type: other

text:
Sõjaväepolitsei põhimäärus – Riigi Teataja
 Sõjaväepolitsei põhimäärus
 Sõjaväepolitsei põhimäärus - sisukord
 § 1 Sõjaväepolitsei staatus
 § 3 Sõjaväepolitsei inglisekeelne nimetus
 § 4 Sõjaväepolitsei tegevust reguleerivad õigusaktid
 § 6 Sõjaväepolitsei pitsat ja sümboolika ja dokumentide vormistamine
 § 7 Sõjaväepolitsei koosseis
 2 SÕJAVÄEPOLITSEI ÜLESANDED
 § 8 Sõjaväepolitsei ülesanded
 3 SÕJAVÄEPOLITSEI JUHTIMINE
 § 9 Sõjaväepolitsei ülem
 § 10 Sõjaväepolitsei ülema ülesanded
 § 11 Sõjaväepolitsei ülema asetäitja
 4 SÕJAVÄEPOLITSEI STRUKTUUR JA STRUKTUURIÜKSUSTE ÜLESANDED
 § 12 Sõjaväepolitsei koosseis
 § 13 Uurimisosakond
 § 14 Planeerimisosakond
 § 15 Logistikaosakond
 § 16 Operatiivteenistus
 § 17 Kantselei
 5 STRUKTUURIÜKSUSE JUHTIMINE
 § 18 Struktuuriüksuse juhtimine
 § 19 Sõjaväepolitsei struktuuriüksuse ülem
 6 SÕJAVÄEPOLITSEI ÕIGUSED
 § 20 Kaadrikaitseväelasest sõjaväepolitseiniku ja sõjaväepolitsei uurija õigused
 7 SÕJAVÄEPOLITSEI TEGEVUSE TAGAMINE
 § 21 Sõjaväepolitsei tegevuse tagamine
 RT I, 18.12.2012, 26
 Vastu võetud 06.01.2009 nr 1
 RTL 2009, 3, 42
 jõustumine 12.01.2009
 13.12.2012 RT I, 18.12.2012, 15 01.01.2013
 Määrus kehtestatakse «Kaitseväe korralduse seaduse» § 12 lõike 3 alusel.
 § 1. Sõjaväepolitsei staatus
 (1) Sõjaväepolitsei on kaitseväe juhataja vahetus alluvuses tegutsev kaitseväe struktuuriüksus.
 (2) Sõjaväepolitsei eestikeelne lühend on «SP».
 Oma ülesannete täitmisel esindab Sõjaväepolitsei riiki ja kaitseväge.
 § 3. Sõjaväepolitsei inglisekeelne nimetus
 Sõjaväepolitsei nimetus inglise keeles on Military Police of the Estonian Defence Forces. Sõjaväepolitsei inglise keelne lühend on «MP».
 § 4. Sõjaväepolitsei tegevust reguleerivad õigusaktid
 Sõjaväepolitsei juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi seadustest, rahvusvahelistest lepingutest, teistest õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest.
 Sõjaväepolitsei asukohaks on Tallinn. Sõjaväepolitsei postiaadress on Rahumäe tee 4a, 11316 Tallinn.
 § 6. Sõjaväepolitsei pitsat ja sümboolika ja dokumentide vormistamine
 (1) Sõjaväepolitseil on kaitseväe juhataja poolt kehtestatud kujundusega pitsat.
 (2) Sõjaväepolitseil võivad olla õigusaktidega kehtestatud korras kooskõlastatud ning kinnitatud teenetemärgid, sümbolid ja ametižetoon.
 (3) Sõjaväepolitsei sõidukitel, vormiriietuse pealisosadel ning Sõjaväepolitsei lisavarustuse elementidel kasutatakse vajadusel eristamiseks sõna «SÕJAVÄEPOLITSEI» või lühendit «SP» või vastavaid ingliskeelseid vasteid.
 (4) Sõjaväepolitsei ülesannete täitmisel, mis eeldavad iga sõjaväepolitseiniku selget eristumist, kannavad sõjaväepolitseinikud Sõjaväepolitsei käesidet, mille kirjelduse ja kandmise korra kehtestab kaitseväe juhataja.
 (5) Dokumentide vormistamisel ja pitsati kasutamisel lähtutakse kaitseväe asjaajamiskorrast.
 § 7. Sõjaväepolitsei koosseis
 Sõjaväepolitsei koosseisu kinnitab Kaitseväe juhataja, lähtudes kaitseministri poolt Sõjaväepolitseile kehtestatud sõjaväelise auastmega ametikohtade ning muude riigiteenistujate üldarvust.
 2. peatükk SÕJAVÄEPOLITSEI ÜLESANDED
 § 8. Sõjaväepolitsei ülesanded
 Sõjaväepolitsei ülesanded on:
 1) järelevalve teostamine kaitseväedistsipliini üle kaitseväes ja Kaitseliidus;
 2) süütegude menetlemine oma pädevuse piires kaitseväes ja Kaitseliidus;
 3) jälitustegevus oma pädevuse piires;
 4) sõjaväepolitsei valdkonna juhtimine ja planeerimine;
 5) muu sõjaväepolitseiline tegevus, milleks on liiklusjärelevalve kaitseväe sõidukite üle; liikluse reguleerimine kaitseväe ja Kaitseliidu sõidukite organiseeritud liikumisel; kaitseväe ja Kaitseliidu objektide ja vara kaitse kõrgendatud ohu korral;
 6) Eesti Vabariigi rahvusvaheliste kohustuste täitmiseks vajalik sõjaväepolitseiline tegevus Eesti Vabariigis ja väljaspool Eesti Vabariiki;
 7) oma tegevusvaldkonda kuuluvate õigusaktide eelnõude väljatöötamisel osalemine;
 8) oma tegevusvaldkonda kuuluvate lepingute väljatöötamise ja sõlmimise korraldamine ning lepingutega võetud kohustuste täitmise jälgimine;
 9) juhendmaterjalide koostamise korraldamine teistele kaitseväe väeliikidele ja struktuuriüksustele Sõjaväepolitsei vastutusalas;
 10) kaitseväe aasta tegevuse ja eelarve planeerimises osalemine;
 11) koostöö tegemine teiste riigi- ja kohalike omavalitsuste asutustega;
 111) isikute kaitse Kaitseväe korralduse seaduses sätestatud alustel ja korras;
 [RT I, 18.12.2012, 15 - jõust. 01.01.2013]
 12) muude seadusest ja teistest õigusaktidest tulenevate või kaitseväe juhataja poolt määratud ülesannete täitmine.
 3. peatükk SÕJAVÄEPOLITSEI JUHTIMINE
 § 9. Sõjaväepolitsei ülem
 (1) Sõjaväepolitseid juhib Sõjaväepolitsei ülem.
 (2) Sõjaväepolitsei ülema äraolekul asendab teda Sõjaväepolitsei ülema asetäitja, viimase äraolekul asendab Sõjaväepolitsei ülemat uurimisosakonna ülem või planeerimisosakonna ülem.
 (3) Lõikes 2 nimetatud asendajate äraolekul asendab Sõjaväepolitsei ülemat Sõjaväepolitsei ülema ettepanekul kaitseväe juhataja poolt määratud kaadrikaitseväelane.
 § 10. Sõjaväepolitsei ülema ülesanded
 (1) Sõjaväepolitsei ülema põhiülesanded on sätestatud Vabariigi Valitsuse 27. novembri 2008. a määruses nr 161 «Kaitseväe põhimäärus.»
 (2) Sõjaväepolitsei ülemal on talle alluvate kaitseväelaste suhtes «Kaitseväe distsiplinaarseaduses» kaitseringkonna ülemale ettenähtud distsiplinaarvõim.
 § 11. Sõjaväepolitsei ülema asetäitja
 (1) Sõjaväepolitsei ülema asetäitja ülesanded on:
 1) koordineerida ja juhtida Sõjaväepolitsei tegevust;
 2) planeerida ja korraldada Sõjaväepolitsei väljaõpet;
 3) koordineerida Sõjaväepolitsei struktuuriüksuste omavahelist koostööd;
 4) juhtida planeerimisosakonna, operatiivteenistuse, logistikaosakonna ja kantselei tegevust;
 5) kinnitada oma pädevuse piires Sõjaväepolitsei tegevust puudutavad dokumendid;
 6) asendada Sõjaväepolitsei ülemat viimase äraolekul;
 7) täita muid talle õigusaktidega pandud või Sõjaväepolitsei ülema poolt antud ülesandeid.
 (2) Sõjaväepolitsei ülema asetäitjal on talle alluvate kaitseväelaste suhtes «Kaitseväe distsiplinaarseaduses» pataljoniülemale ettenähtud distsiplinaarvõim.
 (3) Sõjaväepolitsei ülema asetäitjat asendab viimase äraolekul Sõjaväepolitsei ülema poolt määratud kaadrikaitseväelane.
 4. peatükk SÕJAVÄEPOLITSEI STRUKTUUR JA STRUKTUURIÜKSUSTE ÜLESANDED
 § 12. Sõjaväepolitsei koosseis
 Sõjaväepolitsei struktuuri kuuluvad:
 1) uurimisosakond;
 2) planeerimisosakond;
 3) logistikaosakond;
 4) operatiivteenistus;
 5) kantselei.
 § 13. Uurimisosakond
 Uurimisosakonna põhiülesanded on:
 1) kriminaalmenetluse läbiviimine kaitseväes ja Kaitseliidus;
 2) teenistuslike juurdluste läbiviimine kaitseväe juhataja ja Sõjaväepolitsei ülema korraldusel;
 3) süütegude ennetamine ja tõkestamine kaitseväes ja Kaitseliidus;
 4) õigusaktidega kehtestatud korra ja ettekirjutuste täitmise kontroll kaitseväes ja Kaitseliidus oma vastutusalas;
 5) väeliikide ja kaitseväe struktuuriüksuste poolt läbiviidavate teenistuslike juurdluste kontroll ja juhendamine;
 6) aruandluse esitamine kaitseväe juhatajale ja õiguskaitseasutustele ning vajadusel Kaitseliidu ülemale;
 7) jälitustegevus Sõjaväepolitsei vastutusalas sh kaitseväeteenistusest omavoliliselt lahkunute tagaotsimise korraldamine;
 8) kaitseväes ja Kaitseliidus toimepandud distsiplinaarsüütegude ja kuritegude analüüs;
 9) uurimisalase väljaõppe korraldamine Sõjaväepolitsei vastutusalas.
 § 14. Planeerimisosakond
 Planeerimisosakonna põhiülesanded on:
 1) sõjaväepolitsei valdkonna planeerimine ja analüüs;
 2) sõjaväepolitsei struktuuri ja paigutuse planeerimine;
 3) Sõjaväepolitsei eelarve eelnõu projekti koostamine;
 4) Sõjaväepolitsei struktuuriüksustele ohu- ja riskianalüüsi läbiviimine;
 5) personalitöö korraldamine;
 6) operatiiv-, valmidus- ja mobilisatsiooniplaanide koostamises osalemine.
 § 15. Logistikaosakond
 Logistikaosakonna põhiülesanded on:
 1) sõjaväepolitsei tegevuse logistiline planeerimine;
 2) sõjaväepolitsei relvastuse ja laskemoona haldamine;
 3) sõjaväepolitsei transpordi ja tehnikavahendite haldamine;
 4) sõjaväepolitsei varustuse haldamine ja ladustamise korraldamine;
 5) sõjaväepolitsei info- ja sidesüsteemide ning süsteemielementide haldamine;
 6) sõjaväepolitsei väljaõppealase toetuse ja väljaõppevahendite haldamise korraldamine.
 § 16. Operatiivteenistus
 (1) Operatiivteenistuse põhiülesanded on:
 2) liiklusjärelevalve kaitseväe sõidukite üle;
 3) liikluse reguleerimine kaitseväe ja Kaitseliidu sõidukite organiseeritud liikumisel;
 4) kaitseväe ja Kaitseliidu objektide ja vara kaitse kõrgendatud ohu korral;
 5) rahvusvaheliste sõjaliste kohustuste täitmisel osaleva sõjaväepolitsei ülesannetega üksuse komplekteerimise, väljaõppe ja rotatsiooni korraldamine koostöös teiste kaitseväe struktuuri- ja väeüksustega;
 6) sõjaväepolitsei erialase väljaõppe läbiviimine ja planeerimine;
 61) isikute kaitse;
 7) muude ülesannete täitmine oma pädevuse piires.
 (2) Operatiivteenistuse koosseisu kuuluvad operatiivteenistuse juhtkond, sõjaväepolitsei rühm(ad), liiklusgrupp ja operatiivgrupp.
 § 17. Kantselei
 Kantselei põhiülesanded on:
 1) Sõjaväepolitsei asjaajamise ja dokumentide arhiveerimise korraldamine;
 2) tööks vajaliku inventari, seadmete ja materjali soetamine, sealhulgas bürootarvete, dokumendiplankide, pitsatite ja templite tellimine;
 3) riigisaladuse kaitse korraldamine oma vastutusalas;
 4) Sõjaväepolitsei dokumentide ja nende projektide koostamine;
 5) Sõjaväepolitsei teabe haldamine ning teenistujate varustamine tööks vajalike teabematerjalidega;
 6) andmete haldamine Sõjaväepolitsei vastutusalas.
 5. peatükk STRUKTUURIÜKSUSE JUHTIMINE
 § 18. Struktuuriüksuse juhtimine
 (1) Struktuuriüksust juhib struktuuriüksuse ülem.
 (2) Sõjaväepolitsei ülema asetäitja ja uurimisosakonna ülem alluvad vahetult Sõjaväepolitsei ülemale.
 (3) Logistikaosakonna, planeerimisosakonna ja operatiivteenistuse ülemad ning kantselei juhataja alluvad vahetult Sõjaväepolitsei ülema asetäitjale.
 § 19. Sõjaväepolitsei struktuuriüksuse ülem
 Sõjaväepolitsei struktuuriüksuse ülema ülesanded on:
 1) juhtida talle alluva struktuuriüksuse tööd;
 2) tagada struktuuriüksuse ülesannete õiguspärane, täpne ja õigeaegne täitmine;
 3) juhtida ja koordineerida talle alluvate teenistujate tööd;
 4) koostada oma pädevuse piires struktuuriüksuse tegevuseks vajalikud alusdokumendid;
 5) anda Sõjaväepolitsei ülemale aru struktuuriüksuse tegevusest;
 6) kohaldada struktuuriüksuse kaitseväelastele ja teenistujatele ergutusi ja määrata distsiplinaarkaristusi seadusega ettenähtud korras ja alustel;
 7) teha ettepanekuid talle alluvate teenistujatele ergutuste kohaldamiseks ja distsiplinaarkaristuste määramiseks;
 8) esindada struktuuriüksust ning anda selle nimel arvamusi ja kooskõlastusi Sõjaväepolitsei ülemale ja teistele struktuuriüksustele;
 9) vastutada Sõjaväepolitseile pandud ülesannete õiguspärase täitmise eest, Sõjaväepolitsei kasutusse antud vahendite ja vara sihipärase ja otstarbeka kasutamise eest;
 10) täita muid talle õigusaktidega pandud või ülema poolt antud ülesandeid.
 6. peatükk SÕJAVÄEPOLITSEI ÕIGUSED
 § 20. Kaadrikaitseväelasest sõjaväepolitseiniku ja sõjaväepolitsei uurija õigused
 Kaadrikaitseväelasest sõjaväepolitseinikul ja sõjaväepolitsei uurijal on kaitseväedistsipliini järelevalve teostamisel õigus:
 1) kaitseväedistsipliini rikkumise või rikkumise kahtluse korral peatada iga kaitseväelane, teenistuskohustuste täitmisel olev kaitseliitlane ja kaitseväe ning Kaitseliidu kasutuses või käsutuses olev sõiduk;
 2) anda kaitseväelastele ja teenistuskohustuste täitmisel olevatele kaitseliitlastele korraldusi käesolevast põhimäärusest tulenevate Sõjaväepolitsei ülesannete täitmise tagamiseks, sealhulgas kaitseväedistsipliini rikkumise lõpetamiseks või distsiplinaarmenetluse läbiviimisega seotud toiminguteks oma pädevuse piires;
 3) siseneda takistamatult kaitseväe ja Kaitseliidu halduses olevatele objektidele. Sisenemine turvaalale, kus töödeldakse riigisaladust, toimub vastavalt riigisaladuse kaitset reguleerivate õigusaktide alusel.
 4) saada oma teenistusülesannete täitmiseks vajalikku informatsiooni vahetult kõigilt kaitseväelastelt, kaitseväes avalikus teenistuses olevatelt isikutelt ning kaitseliitlastelt.
 7. peatükk SÕJAVÄEPOLITSEI TEGEVUSE TAGAMINE
 § 21. Sõjaväepolitsei tegevuse tagamine
 Sõjaväepolitsei logistiline, administratiivne või tegevuse muu tagamine võidakse korraldada teiste kaitseväe struktuuriüksuste poolt vastavalt kaitseväe põhimäärusele või kaitseväe juhataja poolt kehtestatud korras.
 Määrust rakendatakse alates 2009. aasta 1. jaanuarist.


type: wikipedia

text:
Is é an 2 Lúnasa an 214ú lá den bhliain de réir fhéilire Ghréagóra nó an 215ú lá i mbliain bhisigh. Tá 151 lá fágtha sa bhliain.
 Féilte
 Poblacht na Macadóine - Lá na Poblachta
 Daoine a rugadh ar an lá seo
 1788 — Leopold Gmelin, ceimiceoir Gearmánach
 1820 — John Tyndall, Fisiceoir Éireannach
 1834 — Frédéric Auguste Bartholdi, dealbhóir Francach
 1869 — John Keating, polaiteoir Éireannach
 1882 — Bryan Cusack, polaiteoir agus dochtúir Éireannach
 1882 — Pierce McCan, polaiteoir Éireannach
 1890 — Edward Moane, polaiteoir Éireannach
 1905 — Myrna Loy, ban-aisteoir Meiriceánach
 1915 — Billy Soose, dornálaí Meiriceánach
 1932 — Peter O'Toole, aisteoir
 1942 — Isabel Allende, scríbhneoir Sileach
 1947 — Julie Arel, amhránaí agus cumadóir Ceanadach
 1947 — Massiel, amhránaí Spáinneach
 1965 — Éric Alégret, imreoir rugbaí
 1971 — Antóin Ó Tuathail, imreoir peil Ghaelach
 1971 — Daithí Mac Gearailt, iománaí
 1972 — Carol Monaghan, polaiteoir Albanach
 1976 — Sam Worthington, aisteoir Astrálach
 1980 — Víctor Estrella Burgos, imreoir leadóige as an bPoblacht Dhoiminiceach
 1990 — Vitalia Diatchenko, imreoir leadóige Rúiseach
 1992 — Charli XCX - amhránaí Sasanach
 Daoine a fuair bás ar an lá seo
 1061 — Pápa Nioclás II
 1100 — Liam II, 63 nó 64, Rí Shasana (r. 1056)
 1849 — Muhammad Ali na hÉigipte, gobharnóir Otamánach ar an Éigipt
 1876 — Wild Bill Hickok, 39, carachtar cáiliúil (r. 1837)
 1914 — Seán Pilib Ó Maolchalann, innealtóir (r. 1840)
 1922 — Alexander Graham Bell, 75, múinteoir, eolaí agus aireagóir Albanach (r. 1847)
 1923 — Warren G. Harding, 57, an 29ú uachtarán Stáit Aontaithe Mheiriceá (r. 1865)
 1934 — Paul von Hindenburg, polaiteoir Gearmánach
 1945 — Pietro Mascagni, cumadóir ceoil Iodálach
 1997 — William S. Burroughs, Scríbhneoir Meiriceánach (r. 1914)
 2008 — Gerard McDonnell, sléibhteoir Éireannach
 2016 — Ahmed Hassan Zewail, ceimicí is fisicí Éigipteach
 Tarluithe eile
 1980 - Maraíodh 85 duine nuair a phléasc buama ollmhór ag stáisiún traenach Bologna
 1990 - Rinne an Iaráic ionradh ar an gCuáit
 0802
 Lúnasa, 02


text:
Edineț (istoric s-a numit și Viadinți, Vidinți, Iadineți, Edinița; în , în ) este un important oraș din nordul Republicii Moldova, centru administrativ al raionului omonim. Este situat pe traseul internațional Odesa – Chișinău – Brest.
 Geografie
 Orașul se află pe automagistrala Chișinău – Cernăuți la o distanță de 200 km. de Chișinău și la 8 km. de stația de cale ferată Brătușeni. Are 20.200 locuitori împreună cu satele ce intră în componența sa (Alexăndreni și Gordineștii Noi) și este centrul administrativ al raionului Edineț.
 Parcul „Vasile Alecsandri”
 Resurse naturale
 Orașul Edineț este întins pe o suprafață de 870 ha. În orașul Edineț este o grădină publică în numele lui Alecsandri, unică în felul său, cu o suprafață totală de 34,2 ha.
 Istoric
 Orașul Edineț apare pentru prima dată, cu numele de Viadinți, în gramota domnului Moldovei Alexandru cel Bun din 15 iunie 1431, conform cărei el a repartizat vornicului Cupcici pământuri pentru așezarea satelor.
 Dezvoltarea intensă a economiei a contribuit la creșterea numărului populației. Dacă la începutul sec. XIX numărul gospodăriilor era de 87, apoi la începutul sec. XX – 670 și 3450 de locuitori. Majoritatea populației era de origine română. Iar mai târziu se mută cu traiul în orășel și lipoveni. Crește numărul evreilor și al rușilor. În afară de aceste naționalități pe teritoriul orașului mai locuiau și ucraineni, polonezi și nemți.
 În 1861 în Edineț este deschisă prima școală. În 1867 este deschisă o școală cu patru clase pentru fete. În 1852 Edinețul este pomenit drept târgușor. În 1859 aici se deschide o școală, în 1861 – o școală parohială bisericească, iar peste un an – un punct de găzduire peste noapte. Din 1885 târgușorul Edineț se dezvoltă destul de furtunos pentru acele timpuri.
 Un rol important în dezvoltarea orașului o are și așezarea geografică a Edinețului. Prin Edineț treceau două magistrale centrale – spre Lipcani și Bălți.
 Loibman Șmil a construit clădirea muzeului și a filialei Muzeului de Artă Populară în 1922. În 1924, clădirea muzeului a fost dăruită societății evreiești pentru spital. În clădirea muzeului de artă a activat și o sinagogă.
 La începutul sec. XX, Edineț devine un important centru comercial din nordul Moldovei. După cel de al doilea război mondial, economia orașului Edineț a cunoscut o dezvoltare rapidă. Astfel au fost construite și date în exploatare mai multe întreprinderi dintre care uzina constructoare de mașini pentru prelucrarea lemnului, fabrici de vinuri, conserve, unt, etc.
 În prezent Edineț este unul dintre cele mai importante orașe din nordul republicii, având un impact major în dezvoltarea economiei țării.
 Demografie
 La recensământ general din 2004, orașul Edineț a înregistrat 15.624 de locuitor, inclusiv, populația masculină numărând 7.284 persoane și cea feminină - 8.340 persoane.
 Structura etnică a orașului conform recensămintelor populației din 2004 și 2014.
 Administrație și politică
 Primarul municipiului Edineț este Constantin Cojocari (politician independent, ex-PDM), reales în noiembrie 2019.
 Componența Consiliului Local Edineț (27 de consilieri), ales în 14 iunie 2015, este următoarea:
 Economie
 Economia locală este reprezentată de 2.191 agenți economici, numărul cărora s-a modificat neesențial în ultimii ani. Însă, la o privire atentă, observăm o schimbare structurală, astfel în ultimii trei ani s-a micșorat numărul întreprinderilor individuale și a întreprinderilor de stat, în schimb a crescut mult numărul celor care activează în bază de patent și a gospodăriilor țărănești.
 În prezent Edinețul este un important centru industrial din nordul republicii. Baza economică a orașului o formează circa 20 agenți economici mari. Principalii sunt „Agromaș” S.A. care produce unelte de prelucrare a lemnului unde lucrează 84 angajați, ”Modern” S.A. care se ocupă cu cusutul hainelor și Baza de transport auto cu 97 angajați și o cifră de afaceri anuală de 2,1 mln. lei. În oraș sunt 2 hoteluri, 227 unități de comerț cu amănuntul, filiale a 5 bănci comerciale și 2 companii de asigurare.
 Infrastructură
 Lungimea totală a drumurilor din localitate este de 100 km și cea mai mare parte a lor peste 55 km este cu acoperire rigidă. Orașul are un grad de gazificare înalt, au fost construite circa 46 km de gazoduct; toate instituțiile socio-culturale, întreprinderile și în jur de 3.000 case și apartamente sunt conectate la conducta de gaze.
 Sistemul de aprovizionare centralizată cu apă acoperă tot orașul. Lungimea totală a conductelor este de 33 km, rețeaua de canalizare are o lungime de 12,2 km. Sursele de alimentare cu apă sunt 28 fântâni arteziene și 589 fântâni publice. Din 7.040 apartamente și case din oraș 4.070 sunt conectate la sursa centralizată de alimentare cu apă.
 Social
 Populația orașului Edineț este de peste 25 mii locuitori dintre care cea mai mare parte o constituie moldovenii, peste 13 mii sau 53%, urmată de ruși – 5.800 persoane sau 23,2%, ucraineni 4.900 respectiv 19,6% și romi 790 persoane sau 3,1%. Restul circa 1% reprezintă minorități naționale – polonezi, bulgari, etc.
 Resursele de muncă ale Edinețului sunt de circa 16,8 mii persoane. Cea mai mare parte a populației este ocupată în sfera neproductivă – 3,9 mii persoane, sfera prestări servicii – 2 mii persoane și agricultură – 1,1 mii persoane. În industrie activează 840 persoane. Pe teritoriul orașului sunt 5 instituții preșcolare, 3 școli în care învață 1.600 elevi și 4 licee cu 1.260 elevi. De asemenea este și un colegiu cu 60 studenți.
 Sistemul de ocrotire a sănătății este format dintr-un spital, un centru al medicilor de familie, o stație de salvare și multe farmacii. În sistemul de ocrotire a sănătății activează 137 medici și 309 personal medical mediu.
 Pe teritoriul orașului funcționează 2 biblioteci publice, o casă de cultură și Muzeul ținutului Edineț. Dintre colectivele artistice trebuie menționat ansamblul „Ciocârlia”.
 Personalități
 Născuți în Edineț
 Reuben Doctor (1882–1940), actor de teatru american, compozitor și libretist
 Avraam Tkaci (1895–1961), profesor, scriitor și editor argentinian
 Joseph Gaer (1897–1969), profesor și lector universitar american
 Leib Gruzman (1902–1961), jurnalist, editor, și scriitor argentinian
 Revekka Galperina (1902–1976), traducătoare sovietică de literatură engleză și germană, redactor literar
 Golda Gutman-Krimer (1906–1983), scriitoare argentiniană
 Gheorghe G. Bezviconi (1910–1966), istoric, genealogist și heraldist român
 Samuel Wainer (1910–1980), jurnalist și editorialist brazilian
 Leon Levițchi (1918–1991), filolog și lexicograf român
 Alexandru Mațiura (n. 1954), antrenor de fotbal și fost fotbalist moldovean
 Alexandru Spiridon (n. 1960), antrenor profesionist de fotbal și fost fotbalist mijlocaș moldovean
 Igor Sadovski (n. 1981), regizor, producător și scenarist de film
 Igor Lambarschi (n. 1992), fotbalist mijlocaș moldo-rus
 Virgiliu Postolachi (n. 2000), fotbalist moldovean
 Au locuit în Edineț
 Joseph Goodelman (1862–1947), profesor, traducător și poet evreu basarabean
 Iehuda Steinberg (1863–1908), scriitor și profesor basarabean
 Menashe Halpern (1871–1960), romancier, poet și editor brazilian
 Isaak Raboy (1882–1944), scriitor evreu american
 Iacov Berezin (1890–1957), revoluționar rus
 Israel Zmora (1899–1983), critic literar, scriitor, traducător și editor israelian
 Josif Landa (1912–2000), poet, romancier, critic și jurnalist brazilian
 Isaac Vainshenker (1914–1978), scriitor, jurnalist și istoric român-uruguayan
 Moisei Lemster (n. 1946), poet, critic literar și bibliograf moldovean-israelian
 Galerie de imagini
 Referințe
 Bibliografie
 Ioniță Veaceslav : Ghidul orașelor din Republica Moldova/ Veaceslav Ioniță. Igor Munteanu, Irina Beregoi. - Chișinău,: TISH, 2004 (F.E.-P. Tipografia Centrală). 248 p. ISBN 9975-947-39-5
 Yedintsy (425 p.) – Miriam Weiner's Routes to Roots Foundation
 Orașe din raionul Edineț
 Municipii din Republica Moldova


text:
Η Σχολή του Μονάχου, ή αλλιώς ακαδημαϊκός ρεαλισμός, αποτελεί το πλέον σημαντικό εικαστικό κίνημα στην Ελλάδα του 19ου αιώνα, με έντονες επιρροές από τη Βασιλική Ακαδημία Καλών Τεχνών του Μονάχου και το ομώνυμο καλλιτεχνικό ρεύμα της Γερμανίας (Münchner Schule).
 Η δημιουργία της ρομαντικής Σχολής του Μονάχου οφείλεται κατά κύριο λόγο στους ιδιαίτερους δεσμούς που δημιουργήθηκαν ανάμεσα στην Ελλάδα και τη Βαυαρία στα χρόνια του Όθωνα. Εκείνη την εποχή, με την ενθάρρυνση και συνδρομή του ελληνικού Κράτους, πολλοί έλληνες καλλιτέχνες πήγαν στην Ακαδημία Καλών Τεχνών του Μονάχου για να σπουδάσουν εικαστικές τέχνες, και κυρίως ζωγραφική. Αρκετοί από αυτούς επέστρεψαν αργότερα στην Ελλάδα για να διδάξουν στη Σχολή των Τεχνών (μετέπειτα Ανωτάτη Σχολή Καλών Τεχνών) της Αθήνας.
 Το έργο των ζωγράφων της Σχολής του Μονάχου διακρίνεται για την άριστη τεχνική στη χρήση των χρωμάτων σε βάρος της εκφραστικότητας. Οι σκηνές που απεικονίζουν οι ζωγράφοι του ακαδημαϊκού ρεαλισμού έχουν κάτι το πομπώδες και θεατρικό, χωρίς όμως αυτό να σημαίνει την παντελή έλλειψη συναισθημάτων. Στον ακαδημαϊκό ρεαλισμό προέχει η ηθογραφία, δηλαδή η απεικόνιση του βίου των αστικών κέντρων και, κυρίως, της υπαίθρου, με ιδιαίτερη έμφαση στην απόδοση του αρχιτεκτονήματος, της τοπικής φορεσιάς και των αντικειμένων. Ακολουθεί η προσωπογραφία, η τοπιογραφία και τέλος η νεκρή φύση.
 Στη Σχολή του Μονάχου συγκαταλέγονται οι πρώτοι ζωγράφοι της ελεύθερης Ελλάδας Θεόδωρος Βρυζάκης (1814–1878) και Διονύσιος Τσόκος (1820–1862), αν και ο τελευταίος ανήκει περισσότερο στην Επτανησιακή Σχολή. Και οι δύο αντλούν τη θεματογραφία τους από την Επανάσταση του 1821, χωρίς ωστόσο να δίνουν την πλήρη βία και τραγικότητα του πολέμου. Πιο δραματικοί ήταν οι κάπως μεταγενέστεροι θαλασσογράφοι της ίδιας σχολής Κωνσταντίνος Βολανάκης (1837–1907) και Ιωάννης Αλταμούρας (1852–1878), οι οποίοι απεικόνισαν τον ναυτικό αγώνα της Επανάστασης του 1821.
 Μαζί με τον Βολανάκη, κύριοι εκπρόσωποι της Σχολής του Μονάχου θεωρούνται οι ζωγράφοι του ύστερου 19ου αι. Νικηφόρος Λύτρας (1832–1904), Νικόλαος Γύζης (1842–1901) και Γεώργιος Ιακωβίδης (1853–1907). Ο Γύζης παρέμεινε στη Γερμανία και δίδαξε στην Ακαδημία του Μονάχου, αλλά οι άλλοι τρεις επέστρεψαν στην Ελλάδα και δίδαξαν στην Ανωτάτη Σχολή Καλών Τεχνών. Η διδασκαλία και η τέχνη τους σφράγισαν την εικαστική παιδεία της περιόδου.
 Ο Νικηφόρος Λύτρας, ο «γενάρχης της ελληνικής ζωγραφικής», θεωρείται ο κατεξοχήν εικονογράφος του ελληνικού βίου και τόπου κατά τον 19ο αι. Πίνακές του όπως Ο Γαλατάς και Η Προσμονή αποτελούν σημεία αναφοράς στην ιστορία της ελληνικής τέχνης. Ο Γύζης ασχολήθηκε και αυτός με την ηθογραφία, αλλά προς το τέλος της ζωής του στράφηκε προς την εικονογραφία οραμάτων, αλληγοριών και συμβολισμών. Τέλος, ο Ιακωβίδης ασχολήθηκε με την προσωπογραφία και την απεικόνιση παιδικών σκηνών. Στη Σχολή του Μονάχου ανήκουν επίσης ο Ιωάννης Ζαχαρίας (1845–1873), ο Νικόλαος Δάβης (1883–1967) και ο Πολυχρόνης Λεμπέσης (1848–1913). Επιρροές του ακαδημαϊκού ρεαλισμού διακρίνονται επίσης στο έργο ορισμένων ελλήνων ζωγράφων του 20ού αιώνα, όπως ο Σπύρος Βικάτος (1878–1960), η Θάλεια Φλωρά-Καραβία (1871–1960) και ο Έκτωρ Δούκας (1886–1969).
 Αν και ορισμένοι Έλληνες ζωγράφοι, όπως π.χ. ο Περικλής Πανταζής (1849–1884), είχαν ήδη στραφεί προς τον ιμπρεσιονισμό και άλλα καλλιτεχνικά ρεύματα από τα μέσα του 19ου αιώνα, το τέλος της Σχολής του Μονάχου ήλθε όταν ο εξπρεσιονιστής Νίκος Λύτρας (1883–1927) και ο ιδιόρρυθμος Κωνσταντίνος Παρθένης (1878–1967) άρχισαν να διδάσκουν στην Ανωτάτη Σχολή Καλών Τεχνών.
 Ελαιογραφίες
 Εξωτερικοί σύνδεσμοι
 Σχολή του Μονάχου Ketterer
 «Η γένεση της νεώτερης ελληνικής ζωγραφικής, 1830-1930» από τον ιστορικό της Τέχνης Μανόλη Βλάχο.


text:
AGRAVO. AGRAVO DE INSTRUMENTO EM RECURSO DE REVISTA INTERPOSTO NA VIGÊNCIA DA LEI 13.015/2014. TERCEIRIZAÇÃO EM ATIVIDADE BANCÁRIA. SISTEMA DE TELEATENDIMENTO. ATIVIDADES ESSENCIAIS PARA AS OPERAÇÕES BANCÁRIAS ROTINEIRAS. ATIVIDADE-FIM DO BANCO. SÚMULA 331, I, DO TST. A jurisprudência desta Corte orienta-se no sentido de considerar que os serviços relacionados à venda e ao atendimento de clientes de cartões de crédito inserem-se na atividade-fim das instituições financeiras. Precedentes. Nesse contexto, a Corte de Origem, ao consignar que o "reclamante atendia correntistas e não-correntista e operava cartões de crédito somente da bandeira AMEX; d) A empresa Bradesco Cartões SIA é a empresa responsável pela criação de cartões de crédito, estipulação de taxa de juros e outros produtos e serviços inerentes aos cartões de créditos das bandeiras VISA, MAS TER, ELO e AMEX" e ainda que realizava a "reposição de cartão, correção de grafia do nome do cliente, fazia verificação de conta para verificar se o cliente estava elegível para solicitação de empréstimo, fazia análise para saber se o e cliente estava elegível para solicitar empréstimos; que fazia venda de cartão adicional, seguro e título de capitalização; que liberava o cartão para uso no exterior, dentre outras atividades", concluindo pela ilicitude da terceirização e mantendo o reconhecimento de
 direto com o Banco Bradesco, proferiu decisão em consonância com a Súmula 331, I, do TST e com a atual, iterativa e notória jurisprudência do Tribunal Superior do Trabalho, o que obsta o processamento do recurso, nos termos do artigo 896, §7o, da CLT e Súmula 333/TST.Agravo não provido.
 Processo: Ag-AIRR - 196-41.2014.5.03.0043 Data de Julgamento: 21/02/2018, Relator Ministro:Douglas Alencar Rodrigues, 5a Turma, Data de Publicação: DEJT 02/03/2018.
 GMDAR/YCS/LPLM
 AGRAVO. AGRAVO DE INSTRUMENTO EM RECURSO DE REVISTA INTERPOSTO NA VIGÊNCIA DA LEI 13.015/2014. TERCEIRIZAÇÃO EM ATIVIDADE BANCÁRIA. SISTEMA DE TELEATENDIMENTO. ATIVIDADES ESSENCIAIS PARA AS OPERAÇÕES BANCÁRIAS ROTINEIRAS. ATIVIDADE-FIM DO BANCO. SÚMULA 331, I, DO TST. A jurisprudência desta Corte orienta-se no sentido de considerar que os serviços relacionados à venda e ao atendimento de clientes de cartões de crédito inserem-se na atividade-fim das instituições financeiras. Precedentes. Nesse contexto, a Corte de Origem, ao consignar que o "reclamante atendia correntistas e não-correntista e operava cartões de crédito somente da bandeira AMEX; d) A empresa Bradesco Cartões SIA é a empresa responsável pela criação de cartões de crédito, estipulação de taxa de juros e outros produtos e serviços inerentes aos cartões de créditos das bandeiras VISA, MAS TER, ELO e AMEX" e ainda que realizava a "reposição de cartão, correção de grafia do nome do cliente, fazia verificação de conta para verificar se o cliente estava elegível para solicitação de empréstimo, fazia análise para saber se o e cliente estava elegível para solicitar empréstimos; que fazia venda de cartão adicional, seguro e título de capitalização; que liberava o cartão para uso no exterior, dentre outras atividades", concluindo pela ilicitude da terceirização e mantendo o reconhecimento de vínculo empregatício direto com o Banco Bradesco, proferiu decisão em consonância com a Súmula 331, I, do TST e com a atual, iterativa e notória jurisprudência do Tribunal Superior do Trabalho, o que obsta o processamento do recurso, nos termos do artigo 896, §7o, da CLT e Súmula 333/TST. Agravo não provido.
 Vistos, relatados e discutidos estes autos de Agravo em Agravo de Instrumento em Recurso de Revista n° TST-Ag-AIRR-196-41.2014.5.03.0043, em que são Agravantes BANCO BRADESCO S.A. E OUTROS e Agravados ALGAR TECNOLOGIA E CONSULTORIA S.A. e MARCOS ROBERTO SOUSA.
 O Reclamado interpõe agravo, às fls. 928/932, em face da decisão de fls. 916/926, por meio da qual foi negado provimento a seu agravo de instrumento.
 Busca a modificação da mencionada decisão, alegando que o recurso de revista preenche os requisitos previstos no art. 896 da CLT.
 Os Agravados, intimados, manifestaram-se às fls. 945/949.
 O recurso de revista foi interposto na vigência da Lei 13.015/2014.
 CONHEÇO do agravo, porque preenchidos os pressupostos extrínsecos de admissibilidade, eis que tempestivo e com regularrepresentação.
 2.1. TERCEIRIZAÇÃO EM ATIVIDADE BANCÁRIA. SISTEMA DE TELEATENDIMENTO. ATIVIDADES ESSENCIAIS PARA AS OPERAÇÕES BANCÁRIASROTINEIRAS. ATIVIDADE-FIM DO BANCO. SÚMULA 331, I, DO TST.
 Correta se mostra a decisão agravada, em que analisadas as questões suscitadas pela parte, e não desconstituída pelos argumentos trazidos na minuta de agravo de instrumento.
 O Agravante alega que o Tribunal Regional, ao negar seguimento a seu recurso de revista, cerceou seu direito de defesa e de acesso à justiça.
 Quanto ao tema terceirização, o Agravante sustenta que as atividades desenvolvidas pelo Reclamante relacionam-se a sua atividade-meio.
 Postula subsidiariamente seja aplicada a Súmula 55/TST, porquanto, sendo a empregadora comparada empresa financeira, apenas aplicar-se-ia a jornada dos bancários e não os demais benefícioscontidos nos instrumentos normativos dessa categoria.
 Aponta ofensa ao artigo 5o, XXXV e LV, da Constituição Federal, contrariedade às Súmulas 117, 119, 239, 331 e 374/TST, além de divergência jurisprudencial.
 Inicialmente, destaco que não prospera a alegação de cerceio de defesa ou limitação do acesso à justiça (artigo 5o, XXXV e LV, da Constituição Federal), uma vez que a Corte de origem temcompetência funcional para examinar os pressupostos extrínsecos e intrínsecos de admissibilidade do recurso, nos termos do art. 896, § 1o, da CLT. Não há que se falar em prejuízo ao Agravante,porquanto o juízo de admissibilidade definitivo é realizado por esta Corte Superior.
 Anoto ainda que as Súmulas 117, 374, 119, e 239/TST, versando, respectivamente sobre categoria diferenciada, empregados de corretora de títulos e valores mobiliários ou de empresa deprocessamento de dados, não guardam qualquer relação com as alegações do Recorrente, relativas à terceirização da atividade de call center e respectivo enquadramento sindical do trabalhador comobancário.
 A jurisprudência desta Corte orienta-se no sentido de considerar que os serviços relacionados à venda e ao atendimento de clientes de cartões de crédito inserem-se na atividade-fim das instituiçõesfinanceiras. Neste sentido, os seguintes precedentes:
 Nesse contexto, a Corte de Origem, ao consignar que o "reclamante atendia correntistas e não-correntista e operava cartões de crédito somente da bandeira AMEX; d) A empresa BradescoCartões SIA é a empresa responsável pela criação de cartões de crédito, estipulação de taxa de juros e outros produtos e serviços inerentes aos cartões de créditos das bandeiras VISA, MAS TER,ELO e AMEX" e ainda que realizava a "reposição de cartão, correção de grafia do nome do cliente, fazia verificação de conta para verificar se o cliente estava elegível para solicitação deempréstimo, fazia análise para saber se o e cliente estava elegível para solicitar empréstimos; que fazia venda de cartão adicional, seguro e título de capitalização; que liberava o cartão para usono exterior, dentre outras atividades", concluindo pela ilicitude da terceirização e mantendo o reconhecimento de vínculo empregatício direto com o Banco Bradesco, proferiu decisão emconsonância com a Súmula 331, I, do TST e com a atual, iterativa e notória jurisprudência do Tribunal Superior do Trabalho, o que obsta o processamento do recurso, nos termos do artigo 896, §7o,da CLT e Súmula 333/TST.
 Reconhecido o vínculo com instituição bancária, a aplicação das normas coletivas da respectiva categoria é decorrência lógica do artigo 511, §2o, da CLT, sendo inaplicável o previsto na Súmula55/TST.
 Ante o exposto, e amparado no artigo 932 do CPC/2015, NEGO PROVIMENTO ao agravo de instrumento.
 (...) (fls.916/926)
 O Agravante aduz a licitude da terceirização do serviço de call center, por se tratar de serviço especializado.
 Aponta ofensa aos artigos 5o, II e V, 10 e 170, caput, da Constituição Federal, contrariedade à Súmula 331/TST, além dedivergência jurisprudencial.
 Inicialmente, anoto que mostra-se inovatória a alegação de ofensa aos artigos 5o, II e V, 10 e 170, caput, da ConstituiçãoFederal, porquanto trazida somente em sede de Agravo. Do mesmo modo, é inovatório o aresto da SBDI-1 transcrito para confronto deteses, porquanto não colacionado no recurso de revista.
 A jurisprudência desta Corte orienta-se no sentido de considerar que os serviços relacionados à venda e ao atendimento declientes de cartões de crédito inserem-se na atividade-fim das instituições financeiras. Neste sentido, os seguintes precedentes:
 AGRAVO REGIMENTAL EM EMBARGOS EM RECURSO DE REVISTA. INTERPOSIÇÃO NA VIGÊNCIA DA LEI No 13.015/2014. PROCEDIMENTO SUMARÍSSIMO.TERCEIRIZAÇÃO DE SERVIÇOS. CALL CENTER . ATIVIDADE-FIM. ILICITUDE. VÍNCULO DIRETO COM O TOMADOR DOS SERVIÇOS. SÚMULA No 331, I, DO TRIBUNALSUPERIOR DO TRABALHO. INCIDÊNCIA DO ARTIGO 894, § 2o, DA CLT. O atendimento telefônico a clientes com a finalidade de prestar informações sobre produtos oferecidos pelo tomadordos serviços insere-se na sua atividade-fim, porque intrínseca ao seu objeto social. É ilícita a contratação de empresa interposta para a prestação de serviços relacionados à atividade-fim, formando ovínculo diretamente com o tomador dos serviços (Súmula no 331, I, do TST). Na hipótese, houve a terceirização de atividades típicas de bancário e, portanto, relacionadas à área-fim do tomador,razão pela qual se afigura viável o reconhecimento do vínculo com o Banco. Com efeito, consoante registrado pela Egrégia Turma, o reclamante estava inserido no processo produtivo do tomador dosserviços, na prestação dos serviços, dedicados essencialmente à atividade econômica do Banco, pois se verifica a execução de atividades, dentre as quais "oferecimento de cartões de crédito aclientes, bem como produtos a eles relacionados, como seguros, e o atendimento às demandas da clientela". Assim, em face da diretriz contida na Súmula no 331, I, do TST, deve ser mantido oacórdão proferido pela Egrégia Turma que reconheceu a ilicitude da terceirização de serviços e declarou o vínculo de emprego diretamente com o tomador. Incide, no feito, o disposto no artigo 894, §2o, da CLT, tendo em vista a consonância da decisão embargada com a Súmula no 331, I, desta Corte, o que torna superada a divergência jurisprudencial colacionada. Correta a aplicação do referidoóbice, mantém-se o decidido. Agravo regimental de que se conhece e a que se nega provimento. (TST-AgR-E-RR-10419-64.2014.5.03.0104, Relator Ministro CláudioMascarenhas Brandão, Subseção I Especializada em Dissídios Individuais, DEJT 24/03/2017)
 AGRAVO REGIMENTAL. EMBARGOS INTERPOSTOS NA VIGÊNCIA DA LEI No 13.015/2014. ART. 894, § 2o, DA CLT. ITERATIVA E NOTÓRIA JURISPRUDÊNCIA DA SbDI-1 DOTST. VÍNCULO DE EMPREGO. TERCEIRIZAÇÃO ILÍCITA. TELEMARKETING. INSTITUIÇÃO FINANCEIRA PRIVADA. ATIVIDADE-FIM. SÚMULA No 331, I, DO TST 1. A partir davigência da Lei no 13.015/2014, nos termos da redação do art. 894, § 2o, da CLT, não viabiliza o conhecimento de embargos, por divergência jurisprudencial, a transcrição de arestos cuja tese jurídicaencontre-se superada por iterativa e notória jurisprudência da Subseção I Especializada em Dissídios Individuais do TST. 2. A jurisprudência pacífica da SbDI-1 do TST considera que se insere naatividade-fim bancária a prestação de apoio ao cliente, mediante contato telefônico, relativamente à oferta de serviços correlatos ao cartão de crédito , por exemplo. 3. A prestação de serviço dessanatureza acarreta o reconhecimento do vínculo de emprego diretamente com a instituição financeira privada, não obstante se cuide de contrato de trabalho formalmente celebrado com empresa doramo de telemarketing . Incidência da diretriz sufragada no item I da Súmula no 331 do TST. Precedentes da SbDI-1 do TST. 4. Agravo regimental a que se nega provimento. (TST-AgR-E-ED-RR-1128-87.2013.5.06.0008, Relator Ministro João Oreste Dalazen, Subseção I Especializada em Dissídios Individuais, DEJT 24/03/2017)
 AGRAVO REGIMENTAL EM EMBARGOS EM EMBARGOS DE DECLARAÇÃO EM RECURSO DE REVISTA. INTERPOSIÇÃO NA VIGÊNCIA DA LEI No 13.015/2014.TERCEIRIZAÇÃO DE SERVIÇOS. CALL CENTER. ATIVIDADE-FIM. ILICITUDE. VÍNCULO DIRETO COM O TOMADOR DOS SERVIÇOS. SÚMULA No 331, I, DO TRIBUNALSUPERIOR DO TRABALHO. INCIDÊNCIA DO ARTIGO 894, § 2o, DA CLT. O atendimento telefônico a clientes com a finalidade de prestar informações sobre produtos oferecidos pelo tomadordos serviços insere-se na sua atividade-fim, porque intrínseca ao seu objeto social. É ilícita a contratação de empresa interposta para a prestação de serviços relacionados à atividade-fim, formando ovínculo diretamente com o tomador dos serviços (Súmula no 331, I, do TST). Na hipótese, houve a terceirização de atividades típicas de bancário e, portanto, relacionadas à área-fim do tomador,razão pela qual se afigura viável o reconhecimento do vínculo com o Banco. Com efeito, consoante registrado pela Egrégia Turma, a reclamante estava inserida no processo produtivo do tomador dosserviços, na prestação dos serviços, dedicados essencialmente à atividade econômica do Banco, pois "exercia a função de operadora de telemarketing , ofertando, via telefone, produto do tomador dosserviços, qual seja, cartão de crédito , mas, era subordinada à supervisora da prestadora dos serviços". Consignou, ainda, que "a reclamante desempenhava a função de tele atendimento, realizandoserviços de oferta e venda de cartões de crédito , além de atendimento a clientes, tirando dúvidas e resolvendo problemas com pagamentos". Concluiu que "a contratação da ora recorrente por meio deempresa interposta teve por objetivo suprir a necessidade de mão de obra em atividade-fim do banco reclamado, tratando-se, portanto, de terceirização ilícita, nos moldes do item I da Súmula 331".Assim, em face da diretriz contida na Súmula no 331, I, do TST, deve ser mantido o acórdão proferido pela Egrégia Turma que reconheceu a ilicitude da terceirização de serviços e declarou o vínculode emprego diretamente com o tomador. Incide, no feito, o disposto no artigo 894, § 2o, da CLT, tendo em vista a consonância da decisão embargada com a Súmula no 331, I, desta Corte, o que tornasuperada a divergência jurisprudencial colacionada. Agravo regimental de que se conhece e a que se nega provimento. (TST-AgR-E-ED-RR-1538-98.2011.5.03.0138, RelatorMinistro Cláudio Mascarenhas Brandão, Subseção I Especializada em Dissídios Individuais, DEJT 09/12/2016)
 Nesse contexto, a Corte de Origem, ao consignar que o "reclamante atendia correntistas e não-correntista e operava cartõesde crédito somente da bandeira AMEX; d) A empresa Bradesco Cartões SIA é a empresa responsável pela criação de cartões de crédito,estipulação de taxa de juros e outros produtos e serviços inerentes aos cartões de créditos das bandeiras VISA, MAS TER, ELO e AMEX"e ainda que realizava a "reposição de cartão, correção de grafia do nome do cliente, fazia verificação de conta para verificar se ocliente estava elegível para solicitação de empréstimo, fazia análise para saber se o e cliente estava elegível para solicitarempréstimos; que fazia venda de cartão adicional, seguro e título de capitalização; que liberava o cartão para uso no exterior,dentre outras atividades", concluindo pela ilicitude da terceirização e mantendo o reconhecimento de vínculo empregatício direto como Banco Bradesco, proferiu decisão em consonância com a Súmula 331, I, do TST e com a atual, iterativa e notória jurisprudência doTribunal Superior do Trabalho, o que obsta o processamento do recurso, nos termos do artigo 896, §7o, da CLT e Súmula 333/TST.
 PROCESSO No TST-Ag-AIRR-196-41.2014.5.03.0043


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 28.8.2010
 SL
 Uradni list Evropske unije
 C 234/49
 Tožba, vložena 25. junija 2010 – Unilever España in Unilever proti UUNT – Med Trans G. Poulias-S. Brakatselos (MED FRIGO S.A.)
 (Zadeva T-287/10)
 ()
 2010/C 234/88
 Jezik, v katerem je bila tožba vložena: angleščina
 Stranke
 Tožeči stranki: Unilever España S.A. in Unilever N.V. (Barcelona, Španija) (zastopnik: C. Prat, odvetnik)
 Tožena stranka: Urad za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli)
 Druga stranka pred odborom za pritožbe:„Med Trans“ G. Poulias-S. Brakatselos A.E. (Patra, Grčija)
 Predlog tožečih strank
 —
 Odločba drugega odbora za pritožbe Urada za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) z dne 20. aprila 2010 v zadevi R 1025/2009-2 naj se razveljavi;
 —
 oddelku za ugovore Urada za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) naj se naloži, da nadaljuje s preizkušanjem dokazov in preveri, ali se uporabijo členi 8(1)(b), 8(4) in 8(5) Uredbe o blagovni znamki Skupnosti;
 —
 podredno naj se o zadevi odloči vsebinsko, sporna odločba pa naj se spremeni;
 —
 toženi stranki naj se naloži plačilo stroškov.
 Tožbeni razlogi in bistvene trditve
 Prijavitelj znamke Skupnosti: druga stranka pred odborom za pritožbe
 Zadevna znamka Skupnosti: figurativna znamka „MED FRIGO S.A.“ za proizvode in storitve iz razreda 39
 Imetnik znamke ali znaka, navajanega v postopku z ugovorom: tožeča stranka
 Znamka ali znak, navajan v postopku z ugovorom: besedna znamka „FRIGO“, registrirana v Španiji pod št. 112534 za proizvode iz razreda 30; figurativna znamka „Frigo“, registrirana v Španiji pod št. 123204 za proizvode iz razreda 30; figurativna znamka „Frigo“, registrirana v Španiji pod št. 434378 za proizvode iz razreda 30; figurativna znamka „Frigo“, registrirana v Španiji pod št. 767539 za proizvode iz razreda 30; figurativna znamka „Frigo“, registrirana v Španiji pod št. 2148274 za proizvode iz razreda 30; besedna znamka „FRIGO S.A.“, registrirana v Španiji pod št. 60893 za „dejavnost proizvodnje sladoleda in mlečnih izdelkov“
 Odločba oddelka za ugovore: zavrnitev ugovora
 Odločba odbora za pritožbe: zavrnitev pritožbe
 Navajani tožbeni razlogi: Kršitev pravila 19(2)(a)(ii) Uredbe Komisije (ES) št. 2868/95, ker je odbor za pritožbe napačno presodil, da tožeča stranka ni vložila vseh dokazov za obstoj, veljavnost in obseg varstva njene prejšnje znamke, na kateri je temeljil ugovor; kršitev pravila 19(3) v povezavi s pravilom 98(1) Uredbe Komisije (ES) št. 2868/95, ker je odbor za pritožbe napačno presodil, da prevodi, ki jih je vložila tožeča stranka, niso bili dovolj jasni in strukturirani.


type: contracts

text:
 7.4.2016
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 L 93/46
 DECYZJA WSPÓLNEGO KOMITETU EOG
 NR 30/2015
 z dnia 25 lutego 2015 r.
 zmieniająca załącznik XX (Środowisko) do Porozumienia EOG [2016/518]
 WSPÓLNY KOMITET EOG,
 uwzględniając Porozumienie o Europejskim Obszarze Gospodarczym (zwane dalej „Porozumieniem EOG”), w szczególności jego art. 98,
 a także mając na uwadze, co następuje:
 (1)
 W Porozumieniu EOG należy uwzględnić decyzję wykonawczą Komisji 2011/850/UE z dnia 12 grudnia 2011 r. ustanawiającą zasady stosowania dyrektyw 2004/107/WE i 2008/50/WE Parlamentu Europejskiego i Rady w odniesieniu do systemu wzajemnej wymiany informacji oraz sprawozdań dotyczących jakości otaczającego powietrza (1).
 (2)
 Decyzja 2011/850/UE uchyla decyzje Komisji 2004/224/WE (2) i 2004/461/WE (3), które uwzględniono w Porozumieniu EOG i które w związku z powyższym należy uchylić w ramach Porozumienia EOG.
 (3)
 Należy zatem odpowiednio zmienić załącznik XX do Porozumienia EOG,
 PRZYJMUJE NINIEJSZĄ DECYZJĘ:
 Artykuł 1
 W załączniku XX do Porozumienia EOG wprowadza się następujące zmiany:
 1)
 po pkt 14c (dyrektywa Parlamentu Europejskiego i Rady 2008/50/WE) dodaje się punkt w brzmieniu:
 „14ca.
 32011 D 0850: decyzja wykonawcza Komisji 2011/850/UE z dnia 12 grudnia 2011 r. ustanawiająca zasady stosowania dyrektyw 2004/107/WE i 2008/50/WE Parlamentu Europejskiego i Rady w odniesieniu do systemu wzajemnej wymiany informacji oraz sprawozdań dotyczących jakości otaczającego powietrza (Dz.U. L 335 z 17.12.2011, s. 86).”;
 2)
 skreśla się treść pkt 21ai (decyzja Komisji 2004/224/WE) oraz 21aj (decyzja Komisji 2004/461/WE).
 Artykuł 2
 Teksty decyzji wykonawczej 2011/850/UE w języku islandzkim i norweskim, które zostaną opublikowane w Suplemencie EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej, są autentyczne.
 Artykuł 3
 Niniejsza decyzja wchodzi w życie z dniem 26 lutego 2015 r., pod warunkiem dokonania wszystkich notyfikacji przewidzianych w art. 103 ust. 1 Porozumienia EOG (*).
 Artykuł 4
 Niniejsza decyzja zostaje opublikowana w sekcji EOG i w Suplemencie EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej.
 Sporządzono w Brukseli dnia 25 lutego 2015 r.
 W imieniu Wspólnego Komitetu EOG
 Gianluca GRIPPA
 Przewodniczący
 (1) Dz.U. L 335 z 17.12.2011, s. 86.
 (2) Dz.U. L 68 z 6.3.2004, s. 27.
 (3) Dz.U. L 156 z 30.4.2004, s. 78.
 (*) Nie wskazano wymogów konstytucyjnych.


text:
Georg Friedrich Sahlfeldt (* 13. August 1769 in Dorpat; † 26. Februar 1817 in Simferopol) war ein deutsch-baltischer Jurist und Vizegouverneur von Taurien.
 Leben
 Der Sohn eines Dorpater Schlossermeisters und Stadtältesten, der nach seinem Tod (1780) die Seinigen in den dürftigsten Verhältnissen zurückließ, besuchte die Stadtschule in Dorpat und wurde 1782 Gehilfe des Kantors dieser Schule, 1786 Kanzlist beim Magistrat, 1787 beim Kreisgericht und bald darauf auch Protokollist, Registrator und Archivar dieser Behörde. Er nahm 1790 die Stelle eines Hauslehrers und Ökonomieschreibers beim Hofgerichtsassessor Paul Ludwig Johann von Löwenstern in Kuikatz (Livland) an und besuchte 1792 die Universität Jena zum Studium der Rechte. Zu Ostern 1794 folgte er seinem Lehrer Karl Leonhard Reinhold nach Kiel, kehrte aber im September 1794 in seine Heimat zurück und wurde in Werro Advokat beim Kreisgericht und Magistrat.
 Am 28. Januar 1796 wurde er Sekretär des Kameralhofs in Mitau und wurde am 1. Oktober 1798 zum Professor der Beredsamkeit am dortigen akademischen Gymnasium ernannt. Am 9. Januar 1800 erhielt er die Genehmigung zur nebenamtlichen Ausübung der Advokatur am Kurländischen Oberhofgericht und am 20. August 1801 auch am Piltenschen Landgericht. Infolge der Mehrung seiner Rechtsgeschäfte legte er am 19. Juli 1802 seine Professur nieder.
 Am 10. Mai 1803 wurde er zum Juriskonsult für die baltischen Provinzen des Justizministeriums in Sankt Petersburg ernannt. Seit März 1804 war er zugleich Redakteur bei der zweiten Abteilung der Gesetzeskommission und seit November 1804 auch Prokureur beim Reichsjustizkollegium der livländischen, estnischen und finnländischen Sachen, sowie Prokureur beim katholischen und Uniatenkollegium. Er entwarf 1807 eine „Kirchenordnung für die Protestanten im Russischen Reiche“, die 1808 in Mitau erschien. Daraufhin wurde er von der Universität Helmstedt „ultro et non petens“ zum Dr. theol. ernannt.
 Im Jahr 1810 nahm er seine Entlassung von allen Ämtern und zog sich auf das Gut Kalmükara in Taurien zurück, welches er von dem Naturforscher Peter Simon Pallas erworben hatte. Im Oktober 1811 wurde er als Chef des Grenzzollbezirks von Odessa wieder in den Staatsdienst zurückberufen und von dort in derselben Stellung nach Radziwilow versetzt. 1813 erhielt er im russischen Hauptquartier in Kalisch die erbetene Entlassung und kehrte über Mitau und Sankt Petersburg im Herbst 1814 auf sein Gut zurück. Am 6. Oktober 1816 ernannte ihn Zar Alexander I. zum Vizegouverneur von Taurien. Er stand im Rang eines Kollegienrats und war Ritter des Sankt Annen-Ordens zweiter Klasse.
 Sahlfeldt starb am 26. Februar 1817 in Simferopol an Nervenfieber, genau wie vier Wochen zuvor seine Frau Karoline Gottlieb, Tochter des Pastors Ferdinand Kupffer aus Mitau, die er 1796 geheiratet hatte.
 Schriften
 Kirchenordnung für die Protestanten im Russischen Reiche, Mitau 1808
 An das St. Petersburgische protestantische Publikum, Mitau 1808
 Bemerkungen zu dem Entwurf einer Proceßordnung für Kurland, Mitau 1809
 Weblinks
 Einzelnachweise
 Träger des Ordens der Heiligen Anna
 Deutsch-Balte
 Verwaltungsjurist
 Mann
 Geboren 1769
 Gestorben 1817
 Kirchenrechtler
 Rechtsanwalt (Russland)


text:
 Fontos jogi nyilatkozat
 |
 22001D0111(05)
 Hivatalos Lap L 007 , 11/01/2001 o. 0011 - 0012
 Az EGT-Vegyesbizottság 90/2000 határozata(2000. október 27.)az EGT-megállapodás XI. mellékletének (távközlési szolgáltatások) módosításárólAZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG,tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított megállapodásra (a továbbiakban: a Megállapodás), és különösen annak 98. cikkére,mivel:(1) A Megállapodás XI. mellékletét a 2000. augusztus 2-i 67/2000 EGT-vegyesbizottsági határozat [1] módosította.(2) A műholdas személyi távközlési szolgáltatások terén a Közösségben történő összehangolt engedélyezési megközelítésről szóló 710/97/EK határozat meghosszabbításáról szóló, 2000. május 16-i 1215/2000/EK európai parlamenti és tanácsi határozatot [2] be kell építeni a Megállapodásba,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA Megállapodás XI. mellékletének 5ca. pontja (710/97/EK európai parlamenti és tanácsi határozat) a következő szöveggel egészül ki:", az alábbi módosításokkal:- 32000 D 1215: Az Európai Parlament és a Tanács 2000. május 16-i 1215/2000/EK határozata (HL L 139., 2000.6.10., 1. o.)."2. cikkAz 1215/2000/EK európai parlamenti és tanácsi határozat izlandi és norvég nyelvű szövegei, melyeket az Európai Közösségek Hivatalos Lapjának EGT-kiegészítésében közzé kell tenni, hitelesek.3. cikkEz a határozat 2000. október 28-án lép hatályba, amennyiben a Megállapodás 103. cikkének (1) bekezdése szerint előírt összes értesítést eljuttatták az EGT-Vegyesbizottsághoz [3].4. cikkEzt a határozatot az Európai Közösségek Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében, illetve EGT-kiegészítésében közzé kell tenni.Kelt Brüsszelben, 2000. október 27-én.az EGT-Vegyesbizottság részérőlaz elnökG. S. Gunnarsson[1] HL L 250., 2000.10.5., 50. o.[2] HL L 139., 2000.6.10., 1. o.[3] Alkotmányos követelmények nem merültek fel.--------------------------------------------------


text:
Wetboek-online.nl | Wetboek van Strafrecht | Artikel 225
 home Wetboek van Strafrecht Artikel 225
 LJN AH8774, Eerste aanleg - meervoudig, 07.840005-02
 Rechtbank Zwolle Mensenhandel, ontvankelijkheid OM / bewijsuitsluiting.
 LJN AX9434, Eerste aanleg - meervoudig, 31.497.168.2006 RK.nr. 06/966
 Rechtbank Amsterdam Overlevingswet, Europees aanhoudingsbevel (EAB) uit Duitsland, art. 2, 5, 6 , 7, 9 en 13 van de OLW. Overlevering geweigerd ivm verjaringstermijn.
 LJN AA9515, Eerste aanleg - meervoudig, 98/03992
 Gerechtshof Arnhem ak Gerechtshof Arnhem eerste meervoudige belastingkamer nummer 98/03992 U i t s p r a a k op het beroep van de besloten vennootschap X Holding BV te Z (hierna: belanghebbende) tegen de uitspraak van de Inspecteur van de Belastingdienst/Ondernemingen P op het bezwaarschrift van belanghebbende tegen de...
 LJN AQ7508, Eerste aanleg - meervoudig, 14/060056-03
 Rechtbank Alkmaar De verdachte heeft zich op grote schaal schuldig gemaakt aan valsheid in geschrift. Van 93 bankrekeningen zijn ten onrechte geldbedragen afgeschreven, tot een totaal bedrag van 739.345,80 euro. Zijn handelen was in overwegende mate ingegeven door zijn eigen belang bij het promoten van zijn boek.
 LJN AX0167, Hoger beroep, 20-003160-04
 Gerechtshof 's-Hertogenbosch redelijke termijn, deelname aan een organisatie, BTW-carroussel, nultarief Redelijke termijn niet geschonden omdat het hof bijzondere omstandigheden aanwezig acht die de overschrijding rechtvaardigen. Er is sprake geweest van een omvangrijk onderzoek met internationale aspecten naar een mogelijke belastingfraude,...
 LJN AA6368, Eerste aanleg - enkelvoudig, 99/779 ALGEM K1
 Rechtbank Roermond Art. 12.5 CSV staat eraan in de weg dat indirect dezelfde persoon voor hetzelfde feit wordt getroffen. Verweerder heeft eiseresses bezwaren tegen de besluiten inzake aanvullende premievaststelling over 1995 en 1996 en oplegging van een boete van 100% ongegrond verklaard. Eiseres voert o.a. aan dat C ...
 LJN AK4842, Eerste aanleg - meervoudig, 0108/96
 Gerechtshof Amsterdam Uit het bepaalde in artikel 91, lid 2, van de Verordening vrijstellingen volgt dat achteraf, dat wil zeggen nadat de goederen in het vrije verkeer zijn gebracht, niet meer een beroep op de vrijstelling voor de invoer van monsters kan worden gedaan. Daaruit volgt dat belanghebbendes stelling dat de douanewaarde...
 LJN AA2316, Cassatie, 33701
 Hoge Raad gewezen op het beroep in cassatie van X te Z tegen de uitspraak van het Gerechtshof te 's-Gravenhage van 27 augustus 1997 betreffende na te melden ten aanzien van belanghebbende gegeven beschikking als bedoeld in artikel 30e, lid 1, (tekst 1995) van de Algemene wet inzake rijksbelastingen. 1. Beschikking,...
 LJN AA8705, Eerste aanleg - meervoudig, 13/120073-98
 Rechtbank Amsterdam Parketnummer: 13/120073-98 datum uitspraak: 30 november 2000 op tegenspraak VERKORT VONNIS van de arrondissementsrechtbank te Amsterdam, meervoudige kamer, in de strafzaak tegen: [verdachte] geboren te [geboorteplaats] op geboortedatum, ingeschreven in de gemeentelijke basisadministratie...
 LJN AF5487, Eerste aanleg - enkelvoudig, 12/006780-02
 Rechtbank Middelburg Kapitein van een schip, niet varend onder de vlag van een partij bij het Internationaal Verdrag ter voorkoming van verontreiniging door schepen, aangeduid als Marpol 73/78, is niet verplicht een zogenaamd Oil Record Book bij te houden en kan, in casu, geen valsheid in geschrift worden verweten. RECHTBANK...
 LJN AH9560, Hoger beroep, 02/5695 AW
 Centrale Raad van Beroep Is aspirant-agent terecht ontslagen omdat hij tijdens de basisopleiding blijk heeft gegeven niet de geschiktheid te bezitten die voor de dienst wordt vereist?
 LJN AB1331, Cassatie, 02075/00 E
 Hoge Raad 17 april 2001 Strafkamer nr. 02075/00 E Hoge Raad der Nederlanden Arrest op het beroep in cassatie tegen een arrest van het Gerechtshof te Amsterdam, Economische Kamer, van 22 december 1999, parketnummer 23/000311-98, in de strafzaak tegen: [verdachte], gevestigd te [vestigingsplaats]. 1. De bestreden uitspraak Het Hof heeft in hoger beroep ...
 LJN AN8568, Eerste aanleg - meervoudig, 99/02056
 Gerechtshof 's-Hertogenbosch Tussen partijen is in geschil of de betalingen die A heeft verricht op de vijfcijferige facturen moeten worden aangemerkt als dividenduitkeringen van A aan belanghebbende. De Inspecteur beantwoordt deze vraag in bevestigende en belanghebbende in ontkennende zin.
 LJN AF6673, Eerste aanleg - meervoudig, 14.060178-00
 Rechtbank Alkmaar Verdachte heeft gedurende een periode van jaren feitelijk leiding gegeven aan het opzettelijk ontduiken van de Regeling minimumprijs bij invoer (MIP) betreffende de invoer van krenten en rozijnen vanuit een niet-Europese Unie land naar een land aangesloten bij de Europese Unie. Door zijn handelen heeft...
 LJN AT9209, Eerste aanleg - meervoudig, AWB 02/389
 LJN AR4452, Eerste aanleg - meervoudig, AWB 03/1472
 College van Beroep voor het bedrijfsleven verklaring van geen bezwaar als bedoeld in artikel 2:179 BW
 LJN AT9187, Eerste aanleg - meervoudig, 09/754142-03
 Rechtbank 's-Gravenhage De rechtbank âs-Gravenhage, zittinghoudend in de nevenzittingsplaats Middelburg, heeft op 4 juli 2005 uitspraak gedaan in de zaken tegen zes verdachten die allen hebben deelgenomen aan een criminele organisatie die vreemdelingen oplicht.
 LJN AD3486, Eerste aanleg - meervoudig, AWB 98/643
 College van Beroep voor het bedrijfsleven College van Beroep voor het bedrijfsleven No. AWB 98/643 31 augustus 2001 7710 Uitspraak in de zaak van: A, te B, appellante, gemachtigde: K. Winters, werkzaam bij Arthur Andersen Belastingadviseurs, te Rotterdam, tegen het Productschap voor Zuivel, te Rijswijk, verweerder, gemachtigde: mr A...
 LJN AF7609, Eerste aanleg - meervoudig, Parketnummer: 06/086001-02
 Rechtbank Zutphen RECHTBANK ZUTPHEN werkstraf 240 uren voor fraudeur Meervoudige kamer voor strafzaken Parketnummer: 06/086001-02 Uitspraak d.d.: 16 april 2003 tegenspraak / dnip VERKORT VONNIS in de zaak tegen: [verdachte] geboren te [plaats] op [maand] 1953, wonende te [adres,woonplaats] Onderzoek van de zaak ...
 LJN AO7621, Eerste aanleg - meervoudig, AWB 03/567
 College van Beroep voor het bedrijfsleven Wet op de Accountants-Administratieconsulenten Raad van tucht Den Haag
 LJN AT7363, Eerste aanleg - meervoudig, 98/90084 DK
 Gerechtshof Amsterdam 1. Certificaten van oorsprong zijn vals verklaard en kunnen daarom niet dienen ten bewijze van de Hondurese oorsprong. 2. Tenaamstelling van de uitnodigingen tot betaling is juist. Onjuiste tenmaastelling kan aan belanghebbend eworden toegerekend. 3. Geen willekeur door inspecteur door alsnog de douanerechten na te vorderen...
 LJN AX1035, Hoger beroep, 20-003151-05
 Gerechtshof 's-Hertogenbosch Uit de gebezigde bewijsmiddelen, in onderlinge samenhang bezien met de overige door het hof gehanteerde bewijsmiddelen, leidt het hof af dat verdachte en zijn mededaders zich hebben bediend van een schijnconstructie die is opgezet om misbruikt te maken van het zo genaamde nultarief ten aanzien van de omzetbelasting bij intracommunautaire transacties.
 LJN AE7650, Eerste aanleg - meervoudig, 08/002014-00
 Rechtbank Almelo RECHTBANK ALMELO Parketnummer: 08/002014-00 STRAFVONNIS Uitspraak: 17 september 2002 De Rechtbank te Almelo, meervoudige kamer voor strafzaken, rechtdoende in de zaak van de officier van justitie in het arrondissement Almelo, tegen: [verdachte], geboren te [geboorteplaats] op [geboortedatum], wonende te [woonplaats], [adres], terechtstaande terzake dat...
 LJN AM5328, Eerste aanleg - meervoudig, R2002/064/12Sv
 Gerechtshof Amsterdam Nu de kennisgeving van niet verdere vervolging betrekking heeft gehad op dezelfde strafbare feiten als waarop het beklag is gegrond, brengt het voorgaande mee dat ten aanzien van Brink ter zake van deze feiten niet (opnieuw) tot vervolging kan worden overgegaan. Op voorhand hebben klagers hier tegen in gebracht dat de officier van justitie ...
 LJN AO1815, Raadkamer, R2002/064/12Sv
 Gerechtshof Amsterdam Beklag inzake art. 12 Sv afgewezen. Het hof heeft voor het bestaan van misleiding van het beleggend publiek door de banken bij gelegenheid van de beursgang van WOL geen c.q. onvoldoende aanwijzingen gevonden. Alleen al om die reden is een vervolging van de banken niet gerechtvaardigd.
 LJN AX5657, Hoger beroep, 20-011658-05
 Gerechtshof 's-Hertogenbosch Art. 6, eerste lid, aanhef en onder f van de Politiewet 1993; Art. 50, eerste lid, Vreemdelingenwet 2000; De staandehouding van verdachte vond plaats ter vaststelling van zijn identiteit, nationaliteit en verblijfsrechtelijke positie door de wachtmeesters der Koninklijke Marechaussee. Het raadplegen...
 LJN AS9143, Hoger beroep, 23-004793-04
 Gerechtshof Amsterdam Verdachte heeft zich op 15 oktober 2002 schuldig gemaakt aan het plegen van valsheid in geschrift. Verdachte heeft toen, gebruikmakend van een "Overeenkomst RABO Telebankieren Extra" en een "Incassocontract doorlopende machtiging bedrijven", meermalen op zijn computer batches opgemaakt met opdrachten...


text:
137/2010 Z.z. - Zákon o ovzduší - Slov-lex
 137/2010 Z.z./
 vydáva stanovisko pri prerokovaní Koncepcie územného rozvoja Slovenska.33)
 plnenie povinnosti podnikateľa pri uvádzaní údajov podľa § 14 ods. 5, kvalitu regulovaných výrobkov a označovanie ich obalov podľa § 14 ods. 6, vedenie evidencie a predkladanie údajov podľa § 14 ods. 10; na účely kontroly kvality odoberá potrebné množstvo výrobkov, ktoré kontrolovaný subjekt poskytne bezodplatne, a zabezpečuje ich analýzy.
 Inšpekcia vydáva obvodným úradom životného prostredia stanoviská na účely konaní o určenie osobitných podmienok alebo osobitných lehôtzisťovania množstiev vypúšťaných znečisťujúcich látok, údajov o dodržaní určených emisných limitov, technických požiadaviek a všeobecných podmienok prevádzkovania stacionárnych zdrojov.
 zabezpečuje zverejnenie ročných správ o prevádzke a kontrole spaľovní odpadov alebo zariadení na spoluspaľovanie odpadov s kapacitou dvoch a viac tonspaľovaného odpadu za hodinu a zoznamu spaľovní a zariadení na spoluspaľovanie odpadov s kapacitou pod dve tony za hodinu každoročne do 31. mája nasledujúceho roka,
 2. oxid dusičitý a oxid dusnatý (oxidy dusíka)
 3. častice PM10 a PM2,5
 8. polycyklické aromatické uhľovodíky (benzo(a)pyrén)
 1. Oxidmi dusíka sa rozumie súčet oxidu dusnatého a oxidu dusičitého v jednotke objemu vzduchu vyjadrený ako oxid dusičitý v mikrogramoch na kubický meter (μg/m3),
 2. Arzénom, kadmiom, niklom a benzo(a)pyrénom sa rozumie celkový obsah týchto prvkov a ich zlúčenín vo frakcii častíc PM10,
 3. Polycyklickým aromatickým uhľovodíkom sa rozumie organická zlúčenina zložená z najmenej dvoch kondenzovaných benzénových jadier obsahujúcich len uhlík a vodík; benzo(a)pyrén je jeden z reprezentantov polycyklických aromatických uhľovodíkov.
 4. Celkovou plynnou ortuťou sa rozumejú výpary ortuti ako prvku (Hg) a reaktívna plynná ortuť, ktorou je druh ortuti rozpustný vo vode s dostatočne vysokým tlakom pár, aby existoval v plynnom stave.
 2. Vyhotoviť odborný posudok v súlade s vydaným osvedčením, ak na priloženie odborného posudku bol žiadateľ o súhlas vyzvaný orgánom ochrany ovzdušia; ak v osvedčení nie je rozsah pôsobnosti na malé zdroje vylúčený alebo obmedzený, môže oprávnený posudzovateľ posudzovať také malé zdroje, ktorých technológia je vecne zhodná s niektorou z kategórií stredného zdroja alebo veľkého zdroja, ktoré sú v osvedčení menovite uvedené a ktoré sa technologicky od kategorizácií uvedených v osvedčení líšia iba svojou kapacitou a pre ktoré sa uplatňuje zhodné riešenie najlepšej dostupnej techniky.
 3. Posudzovať zmeny technologických zariadení stacionárnych zdrojov, zmeny ich využívania alebo zmeny druhu paliva, pri ktorých dôjde ku zmene kategorizácie stacionárneho zdroja alebo emisného limitu alebo ku zmene technických požiadaviek a všeobecných podmienok prevádzkovania, pri ktorých sa uplatňuje iný stav najlepšej dostupnej techniky, ako aj prevádzku po vykonaných zmenách môže oprávnený posudzovateľ, ktorý má osvedčenie na zmenenú kategorizáciu (zmenený druh paliva).
 4. Posudzovať zmenu využívania zariadenia, pri ktorej dôjde k doplneniu špecifických podmienok prevádzkovania bez zmeny pôvodnej kategorizácie, môže oprávnený posudzovateľ, ktorý má osvedčenie súčasne na daný predmet posudzovania a aj na špecifickú technológiu (napr. v prípade spaľovania odpadov v rotačnej cementárenskej peci má osvedčenie na výrobu cementu aj na spaľovanie odpadov). Ak taký oprávnený posudzovateľ nie je ustanovený alebo žiaden z ustanovených oprávnených posudzovateľov nemôže odborný posudok vyhotoviť, posudok môže vyhotoviť oprávnený posudzovateľ, ktorý má osvedčenie na príslušnú kategorizáciu (výroba cementu); posúdenie v ostatných odboroch a posúdenie špecifických podmienok sa zabezpečí formou čiastkových odborných posudkov podľa bodu 5.
 5. Zabezpečiť posúdenie vybraných parametrov predmetu posudzovania vyhotovením čiastkových odborných posudkov môže oprávnený posudzovateľ prostredníctvom iných oprávnených posudzovateľov po dohode s objednávateľom odborného posúdenia, ak v rámci jedného konania treba posúdiť predmet posudzovania vo viacerých odboroch posudzovania alebo vo viacerých posudzovaných činnostiach; ak z predmetu posudzovania nevyplýva inak, čiastkové odborné posudky na ostatné odbory posudzovania zabezpečuje oprávnený posudzovateľ v odbore emisno-technologického posudzovania.
 6. Konzultovať špecifické otázky vo svojom odbore posudzovania, ak je to potrebné, s inými oprávnenými posudzovateľmi, najmä s odbornými konzultantmi alebo aj s inými odborníkmi z teórie a praxe, ktorí nie sú oprávnenými posudzovateľmi; konzultácie sa nepovažujú za vyhotovenie čiastkového odborného posudku.
 7. Nevyhotoviť odborný posudok, ak žiadosť o vydanie súhlasu alebo predložená dokumentácia neobsahuje konkretizované hodnoty parametrov ochrany ovzdušia predmetu posudzovania alebo posudzovanej činnosti, ktoré sú ustanovené právnymi predpismi alebo ak nie je k žiadosti priložená voľba najlepšej dostupnej techniky a odôvodnenie riešenia najvýhodnejšieho z hľadiska ochrany ovzdušia.
 8.2 nie sú riešené všetky ustanovené povinnosti prevádzkovateľa stacionárneho zdroja alebo žiadateľa o súhlas,
 9. Preberať záruky za správnosť vyhotoveného posudku alebo čiastkového odborného posudku vo vzťahu k objednávateľovi odborného posúdenia podľa všeobecne záväzných právnych predpisov a uzavretej zmluvy (dohody) o odbornom posúdení, najmenej však päť rokov odo dňa vyhotovenia odborného posudku alebo odo dňa jeho doplnenia.
 10. Uchovávať odborný posudok alebo čiastkový odborný posudok, jeho zmeny a doplnky, materiály a podklady dokumentujúce podmienky posudzovania a pôvodné zistenia počas najmenej piatich rokov odo dňa vyhotovenia odborného posudku alebo čiastkového odborného posudku alebo odo dňa jeho doplnenia.
 11. Doplniť alebo vysvetliť na požiadanie orgánu ochrany ovzdušia odborný posudok alebo čiastkový odborný posudok a súvisiace podklady vrátane vysvetlenia odborného posudku alebo čiastkového odborného posudku na prerokovaniach žiadosti o vydanie súhlasu vyplývajúcich zo všeobecne záväzných právnych predpisov alebo určených orgánom ochrany ovzdušia.
 12. Zachovávať voči tretím stranám mlčanlivosť vo veciach tvoriacich obchodné a služobné tajomstvo objednávateľa odborného posúdenia (žiadateľa o súhlas); za tretiu stranu sa nepovažujú konajúce orgány ochrany ovzdušia.
 13. Do 31. marca nasledujúceho roka zaslať ministerstvu v písomnej forme zoznam vyhotovených odborných posudkov a čiastkových odborných posudkov a v elektronickej forme informáciu o vyhotovených posudkoch a o čiastkových odborných posudkoch (názov posudku, dátum vyhotovenia posudku, údaje o žiadateľovi o súhlas, účel posudzovania – označenie súhlasu, názov a stručné údaje o predmete posudzovania a závery vyplývajúce z výsledku posúdenia); na vyžiadanie ministerstva doplniť prehľady o vyhotovených posudkoch aj o ďalšie náležitosti, ak sú potrebné na riadenie výkonu štátnej správy.
 14. Umožniť ministerstvu alebo ministerstvom poverenej osobe kontrolu správnosti odborného posudku alebo čiastkového odborného posudku; bezodkladne poskytovať úplné a pravdivé informácie a podklady súvisiace s posúdením správnosti posudku alebo čiastkového odborného posudku.
 15. Zúčastniť sa na vyzvanie ministerstva riešenia súčasného stavu najlepšej dostupnej techniky v oblasti ochrany ovzdušia, technických noriem a iných obdobných špecifikácií a odborných materiálov, ak sú potrebné na riadenie výkonu štátnej správy.
 16. Nevyhotoviť odborný posudok alebo čiastkový odborný posudok, ak možno mať vo vzťahu posudzovateľa k predmetu posudzovania, ku konajúcemu orgánu ochrany ovzdušia a k účastníkom konania pochybnosť o nezaujatosti posudzovateľa. Rozhodujúce zásady pri posúdení nezaujatosti posudzovateľa sú:
 16.1 Nevyhotoviť odborný posudok alebo čiastkový odborný posudok pre vlastnú potrebu, potrebu blízkej osoby, potrebu osoby, s ktorou má posudzovateľ pracovný pomer alebo obdobný pracovný vzťah, a pre ostatné ekonomicky alebo personálne s posudzovateľom alebo zamestnávateľom prepojené subjekty.
 16.2 Odmena za vyhotovenie posudku alebo čiastkového odborného posudku nesmie závisieť od výsledku posúdenia a musí byť vylúčený aj iný priamy alebo nepriamy prospech alebo postih vo vzťahu k výsledku posudzovania.
 16.6 Ak by o nezaujatosti boli pochybnosti, na vylúčenie možných nejasností prerokovať podmienky vyhotovenia posudku alebo čiastkového odborného posudku s príslušným orgánom ochrany ovzdušia pred vyhotovením posudku; na naplnenie podstaty nesplnenia podmienky nezaujatosti je rozhodujúci už vznik dôvodnej pochybnosti. Zaujatosť a správnosť odborného posudku sa v tomto zmysle neskôr neskúmajú a orgánom ochrany ovzdušia ani nedokazujú.
 1. Oprávnené merania môže zodpovedná osoba vykonávať na takých malých zdrojoch, ktorých technológia je vecne zhodná s niektorou z kategórií stredného zdroja alebo veľkého zdroja, ktoré sú v osvedčení menovite uvedené, a ktorá sa technologicky od uvedenej kategorizácie líši iba svojou kapacitou, ak v osvedčení zodpovednej osoby nie je rozsah pôsobnosti na malé zdroje vylúčený alebo obmedzený.
 2. Nevykonať oprávnené meranie, ak oprávnená osoba nemá v čase oprávneného merania zavedenú platnú metódu a metodiku oprávneného merania a túto nemá uvedenú v osvedčení o akreditácii a osvedčení o notifikácii alebo odsúhlasenú ministerstvom vo výnimočnom prípade. Zavedenie a splnenie požiadaviek platnej metódy a metodiky musí byť náležite validované, potvrdené praktickým overením a zdokumentované interným pracovným postupom alebo iným obdobným dokumentom.
 4. Oznamovať identifikačné údaje objektu oprávneného merania, účel oprávneného merania, merané údaje, metodiky oprávneného merania, predpokladané neistoty výsledkov meraných údajov a riešenie osobitných podmienok oprávneného merania, ak boli určené najmenej päť pracovných dní pred plánovaným termínom jeho vykonania pri oprávnenom meraní emisií, technických požiadaviek a všeobecných podmienok prevádzkovania a skúškach emisných automatizovaných monitorovacích systémov územne príslušnému inšpektorátu a pri oprávnenom meraní úrovne znečistenia ovzdušia a skúškach imisných automatizovaných monitorovacích systémov úrovne znečistenia ovzdušia územne príslušnému pracovisku poverenej organizácie.
 5. Vyžadovať od prevádzkovateľa stacionárneho zdroja (objednávateľa oprávneného merania, zákazníka) písomné vyhlásenie o tom, že počas oprávneného merania zodpovedala prevádzka objektu merania podmienkam oprávneného merania podľa všeobecne záväzných právnych predpisov, dokumentácie a osobitných podmienok oprávneného merania, ak boli určené príslušným orgánom ochrany ovzdušia, a tieto podľa miestnych podmienok preveriť. Nevykonať oprávnené meranie, ak objednávateľ písomné vyhlásenie nevydal alebo ak podmienky merania nie sú splnené, alebo o ich splnení sú odôvodnené pochybnosti, alebo ak prevádzkovateľ stacionárneho zdroja (objektu oprávneného merania) nesplnil povinnosť oznámiť plánovaný termín oprávneného merania.
 6. Informovať bez zbytočného odkladu preukázateľne prevádzkovateľa stacionárneho zdroja (objednávateľa, zákazníka), inšpekciu a obvodný úrad životného prostredia príslušný podľa miesta konania oprávneného merania o nereprezentatívnosti alebo o pochybnosti o reprezentatívnosti výsledku oprávneného merania a o prijatých nápravných opatreniach, ak to oprávnená osoba zistí po vyhotovení správy o oprávnenom meraní alebo čiastkovej správy o oprávnenom meraní.
 7. Informovať preukázateľne prevádzkovateľa stacionárneho zdroja (objednávateľa, zákazníka) o tom, že správa o oprávnenom meraní, výsledky oprávneného merania a názor o súlade/nesúlade objektu oprávneného merania s určenými požiadavkami nie sú súhlasom, ktorý je vydávaný orgánom ochrany ovzdušia podľa všeobecne záväzných právnych predpisov a ani nezakladajú nárok na vydanie súhlasu.
 8. Zachovávať voči tretím stranám mlčanlivosť vo veciach tvoriacich obchodné a služobné tajomstvo prevádzkovateľa stacionárneho zdroja (objednávateľa, zákazníka); podrobnosti dohodnúť v písomne uzavretej zmluve, dohode alebo objednávke. Za tretiu stranu sa nepovažujú konajúce orgány ochrany ovzdušia alebo organizácie poverené kontrolou správnosti výsledkov oprávnených meraní.
 9. Preberať záruky za dohodnutý výkon a za reprezentatívnosť výsledku oprávneného merania podľa všeobecne záväzných právnych predpisov a s prevádzkovateľom stacionárneho zdroja (objednávateľom, zákazníkom) písomne uzavretej zmluvy (dohody) alebo objednávky, najmenej však šesť rokov odo dňa vyhotovenia, zmeny alebo doplnenia správy o oprávnenom meraní alebo odo dňa vyhotovenia zmeny alebo doplnenia čiastkovej správy o oprávnenom meraní.
 10. Uvádzať pri styku s prevádzkovateľmi stacionárnych zdrojov (objednávateľmi, zákazníkmi) úplné informácie o svojej kompetencii na oprávnené merania podľa platného osvedčenia o akreditácii, osvedčenia o notifikácii a osvedčenia zodpovednej osoby, o čase platnosti osvedčení, o podmienkach na výkon oprávnených meraní a o ďalších obmedzeniach výkonu oprávnených meraní podľa platných osvedčení; na iné komerčné účely uvádzať informácie o svojej kompetencii v takom rozsahu a forme, aby neboli klamlivé.
 11. Nezačať oprávnené meranie a ukončiť všetky rokovania o vykonaní oprávneného merania s prevádzkovateľmi stacionárnych zdrojov (objednávateľmi, zákazníkmi), ak bol podaný návrh na začatie konkurzného alebo vyrovnávacieho konania alebo likvidácie oprávnenej osoby alebo ak jediná zodpovedná osoba pre daný odbor, predmet, metódu alebo metodiku oprávneného merania je vo výpovednej lehote a do času ukončenia pracovného pomeru oprávnené meranie neukončí a nevyhotoví správu o oprávnenom meraní.
 12. Mať systém tvorby a zdokumentované pravidlá tvorby ceny oprávneného merania a prihliadať na účelnosť a na primeranosť nákladov na oprávnené meranie, ak to stav techniky oprávneného merania a požiadavky na postačujúcu presnosť výsledkov z hľadiska účelu oprávneného merania umožňujú.
 13. Vysvetliť na požiadanie orgánu ochrany ovzdušia alebo organizácie poverenej kontrolou správnosti výsledkov správu o oprávnenom meraní alebo čiastkovú správu o oprávnenom meraní a súvisiace podklady.
 14. Uchovávať správy, záznamy, materiály a podklady dokumentujúce podmienky oprávneného merania, pôvodné zistenia a z nich odvodené závery, výpočty, prehľadné tabuľky o dodržiavaní právnych predpisov v oblasti ochrany ovzdušia a normatívnych parametrov metodík oprávneného merania počas najmenej šiestich rokov odo dňa odovzdania správy o oprávnenom meraní alebo čiastkovej správy o oprávnenom meraní alebo odo dňa ich zmeny alebo doplnenia.
 15. Zúčastňovať sa na vlastné náklady na ministerstvom určených posudzovaniach profesijnej spôsobilosti, medzilaboratórnych alebo im zodpovedajúcich porovnávacích meraniach.
 16. Do 31. marca nasledujúceho roka zaslať ministerstvu v písomnej forme zoznam vykonaných oprávnených meraní a subdodávok za predchádzajúci kalendárny rok a v elektronickej forme informáciu o oprávnených meraniach a subdodávkach (názov správy, dátum vyhotovenia správy, údaje o žiadateľovi o súhlas, účel merania - označenie súhlasu, názov a stručné údaje o objekte merania, prehľadnú tabuľku výsledkov oprávneného merania a ich interpretáciu); informáciu o oprávnenom meraní v tomto rozsahu zaslať v elektronickej forme na príslušnú inšpekciu najneskôr do 30 dní od zaslania alebo odovzdania správy o oprávnenom meraní prevádzkovateľovi stacionárneho zdroja (objednávateľovi oprávneného merania, zákazníkovi). Na vyžiadanie ministerstva a inšpekcie doplniť informáciu aj o ďalšie náležitosti, ak sú potrebné na riadenie výkonu štátnej správy.
 17. Umožniť kontrolu reprezentatívnosti výsledkov oprávneného merania; na požiadanie umožniť kontrolu oprávneného merania na mieste, bezodkladne poskytovať úplné a pravdivé informácie súvisiace s posúdením reprezentatívnosti výsledkov oprávneného merania vrátane vykonania prípadných medzilaboratórnych porovnávacích skúšok, rozborov overovacích vzoriek alebo posúdení spôsobilosti.
 18. Zabezpečovať špecifické kvantitatívne alebo kvalitatívne rozbory odpadových plynov alebo vonkajšieho ovzdušia, špecifické skúšky monitorovacích systémov možno prostredníctvom subdodávateľa, ktorý nie je inou oprávnenou osobou, ak subdodávateľ
 b) vykonáva rozbory a skúšky podľa metód a metodík, ktoré zodpovedajú súčasnému stavu techniky oprávneného merania a preukáže, že má potvrdenú a zdokumentovanú ich platnosť a zavedenie,
 d) je v potrebnom rozsahu oboznámený so súvisiacimi okolnosťami rozhodujúcimi pre kvalifikovaný výkon subdodávky vrátane oboznámenia sa s objektom merania – skúšky, ak je to potrebné,
 e) má zdokumentované, že pri subdodávkach dodržiava povinnosti podľa § 20 ods. 18, zásady výkonu oprávnených meraní okrem bodov 4, 5, 7, 18, 19 a 20; ostatné zásady sa pri subdodávkach uplatňujú podľa svojho významu.
 20. Zabezpečovať oprávnené merania vybraných znečisťujúcich látok alebo merania technických požiadaviek a všeobecných podmienok prevádzkovania a ich vyhodnotenie formou čiastkovej správy o oprávnenom meraní prostredníctvom inej oprávnenej osoby možno len v špecifických prípadoch, ak je to potrebné vzhľadom na rozsah alebo podmienky, alebo časovú tieseň vykonania oprávneného merania, napríklad potreba merania tej istej znečisťujúcej látky rôznymi metódami pre pochybnosti o interferenciách, skladba stacionárneho zdroja z viacerých technologicky špecifických častí, kapacitné možnosti a časová obmedzenosť prevádzky pri ustanovených technicko-prevádzkových podmienkach. V takých prípadoch možno odbery a stanovenia parametrov vzoriek palív, surovín a polotovarov a merania vybraných technicko-prevádzkových parametrov objektu oprávneného merania zabezpečiť aj prostredníctvom laboratória prevádzkovateľa objektu merania, ak je laboratórium na dané skúšky a činnosti akreditované, preukáže splnenie zásad podľa bodu 18 písm. b) až d) a obvodný úrad životného prostredia vydá súhlas s osobitnými podmienkami zabezpečenia dôveryhodnosti výsledku danej činnosti [§ 17 ods. 1 písm. g)]; zdokumentovanie plnenia zásady podľa bodu 18 písm. c) sa uplatňuje individuálne podľa subdodávky.
 21. Nevykonať oprávnené meranie, ak vo vzťahu k objektu oprávneného merania, k príslušnému orgánu ochrany ovzdušia a k účastníkom konania možno mať pochybnosť o nezaujatosti oprávnenej osoby, zodpovednej osoby alebo subdodávateľa (akreditované laboratórium tretej strany alebo inšpekčný orgán typu A). Rozhodujúce zásady na posúdenie nezaujatosti oprávnenej osoby, zodpovednej osoby a subdodávateľa sú:
 21.3 Vedúci pracovníci môžu do činností, ktoré súvisia s oprávnenými meraniami, zasahovať len v súlade s kompetenciami podľa odsúhlasenej dokumentácie systému kvality a musia sa zdržiavať všetkých takých konaní, ktoré by mohli vyvolať pochybnosť o akejkoľvek forme ovplyvnenia výsledku oprávneného merania a zaujatosti konania oprávnenej osoby.
 21.5 Vylúčiť vzťah blízkej osoby k osobám, ktoré majú vo väzbe na výsledky oprávneného merania priamy prospech alebo ktoré by mohli byť na základe výsledkov oprávnených meraní postihované bez ohľadu na formu postihu, napríklad členovia štatutárnych orgánov právnických osôb alebo fyzické osoby, ktoré sú podnikateľmi, zodpovední pracovníci vnútornej organizačnej jednotky až po najnižšiu úroveň zodpovedného pracovníka meraného stacionárneho zdroja alebo výrobne vrátane zmenového majstra alebo predáka.
 21.7 Vylúčiť účasť pracovníkov orgánov ochrany ovzdušia a pracovníkov poverených kontrolou reprezentatívnosti výsledkov v štatutárnych, dozorných a kontrolných orgánoch právnickej osoby alebo ich majetkového podielu; výnimkou je majetková účasť formou kupónovej privatizácie, ak nie je dominantná.
 21.10 Vo výnimočnom prípade, ak sa niektorá z uvedených zásad nezaujatosti nemôže splniť, možno oprávnené meranie vykonať len za osobitných podmienok určených príslušným orgánom ochrany ovzdušia.
 § 3 Zdroj znečisťovania ovzdušia
 § 9 Oblasť vyžadujúca osobitnú ochranu ovzdušia
 § 13 Ozónový smogový varovný systém
 TRETIA ČASŤ POVINNOSTI OSÔB
 § 15 Povinnosti prevádzkovateľov veľkých zdrojov a prevádzkovateľov stredných zdrojov
 § 16 Povinnosti prevádzkovateľov malých zdrojov
 § 19 Odborný posudok
 § 20 Oprávnené meranie, kalibrácia, skúška a inšpekcia zhody
 § 21 Povolenie na oprávnené meranie, kalibráciu, skúšku a inšpekciu zhody
 § 22 Orgány ochrany ovzdušia
 § 24 Inšpekcia
 § 25 Krajský úrad životného prostredia
 § 26 Obvodný úrad životného prostredia
 § 27 Obec
 § 28 Hlavný štátny dozor, odborný štátny dozor a štátny dozor
 § 29 Oprávnenie osôb vykonávajúcich hlavný štátny dozor, odborný štátny dozor a štátny dozor
 § 30 Správne delikty
 PIATA ČASŤ PRECHODNÉ, SPLNOMOCŇOVACIE A ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
 Číslo: 137/2010 Z. z.
 Názov: Zákon o ovzduší
 2. 01.06.2010 - 31.10.2012
 3. 01.11.2012 - 30.09.2013 318/2012 Z. z.


text:
 25.6.2011
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 C 186/7
 Hotărârea Curții (Camera a cincea) din 5 mai 2011 — Comisia Europeană/Republica Federală Germania
 (Cauza C-206/10) (1)
 (Neîndeplinirea obligațiilor de către un stat membru - Regulamentul (CEE) nr. 1408/71 - Articolul 4 alineatul (1) litera (a) - Regulamentul (CEE) nr. 1612/68 - Articolul 7 alineatul (2) - Prestațiile acordate de landuri germane în favoarea nevăzătorilor, a surzilor și a persoanelor cu handicap - Condiția privind reședința)
 2011/C 186/12
 Limba de procedură: germana
 Părțile
 Reclamantă: Comisia Europeană (reprezentant: V. Kreuschitz, agent)
 Pârâtă: Republica Federală Germania (reprezentanți: T. Henze și C. Blaschke, agenți)
 Intervenient în susținerea pârâtei: Regatul Țărilor de Jos (reprezentant: M. Noort, agent)
 Obiectul
 Neîndeplinirea obligațiilor de către un stat membru — Încălcarea articolului 7 alineatul (2) din Regulamentul (CEE) nr. 1612/68 al Consiliului din 15 octombrie 1968 privind libera circulație a lucrătorilor în cadrul Comunității (JO L 257, p. 2, Ediție specială, 05/vol. 1, p. 11) și a articolului 4 alineatul (1) litera (a) coroborat cu titlul III capitolul 1 din Regulamentul (CEE) nr. 1408/71 al Consiliului din 14 iunie 1971 privind aplicarea regimurilor de securitate socială în raport cu lucrătorii salariați și cu familiile acestora care se deplasează în cadrul Comunității (JO L 149, p. 2, Ediție specială, 05/vol. 1, p. 26) — Reglementare națională care supune acordarea prestațiilor din partea landurilor în favoarea persoanelor handicapate și a orbilor condiției ca beneficiarul să aibă reședința în landul respectiv — Prestații prevăzute în anexa II secțiunea III din Regulamentul nr. 1408/71 — Noțiunea „prestație specială necontributivă”
 Dispozitivul
 1.
 Prin impunerea condiției privind domiciliul sau reședința obișnuită în landul în cauză pentru acordarea de prestații în favoarea nevăzătorilor, a surzilor și a persoanelor cu handicap în temeiul legislațiilor landurilor persoanelor în privința cărora Republica Federală Germania este statul membru competent, Republica Federală Germania nu și-a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul articolului 4 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CEE) nr. 1408/71 al Consiliului din 14 iunie 1971 privind aplicarea regimurilor de securitate socială în raport cu lucrătorii salariați și cu familiile acestora care se deplasează în cadrul Comunității, în versiunea modificată și actualizată prin Regulamentul (CE) nr. 118/97 al Consiliului din 2 decembrie 1996, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 647/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 aprilie 2005 coroborat cu titlul III capitolul I din acest regulament și al articolului 7 alineatul (2) din Regulamentul (CEE) nr. 1612/68 al Consiliului din 15 octombrie 1968 privind libera circulație a lucrătorilor în cadrul Comunității.
 2.
 Obligă Republica Federală Germania la plata cheltuielilor de judecată.
 3.
 Regatul Țărilor de Jos suportă propriile cheltuieli de judecată.
 (1) JO C 179, 3.7.2010.


text:
 Avis juridique important
 |
 21999D0186
 Décision du Comité mixte de l'EEE n° 186/1999 du 17 décembre 1999 modifiant l'annexe XXII (Droits des sociétés) de l'accord EEE
 Journal officiel n° L 074 du 15/03/2001 p. 0016 - 0017
 Décision du Comité mixte de l'EEEno 186/1999du 17 décembre 1999modifiant l'annexe XXII (Droits des sociétés) de l'accord EEELE COMITÉ MIXTE DE L'EEE,vu l'accord sur l'Espace économique européen, modifié par le protocole portant adaptation de cet accord, ci-après dénommé "l'accord", et notamment son article 98,considérant ce qui suit:(1) L'annexe XXII de l'accord a été modifiée par la décision n° 125/1999 du Comité mixte de l'EEE du 30 septembre 1999(1).(2) La directive 1999/60/CE du Conseil du 17 juin 1999 modifiant la directive 78/660/CEE en ce qui concerne les montants exprimés en écus(2) doit être intégrée à l'accord,DÉCIDE:Article premierLe point 4 (quatrième directive 78/660/CEE du Conseil) de l'annexe XXII de l'accord est modifié comme suit.1) Le tiret suivant est ajouté avant les adaptations:"- 399 L 0060: directive 1999/60/CE du Conseil du 17 juin 1999 modifiant la directive 78/660/CEE en ce qui concerne les montants exprimés en écus (JO L 162 du 26.6.1999, p. 65)."2) La modification suivante est ajoutée:"c) à l'article 2, en ce qui concerne les États de l'AELE, il y a lieu de lire en lieu et place des termes 'publié au Journal officiel des Communautés européennes' les termes 'publié officiellement dans chaque État de l'AELE'."Article 2Les textes de la directive 1999/60/CE en langues islandaise et norvégienne, annexés aux versions linguistiques respectives de la présente décision, font foi.Article 3La présente décision entre en vigueur le 18 décembre 1999, pour autant que toutes les notifications prévues à l'article 103, paragraphe 1, de l'accord aient été faites au Comité mixte de l'EEE.Article 4La présente décision est publiée dans la section EEE et au supplément EEE du Journal officiel des Communautés européennes.Fait à Bruxelles, le 17 décembre 1999.Par le Comité mixte de l'EEELe présidentN. v. Liechtenstein(1) JO L 325 du 21.12.2000, p. 46.(2) JO L 162 du 26.6.1999, p. 65.


text:
Sráidbhaile agus bruachbhaile Éireannach í Cluain Dolcáin (Béarla: Clondalkin), atá suite deich míle siar ó Chathair Átha Cliath, i réigiún Chontae Átha Cliath Theas. Tá 43,929 duine ina gcónaí ann, de réir na bhfigiúirí ón bhliain 2006. Tugtar "an Sráidbhaile" nó Sráidbhaile Chluain Dolcáin ar lár an bhaile. Tá cloigtheach mór suite ann, ceann de na cloigthithe is sine agus is cáiliúla sa tír.
 Stair
 Tá Cluain Dolcáin suite ar bhruach na Camóige, ar an dtalamh ard thar inbhear na Life ag féachaint amach ar an spás idir na sléibhte agus an abhainn. Suíomh maith agus éasca a chosaint a bhí ann, agus mar thoradh thosaigh lonnaitheoirí ag cur fúthu san áit timpeall 7,600 bliain ó shin. Treibh Ghaelach amháin a bhí lonnaithe ann ná Cualann. Tháinig an Chríostaíocht go dtí oirthear an Laighin sa 5ú haois, agus bhí Cluain Dolcáin ar na chéad comhphobail Chríostaíochta ón ré seo.
 Creidtear gurbh é Naomh Crónán, nó Mochua mar atá aithne air freisin, a bhunaigh an baile timpeall na bliana 600. Chuir sé mainistir ar bun a bhí suite san áit ina bhfuil Eaglais Naomh Eoin lonnaithe inniu, le móta mór cosanta timpeall air.
 Meastar gur d'éag Naomh Crónán Mochua sa bhliain 630, agus ceiliúrtar a lá féile ar an 6 Lúnasa. Ceaptar gur tógadh an cloigtheach san 8ú haois, mar pháirt den mainistir.
 Ag an am seo, bhí Naomh Fugillus ina easpag ar an mbaile. B'é i rith an ré seo a rinneadh lámhscríbhinní áille de na Soiscéil sa mhainistir. Tá ceann díobh le feiceáil inniu i gKarlsruhe Liburg na Gearmáine.
 Scrios na Lochlannaigh Cluain Dolcáin sa bhliain 832 agus dódh an mhainistir go talamh (rud a rinneadh arís sna blianta 1071 agus 1076).
 Le linn an tréimhse seo, chuir siad fúthu sa réigiún, agus thóg siad an fort Dun Amhlaeibh. D'fhan an baile faoi smacht ag na Danair go dtí gur buadh orthu sa chath cáiliúil i gCath Chluain Tarbh na bliana 1014. Is anseo a bhris Ard-Rí na hÉireann Brian Bóirmhe cumhacht na Lochlannach in Éirinn. Tá fianaise le fáil a mhaíonn gur lean bunú na mainistreach agus, mar thoradh, an baile ar aghaidh tar éis báis Naomh Crónáin, mar luaitear abaí agus easpaig sna thaifid suas go dtí an bhliain 1080.
 Throid Ard-Rí deireanach na hÉireann Ruairi Ó Conchúir le Strongbow (an Iarla Risteárd de Clare) i gCluain Dolcáin sa bhliain 1171. Tháinig an sráidbhaile faoi smacht Ard-easpaig Átha Cliath, agus ag an 13ú haois rinneadh cur síos ar Chluain Dolcáin mar "bhaile leis a lán áitritheoirí, rialaithe ag báille". Tá eolas ann go raibh Robert Beg sa phost seo sa bhliain 1276, agus go raibh páirt lárnach ag an dtráchtáil i saol an bhaile. Bunaíodh Cluain Dolcáin mar "bhuirg" sa bhliain 1300, agus nuair a bhí an bhliain 1393 ann bhí cúig sráid bunaithe sa bhaile, mar atá - Mahow Street, Mill Street, New Street, Steeple Street agus Pope Lane. Sa bhliain 1547, dúradh go raibh Cluain Dolcáin "i measc na bailte caisealta agus maithe an Chontae". Bhí go leor troda sa cheantar le linn Éirí Amach 1641 in aghaidh rialtas na Breataine. Ghabh na Gaeil seilbh ar an mbaile, ach cuir na Sasanaigh trí thine é agus maraíodh fir, mná agus páistí. Osclaíodh Eaglais Naomh Eoin sa bhliain 1789, sa suíomh ina raibh teampall eile ann ó na Meánaoiseanna. Tógadh muileann púdair ghunna i gCluain Dolcáin san 18ú haois. Pléasc é faoi dhó, agus rinneadh an-dochar do dhaoine agus an baile máguaird.
 An cloigtheach
 Is é an cloigtheach an foirgneamh is cáiliúil i gCluain Dolcáin. Níor mhair aon eolas a léiríonn na cúiseanna agus an dáta a tógadh é, agus leanann an díospóireacht ar aghaidh faoin cheist seo. An chéad staraí a rinne staidéar ar an gceist ná an Dochtúir Thomas Molyneaux sa bhliain 1725. Bhí Molyneaux den tuairim gurb iad na Lochlannaigh a thóg é. Níor aontaigh George Petrie leis an ráiteas seo, ámh, agus é ag scríobh ina aiste do Acadamh Ríoga na hÉireann sa bhliain 1833. Chuir seisean i láthair an tuairim atá níos coitianta inniu, ná go raibh an cloigtheach tógtha ag na luath-Chríostaithe. Aontaítear inniu gur bhaineadh úsáid as mar chloigthúr, agus áit ina cruinníodh iarsmaí an bhunaitheoir chun iad a chosaint. Tá eolas le fáil ó na hAnnálaí Ulaidh gur tógadh iarsmaí Naomh Caoimhín agus Naomh Mochua ar chamchuairt tríd na tíre sa bhliain 790. Ceaptar gur tógadh an cloigtheach timpeall an ré seo.
 Oideachas
 Tá borradh ar an nGaeilge mar gheall ar ghníomhaíochtaí eagraíochta darbh ainm Muintir Chrónáin agus tá dhá Ghaelscoil sa gceantar don ghasúir bunscoile agus Coláiste Chillian ann mar mheánscoil ó 1981. Is mar gheall ar éileamh ó na daoine áitiúla a bunaíodh na scoileanna seo agus tá ard-cháil orthu mar ionaid oideachais. Is iomaí scoil eile atá lonnaithe sa gceantar fairsing seo freisin.
 Logainm
 Tá roinnt tuairimí éagsúla ann maidir leis an mbrí a bhaineann le "Cluain Dolcáin". Glactar leis go gciallaíonn sé páirc, gort nó faiche a bhain le Dolcán.
 Cumann Lúthchleas Gael
 Bunaíodh Cumann an Chloigthí Cluain Dolcáin, club de chuid an Chumainn Lúthchleas Gael intí sa mbliain 1884. Bunaíodh é mí i ndiaidh chéad-bhunú an Chumainn fhéin i nDurlas, agus is é an dara club is sine in Éirinn. Bhí sé bunaithe ag Mícheál Ó Cíosóig, nuair a tháinig sé ar cuairt go dtí an mbaile sa bhliain 1884. Tá neart coirn agus teideal bronnta ar an gclub seo síos tríd na blianta agus tá sí fós an láidir sa gceantar.
 Teanga agus cultúr Gaelach
 Feictear ar Chluain Dolcáin inniu mar áit lárnach don teanga Gaeilge agus cultúr Gaelach. Bunaíodh Muintir Chrónáin sa bhliain 1972 chun forbairt a dhéanamh leis an dteanga trí gníomhaí oideachais, sóisialta agus cultúrtha. I mí Bealtaine na bliana 1989, cheannaigh siad Orchard House i lár an bhaile. Athainmníodh é leis an ainm Áras Chrónáin, mar lárionad cultúrtha agus oidhreacht. Bhuaigh Muintir Chrónáin an Glór na nGael National Trophy sa bhliain 1975 agus arís sa bhliain 1988, mar aitheantas ar a iarrachtaí chun an teanga a fhorbairt. Níos déanaí sa bhliain 1991, roghnaíodh iad chun a bheith ina óstach ar an An tOireachtas, an Féile Cultúrtha Bliantúil. Eagraítear ranganna ceoil agus damhsa agus ranganna Gaeilge fós inniu in Áras Chrónáin.
 Líonra Gaeilge
 Ainmnaíodh Cluain Dolcáin mar líonra Gaeilge. D'fhógair Foras na Gaeilge ag ndeireadh 2015 go mbeidh cúig cheantar aitheanta mar Líonraí Gaeilge in Éirinn. Is iad Baile Locha Riach; Inis; Carn Tóchair agus Béal Feirste na líonraí eile timpeall an oileán.
 Daoine cáiliúla
 Naisc sheachtracha
 Clondalkin.com, eolas faoin bhaile
 Eolas faoi Chluain Dolcáin ar shuíomh Chontae Átha Cliath Theas
 Tagairtí
 Bruachbhailte Bhaile Átha Cliath
 Mainistreacha na hÉireann