.640 || 0.640 || 0.640 || 0.640 || 4.480
 Kitos administracinio pobūdžio išlaidos || 1.860 || 1.860 || 1.860 || 1.860 || 1.860 || 1.860 || 1.860 || 13.020
 Į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ neįtrauktų išlaidų tarpinė suma || 2.500 || 2.500 || 2.500 || 2.500 || 2.500 || 2.500 || 2.500 || 17.500
 IŠ VISO || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų
 3.2.3.2.
 Numatomi žmogiškųjų išteklių
 poreikiai
 –
 ̈ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai
 nenaudojami
 –
 þ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai
 naudojami taip: n metų duomenys yra 2011 m. duomenys.
 Kadangi
 Prieglobsčio ir migracijos fondo ir Vidaus saugumo fondo lėšų
 panaudojimui būdingi tam tikri bendri dalykai, pavyzdžiui, politinis
 dialogas su valstybėmis narėmis, o Vidaus reikalų GD vidaus
 struktūra gali būti pakeista siekiant užtikrinti naujų
 fondų valdymą (ir dabar valdomų programų baigimą),
 Prieglobsčio ir migracijos fondo administracinių išlaidų
 neįmanoma atskirti nuo Vidaus saugumo fondo administracinių
 išlaidų.
 Todėl toliau
 pateikti 5 išlaidų kategorijos duomenys atitinka bendrą
 administracinių išlaidų, laikomų GD reikalingomis abiem fondams
 valdyti, sumą; bendra asignavimų suma nenurodoma.
 Sąmatą nurodyti sveikais skaičiais
 (arba ne smulkiau nei dešimtųjų tikslumu)
 || || N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || N+4 metai || N+5 metai || N+6 metai
  Vidaus reikalų GD etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) ||
 || 18 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) || 136 || 136 || 136 || 136 || 136 || 136 || 136
 || XX 01 01 02 (Delegacijos) || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || 15
 || 18 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || || || ||
 || 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || || || ||
 ||  Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalento vienetais (FTE)[39] ||
 || 18 02 01 (CA, INT, SNE finansuojami iš bendrojo biudžeto) || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16
 || XX 02 02 (CA, INT, JED, LA ir SNE delegacijose) || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10
 || 18 01 04 aa[40] || - būstinėje[41] || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10
 || - delegacijose || * || * || * || * || * || * || *
 || XX 01 05 02 (CA, INT, SNE - netiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || || || ||
 || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE - tiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || || || ||
 || Kiti 13 01 04 02 || || || || || || ||
 || IŠ VISO || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų
 XX yra
 atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis.
 Žmogiškųjų išteklių poreikiai
 bus tenkinami panaudojant generalinio direktorato darbuotojus, jau paskirtus
 priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir
 prireikus finansuojami papildomomis lėšomis, kurios atsakingam generalinio
 direktoratui gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo
 procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus. Sumos ir
 jų priskyrimas būtų taisomi, jei užduotys būtų
 pavedamos vykdomajai įstaigai.
 Vykdytinų
 užduočių aprašymas:
 Būstinėje dirbantys pareigūnai ir laikinieji darbuotojai || Vykdytinos užduotys apima visas užduotis, reikalingas finansinei programai valdyti, pvz.: – prisidėti prie biudžetinės procedūros; – palaikyti politinį dialogą su valstybėmis narėmis; – rengti metines darbo programas ir (arba) finansavimo sprendimus, nustatyti metinius prioritetus, tvirtinti nacionalines programas; – administruoti nacionalines programas, kvietimus teikti paraiškas, kvietimus dalyvauti konkursuose ir su jais susijusias atrankos procedūras; – bendrauti su suinteresuotosiomis šalimis (galimais arba dabartiniais paramos gavėjais, valstybėmis narėmis ir kt.); – rengti valstybėms narėms skirtas gaires; – administruoti einamuosius ir finansinius projektų klausimus; – vykdyti minėtas patikras (ex ante patikra, pirkimų komitetas, ex post auditas, vidaus auditas, sąskaitų patvirtinimas); – tvarkyti apskaitą; – rengti ir administruoti dotacijų ir nacionalinių programų valdymo IT priemones; – stebėti ir atsiskaityti, kaip įgyvendinami tikslai, įskaitant nustatytuosius metinės veiklos ataskaitoje ir perįgaliotojo leidimus suteikiančio pareigūno ataskaitose.
 Išorės personalas || Užduotys panašios į pareigūnų ir laikinųjų darbuotojų vykdomas užduotis, išskyrus tas, kurių išorės personalas negali vykdyti.
 Delegacijose dirbantis personalas || Kad padėtų plėtoti vidaus reikalų politiką, visų pirma jos išorės dimensiją, ES delegacijoms reikės pakankamai vidaus reikalų srityje kompetentingų specialistų. Tai galėtų būti Europos Komisijos ir (arba) Europos išorės veiksmų tarnybos darbuotojai.
 3.2.4.
 Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine
 programa
 –
 þ Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka kitą
 daugiametę finansinę programą
 –
 ̈ Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą),
 reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos
 išlaidų kategorijos programavimą
 Paaiškinti, kaip reikia pakeisti programavimą, ir
 nurodyti atitinkamas biudžeto eilutes bei sumas.
 –
 ̈ Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina
 taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę
 programą[42]
 Paaiškinti, ką reikia atlikti, ir nurodyti
 atitinkamas išlaidų kategorijas, biudžeto eilutes ir sumas.
 3.2.5.
 Trečiųjų šalių įnašai
 –
 Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su
 trečiosiomis šalimis finansavimo
 –
 þ Pasiūlyme numatyta, kad, be Europos finansavimo, turi būti
 taikomas bendras finansavimas. Tiksli suma kiekybiškai neišreiškiama.
 Reglamentu nustatomos didžiausio bendro finansavimo normos, diferencijuotos
 pagal veiksmų rūšį:
 Asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų
 tikslumu)
 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Iš viso
 Nurodyti bendrą finansavimą teikiančią įstaigą || VN || VN || VN || VN || VN || VN || VN ||
 IŠ VISO bendrai finansuojamų asignavimų || bus nustatyta || bus nustatyta || bus nustatyta || bus nustatyta || bus nustatyta || bus nustatyta || bus nustatyta ||
 3.3.
 Numatomas poveikis įplaukoms
 –
 þ Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio
 įplaukoms
 –
 ̈ Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį:
 –
 ̈ nuosaviems ištekliams
 –
 ̈ įvairioms įplaukoms
 mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Biudžeto įplaukų eilutė || Asignavimai, skirti einamųjų metų biudžetui || Pasiūlymo (iniciatyvos) poveikis[43]
 N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || ... atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą stulpelių skaičių (žr. 1.6 punktą)
 Straipsnis ............. || || || || || || || ||
 Įvairių
 asignuotųjų įplaukų atveju nurodyti biudžeto išlaidų
 eilutę (-es), kuriai (-oms) daromas poveikis.
 Nurodyti poveikio
 įplaukoms apskaičiavimo metodą.
 [1] OL C 115,
 2010 5 4, p. 1.
 [2] COM(2010)
 171 galutinis, 2010 4 20.
 [3] COM(2011) 500 galutinis.
 [4] Europos
 Parlamento ir Tarybos sprendimas 573/2007/EB (OL L 144, 2007 6 6, p. 1).
 [5] Tarybos
 sprendimas 2007/435/EB (OL L 168, 2007 6 28, p. 18).
 [6] Europos
 Parlamento ir Tarybos sprendimas 575/2007/EB (OL L 144, 2007 6 6, p. 45).
 [7] „ES
 biudžeto peržiūra“, COM(2010) 700, 2010 10 19.
 [8] Pagal
 Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 862/2007 dėl
 Bendrijos migracijos statistikos ir tarptautinės apsaugos statistikos
 Eurostato surinkti duomenys.
 [9] Kas
 trejus metus vykdomos Finansinio reglamento peržiūros metu nustatyti
 pasidalijamojo valdymo principai, į kuriuos būtina atsižvelgti.
 [10] OL C , ,
 p. .
 [11] OL C , ,
 p. .
 [12] OL L 304, 2004 9 30, p. 12.
 [13] OL L 132,
 2010 5 29, p. 11.
 [14] COM(2005) 388
 galutinis.
 [15] OL L 348,
 2008 12 24, p. 98.
 [16] OL L 349,
 2004 11 25, p. 1.
 [17] Pagal
 Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 862/2007 dėl
 Bendrijos migracijos statistikos ir tarptautinės apsaugos statistikos
 Eurostato surinkti duomenys.
 [18] OL L 212, 2001 8 7, p. 12.
 [19] OL L 131,
 2008 5 21, p. 7.
 [20] OL L 55,
 2011 2 28, p. 13.
 [21] OL L ,
 , p..
 [22] OL L 144,
 2007 6 6, p. 1.
 [23] OL L 144,
 2007 6 6, p. 45.
 [24] OL L 168,
 2007 6 28, p. 18.
 [25] Komisijos
 pasiūlymas „Reglamentas dėl Sąjungos metiniam biudžetui
 taikomų finansinių taisyklių“ (COM(2010) 815 galutinis, 2010
 12 22). Šiuo pasiūlymu Komisija oficialiai atsiima ankstesnius teisės
 aktų pasiūlymus COM(2010) 71 galutinis ir COM(2010) 260 galutinis.
 [26] VGV –
 veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla grindžiamas biudžeto sudarymas.
 [27] Kaip
 nurodyta Finansinio reglamento 49 straipsnio 6 dalies a arba b punkte.
 [28] Informacija
 apie valdymo būdus ir nuorodos į Finansinį reglamentą
 pateikiamos svetainėje „BudgWeb“
 http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
 [29] Kaip
 nurodyta Finansinio reglamento 185 straipsnyje.
 [30] DA –
 diferencijuotieji asignavimai / NDA – nediferencijuotieji asignavimai.
 [31] ELPA –
 Europos laisvosios prekybos asociacija.
 [32] Šalių
 kandidačių ir, kai taikoma, Vakarų Balkanų potencialių
 šalių kandidačių.
 [33] Techninė
 ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba)
 veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės),
 netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai.
 [34] Rezultatai
 – tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz., finansuotų studentų
 mainų skaičius, nutiestų kelių kilometrai ir kt.).
 [35] Kaip
 apibūdinta 1.4.2 skirsnyje „Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ...“.
 [36] Bendras
 biudžetas, grindžiamas atlikus 2011 m. galutinį žmogiškųjų
 išteklių, įskaitant pareigūnus ir išorės darbuotojus,
 asignavimų paskirstymą.
 [37] Techninė
 ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba)
 veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės),
 netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai.
 [38] Išorės
 darbuotojai, finansuojami iš buvusių BA eilučių remiantis 2011 m.
 galutiniu žmogiškųjų išteklių, įskaitant
 būstinėje ir delegacijose dirbančius išorės darbuotojus,
 asignavimų paskirstymu.
 [39] CA –
 sutartininkas („Contract Agent“); INT – per agentūrą įdarbintas
 darbuotojas („Intérimaire“); JED – jaunesnysis delegacijos ekspertas („Jeune
 Expert en Délégation“); LA – vietinis darbuotojas („Local Agent“); SNE –
 deleguotasis nacionalinis ekspertas („Seconded National Expert“).
 [40] Neviršijant
 viršutinės ribos, nustatytos išorės personalui, finansuojamam iš
 veiklos asignavimų (buvusių BA eilučių).
 [41] Būtina
 struktūriniams fondams, Europos žemės ūkio fondui kaimo
 plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos žuvininkystės fondui (EŽF).
 [42] Žr. Tarpinstitucinio
 susitarimo 19 ir 24 punktus.
 [43] Tradiciniai
 nuosavi ištekliai (muitai, cukraus mokesčiai) turi būti nurodomi
 grynosiomis sumomis, t. y. iš bendros sumos atskaičius 25 % surinkimo
 išlaidų.