type: wikipedia

text:
Przemyśl (, IPA: [ˈpʂɛmɨɕl], , , ) város Lengyelországban, a Kárpátaljai vajdaságban, a San-folyó partján. A Bieszczady hegység kapuja fontos műemlékekkel a városban és környékén: Krasiczynben palota, Bolestraszycében arborétum. Fontos közlekedési csomópont: a nemzetközi E40-es út határátkelése Ukrajna felé Medykánál és vasúti átrakó állomás Żurawicában. Multikulturális város, ahol egymás mellett élnek különböző nemzetiségek: lengyelek, ukránok és cigányok, különböző vallások: a domináns katolikusok érsekkel, görögkatolikusok érsekkel, ortodoxok, valamint protestánsok: metodisták, adventisták, baptisták, jehovisták. A második világháborúig jelentős zsidó lakossága is volt, az 1931-i népszámlálás adatai szerint a népesség 29,5%-a ide tartozott, a közösség két zsinagógával rendelkezett. Przemyśl az első lengyel város, ahol zsidó városnegyedről írásos dokumentum létezik: Jehuda ha Kohen zsidó tudós 1085-ben említi. Az első világháborúban Przemyśl erődje súlyos harcok színtere volt.
 Története
 Legendák a város keletkezéséről
 Egy bizonyos herceg vadászni indult, és azon a helyen, ahol megölt egy medvét, várost alapított medvével a címerében.
 A mai Przemyśl területén település keletkezett, és sok ember gondolkozott azon, mi legyen a neve. Egy öregasszony azt mondta: „Myśl, nie myśl, najlepszy będzie Przemyśl” (lefordíthatatlan szójáték: „myśl” lengyelül gondolatot jelent, vagyis „Gondolat, nem gondolat, legjobb lesz Przemyśl”). "Myśl!" - felszólító módban: gondolkodj! (nem csak gondolat). A város neve szó szerinti fordításban „Gondold át”. Tehát: gondold át, vagy ne gondold, de legjobb, ha átgondolod.
 Történeti kronológia
 A „vörös városok” egyike
 VIII. század – Przemysł-Lestek lendzsán herceg (mindkét név ravaszságot, éleselméjűséget jelent) miután kivívta a terület függetlenségét, a San-folyó mentén várost alapított és saját nevéről Przemyślnek nevezte el. Vallási építészeti emlékek eredeztethetőek ekkortól.
 IX. század – latin püspök behívása, a román kor előtti építészet: rotunda és monostor építése. A honfoglaló magyarok is birtokolták Przemyślt és környékét. Több településnév és néhány sír utal erre, és a várost a későbbiekben is gyakran emlegették „Magyarország kapuja” néven.
 X. század – román építészet: háromhajós bazilika. A század közepén a város a cseheké, majd a 970-80-as években I. Mieszko lengyel fejedelem foglalja el.
 981-985 – Nagy Vlagyimir kijevi fejedelem háborút folytat az akkoriban az ún. vörös városok közé sorolt Przemyślért és be is veszi. A püspökség székhelyét Vlagyimirba teszik át.
 1018 – Vitéz Boleszláv Przemyślt az I. (Szent) István magyar király által küldött 500 lovas segítségével újra Lengyelországhoz csatolja.
 1031 – Przemyślt ismét elfoglalja a Kijevi Rusz (Bölcs Jaroszláv fejedelem). A zsidó negyed kezdetei Przemyślben.
 1069 – Miután Merész Boleszláv lengyel fejedelem elfoglalja a várost, amely néhány évre a monarchia fővárosa lesz.
 1086 – A város az orosz Rosztiszlavicsok uralma alá kerül, akik idején, a XII. században egy önálló fejedelemség székhelye.
 Orosz-magyar küzdelmek a városért
 1099 - Könyves Kálmán beavatkozott az orosz fejedelmek küzdelmeibe. Egyikük kérésére Przemyśl ellen vonult, de olyan nagy vereséget szenvedett az oroszokkal szövetséges kunoktól, hogy elesett két püspök és ispán is, odaveszett a mozgókincstár, a San-folyó vize pedig magyar vértől vöröslött...
 1141 - Vlagyimirko fejedelem egyesíti Przemyślt a halicsi fejedelemséggel.
 1152 - II. Géza magyar király csapatai a San-folyó völgyében nyomulnak előre, majd szövetségeseikkel egyesülve legyőzik a halicsi fejedelmet, és ostrom alá veszik Przemyślben. Vlagyimirko ekkor elismeri a Gézával szövetséges kijevi nagyfejedelem uralmát, és esküt tesz Szent István keresztjére.
 1188 - 1190 - III. Béla magyar király sikeres hadjárata után két évre fia, András herceg lesz a halicsi uralkodó.
 1199 - Nagy Román vlagyimiri fejedelem egyesíti Halicsot és Vlagyimirt: a Romanovicsok uralma alatt egyik fénykorát éli a város.
 1208-9 - Magyar uralom (Korlát fia Benedek erdélyi vajda).
 1211 - A Győr nembeli Pot nádor vezette magyar sereg elfoglalja a várost.
 1214 - Az egymással szövetséget kötő II. András magyar király és (Fehér) Leszek lengyel fejedelem elfoglalja Halicsot, Przemyślt Lengyelországhoz csatolják.
 1215 - II. András visszaszerzi Przemyślt a lengyelektől és fia, Kálmán halicsi király kezébe adja, akit azonban a halicsi bojárok még ebben az évben elűznek.
 1216 - Kálmán király lengyel segítséggel visszafoglalja Przemyślt és Halicsot.
 1218 előtt - ortodox püspökség alapítása
 1219 - Msztyiszlav novgorodi fejedelem elűzi Kálmán királyt.
 1226 - II. András elfoglalja Przemyślt Msztyiszlavtól, amit az nemsokára visszafoglal.
 1227-29 - II. András fia (egyben Msztyiszlav veje), András herceg uralkodik itt.
 1231 - II. András ismét elfoglalja a várost, amelyet aztán fia, András herceg ural.
 1234 - A magyar uralom vége, a város ismét a Romanovicsoké.
 1245 - Rosztiszláv magyar csapatokkal elfoglalja ugyan Przemyślt, de nagybátyja, Dániel (aki 1253-tól Halics és Lodoméria királya címet viseli) elől Magyarországra menekül.
 Lengyelország fontos kereskedővárosa
 1323 - Az orosz Romanovicsok kihalása után Przemyśl is a lengyel Bolesław Jerzy Trojdenowicz (II. György) uralma alá kerül.
 1344 – III. Kázmér lengyel király végül Przemyślt az ún. vörös városokkal együtt Lengyelországhoz csatolja az utolsó Trojdenovics uralkodó halála után, aki végrendeletében az országot a lengyel uralkodóra hagyta. A latin szertartású Iván és Miklós püspököket közvetlenül az apostoli szék alá rendelik. Vár épül.
 1370 - Nagy Lajos magyar király lengyel királlyá válásával Przemyśl ismét magyar kézre kerül.
 1387 - Nagy Lajos lánya, Hedvig lengyel királynő és férje, Jagelló Ulászló visszacsatolják a várost Lengyelországhoz.
 1389 – A város új kiváltságokat kap a magdeburgi városi jog alapján. Felépülnek a városfalak a tornyokkal, új templom, kolostorok és városháza.
 1460 - Megalakul a Krakkói Akadémia itteni tagozata.
 1498 – III. István moldvai fejedelem elfoglalta Przemyślt és szabad rablást engedélyezett katonáinak. Ezután felgyújtotta a várost, még a templomoknak sem kegyelmezett.
 1614 – A várost elpusztította a tatár Kantymir Murza.
 1648 – A Hmelnickij-felkelés idején Kopystyński kozák ezredes körülzárta a várost, de Karol Korniakt megverte.
 1656 – A Özönvíz idején Douglas svéd tábornok körülzárta a várost, de visszavonult a közeledő Stefan Czarniecki hetman csapatai elől.
 1657 – II. Rákóczi György erdélyi csapatai átmenetileg elfoglalják a várost.
 1672 – Przemyśl környékét dúlják a tatárok, de Kormanice mellett szétverik őket a Krystyn Szykowski obszerváns ferences szerzetes vezetése alatt küzdő przemyśliek.
 Az erődváros
 1772 – Lengyelország I. felosztásakor Ausztriához kerül. Ez a város hanyatlásához vezet, mely addig tart, amíg Galícia autonómiát nem kap, és fel nem építik a Przemyśl erődöt, mely Antwerpen és Verdun után a harmadik legnagyobb erőd volt Európában.
 1914-1915 – Nehéz harcok a városért: Przemyśl ostroma.
 1918-1919 – Ukrán–lengyel harcok a városért (a przemyśli sasfiókok, vagyis lengyel diákok részvétele).
 1918-1939 – Járási székhely a lwówi vajdaságban.
 1931 – A népszámlálás adatai szerint a városban 62 272 fő lakik, ebből 39 430 (63,3%) római katolikus, 18 376 (29,5%) zsidó, 4391 (7%) görögkatolikus és 85 más világnézetű. Przemyśl az egyik nagyváros Krakkó és Lwów között.
 1939-1941 – Przemyślt elfoglalják a németek, majd a város kettéosztják a San-folyó mentén – Zasanie városrész német, Stare Miasto (Óváros) szovjet megszállás alatt. Az oroszok kiépítik a Molotov-vonalat (bunkerrendszer).
 1941-44 - Német uralom, a város zsidó lakosságát szinte teljesen megsemmisítik.
 1944 – A szovjet munkás-paraszt Vörös Hadsereg megszállja a várost; léteztek tervek, hogy Przemyśl vajdasági székhely legyen, de végül győzött az a koncepció, hogy az inkább központi fekvésű, de lényegesen kisebb Rzeszów legyen a vajdaság fővárosa.
 1944-1947 – A környéken harcok folynak az Ukrán Felkelő Hadsereg partizánjaival, akik felrobbantják a przemyśli sasfiókok emlékművét (később nem a Plac Konstytucjin építették újjá, ahol a két világháború között állt, hanem a San partján.) Az ukránokat kitelepítik (Visztula-művelet) és ukrajnai lengyeleket fogadnak be, így megszűnik a várost több száz évig jellemző multikulturalitás.
 1945-1975 – járási székhely a rzeszówi vajdaságban.
 1975-1998 – a przemyśli vajdaság székhelye.
 1991 – II. János Pál pápa látogatása.
 1999-től – járási jogú város a kárpátaljai vajdaságban, melynek fővárosa Rzeszów.
 Gazdaság
 Faipara (Zakłady Płyt Pilśniowych=farostlemezgyár), festékgyára (Pollena Astra) van.
 Magyar vonatkozások
 Az első világháborúban magyar katonák ezrei haltak hősi halált a Przemyśl erőd orosz ostromakor. Nekik állít emléket Gyóni Géza, aki egyike volt az erőd védőinek, itt került orosz fogságba, ahonnan nem tért haza.
 CSAK EGY ÉJSZAKÁRA...
 részletek
 Csak egy éjszakára küldjétek el őket;
 A pártoskodókat, a vitézkedőket.
 Csak egy éjszakára:
 Akik fent hirdetik, hogy – mi nem felejtünk,
 Mikor a halálgép muzsikál felettünk;
 Mikor láthatatlan magja kél a ködnek,
 S gyilkos ólom-fecskék szanaszét röpködnek,
 * * * * * * * * * * * * * *
 Csak egy éjszakára küldjétek el őket:
 Hosszú csahos nyelvvel hazaszeretőket.
 Csak egy éjszakára:
 Vakító csillagnak mikor támad fénye,
 Lássák meg arcuk a San-folyó tükrébe,
 Amikor magyar vért gőzölve hömpölyget,
 Hogy sírva sikoltsák: Istenem, ne többet.
 Küldjétek el őket csak egy éjszakára,
 Hogy emlékezzenek az anyjuk kínjára.
 Csak egy éjszakára:
 Hogy bujnának össze megrémülve, fázva;
 Hogy fetrengne mind-mind, hogy meakulpázna;
 Hogy tépné az ingét, hogy verné a mellét,
 Hogy kiáltná bőgve: Krisztusom, mi kell még!
 Krisztusom, mi kell még! Véreim, mit adjak
 Árjáért a vérnek, csak én megmaradjak!
 Hogy esküdne mind-mind,
 S hitetlen gőgjében, akit sosem ismert,
 Hogy hivná a Krisztust, hogy hivná az Istent:
 Magyar vérem ellen soha-soha többet!
 – Csak egy éjszakára küldjétek el őket.
 (Przemysl, november.)
 Műemlékek
 Tatár-domb: a legenda szerint egy tatár kánt temettek el alatta, a XIX. században pedig az osztrákok erődítményt építettek mellette. 2000-ben a közelében állították fel az ún. Bizalmi Keresztet.
 Mária mennybemenetele római katolikus katedrális: a korábbi román templom helyén a XV-XVI. században, gótikus stílusban épült. A XVIII. században barokkosították, és egy 71 m magas harangtornyot építettek mellé.
 Nagy Kázmér vára (XIV. század): udvarán megtalálhatók Vitéz Boleszláv építkezésének maradványai, a XVI. században pedig reneszánsz stílusban építették át. A vár ad otthont a legrégibb lengyel amatőr színtársulat - Aleksander Fredo Drámai Társaság - színháztermének.
 Főpályaudvar a XIX. századból
 Przemyśli Várostörténeti Múzeum: épülete egy XVI. századi polgárház.
 Keresztelő Szent János görögkatolikus érsekségi katedrális: a XVII. században, barokk stílusban, jezsuita templomnak épült (Jézus Szent Szíve), a XX. században helyőrségi templom volt, 1991-ben pedig II. János Pál pápa a görögkatolikusoknak adta át. XVII. századi ikonosztáza Lubaczówból származik. A templom mögött helyezkedik el az Érsekségi Múzeum.
 a lejtős Piactér (Rynek) műemlék épületei: polgárházak a XVI-XVII. századból, XVI. századi városháza, alatta pincerendszer.
 Mária Magdolna ferences templom: a régi gótikus templom helyén, a XVIII. században késő barokk - klasszicista stílusban épült, belső tere rokokó.
 Karmelita templom és kolostor: a XVII. században épült, majd a görögkatolikusoké lett, akik átépítették, de napjainkra visszakapta eredeti külsejét.
 Páduai Szent Antal obszerváns ferences templom: a XVII. században, védőfallal körbekerítve épült, mellette áll a tatárokat visszaverő Krystyn Szykowski atya emlékműve.
 a bencés rendi apácák kolostora (XVII. század) és Szentháromság templom (XVIII. század): a San túlpartjának legrégibb műemléke.
 a korábbi dominikánus kolostor: eredetileg 1600 körül épült, a XIX. század óta hivatali funkciót tölt be.
 az irgalmas rendi barátok régi kolostora: a XVII. században épült, aztán hivatali épült, majd pártház volt, ma pedig főiskola van benne.
 a karmelita nővérek temploma és kolostora: 1899-1900-ban épült téglafallal körülvéve, neogótikus stílusban.
 Stanisław Orzechowski középkori eredetű udvarháza
 XVIII. századi késő barokk Óratorony: egy soha fel nem épült templom tornyának épült, sokáig tűztoronynak használták, ma pedig a Harang- és Pipamúzeum van benne.
 Városfalmaradványok a XVI-XVII. századból
 Régi zsinagógák
 a Przemyśl erőd maradványai (XIX-XX. század)
 Az egykori Molotov-vonal bunkerei (1939-41)
 Katonai temetők magyar emléktáblákkal és emlékkereszttel
 Múzeumok
 Przemyśl környékének nemzeti múzeuma
 Harang és pipa múzeum
 Várostörténeti múzeum
 Érsekségi múzeum
 Przemyśli erőd múzeum
 VIII "Łętownia" erőd
 Katonai ortodox templom a Rybotycki állásban
 Állami levéltár
 Kultúra
 Oktatás
 Főiskolák
 Wyższa Szkoła Administracji i Zarządzania w Przemyślu (Adminisztrációs és igazgatási főiskola)
 Wyższa Szkoła Gospodarcza w Przemyślu (Gazdasági főiskola)
 Wyższa Szkoła Informatyki i Zarządzania w Przemyślu (informatikai és igazgatási főiskola)
 Państwowa Wyższa Szkoła Zawodowa w Przemyślu (Állami felsőfokú szakiskola)
 Nauczycielskie Kolegium Języków Obcych w Przemyślu (Idegen nyelvek tanítói kollégiuma)
 Kolegium Nauczycielskie w Przemyślu (Tanítóképző)
 Wyższe Seminarium Duchowne w Przemyślu (Papi szeminárium)
 Sport
 Labdarúgás (klubok – Polonia Przemyśl, Czuwaj Przemyśl
 Kosárlabda (Polonia Przemyśl)
 Kézilabda (Czuwaj Przemyśl)
 Sípálya
 Fedett uszoda
 Teniszpályák
 Műjégpálya
 Skate Park
 Testvérvárosok
 Eger, Magyarország
 Kamjanec-Pogyilszkij, Ukrajna
 Lviv, Ukrajna
 Paderborn, Németország
 South Kesteven, Anglia
 Truszkavec, Ukrajna
 Híres przemyśliek
 Błogosławiony Jan Balicki – ksiądz
 Przemysław Bystrzycki
 Zbigniew Brzeziński – politológus, Carter amerikai elnök tanácsadója
 Aleksander Dworski
 Andrzej Maksymilian Fredro
 Kazimierz Gurbiel
 Leopold Hauser
 Józef Kałuża
 Kapitan Henryk Jaskuła
 Doktor Henryk Jordan
 Józef Kuryluk – poeta
 Wiesław Langiewicz
 Artur Malawski
 Kazimierz Opaliński – színész
 Stanisław Orzechowski – író
 Rodzina Osińskich
 Helene Deutsch
 Marian Ostafiński
 Mojżesz Schorr
 Józef Sebastian Pelczar – przemyśli püspök, szentté avatták
 Ryszard Siwiec
 Major Mieczysław Słaby
 Marian Stroński – festő
 Jan Śnigurski – przemyśli püspök
 Leonard Tarnawski – orvos
 Bernard Wapowski
 Teitelbaum Mózes - újhelyi rebbe
 Források
 Szabó László: A nagy temető. Przemyśl ostroma 1914-1915 (Kossuth Könyvkiadó, 1982)
 Jan Skarbowski: Ziemia Przemyska (Wydawnictwo Artystyczno-Graficzne, Kraków, 1963)
 Bács Gyula: Lengyelország (útikönyv). Panoráma, Bp. 1980
 További információk
 Przemyśl hivatalos honlapja
 Przemyśl – Városi hírek
 Przemyśli járás
 Várostörténet
 A katedrális története és fényképei
 Przemyśl – Foto Art
 Przemyślben élő zsidóknak szentelt angol nyelvű honlap
 Przemyśli kocsma
 Przemyśl fotoblog
 Kárpátaljai vajdaság települései
 Lengyelország városai


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 17.8.2017
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 L 211/10
 REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) 2017/1479 DELLA COMMISSIONE
 del 16 agosto 2017
 che modifica il regolamento di esecuzione (UE) 2016/1240 per quanto riguarda lo smaltimento delle scorte d'intervento per il programma di distribuzione di derrate alimentari agli indigenti
 LA COMMISSIONE EUROPEA,
 visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea,
 visto il regolamento (UE) n. 1308/2013 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 17 dicembre 2013, recante organizzazione comune dei mercati dei prodotti agricoli e che abroga i regolamenti (CEE) n. 922/72, (CEE) n. 234/79, (CE) n. 1037/2001 e (CE) n. 1234/2007 del Consiglio (1), in particolare l'articolo 20, lettera i),
 considerando quanto segue:
 (1)
 A norma dell'articolo 16, paragrafo 2, del regolamento (UE) n. 1308/2013, i prodotti acquistati all'intervento pubblico (nel prosieguo: «prodotti in regime d'intervento») possono essere smaltiti mettendoli a disposizione del programma di distribuzione di derrate alimentari agli indigenti nell'Unione (nel prosieguo: «il programma») istituito dagli atti giuridici dell'Unione pertinenti.
 (2)
 L'articolo 23, paragrafo 4, del regolamento (UE) n. 223/2014 del Parlamento europeo e del Consiglio (2) dispone che i prodotti alimentari da distribuire alle persone indigenti nell'Unione possono derivare dall'utilizzo, dal trattamento e dalla vendita di prodotti in regime d'intervento, purché tale opzione sia la più economicamente vantaggiosa e non ritardi indebitamente la consegna dei prodotti alimentari.
 (3)
 Sebbene il regolamento delegato (UE) 2016/1238 della Commissione (3) preveda disposizioni relative alla costituzione di una cauzione per la presentazione di un'offerta per lo smaltimento dei prodotti in regime d'intervento nell'ambito del programma, il regolamento di esecuzione (UE) 2016/1240 della Commissione (4) non contempla disposizioni dettagliate sulle procedure relative ai prodotti messi a disposizione del programma.
 (4)
 Quando sono disponibili prodotti in regime d'intervento e le condizioni di mercato prevalenti ne consentono lo smaltimento, la Commissione dovrebbe avere la possibilità di decidere di metterli a disposizione del programma. A tal fine, la Commissione dovrebbe stabilire il quantitativo da mettere a disposizione e gli Stati membri che desiderano ricevere una parte del quantitativo messo a disposizione dovrebbero presentare una domanda.
 (5)
 Quando il quantitativo complessivo richiesto supera il quantitativo complessivo disponibile, i prodotti dovrebbero essere assegnati in proporzione ai quantitativi richiesti. Successivamente, la distribuzione dei lotti disponibili tra gli Stati membri dovrebbe avvenire in conformità ai criteri che saranno definiti dalla Commissione in relazione all'ubicazione dei prodotti.
 (6)
 Dal momento che i prodotti in regime d'intervento possono essere di natura diversa e avere caratteristiche diverse, anche il modo più adeguato ed efficiente di smaltimento ai fini del programma può variare. È pertanto necessario stabilire le pertinenti norme procedurali, comprese alcune scadenze.
 (7)
 A parte l'utilizzo o il trattamento di prodotti in regime d'intervento, la vendita mediante gare organizzate dagli Stati membri cui è stata assegnata una parte del quantitativo messo a disposizione per il programma può costituire un'opzione efficiente. Dovrebbero essere stabilite norme specifiche per la vendita tramite tali gare. Al fine di evitare il rischio di perturbare i pertinenti mercati con la vendita mediante gara, è opportuno fissare un prezzo minimo al di sotto del quale non possono essere accettate offerte.
 (8)
 È pertanto opportuno modificare di conseguenza il regolamento di esecuzione (UE) 2016/1240.
 (9)
 Le misure di cui al presente regolamento sono conformi al parere del Comitato per l'organizzazione comune dei mercati agricoli,
 HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
 Articolo 1
 Il regolamento di esecuzione (UE) 2016/1240 è così modificato:
 1)
 al titolo II è aggiunto il seguente capo IV:
 «CAPO IV
 Smaltimento dei prodotti in regime d'intervento per il programma di distribuzione di derrate alimentari agli indigenti nell'Unione
 Articolo 38 bis
 Messa a disposizione del programma dei prodotti in regime d'intervento
 1. La Commissione può, con un regolamento di esecuzione adottato secondo la procedura di cui all'articolo 229, paragrafo 2, del regolamento (UE) n. 1308/2013, mettere i prodotti in regime intervento a disposizione del programma di distribuzione di derrate alimentari agli indigenti nell'Unione di cui all'articolo 16, paragrafo 2, del medesimo regolamento (nel prosieguo: «il programma»).
 2. Il regolamento di esecuzione di cui al paragrafo 1 prevede in particolare le seguenti informazioni:
 a)
 la tipologia e il quantitativo dei prodotti messi a disposizione del programma;
 b)
 l'ubicazione dei prodotti messi a disposizione del programma e i criteri per la distribuzione dei lotti disponibili tra gli Stati membri interessati sulla base della loro ubicazione;
 c)
 le modalità secondo cui i prodotti sono smaltiti conformemente all'articolo 23, paragrafo 4, secondo comma, del regolamento (UE) n. 223/2014 del Parlamento europeo e del Consiglio (*1) (utilizzo diretto, trattamento o vendita), al fine di metterli a disposizione del programma nel modo economicamente più vantaggioso, tenendo conto della natura e delle caratteristiche dei prodotti;
 d)
 quando i prodotti sono venduti in conformità all'articolo 38 ter del presente regolamento, l'importo della cauzione da costituire a norma dell'articolo 4, lettera a), del regolamento delegato (UE) 2016/1238 e il prezzo al di sotto del quale i prodotti non sono venduti.
 3. Gli Stati membri interessati a ricevere una parte o la totalità del quantitativo di cui al paragrafo 2, lettera a), del presentano una domanda alla Commissione entro 10 giorni lavorativi dalla pubblicazione del regolamento di esecuzione di cui al paragrafo 1. Tale richiesta deve precisare la tipologia e il quantitativo (espresso in tonnellate) del prodotto richiesto. Il quantitativo richiesto da uno Stato membro non supera il quantitativo di cui al paragrafo 2, lettera a).
 4. Entro 20 giorni lavorativi dalla pubblicazione del regolamento di esecuzione di cui al paragrafo 1, la Commissione adotta un regolamento di esecuzione senza applicare la procedura di cui all'articolo 229, paragrafi 2 o 3, del regolamento (UE) n. 1308/2013, con il quale:
 a)
 assegna un quantitativo a ciascuno Stato membro che ha presentato una domanda;
 b)
 specifica l'ubicazione dei lotti disponibili distribuiti agli Stati membri interessati secondo i criteri di cui al paragrafo 2, lettera b).
 Ai fini del primo comma, lettera a), quando il quantitativo complessivo richiesto dagli Stati membri supera il quantitativo di cui al paragrafo 2, lettera a), agli Stati membri interessati è assegnato un quantitativo in proporzione al quantitativo da essi richiesto.
 5. Quando il quantitativo assegnato a uno Stato membro è inferiore del 50 % al quantitativo richiesto, lo Stato membro può rinunciare al quantitativo assegnato informando la Commissione della sua decisione entro 10 giorni lavorativi dalla pubblicazione del regolamento di esecuzione con cui sono stati assegnati i prodotti. Tali prodotti non sono più disponibili per il programma nell'ambito di quello specifico regolamento di esecuzione.
 Articolo 38 ter
 Vendita di prodotti in regime d'intervento messi a disposizione del programma
 1. Quando il regolamento di esecuzione di cui all'articolo 38 bis, paragrafo 1, stabilisce che i prodotti messi a disposizione del programma devono essere smaltiti mediante vendita, si applicano i paragrafi da 2 a 7 del presente articolo.
 2. L'organismo pagatore dello Stato membro cui sono stati assegnati prodotti in conformità all'articolo 38 bis, paragrafo 4, avvia, entro 40 giorni lavorativi dalla pubblicazione del regolamento di esecuzione con cui sono stati assegnati i prodotti, una procedura di gara per la vendita dei prodotti.
 Quando a uno Stato membro sono stati assegnati prodotti detenuti dall'organismo pagatore in un altro Stato membro, l'organismo pagatore che detiene i prodotti fornisce all'organismo pagatore che vende i prodotti le informazioni di cui all'articolo 29, paragrafo 2, lettere da d) a g), entro 10 giorni lavorativi dalla pubblicazione del regolamento di esecuzione con cui sono stati assegnati i prodotti.
 3. Quando l'organismo pagatore di uno Stato membro cui sono stati assegnati prodotti detenuti dall'organismo pagatore di un altro Stato membro vende la totalità o una parte di tali prodotti, l'organismo pagatore che vende i prodotti paga all'organismo pagatore che li detiene il valore contabile di cui all'articolo 16, paragrafo 2, del regolamento (UE) n. 1308/2013. Tale pagamento deve essere effettuato entro 4 giorni lavorativi dal ricevimento da parte di un operatore del pagamento dell'importo corrispondente alla sua offerta. L'organismo pagatore che detiene i prodotti rilascia il buono di ritiro di cui all'articolo 37 del presente regolamento entro 5 giorni lavorativi dal ricevimento del pagamento dall'organismo pagatore che vende i prodotti.
 4. L'organismo pagatore che vende i prodotti trasferisce, entro 10 giorni lavorativi dal ricevimento da parte di un operatore del pagamento dell'importo corrispondente alla sua offerta, la differenza tra il prezzo di vendita e il valore contabile dei prodotti, moltiplicata per la quantità venduta, all'organismo al quale la Commissione effettua i pagamenti ai sensi del regolamento (UE) n. 223/2014. Tale importo trasferito è utilizzato per finanziare l'acquisto e la distribuzione di prodotti alimentari alle persone indigenti in aggiunta alle risorse già a disposizione del programma operativo.
 5. Eventuali costi amministrativi connessi alla vendita dei prodotti sono a carico dell'organismo pagatore che vende i prodotti.
 6. Il capo II del regolamento (UE) 2016/1238 e il capo III del titolo II del presente regolamento, ad eccezione dell'articolo 28, paragrafo 2, dell'articolo 29, paragrafo 2, lettera b), dell'articolo 30, paragrafo 1, lettere a) ed e), dell'articolo 31, dell'articolo 32, paragrafo 2, dell'articolo 33, paragrafo 2, secondo comma, e dell'articolo 36 del presente regolamento, si applicano a una procedura di gara avviata da un organismo pagatore in conformità al paragrafo 2 del presente articolo. L'articolo 32, paragrafo 1, e l'articolo 33, paragrafo 3, si applicano, mutatis mutandis, alla decisione corrispondente dello Stato membro. Ai fini dell'articolo 30, paragrafo 1, lettera g), per l'importo della cauzione previsto dal regolamento di esecuzione che avvia la gara si intende l'importo della cauzione previsto dal regolamento di esecuzione di cui all'articolo 38 bis, paragrafo 1.
 7. Quando la totalità o parte dei prodotti assegnati a uno Stato membro non sono stati venduti entro 5 mesi dalla pubblicazione del regolamento di esecuzione con cui sono stati assegnati, tali prodotti non sono più disponibili nell'ambito di quello specifico regolamento.
 (*1) Regolamento (UE) n. 223/2014 del Parlamento europeo e del Consiglio, dell'11 marzo 2014, relativo al Fondo di aiuti europei agli indigenti (GU L 72 del 12.3.2014, pag. 1).»;"
 2)
 all'articolo 65, paragrafo 1, lettera d), il punto ii) è sostituito dal seguente:
 «ii)
 informazioni relative allo smaltimento nell'ambito del programma a favore degli indigenti, compreso l'importo in questione (la differenza tra il prezzo di vendita e il valore contabile) e il momento in cui tale importo è trasferito all'organismo al quale la Commissione effettua i pagamenti ai sensi del regolamento (UE) n. 223/2014 conformemente all'articolo 38 ter, paragrafo 4, del presente regolamento.».
 Articolo 2
 Il presente regolamento entra in vigore il settimo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
 Fatto a Bruxelles, il 16 agosto 2017
 Per la Commissione
 Il presidente
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) GU L 347 del 20.12.2013, pag. 671.
 (2) Regolamento (UE) n. 223/2014 del Parlamento europeo e del Consiglio, dell'11 marzo 2014, relativo al Fondo di aiuti europei agli indigenti (GU L 72 del 12.3.2014, pag. 1).
 (3) Regolamento delegato (UE) 2016/1238 della Commissione, del 18 maggio 2016, che integra il regolamento (UE) n. 1308/2013 del Parlamento europeo e del Consiglio per quanto riguarda l'intervento pubblico e l'aiuto all'ammasso privato (GU L 206 del 30.7.2016, pag. 15).
 (4) Regolamento di esecuzione (UE) 2016/1240 della Commissione, del 18 maggio 2016, recante modalità di applicazione del regolamento (UE) n. 1308/2013 del Parlamento europeo e del Consiglio per quanto riguarda l'intervento pubblico e l'aiuto all'ammasso privato (GU L 206 del 30.7.2016, pag. 71).


type: caselaw

text:
 5.6.2010
 SV
 Europeiska unionens officiella tidning
 C 148/47
 Talan väckt den 8 april 2010 — Longevity Health Products mot harmoniseringsbyrån (E-PLEX)
 (Mål T-161/10)
 2010/C 148/77
 Ansökan är avfattad på engelska
 Parter
 Sökande: Longevity Health Products, Inc. (Nassau, Bahamas) (ombud: J. Korab, lawyer)
 Svarande: Byrån för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken, mönster och modeller)
 Motpart vid överklagandenämnden: Tecnifar — Industria Tecnica Farmaceutica, SA (Lissabon, Portugal)
 Sökandens yrkanden
 Sökanden yrkar att tribunalen ska
 —
 bifalla överklagandet,
 —
 ogiltigförklara det beslut som fjärde överklagandenämnden vid Byrån för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken, mönster och modeller) fattade den 5 februari i ärende R 662/2009-4 och avvisa invändningen från motparten vid överklagandenämnden avseende farmaceutiska och veterinärmedicinska läkemedel med undantag av läkemedel för sjukdomar som drabbar det centrala nervsystemet, samt
 —
 förplikta svaranden att ersätta rättegångskostnaderna.
 Grunder och huvudargument
 Sökande av gemenskapsvarumärke: Sökanden
 Sökt gemenskapsvarumärke: Ordmärket E-PLEX för varor och tjänster i klasserna 3, 5 och 35
 Innehavare av det varumärke eller kännetecken som åberopats som hinder för registrering i invändningsförfarandet: Motparten vid överklagandenämnden
 Varumärke eller kännetecken som åberopats som hinder för registrering: Den portugisiska varumärkesregistreringen av ordmärket EPILEX för varor i klass 5
 Invändningsenhetens beslut: Godtog delvis invändningen
 Överklagandenämndens beslut: Ogillade delvis överklagandet
 Grunder: Åsidosättande av artikel 8.1 b i rådets förordning 207/2009, eftersom överklagandenämnden felaktigt ansåg att det föreligger risk för förväxling mellan de berörda varumärkena.


type: other

text:
D.A.S. Jogvédelmi Biztosító Zrt. A JOGVÉDELMI BIZTOSÍTÁS ÁLTALÁNOS FELTÉTELEI - (0601) (a továbbiakban "ÁJF") - PDF
 Download "D.A.S. Jogvédelmi Biztosító Zrt. A JOGVÉDELMI BIZTOSÍTÁS ÁLTALÁNOS FELTÉTELEI - (0601) (a továbbiakban "ÁJF")"
 1 D.A.S. Jogvédelmi Biztosító Zrt. A JOGVÉDELMI BIZTOSÍTÁS ÁLTALÁNOS FELTÉTELEI - (0601) (a továbbiakban "ÁJF") A jelen általános szerzôdési feltételek azokat a rendelkezéseket tartalmazzák, amelyeket a D.A.S. Jogvédelmi Biztosító Zártkörûen Mûködô Részvénytársasággal kötött jogvédelmi biztosítási szerzôdésekre az egyes különös biztosítási feltételekben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni. 1. cikkely Meghatározások Biztosító: a D.A.S. Jogvédelmi Biztosító Zrt. (1082 Budapest, Futó u VI. emelet) Szerzôdô: az a természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkezô gazdasági társaság, aki/amely a biztosítási ajánlatot a Biztosító felé megtette és aki/amely a biztosítási díj megfizetésére köteles. Biztosított: a Szerzôdô és/vagy mindazon harmadik személyek, akikre az egyes különös biztosítási feltételekben foglaltak alapján asdfa biztosítási fedezet kiterjed. Jogvédelmi biztosítás: a Biztosított peren kívüli és perbeli segítése és támogatása a biztosítási szerzôdés alapján biztosítási eseménynek minôsülô esetekben jogainak védelmében/megóvásában, jogos követeléseinek érvényesítésében, valamint a Biztosító kötelezettségvállalása az ezen érdekek érvényesítéséhez szükséges, a biztosítási szerzôdésben meghatározott költségek kifizetésére a kötvényben biztosítási tárgyanként megállapított biztosítási összeghatárig. Biztosítási szerzôdés: az a Biztosítóval megkötött szerzôdés, amelyet a Szerzôdô az egyes különös biztosítási feltételekben meghatározott biztosítási kockázatok védelmére köt meg. Egy biztosítási szerzôdésen belül a biztosítási kockázathoz kapcsolódóan több biztosítási tárgy is biztosítható, illetve a már meglévô biztosítási szerzôdés új biztosítási tárgyak felvételével bôvíthetô, vagy a meglévô biztosítási tárgy szerzôdésbôl való kivételével szûkíthetô (biztosítási szerzôdés módosítása). Biztosító a biztosítási ajánlat alapján létrejött szerzôdésrôl biztosítási kötvényt állít ki. Biztosítási kötvény: az a Biztosító által a Szerzôdô nevére kiállított, értékpapírnak nem minôsülô okirat, amely igazolja a Szerzôdônek a Biztosítóval megkötött, a különös biztosítási feltételekben meghatározott biztosítási kockázatokra fenálló biztosítási szerzôdését. Biztosítási kockázat: az egyes különös biztosítási feltételekben meghatározott jogvédelmi kör, amelyre a biztosítási védelem vonatkozik. Biztosító a gépjármû tulajdonosoknak, gépjármû vezetôknek és családoknak kínál jogvédelmi fedezetet, amelyek terjedelmét az egyes különös szerzôdési feltételek, biztosítási díját és biztosítási összegét a Biztosító díjszabása szabályozza. Biztosítás tárgya: a biztosítási kockázat tárgya, amely az egyes különös biztosítási feltételekben részletesen meghatározásra kerül. 1 Biztosítási idôszak: a biztosítási díjszámítás alapjául szolgáló idôszak. Amennyiben a biztosítási szerzôdés eltérôen nem rendelkezik, a biztosítási idôszak egy év (biztosítási év), függetlenül az éves biztosítási díj részletekben történô megfizetésének szerzôdés szerinti gyakoriságától. Elsô biztosítási idôszak: a Szerzôdô által a biztosítási szerzôdés megkötésekor a biztosítási szerzôdés kockázatviselésének kezdônapjától az 1. biztosítási évfordulóig terjedô idôszak. Biztosítási évforduló: a biztosítási év kezdônapja, amely megegyezik a biztosítási kockázat elsô biztosítási tárgyára vonatkozó kockázatviselés kezdônapjával. A biztosítási évforduló napját a biztosítási kötvény tartalmazza. Biztosítási összeg: a Biztosító egy biztosítási eseménnyel összefüggô szolgáltatási kötelezettségének a kötvényben biztosítási évenként és biztosítási tárgyanként meghatározott felsô határa, függetlenül attól, hogy a biztosítási eseménnyel összefüggô igényérvényesítés milyen hosszú idôn keresztül folyik. Amennyiben a Biztosított ugyanazon biztosítási év alatt ugyanazon biztosítási szerzôdés ugyanazon biztosítási tárgya vonatkozásában több biztosítási eseményt érvényesít, úgy a rendelkezésre álló biztosítási összeg felsô határa a kötvényben az adott biztosítási tárgyra megállapított biztosítási összeg kétszerese azzal, hogy az egy biztosítási eseményre kifizetett szolgáltatás összege nem haladhatja meg a kötvényben az adott biztosítási tárgyra meghatározott biztosítási összeg felsô határát. Biztosítási esemény: az a biztosítási szerzôdés hatálya alatt bekövetkezett esemény, amelynek kapcsán a Biztosítónak szolgáltatási kötelezettsége keletkezik. A biztosított köteles a biztosítási esemény bekövetkezése esetén a szolgáltatási igény bejelentése során a Biztosító rendelkezésére bocsátani mindazokat az okiratokat és számlákat, amelyek a biztosítási eseményre vonatkoznak, így különösen a következôket: a) a szolgáltatási igénybejelentô nyomtatványt, b) a biztosítási esemény fennállását vagy bekövetkezését igazoló összes dokumentum másolatát, c) amennyiben a biztosítási eseménnyel összefüggésben esetlegesen hatósági és/vagy bírósági eljárás indult, az ügyben keletkezett okiratok és számlák másolatát, d) Amennyiben a biztosítási eseménnyel összefüggésben levelezés történt, ennek dokumentációját, valamint
 2 e) minden egyéb, a biztosított igényérvényesítéséhez - vagyis a biztosítási szolgáltatás teljesítéséhez - szükséges okiratokat, és számlákat. f) A Biztosító kérheti továbbá minden olyan dokumentum rendelkezésre bocsátását, amely a Biztosító kockázatviselése körében a biztosított érdekében lefolytatandó eljárás / költségviselés szempontjából lényeges információt tartalmaz. A fenti okiratok és számlák Biztosító részére történô átadásának elmaradása esetén a Biztosító jogosult a szolgáltatásteljesítésének megtagadására. Biztosítási díj: a Biztosító által nyújtott szolgáltatás ellenértéke, amelyet a Szerzôdô köteles megfizetni Biztosítónak. A biztosítás elsô díja a szerzôdés létrejöttekor, minden további, a biztosítási szerzôdésre fizetendô díj pedig a kötvényben meghatározott biztosítási évfordulón esedékes. A biztosítási díj a Biztosító által meghatározott biztosítási idôszakra egy összegben, elôre jár. Szerzôdô felek ettôl eltérô díjfizetési idôszakban (részletfizetés) is megállapodhatnak, ebben az esetben a Biztosító a mindenkor érvényes díjszabása alapján pótlékot számít fel. A Biztosító a díjfizetési mód - így különösen: a csoportos beszedési megbízás, átutalás, készpénzátutalási megbízás - alapján a biztosítási díjból kedvezményt adhat a szerzôdô részére. A kedvezmény mértékét a mindenkor hatályos díjszabás tartalmazza. A biztosítási szerzôdés biztosítási idôszakon belüli módosítása esetén Biztosító a módosított biztosítási díjat a biztosítási évfordulóhoz igazítva, a szerzôdési feltételekben és a módosításkor érvényes díjszabásban foglaltak szerint állapítja meg. Gyakoriság szerinti díj: az az összeg, amely a Szerzôdô felek által meghatározott díjfizetési idôszakra (részletfizetés) járó biztosítási díjnak pótlékkal növelt összegeként a biztosítási kötvényen kerül feltüntetésre. A gyakoriság szerinti díjat a Szerzôdô annak a díjfizetési idôszaknak az elsô napján köteles megfizetni, amelyre a gyakoriság szerinti díj vonatkozik. Elsô biztosítási díj: az elsô biztosítási idôszakra járó biztosítási díj, amely a biztosítási szerzôdés kockázatviselésének kezdônapjától az 1. biztosítási évfordulóig terjedô idôszak alapján kerül meghatározásra. Jogi képviselô: a Biztosított által megbízott ügyvéd, vagy más, jogi képviselet ellátására jogosult személy. Egyeztetô eljárás: olyan eljárás, amelyet a Biztosító és a Biztosított között a Biztosító szolgáltatásával kapcsolatban keletkezett véleményeltérés esetén a feleknek követniük kell. Várakozási idô: az egyes különös biztosítási feltételekben meghatározott, a biztosítási szerzôdés létrejöttétôl a Biztosító kockázatviselésének kezdetéig terjedô idôszak, amely alatt bekövetkezett biztosítási eseményekre a Biztosító szolgáltatási kötelezettsége nem áll fenn. A biztosítási szerzôdés módosítása esetén az új biztosítási tárgy vonatkozásában a biztosítási szerzôdés módosításától kell számítani a várakozási idôt. Érdekellentét: ha ugyanazon biztosítási esemény két vagy több ellenérdekû fele is a Biztosítónál rendelkezik érvényes jogvédelmi biztosítási szerzôdéssel, és az érintett felek biztosítási szerzôdése az adott kockázatra fedezetet nyújt. Sikerkilátás vizsgálat: a Biztosítónak a kárrendezés folyamán lefolytatott eljárása, amely során megállapítja, hogy a Biztosított biztosítási szolgáltatás iránti igénye szükséges-e. A Biztosító a Biztosított biztosítási szolgáltatás iránti igényét akkor minôsíti szükségesnek, ha az igény megfelelô arányban áll az elérni kívánt eredménnyel és az igényérvényesítés kielégítô sikerrel járhat. 2. cikkely Általános rendelkezések 1. A Biztosító biztosítási díj fizetése ellenében viseli a biztosítási kockázatot és kötelezettséget vállal a biztosítási szerzôdésben rögzített szolgáltatások teljesítéséért. 2. Amennyiben a Biztosított és a Szerzôdô személye eltér egymástól, úgy a Biztosított csak a Szerzôdô elôzetes írásos hozzájárulásával veheti igénybe a Biztosító szolgáltatását. 3. Büntetô- és szabálysértési jogvédelem esetén, valamint abban az esetben, ha ugyanazon biztosítási esemény két vagy több ellenérdekû fele is a Biztosítónál rendelkezik érvényes jogvédelmi biztosítási szerzôdéssel, és a biztosítási szerzôdés az adott kockázatra az érintett feleknek fedezetet nyújt (érdekellentét), úgy a Biztosító sikerkilátás vizsgálat nélkül nyújt szolgáltatást. 3. cikkely A biztosítási esemény 1. A jelen szerzôdési feltételek alkalmazásában biztosítási eseménynek minôsül: a) kártérítési jogvédelem esetén az az esemény, amely a Biztosított kárát okozta, a biztosítási esemény abban az idôpontban minôsül bekövetkezettnek, amikor a káresemény bekövetkezett, b) büntetô és szabálysértési jogvédelem esetén az az esemény, amely során a Biztosított jogi kötelezettséget vagy jogi elôírást megszegett vagy feltehetôen megszegett, a biztosítási esemény akkor minôsül bekövetkezettnek, amikor a Biztosított megkezdte, vagy feltehetôen megkezdte a jogi kötelezettség vagy jogi elôírás megszegését, c) minden más jogvédelmi szolgáltatás esetén az az esemény, amely során: ca) a Biztosított jogi kötelezettséget vagy jogi elôírást megszegett vagy feltehetôen megszegett, a biztosítási esemény akkor minôsül bekövetkezettnek, amikor a Biztosított megkezdte, vagy feltehetôen megkezdte a jogi kötelezettség vagy jogi elôírás megszegését, cb) harmadik személy a Biztosított által kötött szerzôdéseket megszegett vagy feltehetôen megszegett, a biztosítási ese- 2
 3 mény akkor minôsül bekövetkezettnek, amikor harmadik személy megkezdte, vagy feltehetôen megkezdte a szerzôdés megszegését. 2. A biztosítási eseménynek a biztosítási szerzôdés hatálya alatt kell bekövetkeznie. Több, azonos okból származó biztosítási esemény esetében az elsô biztosítási esemény bekövetkezésének idôpontja a meghatározó. 3. A különös biztosítási feltételekben meghatározott kártérítési, büntetôjogi, szabálysértési és tanácsadási jogvédelem kivételével a biztosítási védelem csak az adott biztosítási kockázat vonatkozásában a biztosítási szerzôdés létrejöttét követô három hónap elteltével áll fenn. Amennyiben az adott biztosítási tárgyra a biztosítási szerzôdés bôvítésével terjesztette ki a Szerzôdô a biztosítási védelmet, úgy a biztosítási védelem az adott biztosítási tárgy vonatkozásában a módosítását követô három hónap elteltével áll fenn (várakozási idô). Nem indul újra a várakozási idô, ha a Szerzôdô egy biztosítási tárgy megszûntetése mellett, annak helyébe egy másik biztosítási tárgy felvételét kéri a szerzôdésbe. 4. Több, azonos okból bekövetkezett, idôben összefüggô és ugyanazt a biztosítási szerzôdést érintô esemény egy biztosítási eseménynek minôsül, függetlenül attól, hogy ugyanazon biztosítási esemény egy vagy több Biztosítottat érint. 4. cikkely A szolgáltatás terjedelme 3 1. A Biztosító a kockázatviselése alatt bekövetkezett biztosítási eseménnyel összefüggésben arra vállal kötelezettséget, hogy: 1.1. segíti és támogatja a Biztosított jogos érdekeinek peren kívüli és perbeli érvényesítését minden olyan területen, amelyre a biztosítási fedezet kiterjed, valamint 1.2. a kötvényben az adott biztosítási tárgyra vonatkozóan egy biztosítási idôszakra megállapított maximális biztosítási összeg erejéig viseli a Biztosított jogainak védelmével összefüggésben szükségszerûen felmerült alábbi költségeket: a) jogi képviselôk feladathoz mért, megfelelô mértékû, számlával igazolt díjazását és költségeit; b) bírósági, hatósági és békéltetô testületi eljárások illetékeit és költségeit valamennyi fokon, beleértve a tanúk, szakértôk és tolmácsok díját és költségeit; c) az eljáró hatóság által kirendelt szakértôk szakvéleményének költségeit; d) a végrehajtható okiratok végrehajtásának költségeit és a végrehajtásra irányuló kérelem költségeit egy végrehajtási kísérlet erejéig; e) az ellenérdekû fél jogi érdekeinek védelmével kapcsolatban felmerült költségét, amennyiben és amilyen mértékben a Biztosítottat jogerôs bírósági vagy más hatósági határozat kötelezi ennek megtérítésére; f) a Biztosítottnak az eljáró bíróság székhelyére történô utazásával kapcsolatban felmerült útiköltségét, ha a Biztosított személyes megjelenését a bíróság elrendelte. A Biztosító másodosztályú vasúti, vagy ezzel egyenrangú más közlekedési eszköz menetjegyének vételáráig vállalja az útiköltség megtérítését; g) jogi tanácsadás költségét. A jogi tanácsadás egy biztosítási esemény megoldási lehetôségeivel kapcsolatos egyszeri, szóban vagy írásban nyújtott alapvetô állásfoglalás. h) Óvadék, biztosíték megelôlegezése: A Biztosító a kockázatviselése alatt bekövetkezett biztosítási eseménnyel összefüggésben arra vállal kötelezettséget, hogy a kötvényben az érintett biztosítási tárgyra meghatározott maximális biztosítási összeg kétszeresének erejéig megelôlegezi az óvadékot vagy biztosítékot, amely a Biztosítottat érintô vizsgálati fogság vagy elôzetes letartóztatás kiváltásának, illetve hatóságilag bevont útlevél kiadásának célját szolgálja. A Biztosított köteles az óvadék vagy biztosíték összegét 15 napon belül visszafizetni, ha azt részére a bíróság vagy más erre jogosult szerv visszaadja, vagy ha az ügyben más jogerôs döntés születik, de legkésôbb az óvadék vagy biztosíték nyújtásától számított hat hónapon belül. 2. A Biztosító szolgáltatásának korlátozása: a) Részleges jogvédelem: Amennyiben a Biztosított jogos érdekei megóvásával összefüggésben megfizetendô költségek olyan jogvitákkal kapcsolatosak, amelyekre jogvédelem csak részben áll fenn, a Biztosító csak azokat a költségeket viseli, amelyeket a biztosítási védelem alatt nem álló igények figyelembe vétele nélkül is vállalnia kellene. Amennyiben a teljesítési kötelezettséget eszerint nem lehet meghatározni, a Biztosító a költségeket csak olyan arányban viseli, amely megfelel a biztosított és nem biztosított igények értékarányának. Büntetô-, és szabálysértési eljárás esetén, ha az eljárás tárgyát több jogsértés képezi és egyes jogsértésekre a jogvédelmi fedezet nem terjed ki, úgy a Biztosító a költségeket csak a biztosítási védelem alatt álló jogsértés(ek) tekintetében viseli. b) Egyezségkötés: A Biztosító egyezség esetén csak abban a mértékben viseli a költségeket, amilyen a jogvitában a (per)nyerés (per)vesztéshez viszonyított aránya. Perbeli egyezség esetén a Biztosított köteles indítványozni, hogy a bíróság határozzon a perköltség viselésérôl is. c) Költségkedvezmény igénybevétele: Ha a vonatkozó jogszabályi rendelkezések értelmében az eljárásban a Biztosítottat költségkedvezmény illeti meg, a Biztosított köteles a kedvezmény megadása iránt kérelmet elôterjeszteni.
 4 d) Általános forgalmi adó: Biztosító szolgáltatása nem terjed ki a Biztosított jogvédelme során felmerült költségekbe foglalt általános forgalmi adó megfizetésére, amennyiben azt a Biztosított jogosult adójából levonni vagy visszaigényelni. 3. A Biztosító kockázatviselése a biztosított személyek számától függetlenül minden biztosítási eseményre kiterjed a kötvényben az adott biztosítási tárgyra meghatározott biztosítási összeg erejéig, legfeljebb azonban az egy biztosítási idôszakra érvényes maximális biztosítási összeg határáig. 5. cikkely Kötelezettségek a biztosítási esemény bekövetkezte esetén 1. A biztosítási szolgáltatás igénybe vételéhez a Biztosított az alábbiakat köteles megtenni: 1.1. A biztosítási eseményt köteles haladéktalanul, de legkésôbb 30 nappal annak bekövetkezése után a Biztosítónál írásban bejelenteni, továbbá a Biztosítónak minden, az eredményes szolgáltatás teljesítéséhez szükséges okiratot bemutatni, és felvilágosítást megadni. A Biztosítottnak lehetôvé kell tennie, hogy a Biztosító a bejelentés, az információk, és okiratok tartalmát megvizsgálhassa Köteles a biztosítási esemény további tisztázásához szükséges intézkedéseket megtenni és Biztosítóval együttmûködni Köteles a Biztosító elôzetes írásbeli hozzájárulását kérni minden olyan fontos intézkedés megtételéhez, amely költséggel járhat. Elôzetes írásbeli hozzájárulás hiányában a Biztosító jogosult az ilyen költség viselését megtagadni Köteles a Biztosított mindent megtenni, ami harmadik fél költségtérítését teszi lehetôvé Köteles a Biztosított tartózkodni minden olyan magatartástól, amely szükségtelenül megnöveli a költségeket. 2. Amennyiben a Biztosított az 1. pontban írt kötelezettségének nem tesz eleget és emiatt a biztosítási esemény megítélése szempontjából lényeges körülmények kideríthetetlenné válnak, úgy a Biztosító mentesül a szolgáltatás teljesítése alól, illetve a Biztosító jogosult a biztosítási szolgáltatás olyan mértékben történô csökkentésére, amilyen mértékben a kötelezettségszegés a szolgáltatási kötelezettség mértékét befolyásolta. 3. A Biztosított kötelezettséget vállal arra, hogy a Biztosító elôzetes írásbeli hozzájárulása nélkül nem köt egyezséget, és nem tesz olyan intézkedéseket, amely a Biztosító szolgáltatási kötelezettségét kedvezôtlenül befolyásolják. 4. A Biztosított köteles a Biztosítónak minden segítséget megadni a Biztosító által kifizetett költségeknek és díjazásoknak az ellenérdekû féltôl mind peren kívüli, mind peres úton történô behajtása során. A biztosítási szerzôdés aláírásával a Biztosított a Biztosítóra engedményezi - legfeljebb a Biztosító által fizetett díjak és költségek erejéig - az ellenérdekû féllel szembeni esetleges díj- és költségtérítési igényét. 5. Amennyiben a Biztosító és a Biztosított harmadik személlyel szembeni igényeiket ugyanabban az eljárásban érvényesítik, úgy a Biztosított igénye elsôbbséget élvez a kielégítésben. 6. A biztosítási esemény Biztosítónak történô bejelentése nem mentesíti a Biztosítottat harmadik személyekkel, így különösen más biztosítókkal szembeni jogszabályon vagy szerzôdésen alapuló esetleges (kár)bejelentési kötelezettségei alól. 6. cikkely A Biztosító eljárása a biztosítási esemény bejelentése után 1. A Biztosító a szolgáltatást a jelen pontban felsorolt feltételek együttes fennállása esetén nyújtja (fedezetvizsgálat), azaz amennyiben: a) a bejelentett esemény a jelen, valamint az egyes különös jogvédelmi biztosítási feltételek alapján biztosítási eseménynek minôsül és nem kizárt jogi kockázat, és b) a biztosítási szerzôdés adott biztosítási idôszakra vonatkozó díja a biztosítási szolgáltatás iránti igény bejelentésének napján rendezve van, és c) a sikerkilátás vizsgálat során a Biztosító a Biztosított igényérvényesítését szükségesnek minôsítette. 2. Miután a Biztosított bejelenti a biztosítási eseményt, a Biztosító megvizsgálja, hogy a 6. cikkely 1. pontjában meghatározott feltételek fennállnake, majd tájékoztatja a Biztosítottat az eredményrôl. Amennyiben a Biztosító szolgáltatást nyújt, úgy, a jogvita lehetô legjobb megoldását szem elôtt tartva lefolytatja a szükséges tárgyalásokat. 3. A Biztosító meghatalmazás alapján képviselheti a Biztosítottat és a Biztosított nevében átvehet pénzösszeget, amelyet köteles a Biztosítottnak 15 napon belül eljuttatni. 4. A Biztosító folyamatosan tájékoztatja a Biztosítottat az ügy állásáról. 5. A Biztosított kizárólag a Biztosító elôzetes írásbeli hozzájárulásával tehet olyan intézkedést, amely a Biztosító szolgáltatási kötelezettségét érintheti. Elôzetes hozzájárulás hiányában a Biztosító jogosult az ilyen költségek viselését elutasítani. 6. Érdekellentét esetén a Biztosítottat a biztosítási eseménnyel kapcsolatos elôzetes felvilágosítás adási és tájékoztatási kötelezettség kizárólag a meghatalmazott jogi képviselôje irányába terheli. Ilyen esetben a Biztosított csupán a biztosítási esemény bekövetkeztét, jogi képviselôjének adatait és a jogi képviselônek adott meghatalmazás tényét köteles bejelenteni a Biztosítónak. 7. A Biztosító jogosult megvizsgálni a jogviták békés rendezésének, így különösen a peren kívüli egyez- 4
 5 ség megkötésének lehetôségét. Ha erre lehetôség van, a Biztosított köteles az egyezségkötést megkísérelni és kellô alap nélkül nem tagadhatja meg hozzájárulását a jogvita peren kívüli rendezéséhez. 7. cikkely Jogi képviselô megbízása 1. Amennyiben a Biztosító által nyújtott szolgáltatás során ügyvédet vagy erre jogosult más jogászt kell megbízni a Biztosított képviseletével, Biztosító erre alkalmas ügyvédet, illetve jogászt ajánl. Ilyen esetben a Biztosított jogosult szabadon választani jogi képviselôt, errôl a tényrôl a Biztosító köteles a Biztosítottat tájékoztatni. 2. A Biztosított köteles a Biztosítóval egyeztetni a biztosítási esemény bekövetkezte miatti jogi képviselet módjáról, kivéve azon eseteket, amelyekben a késlekedés miatt közvetlen kár fenyeget. Ha a Biztosított szándékosan megszegi ezt a kötelezettségét, úgy a Biztosító jogosult a szolgáltatás oly mértékben történô csökkentésére, amilyen mértékben a kötelezettségszegés a szolgáltatási kötelezettség mértékét befolyásolta. 3. A Biztosított által szabadon választott jogi képviselô munkadíját és költségét a Biztosító legfeljebb az általa javasolt jogi képviselô munkadíjának és költségének mértékéig fedezi. 4. Amennyiben a Biztosított a Biztosító írásbeli felszólítása után nem él az 1. pont szerinti jogával, úgy a Biztosított érdekében a Biztosító jelöl ki jogi képviselôt, a Biztosított pedig köteles a kijelölt jogi képviselônek meghatalmazást adni. 5. A Biztosított érdekeinek magas szintû képviseletének ellátáshoz köteles jogi képviselôjét a vele kötött megbízási szerzôdésben az ügyvédekrôl szóló évi XI. törvény 8. (3) bekezdése alapján felmenteni a Biztosító irányába titoktartási kötelezettsége alól, és megbízni azzal, hogy a Biztosítót az ügy alakulásáról folyamatosan tájékoztassa. 6. Az ügyben az alapvetô eljárási lépések megtétele elôtt a Biztosítottnak vagy a Biztosított jogi képviselôjének be kell szerezni a Biztosító írásbeli hozzájárulását. Ha a Biztosított vagy a Biztosított jogi képviselôje súlyosan gondatlanul vagy szándékosan megszegi ezen kötelességét, úgy a Biztosító jogosult a szolgáltatás oly mértékben történô csökkentésére, amilyen mértékben a kötelezettségszegés a szolgáltatási kötelezettség mértékét befolyásolta. 7. A Biztosított jogi érdekeinek védelmében az 1. és 2. pontban foglaltakat figyelmen kívül hagyva szabadon választhat jogi képviselôt, ha a Biztosító részérôl érdekellentét áll fenn. Amennyiben érdekellentét áll fenn, úgy a Biztosító errôl a tényrôl köteles haladéktalanul a Biztosítottat értesíteni, és szabad ügyvéd választási jogáról tájékoztatni. 8. A jogi képviselôvel minden esetben a Biztosított létesít megbízási jogviszonyt A jogi képviselô megbízása teljesítéséért a Biztosítottal szemben közvetlenül felelôs. A jogi képviselô tevékenységéért, eljárásáért a Biztosító nem felel. 10. Amennyiben a Biztosított az általa megbízott jogi képviselôvel nem mûködik együtt és emiatt a sikeres igényérvényesítés, vagy jogi védekezés meghiúsul, úgy a Biztosító mentesül a szolgáltatás teljesítése alól. 8. cikkely Egyeztetô eljárás 1. Amennyiben a Biztosító a biztosítási esemény megvizsgálása, továbbá a jogi és bizonyítási helyzet figyelembevételével arra az eredményre jut, hogy a sikeres igényérvényesítésre nincs elegendô esély, akkor ezt az okok megadásával haladéktalanul köteles írásban közölni a Biztosítottal. 2. Amennyiben a Biztosító az 1. pont alapján utasítja el szolgáltatási kötelezettségét és a Biztosított a Biztosító ezen eljárásával nem ért egyet, úgy a Biztosított egyeztetô eljárást kezdeményezhet. Errôl a tényrôl köteles a Biztosító a Biztosítottat írásban tájékoztatni. A Biztosítottnak a szolgáltatás elutasítását követô 14 napon belül közölnie kell a Biztosítóval, ki képviseli az egyeztetô eljárásban. A Biztosító ezután további 14 napon belül megbízza saját jogi képviselôjét az egyeztetô eljárás megnyitásával. 3. Amennyiben az egyeztetô eljárás során mindkét jogi képviselô azonos véleményre jut, úgy ez a döntés a Biztosított és a Biztosító számára egyaránt kötelezô. Ha a Biztosító véleménye megerôsítést nyer, a Biztosított a saját költségére az érintett 3. személlyel szemben pert indíthat az elutasítással érintett igényének érvényesítésére. Ugyanez az eljárás abban az esetben, ha a megbízott jogi képviselôk 4 héten belül nem jutnak egyezségre vagy nem képesek döntést hozni. 4. Amennyiben az egyeztetô eljárás eredménye a Biztosítottra kedvezô, úgy az egyeztetô eljárás költségeit a Biztosító viseli. Ellenkezô esetben, továbbá amennyiben a jogi képviselôk nem jutnak egyezségre vagy egyáltalán nem képesek döntést hozni, úgy mindegyik fél viseli a saját költségeit. 5. Amennyiben az egyeztetô eljárás során a felek jogi képviselôi nem jutnak azonos véleményre, úgy a Biztosítottnak lehetôsége van arra, hogy a 8. cikkely 3. pontjában írt peres eljárást saját költségén, szabadon megválasztott jogi képviselôvel folytassa le. Errôl a Biztosító köteles írásban tájékoztatni a Biztosítottat. Amennyiben a Biztosított megnyeri a peres eljárást, úgy a Biztosítónak utólagosan kell viselnie a költségeket, részleges pernyertesség esetén a pernyertesség-pervesztesség arányában kell a Biztosítónak a költségeket utólagosan megfizetni. Ebben az esetben a Biztosító a jogi képviselô munkadíját a 7. cikkely 3. pontban meghatározottak szerint fedezi.
 6 9. cikkely A biztosítási szerzôdés létrejötte, a kockázatviselés kezdete, a biztosítás idôtartama és a biztosítási szerzôdés megszûnése 1. A biztosítási szerzôdés létrejötte: 1.1. A biztosítási szerzôdés a felek írásbeli megállapodásával jön létre A biztosítási szerzôdés csak akkor jön létre, ha a Biztosító a Szerzôdô biztosítási ajánlatát a Biztosító kötvénykiállításra jogosult szervezeti egységéhez való beérkezéstôl számított 15 napon belül elfogadja és biztosítási kötvényt állít ki, vagy ez alatt az idô alatt a Biztosító írásban nem nyilatkozik (kockázat-elbírálási határidô) A Biztosító kifejezett nyilatkozata nélkül létrejött szerzôdés az ajánlatnak a Biztosító, vagy képviselôje részére történt átadásától számított 15. nap elteltével, az átadás idôpontjára visszamenô hatállyal jön létre Az írásbeli megállapodást, illetve az elfogadó nyilatkozatot a biztosítási kötvény kiállítása is pótolhatja. Ha a kötvény tartalma eltér a Szerzôdô ajánlatától és a Szerzôdô az eltérést 15 napon belül nem kifogásolja, a szerzôdés a kötvény tartalma szerint jön létre. Lényeges eltérésekre a Szerzôdô figyelmét fel kell hívni Szerzôdô a biztosítási díj fizetésének módját és gyakoriságát köteles a biztosítási szerzôdés létrejöttekor meghatározni, illetve a Biztosítási ajánlaton egyértelmûen megjelölni. A biztosítási díj fizetésének módja és gyakorisága az öszszes, a biztosítási szerzôdésben feltüntetett biztosítási tárgyra egyaránt vonatkozik. Szerzôdô jogosult írásban a biztosítási szerzôdés hatálya alatt a biztosítási évfordulóra vonatkozóan ezen adatokat módosítani. A módosítási kérelemnek legkésôbb a következô biztosítási évfordulót megelôzô 15. napon be kell érkeznie a Biztosító szervezeti egységéhez. 2. A kockázatviselés kezdete: 2.1. A Biztosító kockázatviselése - a 3. cikkely 3. pontja szerinti várakozási idô figyelembe vételével - a kötvényben a biztosítási tárgyanként meghatározott idôponttal kezdôdik. A Biztosító legkorábban a biztosítási ajánlat aláírását követô nap 0. órájától viseli a kockázatot, amennyiben a Szerzôdô az elsô biztosítási díjat az ajánlat megtételekor (az ajánlat aláírásának dátuma) megfizeti a Biztosítónak, vagy az ajánlat megtételekor bizonyítható módon átadja a Biztosító képviselôjének Egyéb esetben a biztosítási szerzôdés az azt követô nap 0. órájában lép hatályba, amikor a Szerzôdô az elsô biztosítási díjat a Biztosító számlájára vagy pénztárába befizeti Amennyiben a Szerzôdô a biztosítási szerzôdést olyan biztosítási kockázat/ok bevonásával módosítja (biztosítási szerzôdés bôvítése), amely/ek a biztosítási díj növekedésével jár/nak, úgy a módosítással érintett biztosítási kockázat/ok esetében Biztosító az alábbiak szerint viseli a kockázatot: a) amennyiben Szerzôdô a módosítási kérelem aláírásával egyidejûleg megfizeti a Biztosítónak, vagy bizonyítható módon átadja a Biztosító képviselôjének a módosítás miatt fizetendô díjkülönbözetet, úgy Biztosító legkorábban a befizetést követô nap 0. órájától viseli a kockázatot. b) egyéb esetben a Biztosító kockázatviselése visszamenôleges hatállyal, a módosítási kérelemnek a Biztosító kötvénykiállításra jogosult szervezeti egységéhez való beérkezést követô nap 0. órájától áll fenn. Ennek feltétele, hogy a Szerzôdô a módosítás miatti biztosítási díjkülönbözetet a Biztosító errôl szóló értesítésének kézhezvételétôl számított 15 napon belül azonosítható módon megfizeti Biztosítónak. Amennyiben a Szerzôdô a szerzôdésmódosítás miatti díjkülönbözetet nem, vagy 15 napon túl fizeti meg, úgy a módosítással érintett biztosítási tárgy/ak/ra a biztosítási szerzôdés nem terjed ki, azokat Biztosító a módosítás idôpontjára visszamenôleg törli a biztosítási szerzôdésbôl. 3. A biztosítás idôtartama és a biztosítási szerzôdés megszûnése: 3.1. A szerzôdés - ha a szerzôdô felek másként nem állapodtak meg - határozatlan idôtartamra jön létre Szerzôdô felek megállapodhatnak úgy, hogy a biztosítási szerzôdés határozott 5 vagy 10 éves idôtartamra jön létre. Határozott tartamú szerzôdéskötés esetén a biztosítási szerzôdés a határozott idô lejártával megszûnik, amennyiben a Szerzôdô felek ettôl eltérôen nem állapodnak meg. A határozott idôre kötött biztosítási szerzôdést a szerzôdés megkötésétôl számított negyedik évtôl kezdve bármelyik fél felmondhatja a jelen cikkely 3.3. pontban írtaknak megfelelôen A határozatlan idôre kötött szerzôdést bármelyik fél írásban, a biztosítási idôszak végére felmondhatja, a felmondási idô 30 nap Szerzôdô felek a biztosítási szerzôdésben a felmondási jogot legfeljebb három évre kizárhatják. Ez alatt az idô alatt Szerzôdô köteles a mindenkor esedékes biztosítási díjat Biztosítónak megfizetni és Biztosító köteles a jelen, valamint a különös jogvédelmi biztosítási feltételekben foglaltaknak megfelelôen szolgáltatást nyújtani. Szerzôdô felek a felmondási jog kizárása esetén a kizárás idôtartama alatt nem jogosultak a felmondás jogával élni Amennyiben a Biztosító valamely biztosítási esemény után visszautasítja a szolgáltatás nyújtását, a Szerzôdô jogosult a szerzôdést idô elôtt, az elutasítás közlésétôl számított 30 napos határidôvel írásban felmondani, amennyiben a szerzôdô felek nem élnek a jelen cikkely 3.4. pontjában rögzített jogukkal. 6
 7 3.6. A biztosítási esemény bekövetkezte után a Biztosító egyoldalúan nyilatkozhat a további kockázatvállalásról. Amennyiben a Biztosító a kárgyakoriság vizsgálata alapján úgy ítéli meg, hogy a biztosítottak közössége érdekének védelmében a szerzôdés felmondása szükséges, úgy a szerzôdést a Biztosító egyoldalúan 30 napra a biztosítási idôszak végére felmondhatja, amennyiben a szerzôdô felek nem élnek a jelen cikkely 3.4. pontjában rögzített jogukkal Amennyiben a Szerzôdô bizonyítja, hogy a biztosítási tárgyhoz fûzôdô biztosítási érdeke a biztosítási szerzôdés idôtartama alatt megszûnt (pl. gépjármû adásvétele), úgy a Szerzôdô kérheti ezen biztosítási tárgyhoz fûzôdô kockázat tekintetében a biztosítási szerzôdés megszûntetését az alábbiak szerint: Amennyiben a biztosítási érdek megszûnésével a biztosítási szerzôdés is megszûnik, úgy a Biztosító a 11. cikkely 6. pontjában írtaknak megfelelôen követelheti a biztosítási díj megfizetését Amennyiben a biztosítási szerzôdésben több biztosítási tárgy van, úgy a biztosítási szerzôdés az érdekmúlással nem érintett többi biztosítási tárgy tekintetében továbbra is fennáll. Amennyiben a biztosítási tárgyhoz fûzôdô biztosítási kockázat megszûnése egyben biztosítási esemény is, amelyre a Biztosító szolgáltatást nyújt, az esetben a Biztosító jogosult az adott biztosítási tárgyhoz tartozó az egész biztosítási idôszakra járó teljes biztosítási díjtételt követelni. Amennyiben a biztosítási tárgyhoz fûzôdô biztosítási kockázat egyéb okból szûnik meg, úgy a Biztosítót az érintett biztosítási tárgyra vonatkozó biztosítási díjtétel annak a hónapnak az utolsó napjáig illeti meg, amelyben a kockázatviselése véget ért. A biztosítási szerzôdés az érintett biztosítási tárgyhoz fûzôdô biztosítási kockázat tekintetében annak a hónapnak az utolsó napjával szûnik meg, amelyben a Biztosító kockázatviselése az érintett biztosítási tárgy vonatkozásában megszûnt Amennyiben a szerzôdés hatálya alatt a szerzôdésben foglaltakra vonatkozó valamennyi biztosítási tárgyhoz fûzôdô biztosítási kockázat megszûnik, úgy a biztosítási szerzôdés annak a hónapnak az utolsó napjával szûnik meg, amely hónapban az utolsó biztosítási tárgyhoz fûzôdô biztosítási kockázat is megszûnt. A szerzôdés megszûnésének idôpontjáig Biztosító jogosult a biztosítási díjra. 4. Amennyiben a biztosítási szerzôdést nem a Biztosított kötötte, úgy a Biztosított a Biztosítóhoz intézett írásbeli nyilatkozattal bármikor a Szerzôdô helyébe léphet. Ebben az esetben a folyó biztosítási idôszak- 7 ban esedékes biztosítási díjakért a Biztosított a Szerzôdôvel egyetemlegesen felelôs. 10. cikkely A biztosítási díj és a biztosítási összeg módosításai 1. A biztosítási díj és a biztosítási összeg a szerzôdés megkötésekor hatályos díjszabáson alapul. Biztosító jogosult arra, hogy legkorábban a következô biztosítási idôszak elsô napjától esedékes új biztosítási díjat és/vagy biztosítási összeget állapítson meg. 2. Szerzôdô felek megállapodnak, hogy a szerzôdés fennállása alatt Biztosító alapos okból a biztosítás díját a következô biztosítási idôszak elsô napjától kezdôdô hatállyal módosíthatja. 3. A biztosítási díj akkor módosítható, ha az elôzô év során a kárráfordítások, és a díjbevétel aránya kedvezôtlenül változik meg, továbbá, ha a Biztosított vagy a biztosítási kötvényben meghatározott vagyontárgyak adataiban olyan változás következik be, amely érinti a biztosítás díját. 4. A Biztosító a biztosítás értékének fenntartása érdekében a biztosítási összeget és a díjat évente egy alakalommal az árszínvonal változásához hozzáigazíthatja (értékkövetés). Az értékkövetés alapjául a Központi Statisztikai Hivatal által az elôzô évre kiadott általános fogyasztói árindex és a reálbérnövekedés szolgálnak. Az értékkövetési indexszámot a Biztosító e két mutatószám összegébôl képzi úgy, hogy az összegtôl +/- 5 százalékponttal eltérhet. Az értékkövetéssel módosított biztosítási összeg az elôzô biztosítási idôszak biztosítási összegének az értékkövetési indexszám százalékával növelt értéke. Az értékkövetéssel módosított biztosítási díj az elôzô biztosítási idôszak biztosítási díjának az értékkövetési indexszám százalékával növelt értéke. A biztosító ugyanilyen arányban változtathatja valamennyi, a díjakkal, illetve a biztosítási összegekkel arányos sávhatárokat. 5. Biztosítónak a biztosítási díj és/vagy a biztosítási összeg új mértékét legkésôbb 90 nappal a következô biztosítási idôszak kezdete elôtt írásban közölnie kell Szerzôdôvel. A Biztosítónak egyidejûleg figyelmeztetnie kell a Szerzôdôt a jelen cikkely 6. és 7. pontjában foglalt következményekre. A figyelmeztetés elmaradása esetén a biztosítási szerzôdés a következô biztosítási évben is az eredeti tartalommal marad hatályban. 6. Szerzôdô jogosult a biztosítási összeg és/vagy a biztosítási díj módosítását legkésôbb a biztosítási évfordulót megelôzô 60. napon a Biztosítóhoz beérkezett nyilatkozatában írásban visszautasítani. A biztosítási szerzôdés ekkor az eredeti biztosítási díjjal és/vagy biztosítási összeggel továbbra is hatályban marad, vagy a Biztosító a visszautasítás kézhezvétele után 30 napra a biztosítási év végére írásban felmondhatja a szerzôdést. 7. Amennyiben a Szerzôdô nem él a visszautasítási jogával, úgy a szerzôdés a Biztosító által közölt módosítás szerint marad hatályban.
 8 11. cikkely Díjfizetés 1. Az elsô biztosítási díj a szerzôdés létrejöttekor, minden további díj annak az idôszaknak az elsô napján esedékes, amelyre a díj vonatkozik. A biztosítási idôszakra járó díj elôre fizetendô, szerzôdô felek azonban részletfizetésben is megállapodhatnak. A Biztosító az évesnél gyakoribb díjfizetés (részletfizetés) esetén pótlékot számít fel, amelynek mértéke változhat. A Biztosító a pótlék mértékének változásáról legalább 60 nappal korábban írásban értesíti a Szerzôdôt. 2. Ha a Szerzôdô a díjat a Biztosító képviselôjének fizette meg, akkor legkésôbb a fizetés napjától számított negyedik napon a biztosítási díjat a Biztosító számlájára, ill. pénztárába beérkezettnek kell tekinteni; a Szerzôdô azonban bizonyíthatja, hogy a díj korábban érkezett be. A Biztosító képviselôje által az ajánlat, vagy a szerzôdés módosítási kérelem aláírásakor átvett összeget a felek elôlegnek tekintik, amely a biztosítási szerzôdés létrejötte esetén az elsô biztosítási díjba, a biztosítási szerzôdés módosítása esetén a módosított biztosítási díjba kerül beszámításra. Amennyiben a Biztosító az ajánlatot, módosítási kérelmet 15 napon belül írásban elutasítja, úgy a szerzôdés illetve a szerzôdésmódosítás nem jön létre, és a befizetett díjelôleg az ajánlattevônek 8 napon belül költség-, és kamatmentesen visszajár. 3. Az egyszeri díjat a szerzôdés megkötésekor kell megfizetni. 4. A szerzôdô felek megállapodás alapján eltérhetnek a jelen cikkelyben foglalt rendelkezésektôl. 5. A díjnemfizetés következményei: 5.1. A biztosítási díj esedékességétôl számított 60. nap lejártával a szerzôdés megszûnik, ha a díjhátralékot eddig a határidôig nem fizették meg, a Szerzôdô nem kapott fizetési halasztást, illetve a Biztosító a díjkövetelést jogi úton nem érvényesítette Amennyiben a biztosítási esemény a biztosítási díj esedékességétôl számított 60 napon belül következik be, úgy a Biztosító mindaddig nem esik késedelembe a biztosítási szerzôdésbôl eredô kötelezettsége teljesítésével, amíg az esedékes biztosítási díj befizetését a Szerzôdô nem igazolja A Biztosító a szerzôdés megszûnésének és a jogi út igénybevételének a jelen cikkely 5.1. pont szerinti határidejét további 30 nappal meghosszabbíthatja, ha a jelen pont szerinti határidô eltelte elôtt e körülmény közlésével írásban fizetésre szólít fel. 6. A Biztosító követelése a szerzôdés megszûnése esetén: 6.1. Amennyiben a biztosítási esemény következtében a biztosítási szerzôdés megszûnik, úgy a Biztosítót a teljes biztosítási idôszakra megilleti a biztosítási díj A szerzôdés megszûnésének egyéb eseteiben a Biztosító azon hónap utolsó napjáig követelheti az esedékes díjak fizetését, amelyben kockázatviselése véget ért. 12. cikkely A Szerzôdô és Biztosított tájékoztatási, bejelentési kötelezettsége 1. A Szerzôdô köteles a Biztosító kockázatviselése szempontjából lényeges összes olyan körülményt közölni a Biztosítóval, amelyrôl tud vagy tudnia kellett. A Szerzôdô tájékoztatási kötelezettségét a Biztosító írásban hozzá intézett kérdéseire a valóságnak megfelelô válaszadással teljesíti. A kérdések meg nem válaszolása önmagában nem jelenti a tájékoztatási kötelezettség megsértését. 2. A Szerzôdô köteles a szerzôdésben rögzített lényeges körülmények változását a Biztosítónak haladéktalanul, de legkésôbb 15 napon belül írásban bejelenteni. 3. A tájékoztatási, illetve változás-bejelentési kötelezettség megsértésekor a Biztosító mentesül szolgáltatási kötelezettsége alól, kivéve, ha bizonyítást nyer, hogy az elhallgatott vagy be nem jelentett körülményrôl a Biztosítónak szerzôdéskötéskor tudomása volt, vagy az a biztosítási esemény bekövetkeztére nem volt hatással. A tájékoztatási illetve változás-bejelentési kötelezettség egyaránt terheli a Szerzôdôt és a kötvényben Biztosítottként megnevezett személyeket. 4. Ha a szerzôdést érintô lényeges körülmények csak szerzôdéskötés után jutnak a Biztosító tudomására, továbbá ha a Biztosítóval közlik a szerzôdésben rögzített lényeges körülmények változását, a Biztosító 15 napon belül javasolhatja a szerzôdés módosítását, illetve 30 napos határidôvel felmondhatja a szerzôdést, amennyiben nem vállalhatja a kockázatot. Amennyiben a Biztosító a bejelentett lényeges körülményváltozást elfogadja és tudomásul veszi, úgy az érintett körülményváltozás a bejelentésnek a Biztosító központi egységéhez való megérkezését követô nap 0. órájától hatályos. 5. Ha a Szerzôdô nem fogadja el a módosítási javaslatot, vagy 15 napon belül nem válaszol a módosítási javaslatra, úgy a szerzôdés a módosítási javaslat közlésétôl számított 30. napon megszûnik. A módosítási javaslat közlésekor erre a következményre fel kell hívni a Szerzôdô figyelmét. Ha a Biztosító nem él ezen jogaival, a szerzôdés az eredeti tartalommal marad hatályban. 13. cikkely Kizárt jogi kockázatok Az alábbi ügyekre a biztosítási fedezet nem terjed ki: 1. olyan ügyekben, amelyek háborúval, ellenséges cselekményekkel, felforgatással, belsô zavargá- 8
 9 sokkal, sztrájkkal, földrengéssel, nukleáris vagy genetikai károkkal, bányászati károkkal állnak okozati összefüggésben; 2. bírságok és pénzbüntetések kifizetésére, valamint olyan kártérítés vagy követelés kifizetésére, amelynek megfizetésére a Biztosított köteles. 3. Biztosítottal szemben támasztott kártérítési igények, valamint a Szerzôdôt és/vagy Biztosítottat az általa megkötött szerzôdés alapján terhelô kötelezettség elhárítására; 4. szabadalmi, szerzôi, védjegy- vagy szellemi tulajdonból eredô egyéb jogokkal, versenyjoggal, bíróság elôtt nem érvényesíthetô követelésekkel így, de nem kizárólag játék- vagy fogadási szerzôdésekkel és spekulációs ügyletekkel okozati összefüggésben álló jogi érdekekre; 5. családjogi, öröklési jogi, szövetkezeti jogi, illetve egyesülési jogból eredô igényekre, 6. a jogvédelmi biztosítási szerzôdésbôl eredôen a Biztosítóval (a D.A.S. Jogvédelmi Biztosító Zrt-vel) szemben; 7. nemzetközi és nemzetek feletti törvényszékek elôtti eljárások esetén; 8. ugyanazon biztosítási szerzôdésben biztosított több személy vagy együttbiztosított személyek egymás közötti jogi ügyeit illetôen, ide nem értve a Szerzôdô más Biztosított elleni igényeit; 9. a Biztosított által olyan személyek nevében érvényesített igényekre, akik nem minôsülnek biztosítottnak; 10. a Biztosított által szándékosan elkövetett bûncselekménnyel vagy szabálysértéssel okozati összefüggésben álló eseményekre. Amennyiben az ilyen összefüggésre utólag derül fény, a Biztosított köteles 3 hónapon belül visszafizetni mindazokat a szolgáltatásokat, amelyeket részére a Biztosító addig teljesített; 11. a biztosítási eseménnyel összefüggésben indult eljárásban a Biztosítottal vagy jogi képviselôjével szemben rosszhiszemû pervitel vagy mulasztás miatt kiszabott bírság, illetve az ilyen magatartásokkal összefüggésben felmerült többletköltség megfizetésére. 14. cikkely Területi hatály Biztosítási védelem olyan biztosítási eseményekre áll fenn, amelyek Európában, a Földközi-tengerrel határos Európán kívüli államokban, a Kanári-szigeteken, Madeirán és az Azori-szigeteken, valamint Észtországban, Lettországban, Litvániában következnek be, feltéve, hogy a jogi érdekek képviseletére ezen a területen kerül sor. A biztosítási védelem nem áll fenn a volt Szovjetunió meg nem jelölt európai utódállamaiban. 15. cikkely Elévülés A biztosítási szerzôdésbôl eredô igények elévülési ideje egy év cikkely Bejelentések és jognyilatkozatok 1. Szerzôdô és a Biztosítottak valamennyi bejelentést és jognyilatkozatot írásban kötelesek Biztosítóhoz eljuttatni. 2. A Biztosító biztosításközvetítôje, egyéb megbízottja jogosult a Szerzôdô és a Biztosított jognyilatkozatainak és egyéb közléseinek átvételére, valamint azoknak a Biztosító részére történô továbbítására, a biztosításközvetítôk és egyéb megbízottak tudomásszerzése azonban nem minôsül a Biztosító tudomásszerzésének. A Szerzôdô és a Biztosított nyilatkozatai a Biztosítóval szemben csak akkor válnak hatályossá, ha azok a Biztosító központi szervezeti egységéhez megérkeznek. 17. cikkely A Biztosított személyes adatainak kezelése 1. A biztosítókról és a biztosítási tevékenységrôl szóló évi LX. törvény értelmében biztosítási titok minden olyan - államtitoknak nem minôsülô -, a Biztosító, a viszontbiztosító, a biztosításközvetítô rendelkezésére álló adat, amely a Biztosító, a viszontbiztosító, a biztosításközvetítô egyes ügyfeleinek (ideértve a károsultat is) személyi körülményeire, vagyoni helyzetére, illetve gazdálkodására vagy a Biztosítóval, illetve a viszontbiztosítóval kötött szerzôdéseire vonatkozik. 2. A Biztosító, a biztosításközvetítô ügyfeleinek azon biztosítási titkait jogosult kezelni, amelyek a biztosítási szerzôdéssel, annak létrejöttével, nyilvántartásával, a szolgáltatással összefüggnek. Az adatkezelés célja csak a biztosítási szerzôdés megkötéséhez, módosításához, állományban tartásához, a biztosítási szerzôdésbôl származó követelések megítéléséhez szükséges, vagy a biztosítókról és a biztosítási tevékenységrôl szóló évi LX. törvény által meghatározott egyéb cél lehet. E céltól eltérô célból végzett adatkezelést a Biztosító vagy a biztosításközvetítô csak az ügyfél elôzetes hozzájárulásával végezhet. A hozzájárulás megtagadása miatt az ügyfelet nem érheti hátrány és annak megadása esetén részére nem nyújtható elôny. 3. A biztosítási titok tekintetében, idôbeli korlátozás nélkül - ha törvény másként nem rendelkezik - titoktartási kötelezettség terheli a Biztosító tulajdonosait, vezetôit, alkalmazottait és mindazokat, akik ahhoz a Biztosítóval kapcsolatos tevékenységük során bármilyen módon hozzájutottak. 4. Biztosítási titok csak akkor adható ki harmadik személynek, ha a) a Biztosító ügyfele vagy annak törvényes képviselôje a kiszolgáltatható biztosítási titokkört pontosan megjelölve, erre vonatkozóan írásban felmentést ad, b) a biztosítókról és a biztosítási tevékenységrôl szóló évi LX. törvény alapján a titoktartási kötelezettség nem áll fenn.
 10 5. A biztosítási titok megtartásának kötelezettsége nem áll fenn a) a feladatkörében eljáró Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletével, b) a folyamatban lévô büntetôeljárás keretében eljáró nyomozó hatósággal és ügyészséggel, c) büntetôügyben, polgári ügyben, valamint a csôdeljárás, illetve a felszámolási eljárás ügyében eljáró bírósággal, továbbá a végrehajtási ügyben eljáró önálló bírósági végrehajtóval, d) a hagyatéki ügyben eljáró közjegyzôvel, e) ha adóügyben, az adóhatóság felhívására a Biztosítót törvényben meghatározott körben nyilatkozattételi kötelezettség, illetve, ha biztosítási szerzôdésbôl eredô adókötelezettség alá esô kifizetésrôl törvényben meghatározott adatszolgáltatási kötelezettség terheli, az adóhatósággal, f) a feladatkörében eljáró nemzetbiztonsági szolgálattal, g) a biztosítóval, a biztosításközvetítôvel, a szaktanácsadóval, a harmadik országbeli biztosító, független biztosításközvetítô vagy szaktanácsadó magyarországi képviseletével, ezek érdekképviseleti szervezeteivel, illetve a biztosítási, biztosításközvetítôi, szaktanácsadói tevékenységgel kapcsolatos versenyfelügyeleti feladatkörében eljáró Gazdasági Versenyhivatallal, h) a feladatkörében eljáró gyámhatósággal, i) az egészségügyrôl szóló évi CLIV. törvény 108. (2) bekezdésében foglalt egészségügyi hatósággal, j) a külön törvényben meghatározott feltételek megléte esetén a titkosszolgálati eszközök alkalmazására, titkos információgyûjtésre felhatalmazott szervvel, k) a viszontbiztosítóval, valamint közös kockázatvállalás (együttbiztosítás) esetén a kockázatvállaló biztosítókkal, l) az adattovábbítások során átadott adatok tekintetében a kötvénynyilvántartást vezetô kötvénynyilvántartó szervvel, m) az állományátruházás keretében átadásra kerülô biztosítási szerzôdési állomány tekintetében az átvevô biztosítóval, n) a kárrendezéshez és a megtérítési igény érvényesítéséhez szükséges adatok tekintetében, továbbá ezek egymásközti átadásával kapcsolatban a Kártalanítási Számlát kezelô szervezettel, a Nemzeti Irodával, a levelezôvel, az Információs Központtal, a Kártalanítási Szervezettel, kárrendezési megbízottal és a kárképviselôvel, illetve a károkozóval, amennyiben az önrendelkezési jogával élve a közúti közlekedési balesetével kapcsolatos kárrendezés kárfelvételi jegyzôkönyvébôl a balesetben érintett másik jármû javítási adataihoz kíván hozzáférni, o) a kiszervezett tevékenység végzéséhez szükséges adatok tekintetében a kiszervezett tevékenységet végzôvel, p) fióktelep esetében - ha a magyar jogszabályok által támasztott követelményeket kielégítô adatkezelés feltételei minden egyes adatra nézve teljesülnek, valamint a harmadik országbeli biztosító székhelye szerinti állam rendelkezik a magyar jogszabályok által támasztott követelményeket kielégítô adatvédelmi jogszabállyal - a harmadik országbeli biztosítóval, biztosításközvetítôvel, szaktanácsadóval, q) a feladatkörében eljáró adatvédelmi biztossal szemben. 6. A Biztosító és a biztosításközvetítô a nemzetbiztonsági szolgálat és az ügyészség írásbeli megkeresésére akkor is köteles haladéktalanul tájékoztatást adni, ha adat merül fel arra, hogy a biztosítási ügylet a Büntetô Törvénykönyvrôl szóló évi IV. törvényben foglaltak szerinti a) kábítószerrel visszaéléssel, b) terrorcselekménnyel, c) robbanóanyaggal vagy robbantószerrel visszaéléssel, d) lôfegyverrel vagy lôszerrel visszaéléssel, e) pénzmosással, f) bûnszövetségben vagy bûnszervezetben elkövetett bûncselekménnyel van összefüggésben. 7. A biztosítási titok megtartásának kötelezettsége nem áll fenn abban az esetben, ha a Biztosító az Európai Unió által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedések végrehajtásáról szóló törvényben meghatározott bejelentési kötelezettségének tesz eleget. 8. A biztosítási titok megtartásának kötelezettsége nem áll fenn abban az esetben, ha a magyar bûnüldözô szerv, illetôleg az Országos Rendôr-fôkapitányság - a pénzmosás megelôzésérôl és megakadályozásáról szóló évi XV. törvényben meghatározott feladatkörében eljárva, vagy nemzetközi kötelezettségvállalás alapján külföldi bûnüldözô szerv, illetôleg külföldi Pénzügyi Információs Egység írásbeli megkeresése teljesítése céljából - írásban kér biztosítási titoknak minôsülô adatot a Biztosítótól, amennyiben a megkeresés tartalmazza a külföldi adatkérô által aláírt titoktartási záradékot. 9. Nem jelenti a biztosítási titok sérelmét a Biztosító által a harmadik országbeli biztosítóhoz vagy harmadik országbeli adatfeldolgozó szervezethez (harmadik országbeli adatkezelô) történô adattovábbítás abban az esetben, ha a Biztosító ügyfele (adatalany) ahhoz írásban hozzájárult, és a harmadik országbeli adatkezelônél a magyar jogszabályok által támasztott követelményeket kielégítô adatkezelés feltételei minden egyes adatra nézve teljesülnek, valamint a harmadik országbeli adatkezelô székhelye szerinti állam rendelkezik a magyar jogszabályok által támasztott követelményeket kielégítô adatvédelmi jogszabállyal. 10. Nem jelenti a biztosítási titok sérelmét a) az olyan összesített adatok szolgáltatása, amelybôl az egyes ügyfelek személye vagy üzleti adata nem állapítható meg, 10
 11 b) fióktelep esetében a külföldi székhelyû vállalkozás székhelye (fôirodája) szerinti felügyeleti hatóság számára a felügyeleti tevékenységhez szükséges adattovábbítás, ha az megfelel a külföldi és a magyar felügyeleti hatóság közötti megállapodásban foglaltaknak, c) a jogalkotás megalapozása és a hatásvizsgálatok elvégzése céljából a miniszter részére személyes adatnak nem minôsülô adatok átadása, d) biztosítókról és a biztosítási tevékenységrôl szóló évi LX. törvény Nyolcadik részének III. és III/A. fejezetében, a tôkepiacról szóló évi CXX. törvény XIX/B. fejezetében, valamint a hitelintézetekrôl és pénzügyi vállalkozásokról szóló évi CXII. törvény XIV/A. fejezetében foglalt rendelkezések teljesítése érdekében történô adatátadás. 11. A Biztosító és a biztosításközvetítô a személyes adatokat a biztosítási, illetve a megbízási jogviszony fennállásának idején, valamint azon idôtartam alatt kezelheti, ameddig a biztosítási, illetve a megbízási jogviszonnyal kapcsolatban igény érvényesíthetô. 12. Szerzôdô és a Biztosított a saját személyes adatairól jogosult tájékoztatást kapni, kérésére azokat a Biztosító a nyilvántartásában módosítja. Az elhunyt személlyel kapcsolatba hozható adatok tekintetében az érintett jogait az elhunyt örököse, illetve a biztosítási szerzôdésben nevesített jogosult is gyakorolhatja. 18. cikkely Biztosító titoktartási kötelezettsége Biztosítót illetve a biztosítási szolgáltatás nyújtása során eljáró alkalmazottját a biztosítási szolgáltatás nyújtása során a biztosítási eseménnyel kapcsolatban tudomására jutott tények, adatok és információk tekintetében ugyanolyan titoktartási kötelezettség terheli mint az ügyvédet. 19. cikkely Illetékes bíróság, alkalmazandó jog Biztosító és a Szerzôdô és/vagy a Biztosítottak között a biztosítási szerzôdésbôl származó valamennyi jogvita eldöntésére a Biztosító székhelye szerinti bíróság illetékes. Jelen biztosítási szerzôdésre a magyar jog elôírásai érvényesek. A jelen feltételekben nem szabályozott kérdésekre a Polgári Törvénykönyv és a hatályos magyar jogszabályok rendelkezései az irányadóak. 11