text:
15. kesäkuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 166. päivä (167. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 199 päivää.
 Nimipäivät
 suomalainen kalenteri: Vieno, Moona, Viena
 suomenruotsalainen kalenteri: Mona, Monika
 ortodoksinen kalenteri: Aamos, Joonas, Aukusti, Kriska
 saamenkielinen kalenteri: Viggu
 vanhemmissa kalentereissa: Justina, Vietti, Vitus, Wietti, Witus
 Juhlapäiviä
 Rooman valtakunta: Kotilieden jumalattarelle Vestalle omistetun Vestaalijuhlan yhdeksäs ja viimeinen päivä.
 Evelyn Underhillin muistopäivä.
 Keskiaikainen Latvia: Vitus Diena, Pyhän Vituksen Tanssin Päivä.
 Pyhä Mary Michaelan muistopäivä.
 Chiban prefektuurin perustamispäivä Japanissa, yleinen vapaapäivä Chiban asukkaille.
 Viljelijöiden päivä Etelä-Koreassa.
 Global Wind Day, Maailman tuulipäivä.
 Tapahtumia
 763 eaa. – Assyrian Ninivessä merkittiin muistiin auringonpimennys. Merkintä on ollut myöhemmin apuna Mesopotamian historian synkronoinnissa.
 242 eaa. – Assyriassa merkittiin muistiin täydellinen auringonpimennys.
 46 eaa. – Thapsuksen taistelusta Roomaan palaamassa ollut Julius Caesar pysähtyi Caralesissa (nykyinen Cagliari). Kaupunki virallistettiin Municipium Civium Romanorumiksi.
 455 – Geiserikin johtamat vandaalit aloittivat kaksi viikkoa kestäneen ryöstelyn ja tuhoamisen Roomassa.
 632 – Viimeinen sassanidikuningas Yazdegerd III nousi valtaan Persiassa.
 653 – Ravennan eksarkki Theodoros Kalliopas saapui Roomaan, jossa hän pian suisti Pyhän Martinus I:n paavinistuimelta.
 747 – Abu Muslim Khorasani aloitti Abbasidien vallankumouksen Umaijadikalifaattia vastaan Persiassa.
 923 – Ranskassa käytiin Soissonsin taistelu osana Frankkien kuninkuudesta käytyä sotaa. Kruununtavoittelija Robert I kuoli taistelussa ja laillinen kuningas Kaarle Yksinkertainen joutui pakenemaan maasta.
 1094 – Reconquista: Valencia antautui El Cidille 20 kuukautta kestäneen piirityksen jälkeen.
 1184 – Sverre Sigurdinpoika voitti Maunu Erlinginpojan Fimreiten taistelussa ja nousi Norjan kuninkaaksi.
 1189 – Minamoto no Yoshitsune hävisi lyhyen ja epätasaisen Koromogawan taistelun. Hänet pakotettiin surmaamaan perheensä ja tekemään seppuku.
 1215 – Englannin kuningas Juhana Maaton hyväksyi Magna Cartan.
 1219 – Lindanisen taistelu käytiin Räävelin (nykyisen Tallinnan) lähellä tanskalaisten ja virolaisten välillä.
 1246 – Babenbergin dynastia päättyi Itävallassa, kun herttua Frederik II kuoli Leithan taistelussa.
 1273 – Reconquista: Aragonian kuningas Jaakko I Valloittaja luovutti muslimeilta vallatun Valladan kaupungin kristityille.
 1300 – Bilbaon kaupunki perustettiin Espanjassa.
 1305 – Klemens V valittiin paaviksi.
 1310 – Venetsian asukkaat kapinoivat ylimysten Biamonte Tiepolon ja Mario Quirinin johdolla aatelisista koottua neuvostoa, serrataa, vastaan. Yksi kapina-armeijoista joutui paniikkiin ja pakeni, koska vanhan naisen ikkunasta vahingossa pudottama kivi surmasi joukon edellä kulkeneen lipunkantajan.
 1312 – Rozhanovcen taistelu: Unkarin kuningas Kaarle Robert voitti Aban suvun unkarilaisten maaherrojen sekä Máté Csákin armeijan.
 1381 – Wat Tylerin johtama talonpoikaiskapina tukahdutettiin Rikhard II:n hallitsemassa Englannissa.
 1389 – Kosovo Poljen taistelu: osmanit löivät serbit ja bosnialaiset. Taistelu käytiin juliaanisen kalenterin mukaan 15. kesäkuuta, Pyhän Vituksen päivänä, joka kuitenkin nykyisin vastaa gregoriaanisen kalenterin mukaan kesäkuun 28. päivää.
 1410 – Kiinan keisari Yongle voitti Ononjoen taistelun mongoleja vastaan.
 1410 – Osmanien sisällissota: Prinssi Süleyman Çelebi voitti veljensä Musa Çelebin armeijan Kosmidionin taistelussa.
 1444 – Venetsian–Turkin sota: Venetsia lähetti laivastonsa Bosporinsalmelle katkaisemaan Osmanien valtakunnan laivaliikenteen Aasian ja Euroopan välillä.
 1467 – Kaarle Rohkeasta tuli Burgundin herttua.
 1470 – Toinen Venetsian–Turkin sota: Negroponten taistelu Venetsian ja Osmanien valtakunnan välillä. Venetsialaiset yrittivät vapauttaa Euboian saarella sijaitsevan Negroponten kaupungin (nykyinen Chalkída) osmanien piirityksestä epäonnistuen pahasti.
 1490 – Reconquista: Muhammad XII Granadalainen ”Boabdilin” granadalaisjoukot valtasivat takaisin Ferdinand Katolilaisen miehittämät linnakkeet Alhendinissa ja Marchenassa.
 1500–
 1502 – Kristoffer Kolumbus nousi ensimmäisenä eurooppalaisena maihin Martiniquen saarella.
 1508 – Santo Domingon kuvernööri myönsi Juan Ponce de Leónille luvan tutkia ja valloittaa läheisen Borinquen saaren, joka ristittiin myöhemmin Puerto Ricoksi.
 1510 – Espanjan kuningas Ferdinand Katolilainen antoi luvan käyttää Puerto Ricon alkuperäisasukkaita orjina. Saarelle oli tuotu saman vuoden alusta alkaen myös mustia orjia Afrikasta.
 1514 – György Dózsan unkarilainen talonpoikaiskapina-armeija saapui Timișoaraan, jossa käydyssä taistelussa se kukistettiin.
 1515 – Navarra liitettiin Kastiliaan Burgosin parlamentin asettamalla lailla.
 1516 – Marj Dabikin taistelu: Osmanien sulttaani Selim I:n joukot voittivat al-Ghawrin mamelukit Aleppon lähellä pohjoisessa Syyriassa. Voiton myötä osmanit ulottivat valtaansa Lähi-itään.
 1520 – Paavin bulla Exsurge Domine tuomitsi virallisesti Martti Lutherin kirjoitukset; näiden polttaminen alkoi Roomassa.
 1521 – Konkistadori Hernán Cortés valtasi onnistuneesti asteekkien pääkaupungin Tenochtitlánin keskustan. Hän oli yrittänyt samaa viisi päivää aiemmin, mutta joutunut vetäytymään.
 1524 – Francisco Hernández de Córdoba perusti Santiago de León de los Caballerosin kaupungin nykyiseen Nicaraguaan. Maan entinen pääkaupunki tunnetaan nykyään nimellä León.
 1538 – Ranskalaiset ja espanjalaiset sopivat kymmenen vuoden aselevosta paavi Paavali III:n johdolla. Kesti aikansa ennen kuin sana rauhasta ylsi myös siirtomaihin uudelle mantereelle.
 1567 – Kapinalliset lairdit löivät Carberry Hillin taistelussa Skotlannin kuningattaren Maria Stuartin ja hänen aviomiehensä Bothwellin jaarlin, joukot.
 1567 – Genova karkotti juutalaiset alueeltaan.
 1567 – Brittiamiraali John Hawkins lähetti retkikunnan karanneen espanjalaisorjan johdolla marssimaan viidakon halki Riohachaan kaappaamaan sen rikkaudet ja siviilit.
 1579 – Maailmanympäripurjehduksella ollut Francis Drake saapui Golden Hind -kaljuunallaan San Franciscon lahdelle. Hän julisti alueen kuuluvan Englannille.
 1580 – Francis Drake onnistui kiertämään Hyväntoivonniemen maailmanympäripurjehduksellaan.
 1580 – Espanjan Filip II julisti alankomaalaisen vapaustaistelijan Vilhelm I Oranialaisen lainsuojattomaksi.
 1597 – Sir Anthony Shirley palasi Englantiin epäonnistuneelta tutkimus- ja valloitusmatkaltaan Afrikkaan ja Latinalaiseen Amerikkaan.
 1624 – Vara-amiraali Gheen Huygen Schapenhamin hollantilaisretkikunta purjehti pois epäonnistuttuaan yrityksessä vallata Pisco espanjalaisilta.
 1626 – Pyrkimyksessään lisätä kuninkaan valtaa Kaarle I hajotti toisen parlamenttinsa, joka piti kiinni perustuslaillisista oikeuksistaan.
 1633 – Kaarle I vieraili Edinburghissa kruunattavana. William Drummond kirjoitti vierailusta kuningasta ylistäneen propagandanäytelmän.
 1644 – Englannin sisällissota: Lyme Regisin saarto päättyi, kun eversti Robert Blaken alle tuhatpäinen armeija hävitti piirittäneiden rojalistien yli 6 000 miehestä koostuneen armeijan.
 1646 – Kolmikymmenvuotinen sota: Enghienin herttuan ja Gaston d'Orleansin joukot aloittivat Kortrijkin piirityksen. Kaupunki antautui kahden viikon kuluttua 28. kesäkuuta.
 1648 – Ensimmäinen noitavaino-oikeudenkäynneistä seurannut teloitus Bostonin alueella. Rouva Margaret Jonesista tuli Uuden Englannin toinen noitana teloitettu.
 1656 – Pohjan sota: Brandenburgin vaaliruhtinas Fredrik Vilhelm ja Ruotsin Kaarle X Kustaa solmivat liittolaisuussuhteen maiden välille Marienburgissa.
 1702 – Espanjan perimyssota: Kaiserswerthin piiritys päättyi liittokunnan joukkojen voittoon ranskalaisesta varuskunnasta.
 1703 – Vara-amiraali John Graydonin komennossa ollut laivasto-osasto saapui Jamaikan Port Royaliin. Liitettyään osastoon lisää aluksia Graydon jatkoi matkaansa hyökätäkseen ranskalaisia vastaan Newfoundlandissa.
 1710 – Osmanien valtakunnan sulttaani Ahmed III erotti suurvisiirinä toimineen Köprülü Damat Numan paššan ja nimitti tilalle Baltacı Mehmet paššan.
 1711 – Venäjän–Turkin sota 1710–1711: Baltacı Mehmet paššan johtama turkkilaisarmeija ylitti Tonavan marssiessaan kohti Moldovassa olleita Boris Šeremetevin venäläisiä joukkoja.
 1742 – Sota Jenkinsin korvasta: Kapteeni Thomas Franklandin komentama fregatti HMS Rose hyökkäsi espanjalaisen saattueen kimppuun. Brittialus sai kaapattua kaappari Juan de León Fandiñon komentaman aluksen. Fandino oli juuri se kaappari, joka oli väitetysti leikannut kapteeni Robert Jenkinsin korvan antaen sodalle sen nimen.
 1744 – Brittiläinen amiraali George Anson palasi maailmanympäripurjehdukseltaan.
 1745 – Itävallan perimyssota: britit valtasivat Louisbourgin linnakkeen ranskalaisilta Nova Scotiassa Kanadassa. Linnakkeen antautumista edelsi puolitoista kuukautta kestänyt piiritys.
 1765 – Paroni Robert Clive päätti noin kuukauden kestäneen korruptoituneen Bengalin hallintoneuvoston puhdistuksen osana alueella suorittamiaan uudistuksia.
 1775 – Amerikan vallankumous: George Washington nimitettiin Yhdysvaltain armeijan ylipäälliköksi.
 1776 – Yhdysvaltain vapaussota: Benedict Arnoldin johtamat amerikkalaisjoukot vetäytyivät Montrealista. Joukot yrittivät polttaa kaupungin hidastaakseen brittiarmeijan etenemistä.
 1776 – Yhdysvaltain vapaussota: Delaware julistautui itsenäiseksi brittihallinnosta.
 1777 – Vaaliruhtinaan palatsi paloi Bonnissa.
 1778 – Yhdysvaltain vapaussota: brittiarmeija vetäytyi maitse Philadelphiasta.
 1785 – Ensimmäinen lento-onnettomuus: Jean-François Pilâtre de Rozier ja Pierre Romain kuolivat yhdistetyn vety- ja kuumailmapallon maahansyöksyssä lähellä Wimereuxia Pas-de-Calaisissa yrittäessään ylittää Englannin kanaalin.
 1794 – Kuukausia jatkuneet Vesuviuksen purkaukset saavuttivat huippunsa. Laavavirta peitti alleen Torre del Grecon historiallisen keskustan.
 1796 – Ranskan vallankumoussodat: Itävalta-Teschenin arkkiherttua Kaarlen johtama Itävallan armeija hyökkäsi Ranskan joukkoja vastaan aloittaen Wetzlarin taistelun.
 1797 – Kuninkaallisen laivaston 12. toukokuuta alkanut Noren kapina päättyi kapinallisten antautumiseen. Seuranneissa rangaistustoimenpiteissä teloitettiin yli 24 kapinallisjohtajaa.
 1800–
 1800 – Napoleonin sodat: Itävallan armeijaa Marengon taistelussa johtanut Michael von Melas antautui Napoleon Bonapartelle.
 1804 – Yhdysvaltain perustuslain presidentin valintaa koskeva 12. lisäys hyväksyttiin.
 1807 – Prikaatinkenraali Robert Craufurdin johtama prikaati saapui Montevideoon matkalla valtaamaan Buenos Airesia. Operaatio oli osa brittien yritystä vallata Espanjan siirtomaita Etelä-Amerikassa.
 1808 – Napoleonin sodat: ranskalaiset alkoivat piirittää Zaragozaa.
 1808 – Joseph Bonaparte kruunattiin Espanjan kuninkaaksi.
 1809 – Napoleonin sodat: ranskalaiset voittivat Marian taistelun espanjalaisia vastaan.
 1814 – Venezuelan vapaussota: rojalisti José Tomás Bovesin llanerosit voittivat vallankumouksellisen Simón Bolívarin joukot La Puertan taistelussa.
 1817 – Meksikolainen vallankumouksellinen Francisco Javier Mina voitti eversti Benito Arminánin rojalistit Peotillos Haciendan luona käydyssä taistelussa.
 1820 – José Gervasio Artigasin uruguaylaisarmeija voitti Francisco Ramírezin argentiinalaiset Gualeguay-joen länsirannalla käydyssä taistelussa. Artigas käynnisti takaa-ajon, joka päättyi hänen tappiokseen yhdeksän päivää myöhemmin.
 1821 – Turkkilaiset surmasivat useita tuhansia İzmirin kreikkalaiseen vähemmistöön kuuluneita Turkissa.
 1825 – Uuden London Bridgen peruskivi muurattiin Lontoossa. Juhlallisen seremonian muurarina toimi silloinen Yorkin herttua.
 1826 – Sulttaani Mahmud II tukahdutti verisesti janitsaarikapinan.
 1829 – Cazorlassa Espanjassa valtava raekuuro tuhosi talojen kattoja. Suurimpien rakeiden sanottiin olleen lähes kaksikiloisia.
 1836 – Arkansas'sta tuli Yhdysvaltain 25. osavaltio.
 1838 – Fructuoso Riveran johtamat vallankumoukselliset coloradosit ("Punaiset") voittivat Palmarin taistelun ja kaatoivat presidentti Manuel Oriben hallituksen. Oribe pakeni Argentiinaan.
 1844 – William Wilberforce Birdistä tuli Intian varakuningas.
 1846 – Oregonin sopimuksessa 49. leveyspiiri sovittiin Yhdysvaltojen ja Kanadan rajaksi Kalliovuorilta Juan de Fucan salmeen Tyynellemerelle.
 1848 – Euroopan hullu vuosi: Berliinissä puhkesi kapinoita. Helmikuun vallankumouksen jälkeen Ranskassa laskettiin työttömyyden nousseen muutamasta tuhannesta 118 000:een kolmessa kuukaudessa.
 1848 – Brittilaivasto lakkautti Buenos Airesin sataman laivastosaarron, joka oli kestänyt 21 kuukautta.
 1849 – Lyonissa puhkesi monta uhria vaatinut kapina.
 1854 – Krimin sota: venäläiset joukot purkivat Silistran piirityksen, kun turkkilaisten kahta päivää aiemmin alkanut hyökkäys eteni alueelle.
 1857 – Britit vangitsivat Awadhin entisen kuninkaan Wajid Ali Shahin Kalkutassa. Hänen nimensä oli tullut esiin kapinahuhujen yhteydessä.
 1858 – Jeddassa nousi kapina ulkomaalaisia vastaan. Noin kaksikymmentä brittiviranomaista surmattiin. Kuninkaallinen laivasto kosti kapinan pommittamalla kaupunkia heinäkuun lopulla.
 1859 – Paavi Pius IX protestoi eri puolilla Italiaa nousseita kapinoita vastaan.
 1860 – Meksikon sisällissota 1857–1860: Jesus Gonzalez Ortegan liberalistiarmeija voitti Silverio Ramirezin konservatiiviarmeijan Penuelas Haciendan taistelussa Aguascalientesissa.
 1861 – Yhdysvaltain sisällissota: Joseph E. Johnstonit konfederaattijoukot vetäytyivät Harper's Ferrystä Robert Pattersonin johtamien pohjoisvaltiolaisten tieltä.
 1862 – Frank Gardinerin johtamat maantierosvot, bushrangerit, tekivät historian suurimman postivankkuriryöstön Australiassa.
 1862 – Serbialaiset kapinoivat turkkilaisia vastaan Belgradissa turkkilaissotilaan murhattua serbialaisnuorukaisen. Turkkilaiset vetäytyivät linnakkeeseen, josta he alkoivat pommittaa kaupunkia.
 1863 – Yhdysvaltain sisällissota: Winchesterin toinen taistelu päättyi kenraali Richard S. Ewellin johtamien etelävaltioiden sotilaiden voittoon. Ewell jatkoi saman tien etenemistä Pennsylvaniaan.
 1863 – Yhdysvaltain sisällissota: Etelävaltioiden kenraali Robert E. Leen joukkojen etenemisestä huolestunut presidentti Abraham Lincoln esitti hätävetoomuksen pääkaupunki Washingtonin puolustamisesta.
 1864 – Yhdysvaltain sisällissota: Petersburgin toinen taistelu alkoi.
 1864 – Arlingtonin sotilashautausmaa perustettiin Yhdysvalloissa.
 1865 – Yhdysvaltain sisällissota: höyrylaiva S.S. Edward F. Dix törmäsi aiemmin uponneen ironcladin USS Eastportin hylkyyn Mississippin sivujoella Red Riverillä ja upposi.
 1866 – Preussi hyökkäsi Itävaltaan aloittaen Preussin–Itävallan sodan.
 1866 – Santa Gertrudisin taistelu: tasavaltalaiskenraalit Mariano Escobedo ja Sóstenes Rocha yllättivät vastahyökkäyksellä imperialistikenraali Feliciano Olveran joukot ja ajoivat tämän pakosalle.
 1869 – Marsalkka Francisco Serranosta tuli Espanjan sijaishallitsija.
 1873 – Meiji-restauraation prefektuurijaossa Japanissa muodostetut Kisarazun ja Inban prefektuurit yhdistettiin Chiban prefektuuriksi.
 1876 – Çerkes Hasanin välikohtaus: tšerkessiupseeri tunkeutui Mithat Paššan kotona järjestettyyn Turkin hallituksen kokoukseen ja ampui kuoliaaksi sotaministerin ja entisen suurvisiirin Hussein Avni Paššan, ulkoministeri Reşit Paššan ja monia muita.
 1876 – Osmanivallan vastaiseen Bulgarian huhtikuun kansannousuun osallistunut kapinajohtaja Tsanko Dyustabanov hirtettiin Veliko Tărnovossa.
 1877 – Henry Flipperistä tuli ensimmäinen mustaihoinen West Pointista valmistunut kadetti.
 1888 – Vilhelm II:sta tuli Saksan keisari hänen isänsä Fredrik III:n kuoltua syöpään.
 1895 – Ranskan siirtomaaministeri perusti Ranskan Länsi-Afrikan kenraalikuverneetin, jonka päätoimisto sijoitettiin Senegaliin. Kenraalikuvernöörin vastuulla oli huolehtia vasta vallatuista suurista maa-alueista.
 1896 – Merenalaisen maanjäristyksen aiheuttama tsunami osui Kamaishiin Japanissa, vieden mukanaan 7 600 taloa ja 27 000 ihmistä.
 1897 – Saksan keisarikunnan laivaston tuore laivastoministeri suuramiraali Alfred von Tirpitz kirjoitti salaisen muistion, jossa hän julisti Britannian olevan vaarallisin vihollinen merillä ja vaati taistelulaivoja rakennettavaksi niin monta kuin mahdollista.
 1897 – Maailman postiliiton viides ja siihen mennessä suurin kokous Washingtonissa.
 1898 – Yhdysvaltain edustajainhuone hyväksyi Havaijin liittämisen Yhdysvaltoihin.
 1898 – Espanjan–Yhdysvaltain sota: Yhdysvaltain merijalkaväki voitti Guantánamonlahden taistelun ja kaappasi Guantánamon espanjalaisilta Kuubassa.
 1899 – Boksarikapinalliset valtasivat Tianjinin ja sytyttivät ulkomaisten omistamia rakennuksia palamaan.
 1900–
 1900 – Senaatin kulkulaitostoimikunta ilmoitti suomalaisten postimerkkien lakkauttamisesta. Venäläiset postimerkit tulivat pakollisiksi ulkomaanliikenteessä 14. elokuuta 1900 ja kotimaanliikenteessä 14. tammikuuta 1901.
 1903 – Pietari I valittiin Serbian kansalliskokouksessa maan kuninkaaksi.
 1904 – Eugen Schauman harjoitteli ampumista valmistautuen seuraavan päivän attentaattiin Nikolai Bobrikovia vastaan.
 1904 – Venäjän–Japanin sota: Telissun taistelu päättyi Japanin voittoon. Venäläinen risteilijä Gromoboi upotti kaksi japanilaista kauppa-alusta.
 1904 – Höyrylaiva General Slocum paloi New Yorkissa. Onnettomuudessa kuoli yli tuhat ihmistä, ja se oli kaupungin eniten ihmishenkiä vaatinut onnettomuus ennen syyskuun 11. päivän iskuja.
 1905 – Panssarilaiva Potemkin, jonka miehistö oli kapinoinut ja kaapannut vallan laivalla, saapui Odessaan. 5 000 kaupungin asukasta aloitti myötätunnosta mielenosoituksen, joka tukahdutettiin verisesti ”Odessan portailla” ja muualla kaupungin satama-alueella.
 1907 – Osakeyhtiö ”Brändö Villastad” perustettiin. Yhtiö perusti Helsingin Kulosaaren huvilakaupungin.
 1907 – Toinen Haagin kansainvälinen rauhankonferenssi alkoi.
 1908 – Neljäs Suffragetti-liikkeen kansainvälinen kokous avattiin Amsterdamissa.
 1913 – Bud Bagsakin taistelu päättyi. Yhdysvaltain armeija kenraali John 'Black Jack' Pershingin johtamana surmasi satoja moro-kapinallisia Jolon saarella Filippiineillä, näistä osa oli naisia ja lapsia.
 1913 – Suurvisiiri Mahmud Şevket Pašša salamurhattiin Istanbulissa.
 1914 – Iso-Britannia ja Saksa allekirjoittivat Bagdadin rautatietä koskeneen sopimuksen, jolla pyrittiin rauhoittamaan eri siirtomaavaltojen oikeuksista Persiassa syntynyttä kiistaa. Allekirjoittajamaiden lisäksi myös Venäjää koskenutta kiistaa pidetään yhtenä ensimmäiseen maailmansotaan johtaneista tekijöistä.
 1915 – Ensimmäinen maailmansota: saksalainen armeijaryhmä Mackensen mursi venäläisten 8. armeijan linjan Galitsiassa kaksi päivää kestäneen hyökkäyksen jälkeen.
 1915 – Turkkilaiset viranomaiset teloituttivat satoja armenialaisia ja assyrialaiskristittyjä osana Armenian kansanmurhaa Nusaybinissa.
 1916 – Ensimmäinen maailmansota: britit valtasivat sillan saksalaisilta siirtomaajoukoilta Korogwessa Tansaniassa.
 1917 – Ensimmäinen maailmansota: Espionage Act -laki astui voimaan Yhdysvalloissa.
 1917 – Yhdysvaltain ensimmäinen mustille tarkoitettu upseerikoulu avattiin Des Moinesissa Iowassa.
 1917 – Irlannin pääsiäiskapinaan 1916 osallistuneille itsenäisyyttä ajaneille nationalistikapinallisille myönnettiin yleinen armahdus.
 1918 – Ensimmäinen maailmansota: Piaven taistelu alkoi Itävallan ja Italian joukkojen välillä.
 1918 – Ensimmäinen maailmansota: saksalaisten käynnistämät Noyonin offensiivi ja Matzin taistelu päättyivät länsirintamalla.
 1919 – Ilmailu: John Alcock ja Arthur Brown laskeutuivat Vickers Vimy -lentokoneellaan ensimmäisen välilaskuttoman Atlantin ylittäneen lennon jälkeen Clifdeniin Irlannissa.
 1919 – Yhdysvaltain joukot ylittivät Meksikon vastaisen rajan hyökätäkseen vallankumouksellisten meksikolaisten villistojen kimppuun Ciudad Juárezissa, Chihuahuassa.
 1920 – Minnesotan Duluthissa väkijoukko lynkkasi kolme raiskauksesta – luultavasti virheellisesti – syytettyä afroamerikkalaista sirkustyöläistä.
 1920 – Tanska otti haltuunsa Etelä-Jyllannin. Liitos oli hyväksytty kansanäänestyksessä.
 1920 – Puolan–Neuvostoliiton sota: Neuvostoliitto valtasi Vilnan.
 1921 – Bessie Colemanista tuli ensimmäinen naispuolinen afrikkalais-amerikkalainen lentäjä. Hän suoritti lentolupakirjansa Ranskassa.
 1922 – Latvian perustuslaki valmistui. Se astui voimaan 7. marraskuuta samana vuonna.
 1924 – Italian diktaattori Benito Mussolini kohtasi uransa vaikeimman sisäpoliittisen ongelman, kun hallituksen ei-fasistiset jäsenet kieltäytyivät tehtävistään, ennen kuin fasistien tekemä sosialistipoliitikko Giacomo Matteottin murha selvitettäisiin. Mussolinin suosio laski ja häntä uhattiin muun muassa yleislakolla.
 1926 – Turkin presidenttiä Kemal Atatürkia vastaan suunnattu salajuoni paljastui İzmirissä.
 1932 – Chacon sota alkoi Bolivian ja Paraguayn välillä, kun 18 bolivialaista sotilasta majuri Oscar Moscoson johdolla valtasivat Pitiantuta-järven rannalla olevan pienen paraguaylaisvaruskunnan. Osapuolet luulivat virheellisesti kiistanalaisen Gran Chacon alueen sisältävän runsaita luonnonvaroja, etenkin maaöljyä.
 1932 – Lämmittäjien lakko Zürichissä kiihtyi, kun kaupungin johto kielsi mielenosoitusten järjestämisen. Poliisi iski mielenosoittajia vastaan pampuin ja sapelein. Yksi lakkolainen kuoli ja 30 loukkaantui, mukaan lukien viisi naista. Tapahtuma jäi historiaan nimellä Zürcher Blutnacht ("Zürichin veriyö").
 1932 – Franz von Papen purki natsien Sturmabteilungin toiminnan estäneen kiellon.
 1934 – Great Smoky Mountainsin kansallispuisto perustettiin.
 1934 – Adolf Hitlerin Rooman vierailun toinen ja viimeinen päivä. Hitler tapasi Mussolinin ensimmäisen kerran.
 1934 – Antisemitistisia mielenosoituksia Montrealin sairaaloissa Kanadassa. Viisi sairaalaa meni lakkoon vastustaakseen Samuel Rabinovitch -nimisen juutalaisen harjoittelijan palkkaamista Notre-Damen sairaalaan.
 1935 – Saksalaisen taistelulaiva Scharnhorstin rakentaminen alkoi.
 1935 – Saksan merivoimat laski vesille ensimmäisen Versailles’n rauhansopimuksen kumoamisen jälkeen rakennetun sukellusveneen U-1:n.
 1936 – Kuninkaallisten ilmavoimien pommikone Vickers Wellington lensi ensilentonsa.
 1936 – Saksan armeijan asetoimisto sai tehtäväkseen kehittää rynnäkkötykin, josta tuli Sturmgeschütz III.
 1937 – Sveitsi tunnusti ensimmäisenä Abessinian kuuluvan Italialle, joka oli rikkonut Kansainliiton sopimuksia miehittämällä maan.
 1937 – Espanjan sisällissota: Adolf Hitler väitti tasavaltalaisille kuuluneen sukellusveneen ampuneen torpedoja kohti saksalaista risteilijää SMS Leipzigia ja vaati kansainvälisiä kostotoimia lojalisteille kuulunutta Valencian kaupunkia vastaan.
 1938 – Irlantilainen tasavaltalaisaktivisti Frank Ryan tuomittiin kuolemaan Espanjan sisällissodassa taistelleen irlantilaisista vapaaehtoisista koostuneen osaston johtajana. Ryan onnistui pakenemaan myöhemmin.
 1939 – Saksan asevoimien johdolle jaettiin salainen käsky, jonka mukaan Puolan offensiivi tullaan käynnistämään 20. elokuuta samana vuonna. Natseja vastustaneet saksalaisdiplomaatit Erich ja Theodor Kordt tiedottivat Lontooseen saksalaisten ja neuvostoliittolaisten välisistä diplomaattisista kontakteista.
 1939 – Äärioikeistolainen slovakkinationalisti Karol Sidor joutui natsien epäsuosioon. Hänet siirrettiin maansa Vatikaanin suurlähetystöön.
 1940 – Toinen maailmansota: Neuvostoliitto aloitti Liettuan miehityksen. Presidentti Antanas Smetona ehti paeta maasta juuri ennen puna-armeijan saapumista. Smetona pakeni Itä-Preussiin. Neuvostoliitto tulitti myös latvialaista raja-asemaa Maslenskisissa tappaen kaksi rajavartijaa ja kaksi siviiliä.
 1940 – Toinen maailmansota: taistelu Ranskasta. Verdunin linnake, joka säilyi valtaamattomana koko ensimmäisen maailmansodan, antautui saksalaisille. Liittoutuneet aloittivat sotilaidensa evakuoimisen Cherbourgista ja St. Malosta osana operaatio Arielia.
 1941 – Toinen maailmansota: Kroatia liittyi muodollisesti akselivaltoihin.
 1941 – Toinen maailmansota: britit käynnistivät operaatio Battleaxen Pohjois-Afrikassa. Operaation tarkoitus oli vapauttaa Kyrenaikan itäosa akselivaltojen joukoista ja samalla vapauttaa Tobruk.
 1941 – Toinen maailmansota: brittiläinen kevyt risteilijä HMS Dunedin kaappasi saksalaisen huoltoaluksen Lothringenin saaden samalla merisodankäynnille tärkeää tietoa.
 1941 – Toinen maailmansota: pariisilainen David Rapoport perusti hyväntekeväisyysjärjestön Rue Amelotin komitean, joka auttoi ja pelasti tuhansia juutalaisia natsien vainolta Vichyn Ranskassa.
 1941 – Toinen maailmansota: suomalainen Waffen-SS-vapaaehtoispataljoona perustettiin Wienissä.
 1941 – Toinen maailmansota: Suomen III armeijakunta alistettiin saksalaiselle esikunnalle AOK Norwegenille.
 1941 – Toinen maailmansota: vakoilija Richard Sorge lähetti Moskovaan tiedon Saksan hyökkäyksen tarkasta ajankohdasta. Stalin ei uskonut varoitusta.
 1942 – Toinen maailmansota: Operaatio Harpoon päättyi Italian laivaston voittoon Välimerellä.
 1942 – Holokausti: Oskar Dirlewangerin johtama Waffen-SS-yksikkö murhasi 1 800 ihmistä Borkin kylässä Venäjällä.
 1943 – Toinen maailmansota: Luftwaffen suihkumoottorikäyttöinen pommi- ja tiedustelukone Arado Ar 234 lensi ensilentonsa.
 1943 – Beaumontin rotumellakassa Teksasissa kuoli neljä ihmistä, kolme mustaa ja yksi valkoinen. Väkivaltaisuudet jatkuivat vielä seuraavaan aamuun.
 1944 – Toinen maailmansota: Saipanin taistelu alkoi Yhdysvaltain ja Japanin välillä. Yhdysvaltalaiset B-29 Superfortress -pommikoneet pommittivat Japanin pääsaaria ensimmäistä kertaa sitten Doolittlen iskun. Myös kiinalaiset pommikoneet pommittivat kyushulaista terästehdasta.
 1944 – Toinen maailmansota: Japanin ja brittiläisen kansainyhteisön joukkojen välillä Burman viidakoissa käyty Arakanin toinen taistelu päättyi.
 1944 – Toinen maailmansota: saksalaisten ensimmäinen suuri kostoaseisku. Lontoota kohti laukaistiin 244 V1-ohjusta.
 1944 – Jatkosota: ylipäällikkö Mannerheim määräsi vetäytymisen VKT-linjalle (Viipuri-Kuparsaari-Taipale). Hän määräsi myös Itä-Karjalassa olleet suomalaisjoukot vetäytymään. Karjalankannaksella sijaitseva Vuokselan kunta evakuoitiin. Kunta kuului myöhemmin Neuvostoliitolle luovutettuihin alueisiin. Kuuterselän taistelu päättyi puna-armeijan läpimurtoon VT-linjalla.
 1945 – Natsihallinnon aikana kielletty Saksan sosialidemokraattinen puolue (SPD) perustettiin uudelleen.
 1945 – Tampereen Hipposkylä valmistui.
 1945 – Neuvostoliitto ratifioi ystävyys-, yhteistyö- ja avunantosopimuksen Jugoslavian kanssa. Samana päivänä Neuvostoliitto ja Unkarin väliaikaishallitus allekirjoittivat sopimuksen Unkarin sotakorvauksista Neuvostoliitolle.
 1950–
 1950 – Korean sota: Pohjois-Korea alkoi siirtää joukkoja maan etelärajaksi sovitulle 38. leveyspiirille. Joukot ylittivät rajan ja aloittivat Korean sodan kymmenen päivää myöhemmin.
 1950 – David Greenglass tunnusti osallistuneensa Julius Rosenbergin kanssa vakoiluun Neuvostoliiton hyväksi. Rosenberg oli Greenglassin lanko.
 1951 – Korean sota: Kolumbia lähetti jalkaväkipataljoona Batallón Columbian Etelä-Korean tueksi. Pataljoona oli ensimmäinen koskaan Aasiassa taistellut latinalaisamerikkalainen maavoimien yksikkö.
 1952 – Kambodžan kuningas Norodom Sihanouk järjesti vallankaappauksen, jossa hän palautti itselleen vallan demokraattien hallitukselta.
 1953 – Brittijoukot tappoivat 125 Mau Mau -itsenäisyystaistelijaa Aberdaren metsässä Keniassa.
 1954 – Viiden suurvallan ja Korean sotaan osaaottaneiden valtioiden pitämä Geneven rauhankonferenssi päättyi. Konferenssi alkoi 26. huhtikuuta.
 1954 – Tuleva presidentti Ngô Đình Diệm astui Vietnamin pääministerin virkaan.
 1955 – Yhdysvallat ja Yhdistynyt kuningaskunta sopivat Washingtonissa yhteistyöstä ydinvoiman rauhanomaisen käytön edistämiseksi.
 1956 – Vietnam tunnusti Spratlysaarten kuuluvan Kiinalle. Tästä huolimatta Vietnam on sittemmin pyrkinyt saamaan saaria omakseen.
 1956 – Ernesto de la Guardia voitti presidentinvaalit Panamassa.
 1957 – Britannian pääministeri Harold Macmillan vetosi kirjeitse Neuvostoliiton pääsihteeri Nikolai Bulganiniin aseiden purkamisen aloittamiseksi ja poliittisten jännitteiden lievittämiseksi.
 1958 – Kolme Unkarin kansannousun johtajaa tuomittiin kuolemaan Budapestin kansantuomioistuimessa.
 1960 – Argentiina valitti YK:ssa Adolf Eichmannin laittomasta siirtämisestä Israeliin.
 1960 – Mielenosoitukset Japanin ja Yhdysvaltojen välistä turvallisuus- ja yhteistyösopimusta (ANPO) vastaan Tokiossa yltyivät väkivaltaisuuksiksi. 20-vuotias naisopiskelija Michiko Kamba rusentui kuoliaaksi.
 1961 – ”Kukaan ei aio rakentaa mitään muuria!”, julisti Itä-Saksan valtionpäämies Walter Ulbricht kansainvälisessä lehdistötilaisuudessa. Berliinin muurin rakentaminen aloitettiin kaksi kuukautta myöhemmin.
 1964 – Viimeinen ranskalaisten joukkojen pääosa poistui Algeriasta jättäen Évianin rauhassa sovitun varuskunnan Mers El Kébiriin.
 1964 – G77, 77 kehitysmaan järjestö, perustettiin yhteisellä julistuksella YK:n kauppa- ja kehityskonferenssissa.
 1964 – Vietnamin sota: Yhdysvaltain puolustushaarakomentajien neuvosto valmisti listan 94 tärkeimmästä pommituskohteesta Pohjois-Vietnamissa. Lista toteutettiin Yhdysvaltain puolustusministeri Robert McNamaran pyynnöstä. Yhdysvallat liittyi avoimesti sotaan alle kahden kuukauden kuluttua.
 1965 – Vietnamin sota: yhdysvaltalaiset maajoukot aloittivat ensimmäisen hyökkäyksensä Etelä-Vietnamin kansallinen vapautusrintaman (Vietkong) joukkoja vastaan.
 1969 – Georges Pompidou aloitti presidenttikautensa Ranskassa Charles de Gaullen jälkeen.
 1969 – Hondurasissa mellakoitiin El Salvadorin voitettua jalkapallon toisen karsintapelin Hondurasia vastaan. Kolmannen pelin jälkeen maiden välille puhkesi ”jalkapallosota”.
 1969 – Tšadissa järjestettiin ensimmäiset presidentinvaalit yleisellä äänioikeudella. Diktaattorin ottein hallinnut istuva presidentti François Tombalbaye oli vaalien ainoa ehdokas ja voittaja.
 1970 – Työläisten mielenosoitus tukahdutettiin väkivaltaisesti Istanbulissa.
 1971 – Neuvostoliiton uusi Suomen-suurlähettiläs Viktor Maltsev saapui Helsinkiin.
 1971 – Yhdysvaltain presidentti Richard Nixon yritti estää New York Timesiä julkaisemasta salaista asiakirjaa, joka tunnetaan nimellä ”Pentagon Papers”.
 1972 – Terroristijärjestö Punaisen armeijakunnan johtavat jäsenet Ulrike Meinhof ja Gerhard Müller pidätettiin Langenhagenissa.
 1972 – Tongan kuningas Taufa’ahau Tupou IV julisti Minerva-riutan kuuluvan Tongalle.
 1974 – Nixon vieraili neuvottelemassa Damaskoksessa Syyrian presidentti Hafiz al-Assadin kanssa. Maiden välit normalisoitiin ensimmäisen kerran sitten vuoden 1967.
 1975 – Liberaalinen Kansanpuolue valitsi presidentti Urho Kekkosen ehdokkaakseen vuoden 1978 vaaleihin.
 1975 – Yhdysvaltalainen sanomalehti Chicago Tribune julkaisi etusivullaan uutisen, jossa kerrottiin CIA:n suunnitelleen Ranskan presidentin Charles de Gaullen murhaa 1960-luvulla.
 1977 – Espanjassa järjestettiin vaalit ensimmäistä kertaa sitten vuoden 1936.
 1977 – Italiassa alkoi terroristijärjestö Punaisten prikaatien oikeudenkäynti, jossa viisi syytettyä tuomittiin vankeuteen.
 1977 – Fouga Magister -suihkukone (FM-56) putosi syöksyi maahan taitolentoesityksessä Kauhavalla. Onnettomuus oli yksi lukuisista konetyypille sattuneista.
 1978 – Amintore Fanfani aloitti virkansa Italian presidenttinä.
 1981 – Alkoholijuomien välittämisestä alle 18-vuotiaille nuorille – myös maksua siitä perimättä – tuli Suomessa lainmuutoksen nojalla rangaistava teko.
 1981 – Yhdysvallat antoi Pakistanille kolmen miljardin dollarin kokoisen taloudellisen ja sotilaallisen tukipaketin.
 1981 – Afganistanissa perustetaan Afganistanin kansandemokraattisen puolueen kattojärjestö Kansallinen rintama.
 1982 – Argentiinan presidentti Leopoldo Galtieri ilmoitti erostaan televisiopuheessa. Ero tuli seurauksena Galtierin aloittamassa Falklandin sodassa kärsitystä tappiosta.
 1985 – TWA:n lennon 847 kaapanneet terroristit julistivat vaatimuksensa ja ampuivat ensimmäisen panttivankinsa.
 1985 – Israelin tukema Etelä-Libanonin armeija SLA vapautti panttivankinaan pitämänsä 25 suomalaista Libanonissa toiminutta rauhanturvaajaa noin viikon vankeuden jälkeen.
 1987 – Opiskelijavaihto Erasmus-ohjelman perustamispäivä.
 1987 – Chilen salainen poliisi aloitti operaatio Albanian. Kaksipäiväisen operaation aikana tapettiin 12 ja vangittiin kahdeksan vasemmistolaiseen Augusto Pinochetin hallintoa vastustaneen vastarintaliikkeen Frente Patriótico Manuel Rodríguezin (FMPR) jäsentä.
 1988 – Pakistanin presidentti Muhammad Zia ul-Haq antoi asetuksen, jonka mukaan uusi šariaa perustanaan pitävä lakijärjestelmä tulisi korvaamaan kaikki olemassa olevat lait.
 1988 – 14. dalai-lama julkaisi Strassburgin esityksen Euroopan parlamentille pitämässä puheessaan. Esitys oli kompromissi, jonka avulla hän pyrki lisäämään vapautta Tiibetissä vaikka poliittinen hallinto säilyisi yhä valtiota miehittävällä Kiinalla.
 1988 – Kuusi sotilasta kuoli IRA:n pommi-iskussa Lisburnissa, Pohjois-Irlannissa.
 1989 – Yhdistyneen kuningaskunnan kuningatar Elisabet II löi Ronald Reaganin ritariksi.
 1990 – Romanian presidentin Ion Iliescun apuun kutsumat kaivostyöläiset tukahduttivat opiskelijamellakan Bukarestissa. Iliescu piti kiitospuheen noin 10 000 osallistuneelle kaivostyöläiselle. Kaksi päivää aiemmin alkaneissa väkivaltaisuuksissa poliisi ja kaivostyöläiset olivat tappaneet, vammauttaneet ja vahingoittaneet useita ihmisiä.
 1991 – Kanadassa perustettiin Québecin itsenäisyyttä ajava puolue Bloc Québécois.
 1991 – Pinatubon tulivuoren purkaukset päättyivät jättipurkaukseen, joka nosti tuhkaa 34 kilometrin korkeuteen.
 1991 – Bangladeshin syklonin uhrien auttamista varten aloitettu kansainvälinen hätäapuoperaatio Operaatio Sea Angel päättyi.
 1991 – Viimeiset Yhdysvaltain merijalkaväen joukot lähtivät pohjois-Irakista.
 1992 – Berliinissä alkoi ensimmäinen lentonäytös sitten toisen maailmansodan syttymisen.
 1992 – Jugoslavian hajoamissodat: Kroatia ja Bosnia-Hertsegovina allekirjoittivat diplomaattisen avunantosopimuksen, joka salli toisen maan edustaa toista.
 1992 – Jugoslavian hajoamissodat: Bosnian kroaattiarmeija HVO valtasi Mostarin itäosan Mostarin taisteluissa.
 1993 – Paavi Johannes Paavali II siunasi Almudenan katedraalin Madridissa.
 1993 – Bosnian sota: serbit, kroaatit ja bosniakit allekirjoittivat tulitaukosopimuksen. Samaan aikaan Wienissä kokoontui 20. kerran kansainvälinen ihmisoikeuksien konferenssi, joka laati julistuksen, jonka mukaan serbit olivat syyllistyneet kansanmurhaan ja sotarikoksiin Bosniassa.
 1994 – Suomessa otettiin käyttöön prikaatikenraalin arvo YK-tehtäviä varten.
 1994 – Israel ja Vatikaanivaltio solmivat diplomaattisuhteet.
 1995 – Jugoslavian hajoamissodat: bosniakit yrittivät vapauttaa serbijoukkojen piirittämän Sarajevon Bosnian sodassa.
 1996 – IRA:n pommi haavoitti 200 ihmistä Manchesterissa tuhoten myös osan kaupungin keskustaa.
 1997 – Terroristi Mir Aimal Kasi pidätettiin Pakistanissa pitkään kestäneen kansainvälisen ajojahdin jälkeen. Kasi oli tunkeutunut CIA:n päämajaan Langleyssä Virginiassa tammikuussa 1993 ja ampunut viisi virkailijaa.
 1999 – ”Rautatiemurhaajana” tunnettu sarjamurhaaja Ángel Maturino Reséndiz murhasi viimeiset yhdeksästä uhristaan Illinoisissa.
 1999 – Yhdysvaltain presidentti Bill Clinton vaati Pakistanin armeijaa vetäytymään Kashmirista. Islamabadista vastattiin, etteivät hyökkääjät ole hallituksen vallassa.
 2000 – Pohjois- ja Etelä-Korean johtajat allekirjoittivat yhteistyöhön ja ystävyyteen perustuvan sopimuksen valtioiden välisessä kokouksessa.
 2004 – Yhdysvaltain presidentti George W. Bush yritti torjua Irakin sotaa vastustavien arvostelut ja väitti yhä Irakin syrjäytetyn presidentin Saddam Husseinin omanneen kytköksiä terroristijärjestö Al-Qaedan kanssa.
 2005 – Saksan liittopäivät tunnusti vuoden 1915 Armenialaisten kansanmurhan.
 2005 – Edgar Ray Killenin oikeudenkäynti alkoi. Ku Klux Klanin jäsen Killen järjesti kolmen kansalaisoikeusaktivistin murhan Mississippissa 1964. Murhista ja niiden tutkinnasta tehtiin elokuva Mississippi palaa (1988).
 2006 – Serbia tunnusti Montenegron itsenäisyyden.
 2006 – Irakin sota vaati 2 500:nnen yhdysvaltalaissotilaan hengen. Irakin varapresidentti tiedusteli Yhdysvaltain presidentti Bushilta liittouman joukkojen poistumisaikataulua.
 2007 – Irakin sota: Pommi tuhosi sunnien Talha Bin al-Zubairin moskeijan Basrassa. Isku oli todennäköisesti kosto kaksi päivää aiemmasta shiiamuslimien moskeijan tuhosta.
 2007 – Nokkakiven huvipuisto avattiin Laukaan Lievestuoreella.
 2008 – Kosovon perustuslaki tuli voimaan.
 2012 – Nik Wallendasta tuli ensimmäinen nuorallakävelijä, joka ylitti Niagaran putoukset. Paikalla oli yli satatuhatta katsojaa.
 2013 – Pakistanin Quettassa 25 ihmistä kuoli separatistijärjestö Lashkar-e-Jhangvin tekemissä pommi-iskuissa ja hyökkäyksissä. Järjestö tuhosi myös historiallisesti arvokkaan Quaid-e-Azamin talon.
 Kulttuuri
 1493 – Giuliano Datin Lettera delle isole novamente trovata julkaistiin Roomassa. Teos on riimitetty versio Kolumbuksen Ferdinand Katolilaiselle lähettämästä kirjeestä, jossa tutkimusmatkailija kertoi edellisvuonna tekemästään ensimmäisestä matkasta.
 1786 – Venäjän keisarinna Katariina Suuri sai valmiiksi komediakäsikirjoituksensa Kori, joka on mukaelma Shakespearen näytelmästä Windsorin iloiset rouvat.
 1809 – Joseph Haydnin muistojumalanpalvelus Wienissä. Tilaisuudessa soitettiin Mozartin Requiem.
 1810 – Goethen näytelmä Egmont esitettiin ensimmäistä kertaa Beethovenin säveltämällä musiikilla.
 1869 – Ensimmäinen irakilaisen sanomalehden al-Zawran perusti Bagdadissa suurvisiiri Mithat Pašša. Lehti ilmestyi arabiaksi ja turkiksi aina ensimmäisen maailmansodan loppuun.
 1874 – Kaksi kuukautta kestänyt impressionistien ensimmäinen näyttely Pariisissa päättyi. Nimellä Société anonyme des artistes järjestettyä näyttelyä ei pidetty galleriassa vaan valokuvaajan studiossa.
 1880 – Kansainvälinen Mozart-säätiö avasi museon Mozartin synnyinkotiin Salzburgiin.
 1895 – Unkarilainen kapellimestari Arthur Nikisch debytoi Lontoon Queen's Hallissa.
 1901 – Kulta- ja hopearyntäyksen synnyttämä kaivoskaupunki Tonopah sai ensimmäisen sanomalehtensä, Tonopah Bonanzan.
 1952 – Anne Frankin Nuoren tytön päiväkirja julkaistiin Yhdysvalloissa.
 1956 – Yhdysvaltain arapaho-intiaanit ottivat käyttöön Arapahokansan lipun.
 1964 – Nykyisin suurin Pohjois-Amerikan ranskankielinen sanomalehti Le Journal de Montréal perustettiin Kanadassa.
 1967 – Elokuvan Likainen tusina ensi-ilta Yhdysvalloissa.
 1974 – Presidentti Urho Kekkonen vihki Kaustisen Pelimannitalon nykyiseen käyttöönsä.
 1977 – Elokuvan Yksi silta liikaa ensi-ilta Yhdysvalloissa.
 1978 – Columbia Records julkaisi Bob Dylanin 18. studioalbumin Street Legal.
 1979 – Joy Divisionin esikoisalbumi Unknown Pleasures julkaistiin.
 1979 – Hawkwindin albumi PXR 5 julkaistiin.
 1979 – Elokuvan Rockyn uusintaottelu ensi-ilta Yhdysvalloissa.
 1981 – Eppu Normaalin albumi Cocktail Bar julkaistiin.
 1981 – Yhtye Duran Duran julkaisi esikoisalbuminsa Duran Duran.
 1983 – Televisiokanava BBC One alkoi esittää komediasarjaa ”Musta Kyy” (Blackadder).
 1989 – Nirvanan esikoisalbumi Bleach julkaistiin.
 1989 – The Offspring julkaisi esikoisalbuminsa The Offspring.
 1990 – Vasa-museo avattiin yleisölle Tukholmassa.
 1994 – Tietokonepeli Lords of the Realm julkaistiin Amigalle ja MS-DOSille.
 1994 – Elokuvan Leijonakuningas ensi-ilta Yhdysvalloissa.
 1995 – Elokuvan Pocahontas ensi-ilta Yhdysvalloissa.
 2001 – Elokuvan Bully ensi-ilta Method Fest -elokuvajuhlilla.
 2005 – Elokuvan Batman Begins maailmanensi-ilta.
 2007 – Nokkakiven huvipuisto avattiin Lievestuoreella.
 2007 – The White Stripes -yhtyeen kuudes studioalbumi Icky Thump julkaistiin.
 2010 – Kustantaja WSOY ilmoitti, ettei se enää julkaise kirjailija Sofi Oksasen teoksia. Päätös liittyi Oksasen ja muiden kirjailijoiden riitaan uuden toimitusjohtajan Anna Baijarsin kanssa.
 Tiede
 1667 – Ensimmäisen dokumentoidun verensiirron ihmiselle suoritti tri Jean-Baptiste Denis. Hän siirsi verta noin 15-vuotiaalle pojalle, jonka suonta oli isketty liikaa. Potilas tervehtyi, vaikka luovuttaja oli lammas. Nykyään pidetään todennäköisenä, että siirretyn veren määrä oli ollut onneksi liian pieni haitatakseen jo alkanutta normaalia tervehtymistä.
 1752 – Väittämänsä mukaan Benjamin Franklin todisti salaman olevan sähköä lennättämällä erikoisvalmisteista leijaa ukkosmyrskyn aikana; kokeesta olisi myös kehitetty ukkosenjohdatin. Franklin kirjoitti kokeesta vasta vuonna 1788.
 1754 – Tšekkiläinen pappi ja luonnontieteilijä Prokop Diviš pystytti itsenäisesti kehittämänsä ukkosenjohdattimen machina meteorologican puutarhaansa.
 1844 – Charles Goodyear sai patentin kumin vulkanoinnille.
 1850 – Suomalainen tutkimusmatkailija Georg August Wallin palasi Suomeen kolmannelta ja viimeiseksi jääneeltä matkaltaan.
 1869 – John Wesley Hyatt patentoi selluloidin Yhdysvalloissa.
 1906 – Suomen ensimmäinen psykiatrian professuuri perustettiin Helsingin yliopistoon.
 1952 – Vuonna 1949 löydetty mayakuningas Pakalin hauta avattiin Palenquessa Meksikossa.
 1988 – Euroopan avaruusjärjestön ESA:n menestynein kantoraketti Ariane 4 laukaistiin ensimmäisen kerran.
 2004 – Presidentti Tarja Halonen luovutti ensimmäisen Millennium-palkinnon Tim Berners-Leelle, World Wide Webin kehittäjälle.
 2005 – Pluto Companion Search Team -työryhmä löysi Hydran, Pluton ja Kharonin kiertolaisen.
 2007 – Saksalainen tutkasatelliitti TerraSAR-X laukaistiin Venäjältä. Satelliitti on osittain suomalaisvalmisteinen.
 Liike-elämä
 1605 – St. Peter Port Guernseyssä sai tullioikeudet.
 1756 – Oostende sai vapaasataman oikeudet.
 1780 – Irlanti sai luvan viedä lampaanvillatuotteita ulkomaille ensimmäisen kerran.
 1851 – Baltimorelainen meijeritehtailija Jacob Fussell avasi maailman ensimmäisen jäätelötehtaan.
 1855 – Ensimmäisten Metropolitanin karjamarkkinoiden (myös Caledonian Market) päätöspäivä. Pohjois-Lontoossa Kööpenhaminan kentällä pidetyt markkinat alkoivat 11. kesäkuuta.
 1911 – Tabulating Computing Recording Corporation, josta kehittyi myöhemmin IBM, yhtiöitettiin.
 1938 – Unkarilainen päätoimittaja László Bíró haki patentin kuulakärkikynälle Britanniassa.
 1951 – Osana teollistamisprojektia Kiina allekirjoitti sopimuksen, jonka mukaan lähitulevaisuudessa maahan rakennettaisiin rautaseostehdas Neuvostoliiton tuella. Jilin rautaseostehtaan ympärille rakentui Sinosteel, joka on Kiinan toiseksi suurin rautamalmin maahantuoja.
 1956 – Weipasta, Australian sarvesta löydetyn valtavan bauksiittiesiintymän tutkiminen aloitettiin. Alue oli annettu aboriginaaleille, mutta hallitus pakkolunasti sen kaivoskäyttöön 1960.
 1957 – Kansainvälinen tavara- ja palvelumerkkien rekisteröimistä koskeva Nizzan sopimus allekirjoitettiin Nizzassa. Sopimuksen mukaan kaikki tavarat ja palvelut luokitellaan 45 luokkaan.
 1984 – M/S Baltijsk laskettiin vesille.
 2004 – Junalautta M/S Makhachkala-1n kölinlasku Kroatiassa.
 2006 – Bill Gates ilmoitti jättävänsä päivittäisen työnsä Microsoftin johdossa vuoden 2008 heinäkuuhun mennessä.
 Urheilu
 1901 – Willie Anderson voitti golfin US Openin. Voitto oli ensimmäinen merkittävä vain 31-vuotiaana kuolleen pelaajan uralla.
 1903 – Barney Oldfield ajoi ensimmäisenä mailin alle minuutissa autolla kilpa-ajoissa Indianapolisissa.
 1909 – Englannin, Australian ja Etelä-Afrikan edustajat tapasivat ja perustivat Kansainvälisen krikettiliiton (ICC).
 1923 – Lou Gehrig pelasi ensimmäisen pelinsä baseballin ammattilaissarjassa.
 1951 – Yhdysvaltalainen nyrkkeilijä Joe Louis löi viimeisen tyrmäysvoittonsa ottelussa Lee Savoldia vastaan.
 1954 – Union des Associations Européennes de Football (UEFA) perustettiin Sveitsin Baselissa.
 1969 – Kilpa-ajaja Giulio Cabianca ajoi ulos testiradalta törmäten taksiin. Cabianca ja kolme taksimatkustajaa kuolivat onnettomuudessa.
 1969 – Yksi ”jalkapallosodan” käynnistäneistä peleistä Hondurasin ja El Salvadorin välillä pelattiin.
 1986 – Richard Pettystä tuli ensimmäinen tuhat lähtöä NASCARissa ajanut kuljettaja.
 2003 – Puolialaston pornonäyttelijä Brittney Skye häiritsi golfin Yhdysvaltain avoimien viimeistä kierrosta yrittämällä kukittaa pelaaja Jim Furykin, joka myöhemmin voitti kisat.
 Seurapiirielämä
 1204 – Aragonian kuningas Pietari II meni naimisiin Marie de Montpellier’n kanssa.
 1315 – Aragonian kuningas Jaakko II avioitui Marie de Lusignanin kanssa. Avioliitto oli kuninkaan kolmas; kun parille ei tullut lapsia, Jaakko II erosi avioituakseen vielä kerran.
 1509 – Englannin kuningas Henrik VIII ilmoitti avioituvansa Katariina Aragonialaisen kanssa. Katariina esiintyi ensimmäisen kerran hovissa Englannin kuningattarena.
 1538 – Skotlannin kuningas Jaakko V avioitui Maria Guisen kanssa.
 1837 – Venäläinen aatelisnainen Dorothea Lieven ja tuleva Ranskan pääministeri François Guizot aloittivat suhteen.
 1905 – Kustaa VI Aadolf nai Connaughtin prinsessa Margaretin. Häät pidettiin Windsorin linnassa.
 1945 – Vincente Minnelli ja Judy Garland menivät naimisiin.
 1968 – Dudley Moore ja Suzy Kendall menivät naimisiin.
 1978 – Jordanian kuningas Hussein avioitui yhdysvaltalaissyntyisen Elizabeth Najeeb Halabyn kanssa.
 1997 – Malli Naomi Campbell vietiin sairaalaan Kanariansaarilla, syynä lääkkeiden yliannostus. Campbell kielsi huhut, joiden mukaan hän olisi yrittänyt itsemurhaa.
 2002 – Charlie Sheen ja Denise Richards menivät naimisiin.
 2010 – Harrison Ford ja Calista Flockhart menivät naimisiin.
 Syntyneitä
 1330 – Edvard (”Musta prinssi”), Walesin prinssi (Edvard III:n poika) (k. 1376)
 1479 – Lisa Gherardini, Leonardo da Vincin maalaaman Mona Lisan malli (k. 1542)
 1553 – Ernest, Itävallan arkkiherttua (k. 1595)
 1594 – Nicolas Poussin, ranskalainen taidemaalari (k. 1665)
 1605 – Thomas Randolph, englantilainen runoilija (k. 1635)
 1667 – Nicolas Gédoyn, ranskalainen prelaatti ja kirjailija (k. 1744)
 1705 – Henry Thomas Colebrooke, englantilainen astronomi ja orientalisti (k. 1837)
 1709 – Louis de Bourbon-Condé, comte de Clermont, ranskalainen aatelinen
 1734 – Johann Ernst Altenburg, saksalainen trumpetisti, urkuri ja säveltäjä (k. 1801)
 1751 – Edme Régnier, ranskalainen mekaanikko ja keksijä (k. 1825)
 1763 – Franz Danzi, saksalainen säveltäjä ja kapellimestari (k. 1826)
 1763 – Étienne-Gaspard Robert, taikuri ja fantasmagorian kehittäjä
 1767 – Rachel Jackson, Yhdysvaltain 7. presidentin Andrew Jacksonin vaimo (k. 1828)
 1769 – Jean Baptiste Breton, ranskalainen kenraali (k. 1822)
 1792 – Philip Hardwick, englantilainen arkkitehti (k. 1870)
 1797 – Charles Joseph Hullmandel, englantilainen litograafikko
 1810 – Ferdinand de Lasteyrie, ranskalainen poliitikko, kriitikko ja arkeologi (k. 1879)
 1818 – Juana Manuela Gorriti, argentiinalainen kirjailija (k. 1896)
 1830 – William Frederick de Haas, alankomaalainen taidemaalari
 1835 – Adah Isaacs Menken, yhdysvaltalainen näyttelijätär, runoilija ja taidemaalari
 1843 – Edvard Grieg, norjalainen säveltäjä (k. 1907)
 1846 – Josef L. Meyer, saksalainen laivanrakentaja (Meyer Werft -telakan omistaja) (k. 1920)
 1848 – Parumala Thirumeni, intialainen uskonnollinen johtaja ja pyhimys (k. 1902)
 1856 – Edward Channing, yhdysvaltalainen historioitsija
 1860 – Charles Monro, brittiläinen kenraali ja Gibraltarin kuvernööri (k. 1929)
 1865 – Paul Gibson, belgialainen säveltäjä
 1866 – Charles Wood, brittiläinen säveltäjä
 1879 – Mustafa el-Nahhas, egyptiläinen poliitikko
 1879 – Axel von der Lochau, saksalainen kenraalimajuri (k. 1967)
 1880 – Osami Nagano, japanilainen amiraali (k. 1947)
 1882 – Ion Antonescu, romanialainen sotilas, poliitikko (Romanian pääministeri 1940–1944) ja sotarikollinen (k. 1946)
 1884 – Harry Langdon, yhdysvaltalainen näyttelijä (k. 1944)
 1885 – Matthias Raab, itävaltalaissyntyinen Saksan armeijan kenraalimajuri (k. 1943)
 1886 – Yrjö Kallinen, suomalainen pasifisti ja puolustusministeri (k. 1976)
 1887 – Onni Talas, suomalainen professori, itsenäisyyssenaatin jäsen ja diplomaatti (k. 1958)
 1887 – Malvina Hoffman, yhdysvaltalainen kuvanveistäjä
 1888 – Walter M. Robertson, yhdysvaltalainen kenraalimajuri
 1889 – Hans-Jürgen Stumpff, saksalainen Luftwaffen kenraalieversti (k. 1968)
 1891 – Eero Kuussaari, suomalainen jääkärieversti (k. 1978)
 1892 – Fritz Hertzsch, saksalainen kenraalimajuri
 1892 – Paul von Mühlenfels, saksalainen kenraalimajuri (k. 1958)
 1894 – Robert Russell Bennett, yhdysvaltalainen säveltäjä ja sovittaja
 1896 – Hans-Georg Hildebrandt, saksalainen kenraaliluutnantti
 1897 – Yrjö Jyränkö, suomalainen jääkäri ja kaupunginjohtaja (k. 1945)
 1899 – Herbert Gundelach, saksalainen kenraalimajuri
 1900 – Paul Mares, yhdysvaltalainen jazz-trumpetisti
 1901 – Ruth Baldwin Cowan, yhdysvaltalainen journalisti ja sotakirjeenvaihtaja (k. 1993)
 1902 – Erik H. Erikson, tanskalais-saksalais-yhdysvaltalainen psykologi (k. 1994)
 1906 – Léon Degrelle, belgialainen natsipoliitikko ja SS-upseeri (k. 1994)
 1906 – Paula Kivinen, suomalainen kuvaamataidonopettaja ja professori (k. 1998)
 1906 – Gordon Welchman, brittiläinen matemaatikko (merkittävä koodinpurkaja toisessa maailmansodassa)
 1908 – Salvatore Giangana (”Sam Giancana”), yhdysvaltalainen gangsteri (k. 1975)
 1909 – Taru Stenvall, marsalkka Mannerheimin tarjoilija päämajassa (k. 1999).
 1910 – David Rose, yhdysvaltalainen lauluntekijä, säveltäjä, sovittaja ja kapellimestari (nelinkertainen Emmy-voittaja) (k. 1990)
 1911 – Leo Suonpää, suomalainen kansanedustaja (k. 1996)
 1912 – Barbara McDermott, vanhin RMS Lusitanian upottamisesta selviytynyt (k. 2008)
 1914 – Juri Andropov, Neuvostoliiton kommunistisen puolueen pääsihteeri (k. 1984)
 1914 – Ladislav Troják, slovakialainen jääkiekkoilija (k. 1948)
 1914 – Saul Steinberg, romanialaissyntyinen yhdysvaltalainen sarjakuvataiteilija (k. 1999)
 1915 – Eva Ryynänen, suomalainen kuvanveistäjä (k. 2001)
 1915 – Thomas Huckle Weller, vuoden 1954 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen lääkäri ja virologi (k. 2008)
 1916 – Herbert Simon, vuoden 1978 ns. Nobelin taloustieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen tutkija (k. 2001)
 1916 – Horacio Salgán, argentiinalainen säveltäjä ja pianisti (k. 2016)
 1917 – John Bennett Fenn, vuoden 2002 Nobelin kemianpalkinnon saanut yhdysvaltalainen kemisti
 1917 – Wendell Wyatt, yhdysvaltalainen poliitikko (k. 2009)
 1918 – François Tombalbaye, Tšadin ensimmäinen presidentti (k. 1975)
 1919 – Paul Joseph Phạm Đình Tụng, vietnamilainen katolisen kirkon kardinaali (k. 2009)
 1920 – Keith Andrews, yhdysvaltalainen kilpa-ajaja (k. 1957)
 1921 – Pekka Kuvaja, suomalainen maastohiihtäjä (Vaasa-hiihdon ensimmäinen ulkomaalainen voittaja) (k. 2003)
 1922 – Ilmar Kullam, virolainen koripalloilija ja koripallovalmentaja (k. 2011)
 1923 – Erland Josephson, ruotsalainen kirjailija ja teatterinjohtaja (k. 2012)
 1924 – Ezer Weizman, Israelin seitsemäs presidentti (k. 2005)
 1924 – Kalevi Huotari, suomalainen kansanedustaja (k. 1975)
 1926 – Inkeri Kilpinen, suomalainen näytelmäkirjailija (k. 2018)
 1927 – Hugo Pratt, italialainen sarjakuvataiteilija (Corto Maltese) (k. 1995)
 1928 – Kalevi Viskari, suomalainen voimistelija ja olympiamitalisti (k. 2018)
 1929 – Herschell Gordon Lewis, yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja (k. 2016)
 1930 – Jussi Jurkka, suomalainen näyttelijä (Tuntematon sotilas) (k. 1982)
 1930 – Magomedali Magomedov, dagestanilainen poliitikko ja maan pitkäaikainen johtaja
 1931 – Urpo Haapanen, suomalaisen äänilevytutkimuksen isä (k. 2002)
 1931 – Jerzy Chromik, puolalainen estejuoksija (k. 1987)
 1932 – Mario Cuomo, yhdysvaltalainen poliitikko (k. 2015)
 1932 – Arnoldo Devonish, venezuelalainen kolmiloikkaaja (maansa ensimmäinen olympiamitalisti) (k. 1997)
 1932 – Mikel Laboa, espanjalainen laulaja (baskinkielinen) (k. 2008)
 1933 – Julian Bream, brittiläinen kitaristi ja luutisti (k. 2020)
 1935 – Belinda Lee, englantilainen näyttelijä (k. 1961)
 1936 – William Joseph Levada, yhdysvaltalainen pappi ja kardinaali (k. 2019)
 1937 – Waylon Jennings, yhdysvaltalainen country-muusikko ja -laulaja (k. 2002)
 1938 – Heljä Liukko-Sundström, suomalainen taiteilija
 1939 – Brian Jacques, englantilainen kirjailija (k. 2011)
 1940 – Marianna Rumjantseva, suomalainen balettitanssija
 1941 – Harry Nilsson, yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä, kitaristi ja pianisti (k. 1994)
 1942 – Peter Norman, australialainen yleisurheilija (k. 2002)
 1942 – Matti Pirinen, suomalainen runoilija (k. 1971)
 1942 – John McLaughlin, yhdysvaltalainen poliitikko (CIA:n johtaja)
 1943 – Johnny Hallyday, ranskalainen laulaja ja viihdetaiteilija (k. 2017)
 1943 – Poul Nyrup Rasmussen, Tanskan pääministeri 1993–2001
 1943 – Merwyn Winwood (”Muff Winwood”), englantilainen lauluntekijä ja tuottaja
 1944 – Gudrun Wagner, saksalainen Richard Wagner -festivaalien johtaja (Wolfgang Wagnerin vaimo) (k. 2007)
 1946 – Neville John Holder (”Noddy Holder”), brittiläinen muusikko (”Slade”)
 1946 – Johannes Bonfrere (”Jo Bonfrere”), alankomaalainen jalkapallovalmentaja
 1947 – Alain Aspect, vuoden 2022 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut ranskalainen fyysikko
 1947 – Timo T. A. Mikkonen, suomalainen toimittaja (k. 2017)
 1947 – Artemios Ventouris Roussos (”Demis Roussos”), kreikkalainen laulaja (k. 2015)
 1947 – Richard P. Rubinstein, yhdysvaltalainen elokuvatuottaja
 1947 – Pétur Gunnarsson, islantilainen kirjailija
 1947 – Lee Purcell, yhdysvaltalainen näyttelijätär
 1948 – Mike Holmgren, yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon valmentaja
 1949 – James Albert Varney (”Jim Varney”), yhdysvaltalainen näyttelijä ja koomikko (k. 2000)
 1950 – Michel Lotito (”Monsieur Mangetout”, Herra kaikkiruokainen), ranskalainen viihdyttäjä (k. 2007)
 1950 – Lakshmi Mittal, intialainen liikemies (Arcelor Mittal -teräsyhtiön toimitusjohtaja)
 1951 – Altti Kuusamo, suomalainen taidekriitikko ja taidehistorian professori
 1951 – Stewart Shapiro, yhdysvaltalainen filosofi
 1951 – Álvaro Colom, guatemalalainen poliitikko
 1951 – Todd Tiahrt, yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko
 1951 – Craig Gruber, yhdysvaltalainen muusikko (”Rainbow”) (k. 2015)
 1953 – Slavoljub Muslin, serbialainen jalkapallovalmentaja
 1954 – James Belushi, yhdysvaltalainen näyttelijä
 1955 – David Kennedy, Robert F. Kennedyn poika (k. 1984)
 1955 – Julie Hagerty, yhdysvaltalainen näyttelijätär
 1957 – Jabu Moleketi, eteläafrikkalainen poliitikko
 1957 – Simo Peura, Lapuan hiippakunnan ent. piispa
 1957 – Seppo Pääkkönen, suomalainen näyttelijä
 1957 – Sirpa Ylönen, suomalainen kivääriampuja (maailmanmestari)
 1958 – Riccardo Paletti, italialainen Formula 1 -kuljettaja (k. 1982)
 1958 – Eric Heiden, yhdysvaltalainen pikaluistelija (viisinkertainen olympiavoittaja)
 1959 – Eija-Riitta Korhola, suomalainen poliitikko ja europarlamentaarikko
 1959 – Eileen Davidson, yhdysvaltalainen näyttelijätär
 1960 – Wayne Thompson, kanadalainen jääkiekkoilija
 1961 – Laurent Cantet, ranskalainen elokuvaohjaaja
 1962 – Michelle Ford, australialainen uimari (olympiavoittaja)
 1962 – Tapio Luoma, Suomen evankelisluterilaisen kirkon arkkipiispa
 1963 – Helen Hunt, yhdysvaltalainen Oscar-palkittu näyttelijä (Elämä on ihanaa)
 1963 – Scott Rockenfield, yhdysvaltalainen muusikko (”Queensrÿche”)
 1964 – Courteney Cox, yhdysvaltalainen näyttelijä
 1964 – Chris Farley, yhdysvaltalainen näyttelijä ja koomikko (k. 1997)
 1964 – Michael Laudrup, tanskalainen jalkapallovalmentaja
 1964 – Pavel Ploc, tšekkiläinen mäkihyppääjä
 1964 – Aleksandr Tuškin, venäläinen käsipalloilija (olympiavoittaja)
 1967 – Jarkko Tiainen, suomalainen näyttelijä
 1968 – Károly Güttler, unkarilainen uimari ja olympiamitalisti
 1969 – O’Shea Jackson (”Ice Cube”), yhdysvaltalainen rap-laulaja
 1969 – Oliver Kahn, saksalainen jalkapalloilija
 1969 – Brittany Fox, yhdysvaltalainen aikuisviihdenäyttelijätär
 1969 – Tommi Kärkkäinen, suomalainen säveltäjä
 1969 – Cédric Pioline, ranskalainen tennisammattilainen
 1970 – Leah Remini, yhdysvaltalainen näyttelijätär
 1970 – Claus Norréen, tanskalainen muusikko ja tuottaja (”Aqua”)
 1971 – Franci Petek, slovenialainen mäkihyppääjä
 1971 – William Gareth Jacob Busey (”Jake Busey”), yhdysvaltalainen näyttelijä
 1972 – Poppy Donahue, ("Poppy Montgomery") australialainen näyttelijä
 1972 – Marcus Hahnemann, yhdysvaltalainen jalkapallomaalivahti
 1972 – Natalja Sadova, venäläinen kiekonheittäjä (olympiavoittaja)
 1972 – Hans Erik Dyvik Husby (”Hank von Helvete”), norjalainen laulaja (”Turbonegro”) (k. 2021)
 1972 – Andrew Eugene Pettitte (”Andy Pettitte”), yhdysvaltalainen baseball-pelaaja
 1973 – Tore André Flo, norjalainen jalkapalloilija
 1973 – Neil Patrick Harris, yhdysvaltalainen näyttelijä
 1973 – Tommi Kinnunen, suomalainen opettaja ja kirjailija
 1974 – Marzio Bruseghin, italialainen maantiepyöräilijä
 1975 – Elizabeth Reaser, yhdysvaltalainen näyttelijätär
 1976 – Gary Lightbody, pohjoisirlantilainen muusikko ja lauluntekijä
 1976 – Juha Mäkikokko, suomalainen lentopalloilija
 1976 – Dryden Mitchell, yhdysvaltalainen laulaja (”Alien Ant Farm”)
 1977 – Brice Tirabassi, ranskalainen rallikuljettaja
 1977 – Mario Vazquez, yhdysvaltalainen laulaja
 1978 – Wilfred Bouma, alankomaalainen jalkapalloilija
 1978 – Radu Sîrbu, moldovalainen laulaja
 1979 – Julija Nestsjarenka, valkovenäläinen pikajuoksija (olympiavoittaja)
 1980 – Mary Ellen Cook (”Mary Carey”), yhdysvaltalainen pornonäyttelijä
 1981 – William Dean Martin (”Billy Martin”), yhdysvaltalainen kitaristi (”Good Charlotte”)
 1981 – John Paintsil, ghanalainen jalkapalloilija
 1981 – Emma Snowsill, australialainen triathlonisti
 1983 – Julia Fischer, saksalainen viulisti
 1983 – Ines Lutz, saksalainen näyttelijä
 1984 – Muwahid Sesay, sierraleonelainen jalkapalloilija
 1984 – Sanna Talonen, suomalainen jalkapalloilija
 1985 – Martin Mutumba, ruotsalainen jalkapalloilija
 1987 – Rohullah Nikpai, afganistanilainen taekwondoin (maansa ensimmäinen ja toistaiseksi ainoa olympiamitalisti)
 1988 – Paulus Arajuuri, suomalainen jalkapalloilija
 1989 – Stephen Carriere, yhdysvaltalainen taitoluistelija
 1990 – Jyri Niemi, suomalainen jääkiekkoilija
 1996 – Aurora Aksnes, taiteilijanimeltään AURORA, norjalainen laulaja-lauluntekijä ja tuottaja
 2015 – Nicolas, Ruotsin prinssi, Ångermanlandin herttua, prinsessa Madeleinen poika
 Kuolleita
 774 – Amoghavajra, kiinalainen kielenkääntäjä ja vaikutusvaltainen buddhalaismunkki
 923 – Robert I, frankkien kuningas (s. 865)
 948 – Romanos I, Bysantin keisari (s. 870)
 991 – Theofano, Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisarin Otto II:n puoliso ja keisarinna (s. n. 955)
 1189 – Minamoto no Yoshitsune, Minamoto-klaanin kenraali (s. 1159)
 1189 – Saitō Musashibō Benkei, Minamoto no Yoshitsunen adjutantti (s. 1155)
 1246 – Frederik II, Itävallan herttua (s. 1211)
 1341 – Andronikos III Palaiologos, Bysantin keisari (s. n. 1297)
 1381 – Walter Tyler (”Wat Tyler”), Englannin talonpoikien kapinan johtaja (s. 1341)
 1381 – John Cavendish, Englannin ja Walesin oikeuskansleri (s. n. 1346)
 1383 – Johannes VI Kantakuzenos, Bysantin keisari (s. 1295)
 1467 – Filip III Hyvä, Burgundin herttua (s. 1396)
 1467 – Simão Rodrigues, portugalilainen jesuiitta (jesuiittaveljeskunnan perustajajäseniä) (s. 1510)
 1516 – Giovanni Antonio Boltraffio, italialainen taidemaalari (s. n. 1466)
 1545 – Elizabet, Itävallan arkkiherttuatar, Sigismund II:n puoliso
 1557 – Sebastian van Noyen, alankomaalainen arkkitehti
 1568 – Gilles Corrozet, ranskalainen renessanssihahmo, julkaisija ja historioitsija
 1585 – Jacques de Savoie-Nemours, Nemoursin herttua (s. 1531)
 1614 – Henry Howard, Northampton 1. jaarli, englantilainen aristokraatti ja tuomari (s. 1540)
 1619 – Francesco Albertini, italialainen jesuiittateologi
 1630 – Alessandro Striggio, italialainen libretisti ja viulisti
 1644 – Edward Montagu, englantilainen aatelismies
 1666 – Pieter de Bitter, alankomaalainen amiraali
 1677 – Giovanni Battista Chinelli, italialainen säveltäjä
 1702 – Georg Eberhard Rumpf, saksalainen botanisti ja tutkimusmatkailija
 1703 – Gillis Schey, alankomaalainen amiraali (s. 1644)
 1712 – Louis Joseph de Bourbon (”Louis Joseph Vendôme”), ranskalainen kenraali (s. 1654)
 1712 – Jacques Bruyas, ranskalainen jesuiitta ja lähetyssaarnaaja
 1758 – Marguerite-Élie Guadet, ranskalainen Girondisti-liikkeen johtohahmo
 1772 – Louis-Claude Daquin, ranskalainen säveltäjä (s. 1694)
 1782 – Isaak Iselin, sveitsiläinen filosofi (s. 1728)
 1794 – Charles Jean Marie Barbaroux, ranskalainen vallankumousajan poliitikko
 1797 – Jean-Baptiste Blanchard, ranskalainen jesuiitta ja professori
 1828 – William Coxe, englantilainen historioitsija
 1838 – Estanislao López, argentiinalainen kuvernööri ja kenraali
 1844 – Thomas Campbell, skotlantilainen runoilija (s. 1777)
 1849 – James Knox Polk, 11. Yhdysvaltain presidentti (s. 1795)
 1858 – Ary Scheffer, ranskalainen historiamaalari (s. 1795)
 1871 – Johann Fischbach, itävaltalainen taidemaalari
 1876 – Hüseyin Avni pašša, turkkilainen suurvisiiri, kenraali ja poliitikko (s. n. 1820)
 1877 – Mary Carpenter, englantilainen opettaja ja yhteiskunnallinen uudistaja
 1888 – Fredrik III, Saksan keisari (s. 1831)
 1894 – Ibrahim Al-Tadili, marokkolainen akateemikko
 1913 – Mahmud Şevket pašša, turkkilainen kenraali ja suurvisiiri (s. 1856)
 1915 – Konstantin Konstantinovitš Romanov, venäläinen aatelismies (tsaari Nikolai I:n pojanpoika) (s. 1858)
 1926 – Edvin Stenström, suomalainen näyttelijä ja kuplettilaulaja (s. 1879)
 1938 – Ernst Ludwig Kirchner, saksalainen taidemaalari (s. 1880)
 1940 – Hermann Ritter von Speck, saksalainen tykistönkenraali
 1942 – Valde Sorsa, suomalainen Mannerheim-ristin ritari (s. 1920)
 1942 – Leopold Steinbatz, saksalainen hävittäjälentäjä-ässä (s. 1918)
 1942 – Kurt Müller, saksalainen kenraaliluutnantti
 1944 – Werner Henke, saksalainen sukellusvenekapteeni
 1946 – Arvid Mörne, suomenruotsalainen kirjailija (s. 1876)
 1949 – K. A. Paloheimo, suomalainen finanssi- ja teollisuusmies (s. 1862)
 1949 – Şehzade Mehmed Burhaneddin Efendi, osmanniprinssi
 1952 – Akseli Isopuro, suomalainen jääkärivänrikki ja Viron armeijan luutnantti (s. 1894)
 1954 – Oscar Lindelöf, suomalainen elokuvaaja
 1959 – Eduard Eckardt, saksalainen kenraalimajuri (s. 1875)
 1961 – Bror Hallonblad, suomalainen jääkäriluutnantti (s. 1897)
 1962 – Alfred Cortot, ranskalais-sveitsiläinen pianisti ja kapellimestari (s. 1877)
 1963 – Eero Rydman, suomalainen poliitikko (s. 1889)
 1964 – Urho Kulovaara, suomalainen kansanedustaja (s. 1889)
 1965 – Harry Babcock, yhdysvaltalainen seiväshyppääjä ja olympiavoittaja (s. 1890)
 1965 – Maurice Bouton, ranskalainen soutaja ja olympiamitalisti (s. 1892)
 1966 – Elin Maria Laurila (”Elli Laurila”), suomalainen kansanedustaja (s. 1882)
 1968 – John Leslie Montgomery (”Wes Montgomery”), yhdysvaltalainen jazz-kitaristi (s. 1923)
 1970 – Hortense Powdermaker, yhdysvaltalainen antropologi
 1971 – Wendell Meredith Stanley, vuoden 1946 Nobelin kemianpalkinnon saanut yhdysvaltalainen biokemisti ja virologi (s. 1904)
 1973 – Eetu Jussila, suomalainen agrologi ja Maalaisliiton kansanedustaja (s. 1882)
 1974 – Adolf Sinzinger, saksalainen kenraaliluutnantti (s. 1891)
 1975 – Bernd Klug, saksalainen amiraali
 1978 – Alli Wiherheimo, suomalainen opetusneuvos ja päätoimittaja (s. 1895)
 1980 – Sergio Pignedoli, italialainen kirkonmies ja kardinaali (s. 1910)
 1982 – Art Pepper, yhdysvaltalainen jazz-saksofonisti
 1985 – Andrew William Stanfield (”Andy Stanfield”), yhdysvaltalainen pikajuoksija (olympiavoittaja) (s. 1927)
 1989 – Ray McAnally, irlantilainen näyttelijä (s. 1926)
 1989 – Victor French, yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1934)
 1991 – Albert Benjamin Chandler (”Happy Chandler”), yhdysvaltalainen poliitikko (s. 1898)
 1991 – Arthur Lewis, vuoden 1979 Nobelin taloustieteen palkinnon saanut saintlucialainen taloustieteilijä (s. 1915)
 1991 – Vilho Niitemaa, suomalainen historiantutkija ja professori (s. 1917)
 1992 – Lev Gumiljov, venäläinen historiantutkija (s. 1912)
 1993 – John Connally, Teksasin kuvernööri, Yhdysvaltojen valtiovarainministeri ja laivastoministeri (s. 1917)
 1993 – James Hunt, englantilainen Formula 1 -kuljettaja (s. 1947)
 1994 – Manos Hadzidakis, kreikkalainen säveltäjä (s. 1925)
 1994 – Alfred Philippi, saksalainen kenraalimajuri (s. 1903)
 1995 – John Vincent Atanasoff, yhdysvaltalainen tietokonepioneeri (s. 1903)
 1995 – Esko Suomalainen, suomalainen perinnöllisyystieteilijä (Helsingin yliopiston perinnöllisyystieteen professori) (s. 1910)
 1996 – Ella Fitzgerald, yhdysvaltalainen jazz-laulaja (s. 1917)
 2000 – Nagako, Japanin keisarinna (s. 1903)
 2001 – Julius Juzeliūnas, liettualainen säveltäjä (s. 1916)
 2002 – Choi Hong Hi, korealainen taekwondoin (taekwondon perustaja ja suurmestari) (s. 1918)
 2003 – Philip Stone, englantilainen näyttelijä (s. 1924)
 2005 – Suzanne Flon, ranskalainen näyttelijä (s. 1918)
 2006 – Roberta Corti (”Betty Curtis”), italialainen laulajatar (s. 1936)
 2007 – Richard Bell, kanadalainen muusikko
 2008 – Ray Getliffe, kanadalainen jääkiekkoilija (s. 1914)
 2008 – Johnathan Goddard, yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja (s. 1981)
 2008 – Stan Winston, yhdysvaltalainen Oscar-palkittu erikoistehosteiden suunnittelija (s. 1946)
 2009 – Helen Boosalis, yhdysvaltalainen poliitikko (s. 1919)
 2010 – Charles Hickcox, yhdysvaltalainen uimari (olympiavoittaja)
 2010 – Bekim Fehmiu, jugoslavialainen näyttelijä
 2010 – Heidi Kabel, saksalainen näyttelijä
 2010 – Busi Mhlongo, eteläafrikkalainen laulaja
 2011 – Bob Banner, yhdysvaltalainen televisiotuottaja
 2011 – Pavel Stolbov, neuvostoliittolainen telinevoimistelija (olympiavoittaja)
 2013 – Kenneth Geddes Wilson, vuoden 1982 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut yhdysvaltalainen fyysikko (s. 1936)
 2014 – Casey Kasem, yhdysvaltalainen näyttelijä
 2015 – Žanna Friske, venäläinen malli, näyttelijä ja laulaja (s. 1974)
 2015 – Kirk Kerkorian, yhdysvaltalainen liikemies (s. 1917)
 2017 – Jacques Charpentier, ranskalainen säveltäjä ja urkuri (s. 1933)
 2019 – Franco Zeffirelli, italialainen ooppera- ja elokuvaohjaaja (s. 1923)
 2022 – Tauno Timoska, suomalainen jääpalloilija ja maahockeypelaaja (s. 1932)
 Muuta
 Ruotsalaisen historiamaalari Karl Gustaf Hellqvistin maalaus Wolgastin satamassa 15. kesäkuuta 1633 esittää edellisvuoden lopulla Lützenin taistelussa kuolleen Kustaa II Aadolfin ruumiin saattoa laivaan kuljetettavaksi edelleen Tukholmaan.
 Katso myös: kalenteri ~ 14. kesäkuuta, 16. kesäkuuta
 Lähteet
 Aiheesta muualla
 Kesäkuu
 -06-15


type: wikipedia

text:
 1179 (MCLXXIX) a fost un an obișnuit al calendarului iulian.
 Evenimente
 5-14 martie: Al treilea conciliu ecumenic de la Lateran, prezidat de către papa Alexandru al III-lea: valdensii și catharii sunt condamnați ca eretici; se instituie o reformă clericală; se instituie primele ghetouri pentru evrei; se stabilește ca papa să fie ales cu două treimi din voturile cardinalilor; se interzice comerțul cu musulmanii; este respinsă propunerea de a-i anatemiza pe mercenari.
 20 martie: Tratatul de la Cazola dintre regii Alfonso al VII-lea al Castiliei și Alfonso al II-lea al Aragonului: frontiera de sud a statului aragonez este fixată pe o linie ce leagă Biar, Castalla, Jijona și Calpe; este decisă reluarea "Reconquistei".
 23 mai: Prin bula Manifestis probatum, papa Alexandru al III-lea îl recunoaște pe Afonso al III-lea ca rege al Portugaliei, în pofida pretențiilor regilor din Castilia; Portugalia trece sub protecția directă a papalității.
 10 iunie: Bătălia de la Marj Ayoun. Victorie a sultanului Egiptului, Saladin, asupra cruciaților.
 17 iunie: Bătălia de la Kalvskinnet (în apropiere de Nidaros, astăzi Trondheim). Victorie a lui Sverre Sigurdson asupra contelui Erling Skakke, regent al regatului, care este ucis, în cadrul războiului civil din Norvegia.
 29 august: Citadela de la Gue de Jacob, aflată în construcție, este distrusă de către trupele sultanului Saladin; cruciații din Regatul Ierusalimului pierd un important punct strategic.
 octombrie: Vreme de două zile, portul cruciat Accra este blocat de către flota sultanului de Egipt, Saladin.
 1 noiembrie: Deși regele Ludovic al VII-lea al Franței este încă în viață (dar paralizat), Filip al II-lea August este încoronat la Toussaint.
 Nedatate
 Așezarea mayasă de la Chichen Itza este prădată și incendiată de către regele statului Mayapan, Hunac Ceel.
 Contele Filip de Alsacia întemeiază portul Damme, în apropiere de Bruges, în estuarul râului Zwin.
 Generalul Muhammad ibn Sam din dinastia ghurizilor ocupă provincia Peshawar din India.
 Orașul Aberdeen primește o chartă de la regele William Leul al Scoției.
 Puternică ofensivă a almohazilor în sudul Portugaliei, cu scopul recuceririi orașului Alentejo; în paralel, o flotă musulmană atacă în Portugalia de nord, dar este respinsă de către amiralul Fuas Roupinho în apropiere de capul Espichel; flota portugheză preia inițiativa și atacă portul Ceuta din Africa de nord, unde distruge unele vase ale musulmanilor.
 Se încheie un acord între sultanul Saladin și împăratul bizantin Manuel I Comnen.
 Sultanul Egiptului, Saladin, efectuează un raid în împrejurimile orașului cruciat Tyr.
 Arte, științe, literatură și filozofie
 Este înființată Mănăstirea Igriș, cu călugări cistercieni de la Pontigny. Aceștia pun bazele primei biblioteci atestate pe teritoriul actual al României.
 Este întemeiată școala Drigung Kagyu, de promovare a budismului de tip Kagyu.
 Încep lucrările la Naviglio Grande, canal în zona Milanului.
 La inițiativa papală, călugării abației Westminster înființează școala din Westminster, în Anglia.
 Înscăunări
 1 noiembrie: Filip al II-lea (Philippe Auguste), rege al Franței (1180-1223)
 Nașteri
 3 ianuarie: Theobald de Champagne, cruciat și conte de Champagne (d. 1201)
 Guillaume al IV-lea, conte de Ponthieu (d. 1221).
 Hermann von Salza, mare maestru al Ordinului teutonic (d. 1239)
 Jean d'Ibelin, cruciat și senior de Beirut (d. 1236).
 Mihail, cneaz de Kiev (d. 1246).
 Yaqut al-Hamawi, geograf arab din Siria (d. 1229).
 Decese
 18 iunie: Erling Skakke, pretendent la tronul Norvegiei (n. 1115).
 17 septembrie: Hildegard de Bingen, abatesă, compozitoare și poetă germană (n. 1098).
 Muzaffar Șah, primul rege din Malaysia convertit la Islam (n. ?)
 Taira no Shigemori, nobil japonez (n. 1138).
 Vezi și
 Listă de conducători de stat din 1179
 1179


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
29.6.2002 FR Journal officiel des Communautés européennes C 156/9
 Recours introduit le 2 mai 2002 par le royaume des Pays- part,formulé sa position concernant les développements
 Bas contre la Commission des Communautés européennes à venir dans ce secteur. De ce fait, la Commission a fait
 naître une attente légitime.
 (Affaire C-164/02)
 (1) Bien qu’elles soient compatibles avec le marché commun en vertu
 (2002/C 156/16) de l’article 87, paragraphe 3, sous c), CE, compte tenu du
 point 38 de la communication de la Commission — Encadrement
 communautaire des aides d’État pour la protection de l’environne-
 ment (JO 2001, C 37, p. 3).
 La Cour de justice des Communautés européennes a été saisie
 le 2 mai 2002 d’un recours dirigé contre la Commission des
 Communautés européennes et formé par le royaume des Pays-
 Bas, représenté par H. G. Sevenster, en qualité d’agent.
 La partie requérante conclut à ce qu’il plaise à la Cour: Demande de décision préjudicielle, présentée par ordon-
 nance du Tribunal Judicial da Comarca de Alcácer do Sal,
 1. Annuler la décision de la Commission du 15 février rendue le 26 avril 2002 dans l’affaire Daniel Fernando
 2002, portant la référence SG (2002) D/228533 et Messejana Viegas contre Companhia de Seguros Zurich
 concernant la mesure d’aide no N 812/2001, dans la S.A. et Mitsubishi Motors de Portugal S.A., partie interve-
 mesure où la Commission y conclut que les contributions nante: CGU International Insurance plc — Agência Geral
 allouées aux autorités portuaires en vertu de la réglemen- em Portugal
 tation visant à encourager la transformation de boues de
 dragage constituent des aides d’État au sens de l’article 87,
 paragraphe 1, CE (1). (Affaire C-166/02)
 2. Condamner la Commission aux dépens. (2002/C 156/17)
 Moyens et principaux arguments La Cour de justice des Communautés européennes a été saisie
 d’une demande de décision à titre préjudiciel par ordonnance
 — Violation de l’article 87 CE: le gouvernement néerlandais du Tribunal Judicial da Comarca de Alcacácer do Sal, rendue
 estime que la Commission se trompe lorsqu’elle affirme le 26 avril 2002 dans l’affaire Daniel Fernando Messejana
 que les autorités portuaires peuvent, en ce qui concerne Viegas contre Companhia de Seguros Zurich S.A. et Mitsubishi
 la gestion des voies d’eau et l’entretien de l’infrastructure Motors de Portugal S.A., partie intervenante: CGU International
 générale des ports, être considérées comme des entrepri- Insurance plc — Agência Geral em Portugal, et qui est
 ses au sens de l’article 87, paragraphe 1, CE. Selon parvenue au greffe de la Cour le 2 mai 2002.
 l’opinion du gouvernement néerlandais, la gestion des
 voies navigables (y compris le dragage) doit, dans ce Le Tribunal Judicial da Comarca de Alcácer do Sal demande à
 contexte, être considérée comme une charge publique et la Cour de justice de se prononcer sur l’interprétation de la
 non comme une activité économique. D’ordinaire, la deuxième directive 84/5/CEE (1) du Conseil, du 30 décembre
 Commission qualifie les investissements effectués dans ce 1983, concernant le rapprochement des législations des États
 type d’infrastructure de mesures générales, dans le cadre membres relatives à l’assurance de la responsabilité civile
 desquelles l’État assume les dépenses au titre de ses résultant de la circulation des véhicules automoteurs (2),
 responsabilités dans le domaine de la conception et du compte tenu des dispositions de l’article 508 du code civil.
 développement d’un système de transport dans l’intérêt
 du public en général, à la condition que l’infrastructure
 soit, conformément à la réglementation communautaire, (1) JO 1984, L 8, p. 17.
 accessible en droit et en fait à tous les usagers existants (2) Qui, de l’avis du demandeur, fixe le capital minimal de l’assurance
 ou potentiels. obligatoire de responsabilité civile en n’établissant aucune diffé-
 rence de régime ni limite de la responsabilité pour risque, de sorte
 que, si le même accident se produisait dans n’importe quel autre
 — Violation de l’obligation de motivation. pays de la Communauté, le responsable devrait indemniser
 dans la limite du capital obligatoirement assuré (actuellement
 — Violation des principes de la confiance légitime et de la 600 000 euros). En outre, la limite imposée par la directive est
 sécurité juridique: la Commission a fait connaître son une limite minimale, ce qui implique l’abrogation de l’article 508
 point de vue relatif aux aides d’État dans le secteur du code civil, qui fixe la limite maximale de l’indemnisation en
 portuaire dans un certain nombre de documents. Dans cas d’accident de la circulation «au montant correspondant
 ces documents, y compris diverses décisions, la Commis- au double du taux du ressort du tribunal da relação» (soit
 29 927,88 euros).
 sion a, d’une part, donné un contenu concret aux règles
 du traité en matière, notamment, d’aides d’État dans le
 secteur portuaire et les a clarifiées, et elle a, d’autre


type: contracts

text:
 Avis juridique important
 |
 22002D0751
 2002/751/EG: Besluit nr. 3/2002 van de Associatieraad EU-Tsjechische Republiek van 18 juni 2002 tot vaststelling van de voorwaarden voor de deelname van de Tsjechische Republiek aan het Fiscalis-programma van de Gemeenschap
 Publicatieblad Nr. L 246 van 13/09/2002 blz. 0030 - 0032
 Besluit nr. 3/2002 van de Associatieraad EU-Tsjechische Republiekvan 18 juni 2002tot vaststelling van de voorwaarden voor de deelname van de Tsjechische Republiek aan het Fiscalis-programma van de Gemeenschap(2002/751/EG)DE ASSOCIATIERAAD,Gelet op de Europaovereenkomst waarbij een associatie tot stand wordt gebracht tussen de Europese Gemeenschappen en hun lidstaten, enerzijds, en de Tsjechische Republiek, anderzijds(1),Gelet op het Aanvullend Protocol bij de Europaovereenkomst betreffende de deelname van de Tsjechische Republiek aan communautaire programma's, met name de artikelen 1 en 2(2),Overwegende hetgeen volgt:(1) De Tsjechische Republiek kan overeenkomstig artikel 1 van het Aanvullend Protocol deelnemen aan communautaire kaderprogramma's, specifieke programma's, projecten en andere activiteiten op een groot aantal uiteenlopende terreinen.(2) Artikel 1 bepaalt tevens dat aan de bestaande terreinen van communautaire activiteiten andere terreinen kunnen worden toegevoegd.(3) Overeenkomstig artikel 2 van bedoeld Aanvullend Protocol besluit de Associatieraad over de voorwaarden voor de deelname van de Tsjechische Republiek aan de in artikel 1 genoemde activiteiten,BESLUIT:Artikel 1De Tsjechische Republiek neemt deel aan het Fiscalis-programma van de Gemeenschap hierna "het programma" genoemd overeenkomstig de voorwaarden uiteengezet in de bijlagen I en II, die een integrerend deel van dit besluit uitmaken.Artikel 2Dit besluit geldt voor de resterende looptijd van het programma. Mocht de Gemeenschap evenwel besluiten tot verlenging van deze duur zonder het programma substantieel te wijzigen dan zou dit besluit eveneens automatisch voor dezelfde duur worden verlengd, indien geen partij het opzegt.Artikel 3Dit besluit treedt in werking op de dag van zijn aanneming door de Associatieraad.Gedaan te Brussel, 18 juni 2002.Voor de AssociatieraadDe voorzitterJ. Kavan(1) PB L 360 van 31.12.1994, blz. 2.(2) PB L 317 van 30.12.1995, blz. 45.BIJLAGE IVOORWAARDEN VOOR DE DEELNAME VAN SLOWAKIJE AAN HET FISCALIS-PROGRAMMA1. Zoals vermeld in artikel 7 van Beschikking nr. 888/98/EG van het Europees Parlement en de Raad van 30 maart 1998 houdende vaststelling van een actieprogramma ter verbetering van de stelsels van indirecte belastingen van de interne markt - Fiscalis-programma(1) hierna "het programma" genoemd - vindt de deelname van de Tsjechische Republiek aan het programma plaats in overeenstemming met de voorwaarden vastgesteld in de Europaovereenkomst en het Aanvullend Protocol, zulks voorzover het Gemeenschapsrecht inzake indirecte belastingen dit toestaat. De deelname van de Tsjechische Republiek aan de programma-activiteiten vindt bijgevolg onder de volgende voorwaarden plaats:- de activiteiten vastgesteld in artikel 4 (communicatie- en informatie-uitwisselingssystemen, handboeken en gidsen) zullen worden toegestaan, voorzover de bepalingen inzake indirecte belastingen dit mogelijk maken;- de activiteiten vastgesteld in artikel 5, lid 1 (uitwisselingen van ambtenaren) en lid 2 (studiebijeenkomsten) en in artikel 6 (gemeenschappelijk opleidingsinitiatief) zullen worden toegestaan op de in deze artikelen vastgestelde voorwaarden;- de activiteiten vastgesteld in artikel 5, lid 3 (multilaterale controles) zijn niet toegestaan, aangezien het wettelijk kader van de Gemeenschap voor samenwerking op dit gebied overeenkomstig Richtlijn 77/799/EEG(2) en Verordening (EEG) nr. 218/1992(3) slechts geldt voor de lidstaten van de Europese Unie.2. De voorwaarden voor de indiening, evaluatie en selectie van aanvragen voor studiebijeenkomsten en uitwisselingen voor ambtenaren uit de Tsjechische Republiek zijn dezelfde als die welke voor ambtenaren van de 15 nationale overheidsapparaten van de lidstaten van de Europese Unie gelden.3. In bijlage II wordt de financiële bijdrage aan de algemene begroting van de Europese Unie vastgesteld die de Tsjechische Republiek aan het begin van elk begrotingsjaar zal moeten betalen om de kosten voortvloeiende uit zijn deelname aan het van 2001 tot 2002 lopende programma te dekken. Het Associatiecomité heeft het recht om deze bijdrage, zo nodig, aan te passen in overeenstemming met de in artikel 108, lid 2, van de Europaovereenkomst tussen de Europese Gemeenschappen en hun lidstaten, enerzijds, en de Tsjechische Republiek, anderzijds, vastgestelde beginselen.4. Vertegenwoordigers van de Tsjechische Republiek zullen als waarnemers en voor de punten die hun aangaan, deelnemen in het Permanent Comité inzake administratieve samenwerking op het gebied van de indirecte belastingen, zoals opgenomen in artikel 11, lid 1, van Beschikking nr. 888/98/EG. De vertegenwoordigers van de Tsjechische Republiek zullen wat betreft de overige punten niet aan dit comité deelnemen, noch wanneer er wordt gestemd.5. De lidstaten van de Europese Gemeenschap en de Tsjechische Republiek zullen in het kader van de bestaande bepalingen alles doen wat binnen hun bereik ligt ter vergemakkelijking van het vrije verkeer en het verblijf van alle voor het programma in aanmerking komende personen die zich met het oog op deelname aan onder het besluit vallende activiteiten tussen de Tsjechische Republiek en de lidstaten van de Europese Unie verplaatsen.6. Onverminderd de verantwoordelijkheden van de Commissie van de Europese Gemeenschappen en de Rekenkamer van de Europese Gemeenschappen voor de controle op en evaluatie van het programma overeenkomstig Beschikking nr. 888/98/EG zal de deelname van de Tsjechische Republiek aan het programma voortdurend op basis van partnerschap tussen de Tsjechische Republiek en de Commissie worden gecontroleerd. De Tsjechische Republiek zal aan de Commissie de nodige verslagen overleggen en deelnemen aan andere specifieke activiteiten door de Commissie in die context vastgesteld.7. De taal die wordt gebruikt bij de aanvraagprocedure, contracten, in te dienen verslagen en andere administratieve regelingen voor het programma is een van de officiële talen van de Europese Gemeenschap.8. De Gemeenschap en de Tsjechische Republiek kunnen de activiteiten in het kader van dit besluit op elk moment beëindigen door twaalf maanden van tevoren schriftelijk op te zeggen. Activiteiten die ten tijde van de beëindiging nog lopende zijn, worden tot hun beëindiging voortgezet onder de in dit besluit vastgestelde voorwaarden.(1) PB L 126 van 28.4.1998, blz. 1.(2) PB L 336 van 27.12.1977, blz. 15. Richtlijn laatstelijk gewijzigd bij de Akte van Toetreding van 1994.(3) PB L 24 van 1.2.1992, blz. 1.BIJLAGE IIFINANCIËLE BIJDRAGE VAN DE TSJECHISCHE REPUBLIEK AAN HET FISCALIS-PROGRAMMA1. De financiële bijdrage van de Tsjechische Republiek zal worden toegevoegd aan het jaarlijks ter beschikking staande bedrag op de algemene begroting van de Europese Unie voor vastleggingskredieten om te voldoen aan de financiële verplichtingen van de Commissie voortvloeiende uit de werkzaamheden verband houdende met de tenuitvoerlegging, het beheer en de exploitatie van het programma.2. De financiële bijdrage werd berekend op basis van een gemiddelde dagvergoeding van 146 EUR en een gemiddelde reisvergoeding van 695 EUR, zijnde de kosten voor deelname aan studiebijeenkomsten en uitwisselingen. Voor de berekening van de financiële bijdrage wordt ervan uitgegaan dat de Tsjechische Republiek gemiddeld per jaar aan 15 studiebijeenkomsten en 25 uitwisselingen zal deelnemen. De financiële bijdrage kan aan het begin van elk jaar worden aangepast om rekening te houden met het werkelijk aantal activiteiten waaraan de Tsjechische Republiek gedurende dat jaar voornemens is deel te nemen. De aanpassing vindt plaats via het voorgeschreven verzoek om middelen, als bedoeld in punt 6, dat de Tsjechische Republiek van de Commissie zal ontvangen.3. De bijdrage van de Tsjechische Republiek zal 109638 EUR bedragen voor elk jaar van deelname, tenzij in het kader van de in punt 2 vermelde voorwaarden anders wordt bepaald. Hiervan zal een bedrag van 7173 EUR bestemd zijn voor de extra kosten van administratieve aard in verband met het beheer van het programma door de Commissie als gevolg van de deelname van de Tsjechische Republiek.4. De Tsjechische Republiek zal de in punt 3 vermelde jaarlijkse extra kosten van administratieve aard uit haar nationale begroting bekostigen.5. De Tsjechische Republiek zal in verband met haar deelname voor het jaar 2001, 50 % en voor 2002, 60 % van de resterende jaarlijkse kosten via de nationale begroting bekostigen.Met inachtneming van de Phare-programmeringsprocedures zullen - afhankelijk van de beschikbaarheid van de respectieve begrotingskredieten - voor het jaar 2001 de resterende 50 % en voor 2002, de resterende 40 % worden bekostigd van de jaarlijkse Phare-toewijzingen van de Tsjechische Republiek. De aangevraagde Phare-middelen zullen via een afzonderlijk financieringsmemorandum aan de Tsjechische Republiek worden overgemaakt. Tezamen met het van de Tsjechische nationale bijdrage afkomstige deel, zullen deze fondsen de nationale bijdrage van de Tsjechische Republiek vormen waaruit in antwoord op jaarlijkse verzoeken om middelen van de Commissie betalingen zullen worden gedaan.6. Het Financieel Reglement van 21 december 1977 van toepassing op de algemene begroting van de Europese Unie(1) zal van toepassing zijn, met name op het beheer van de bijdrage van de Tsjechische Republiek.Bij de inwerkingtreding van dit besluit zal de Commissie de Tsjechische Republiek één of meerdere verzoeken om middelen toezenden overeenstemmende met de bijdrage van het land aan de kosten voor de activiteiten van het lopende jaar. Deze bijdrage zal in euro luiden en worden gestort op een bankrekening in euro van de Commissie.De Tsjechische Republiek zal haar bijdrage overeenkomstig de verzoeken om middelen betalen:- wat het via haar nationale begroting gefinancierde gedeelte betreft, op zijn laatst drie maanden nadat het verzoek om middelen is verzonden;- wat het via Phare gefinancierde gedeelte betreft, op zijn laatst binnen 30 dagen nadat de Phare-middelen aan het land zijn toegezonden.In het geval van vertragingen bij de betaling van de bijdrage moet de Tsjechische Republiek vanaf de vervaldag rente betalen over het uitstaande bedrag. Het rentepercentage komt overeen met het door de Europese Centrale Bank op de vervaldag voor haar eurotransacties toegepaste percentage, verhoogd met 1,5 procentpunten.7. De dagvergoedingen gelden voor alle deelnemers aan het programma en worden door de Commissie per land vastgesteld. De Tsjechische Republiek zal aan het begin van elk jaar een eerste begrotingsvoorschot van de Commissie ontvangen. Een tweede voorschot kan halverwege het jaar worden betaald afhankelijk van de werkelijke deelname van de Tsjechische Republiek aan de programma-activiteiten en de verwachte deelname voor de rest van het jaar. Het Tsjechische betrokken departement zal deze voorschotten gebruiken om de reisbiljetten en dagvergoedingen voor de Tsjechische deelnemers te bekostigen.8. Door vertegenwoordigers en deskundigen uit de Tsjechische Republiek gemaakte reis- en verblijfkosten voor deelname als waarnemers aan de werkzaamheden van het in bijlage I, punt 4, bedoelde comité worden door de Commissie vergoed op dezelfde basis als die welke geldt voor de lidstaten van de Europese Unie.(1) PB L 356 van 31.12.1977, blz. 1. Verordening laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 762/2001 (PB L 111 van 20.4.2001, blz. 1).