text:
 EUROOPAN KOMISSIO
 Bryssel 13.1.2017
 COM(2017) 14 final
 2017/0007(COD)
 Ehdotus
 EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS
 makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Moldovan tasavallalle
 {SWD(2017) 12 final}
 PERUSTELUT
 1.EHDOTUKSEN TAUSTA
 •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet
 Tilanne Moldovan tasavallassa on ollut kahtena viime vuonna vaikea sekä taloudellisesti että poliittisesti. Maan pankkisektorilla puhkesi marraskuussa 2014 suuri petosskandaali, joka paljasti alan ohjaus- ja hallintajärjestelmässä vakavia puutteita. Lisäksi maan poliittinen tilanne on ollut epävakaa: marraskuun 2014 vaalien jälkeen maassa on ollut kolme eri hallitusta, keskuspankin pääjohtaja on vaihtunut, ja kansalaiset ovat osoittaneet mieltään kaduilla. Kaikki nämä seikat ovat osaltaan hidastaneet talouskasvua, saaneet Moldovan kansainväliset kumppanit keskeyttämään budjettituen maksamisen sekä heikentäneet julkista taloutta ja maksutasetta. Talousvaikeuksia ovat pahentaneet eräiden Moldovan keskeisten alueellisten kauppakumppaneiden (erityisesti Venäjän, mutta myös Valko-Venäjän ja Ukrainan) taantuma tai heikko talouden toimeliaisuus. Kumppaneiden ongelmat ovat myös supistaneet Moldovan vientiä ja maastamuuttajien rahalähetyksiä. Tämän on vain osittain korvannut lisääntynyt kaupankäynti EU:n kanssa vuonna 2014 allekirjoitetun assosiaatiosopimuksen voimaantulon jälkeen. Sopimuksen tavoitteena on aikaansaada pitkälle menevä ja laaja-alainen vapaakauppa-alue.
 Moldova on tässä tilanteessa pyytänyt tukea Kansainväliseltä valuuttarahastolta (IMF). Moldovan viranomaiset kävivät IMF:n kanssa vaikeat ja pitkittyneet neuvottelut, joissa näkyi maan epävakaa poliittinen tilanne. Osapuolet pääsivät lopulta heinäkuussa 2016 sopimukseen ohjelmasta, jota tuetaan kolmivuotisella laajennetulla luotto- ja rahoitusjärjestelyllä. IMF:n johtokunta hyväksyi sopimuksen 7. marraskuuta 2016. Sopimus saatiin aikaan sen jälkeen, kun viranomaiset olivat sitoutuneet puuttumaan finanssialan ja julkisen varainhoidon ohjaus- ja hallintajärjestelmän ongelmiin. Sitä ennen maahan oli tammikuussa 2016 nimitetty pääministeri Filipin johtama uusi hallitus ja maaliskuussa 2016 uusi keskuspankin pääjohtaja. IMF:n kanssa sovitun rahoitusjärjestelyn suuruus vastaa 75:tä prosenttia Moldovan jäsenkiintiöstä IMF:ssä (129,4 miljoonaa erityisnosto-oikeutta eli noin 161 miljoonaa euroa). Luotto- ja rahoitusjärjestelyn tavoitteena on aikaansaada nopeita parannuksia finanssisektorin ohjaus- ja hallintajärjestelmässä, lujittaa makrotalouden ja rahoitusvakauden turvaavia politiikkoja sekä edistää kestävää ja osallistavaa kasvua.
 Ulkoasiainneuvoston 15. helmikuuta 2016 antamien päätelmien jälkeen EU ja Moldovan viranomaiset sopivat keskeisiä uudistuksia koskevasta etenemissuunnitelmasta, jonka tarkoituksena oli käynnistää uudelleen tärkeimmät rakenneuudistukset. Suunnitelman täytäntöönpanon määräajaksi vahvistettiin 31. heinäkuuta 2016. Täytäntöönpanossa on edistytty huomattavasti, mutta kaikkia EU:n huolenaiheita, jotka esitettiin neuvoston helmikuussa antamissa päätelmissä, ei kuitenkaan ole vielä poistettu.
 Moldovan hallitus pyysi EU:lta makrotaloudellista rahoitusapua elokuussa 2015 ja toisti pyyntönsä maaliskuussa 2016.
 1
 Ottaen huomioon tämän pyynnön sekä Moldovan poliittisen ja taloudellisen kehityksen vuodesta 2014 lähtien Euroopan komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle ehdotuksen päätökseksi, jolla Moldovan tasavallalle myönnetään makrotaloudellista rahoitusapua enintään 100 miljoonaa euroa. Tästä määrästä 60 miljoonaa euroa myönnetään lainoina ja 40 miljoonaa euroa avustuksina. Ehdotettu määrä on perusteltu, kun otetaan huomioon päivitetty arvio maan ulkoisen rahoituksen tarpeista, IMF:n ohjelman suuruusluokka, taakanjakoa koskevat näkökohdat ja EU:n talousarvion liikkumavara.
 Ehdotetulla unionin makrotaloudellisella rahoitusavulla autettaisiin Moldovaa kattamaan osa jäljellä olevasta vuosien 2016–2018 ulkoisesta rahoitustarpeesta, joka IMF:n uuden ohjelman yhteydessä on arvioitu 442 miljoonaksi Yhdysvaltain dollariksi (402 miljoonaksi euroksi). Rahoitusapu lievittäisi lyhyellä aikavälillä maksutaseen ja julkisen talouden haavoittuvuutta. Sen suunnittelussa ja täytäntöönpanossa otettaisiin huomioon IMF:n ja Maailmanpankin kanssa sovittavat Moldovan sopeutus- ja uudistusohjelmat sekä EU:n budjettitukiohjelmien mukaiset uudistukset ja pitkälle menevä ja laaja-alainen vapaakauppasopimus.
 Ehdotetun järjestelyn lisäksi on tarkoitus käynnistää uudelleen Euroopan naapuruusvälineestä (ENI) rahoitettavien budjettitukioperaatioiden mukaiset maksut. Ne keskeytettiin vuoden 2015 alussa hallintoon liittyvien huolenaiheiden sekä luotettavan makrotalouspoliittisen strategian puuttumisen takia.
 Tähän ehdotukseen liittyvässä komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa selostetun mukaisesti ja Euroopan ulkosuhdehallinnon poliittisesta tilanteesta tekemän arvion perusteella komissio katsoo, että ehdotetulle makrotaloudelliselle rahoitusavulle asetetut poliittiset ja taloudelliset edellytykset täyttyvät.
 •Yleinen tausta
 Moldovan makrotalouden näkymät ovat edelleen heikot, mutta uudet sopeutustoimet ja ulkomaisten rahoittajien tuen mahdollinen uudelleen käynnistyminen ovat hieman vakauttaneet talouden tilannetta.
 Kasvu hidastui selvästi vuonna 2014. Vuonna 2015 Moldova ajautui taantumaan bruttokansantuotteen (BKT) vähentyessä 0,5 prosenttia seuraavista syistä: a) maataloustuotannon supistuminen 13,4 prosenttia huonojen sääolosuhteiden takia; b) maastamuuttajien rahalähetysten ja viennin nopea väheneminen johtuen joidenkin Moldovan keskeisten kauppakumppaneiden, erityisesti Valko-Venäjän, Venäjän ja Ukrainan, taantumasta tai heikosta talouden toimeliaisuudesta; c) pankkijärjestelmän ongelmista ja rahapolitiikan kiristymisestä johtunut heikko kotimainen luottoekspansio; sekä d) julkisen talouden kiristyminen, joka johtui osittain kansainvälisten rahoittajien tuen keskeytymisestä sekä taantuman aiheuttamasta verotulojen vähenemisestä, mikä puolestaan vaikutti huomattavasti muun muassa vuoden 2015 julkiseen investointiohjelmaan. Vuoden 2015 sopeutustoimien jälkeen Moldovan talouden ennakoidaan toipuvan hyvin hitaasti vuonna 2016 ja sen jälkeisinä vuosina. BKT:n ennakoidaan kasvavan vuonna 2016 noin 2 prosenttia. Vuonna 2016 kasvua rajoittavat edelleen budjettileikkaukset ja tiukat luottoehdot sekä vähäiset rahalähetykset ja aiempaa korkeammat paikalliset energiahinnat, jotka hillitsevät yksityistä kulutusta. Suuntautuminen kohti EU:n markkinoita vie aikaa ja edellyttää investointeja.
 Kuluttajahintainflaatio kiihtyi 4,7 prosentista (joulukuussa 2014) 13,5 prosenttiin (joulukuussa 2015; vuosimuutos), mutta on sen jälkeen supistunut 3,0 prosenttiin syyskuussa 2016. IMF ennakoi, että keskimääräinen vuotuinen inflaatioaste on 6,9 prosenttia vuonna 2016 ja 4,9 prosenttia vuonna 2017.
 Hallitukseen on kohdistunut huomattavia paineita kiristää verotusta, koska heikko talouden toimeliaisuus ja rahoittajien budjettituen keskeytyminen ovat vähentäneet talousarviotuloja. Nämä seikat kasvattivat osaltaan julkisen talouden alijäämää vuosien 2014 ja 2015 välillä 1,9 prosentista 2,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen. IMF:n kanssa sovitun ohjelman mukaisesti hallitus hyväksyi vuoden 2016 tarkistetun talousarvion, jonka presidentti allekirjoitti 4. lokakuuta 2016. Talousarvio sisältää tarvittavat meno- ja tulopuolta koskevat sopeutustoimet, joiden avulla on tarkoitus saavuttaa alijäämätavoitteeksi asetettu 3,2 prosenttia suhteessa BKT:hen.
 Tulo- ja menopuolen toimenpiteisiin liittyvien säästöjen kokonaismäärä oli 2,2 miljardia Moldovan leitä, joka vastaa 1,7:ää prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016. Näihin kuuluvat muun muassa toimet palkkasumman hillitsemiseksi (mm. vähentämällä avoinna olevia toimia) sekä monenlaiset toimet veronkannon tehostamiseksi ja verohallinnon uudistamiseksi sekä liiallisten verovapautusten vähentämiseksi.
 Julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen kasvoi 36 prosentista vuoden 2014 lopussa 45 prosenttiin vuoden 2015 lopussa. Näissä arvioissa on otettu huomioon Moldovan keskuspankin kolmelle likvidaatiomenettelyssä olevalle pankille myöntämät hätäluotot, joilla on valtiontakaus. Julkisen velan kasvu viime vuonna johtui etupäässä kotimaisen velan komponentista. Ulkomaanvelka kasvoi vähemmän (18 %:sta suhteessa BKT:hen vuonna 2014 21 %:iin suhteessa BKT:hen vuoden 2015 lopussa), ja lisäys johtui etupäässä leun heikkenemisestä. Suurin osa ulkomaanvelasta on keskipitkän tai pitkän aikavälin velkaa, jota ovat myöntäneet monen- ja kahdenväliset luotonantajat edullisin ehdoin.
 Vaihtotaseen alijäämä supistui 293 miljoonaan euroon vuonna 2015 (vuosimuutos 40 %) johtuen tuontienergian hinnan selvästä laskusta sekä kotimaisen kysynnän heikkenemisestä, joka vähensi tuontia. Mitattuna prosenttiosuutena suhteessa BKT:hen vaihtotaseen alijäämä supistui 6,7 prosentista vuonna 2014 5,0 prosenttiin vuonna 2015 johtuen BKT:n dollarimääräisestä supistumisesta vuonna 2015 (tämä puolestaan oli seurausta reaalisen BKT:n vähenemisestä ja leun arvon heikkenemisestä).
 Moldovan talouden ja politiikan myllerryksillä ei kuitenkaan ollut vaikutusta maahan vuonna 2015 tehtyihin suoriin ulkomaisiin investointeihin. Niiden määrä oli 165 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria vuonna 2015, kun se oli vuonna 2014 vain 158 miljoonaa dollaria. Moldovan vapaatalousalueilla oli suuri merkitys suorien ulkomaisten investointien houkuttelemisessa.
 Finanssisektorin kriisin takia valuuttavaranto supistui syyskuun 2014 ja helmikuun 2015 välisenä aikana 35 prosenttia, 1,7 miljardiin Yhdysvaltain dollariin. Tämä vastasi noin 4,3 kuukauden tuontia. Lisäksi keskuspankki myi kyseisenä ajanjaksona valuuttavarannostaan yhteensä 700 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, josta osan erityismyynnillä kolmelle likvidaatiomenettelyyn asetetulle valtion hallinnoimalle pankille ja osan valuuttamarkkinoilla. Valuuttavarannon supistuminen liittyi osittain dollarimääräisten säästöjen osuuden kasvamiseen tilanteessa, jossa luottamus leuhun heikkeni. Valuuttamarkkinoiden elvyttyä ja tilanteen vakaannuttua keskuspankki keräsi syyskuuhun 2016 mennessä yhteensä 2,1 miljardin Yhdysvaltain dollarin suuruisen valuuttavarannon, joka vastaa arviolta 5,1 kuukauden ennakoitua tuontia.
 Uudistusprosessin poljettua useita vuosia paikallaan rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpano on edistynyt huomattavasti kuuden viime kuukauden aikana. Tämä koskee myös niitä uudistuksia, jotka sisältyvät EU:n kanssa helmikuussa 2016 sovittuun keskeisiä uudistuksia koskevaan etenemissuunnitelmaan. Uudistustoimenpiteiden hyväksyminen on kuitenkin viivästynyt joillakin aloilla: esimerkiksi julkishallinnon alalla ei ole nimetty valtion rahoitusmarkkinakomitean puheenjohtajaa eikä sähkö- ja kaasualoilla ole toteutettu toimia markkinoiden vapauttamiseksi. EU on osallistunut yhä tiiviimmin rakenneuudistuksia koskevien teknisten ja toimintapoliittisten neuvojen antamiseen Moldovalle rahoittamalla ryhmää, johon kuuluu 25 korkean tason neuvonantajaa. Neuvonantajat tekevät yhteistyötä eri instituutioiden korkea-arvoisten virkamiesten, kuten pääministerin, valtiovarainministerin ja keskuspankin pääjohtajan, kanssa. Tämä aivan uudenlainen menettely koskee sellaisia uudistuksen kannalta tärkeitä osa-alueita kuin finanssisektori, julkinen varainhoito, ulkoinen tarkastus sekä pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppa-alueen toteuttaminen.
 IMF:n marraskuussa 2016 laatimat ennusteet viittaavat merkittäviin maksutasetarpeisiin vuosina 2016–2018, sillä ulkoisen rahoitusvajeen kokonaismäärän arvioidaan olevan 469 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria (184 miljoonaa dollaria vuonna 2016, 186 miljoonaa dollaria seuraavana vuonna ja 99 miljoonaa dollaria vuonna 2018). Rahoitusvaje johtuu karkeasti ottaen kolmesta tekijästä: vaihtotaseen alijäämä on melko suuri, valuuttavarantoa on tarpeen kasvattaa, ja velkojen lyhennysvaatimusten odotetaan olevan suuret. Ehdotettu 100 miljoonan euron makrotaloudellinen rahoitusapu kattaisi 24,9 prosenttia arvioidusta jäljellä olevasta rahoitusvajeesta (josta on vähennetty IMF:n nettorahoitus ja odotettavissa oleva Maailmanpankin toimintapoliittisin ehdoin myönnettyjen lainojen maksu).
 •Voimassa olevat aiemmat säännökset
 Euroopan parlamentti ja neuvosto antoivat 20. lokakuuta 2010 päätöksen N:o 938/2010/EU
 2
 , jolla Moldovan tasavallalle myönnettiin makrotaloudellista rahoitusapua 90 miljoonaa euroa avustuksina. Rahoitusapu maksettiin kokonaisuudessaan vuosina 2010–2012.
 •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen ja tavoitteiden kanssa
 Euroopan unionilla ja Moldovan tasavallalla on vuosien mittaan kehkeytyneet tiiviit poliittiset ja taloudelliset suhteet. Niiden pohjalta on tehty assosiaatiosopimus, johon sisältyy pitkälle menevä ja laaja-alainen vapaakauppa-alue. Sopimus allekirjoitettiin 27. kesäkuuta 2014, ja se tuli kokonaisuudessaan voimaan 1. heinäkuuta 2016. Assosiaatiosopimus korvasi aiemman kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen, ja sillä edistetään Moldovan poliittista assosiaatiota ja taloudellista yhdentymistä EU:n kanssa. Vuonna 2014 hyväksyttiin myös assosiaatio-ohjelma, jossa esitetään assosiaatiosopimuksen rakenteen pohjalta luettelo yhteistyön painopisteistä vuosina 2014–2016. Assosiaatio-ohjelmaa tarkistetaan parhaillaan, ja siitä on tarkoitus laatia vuosia 2017–2019 koskeva päivitetty versio. Vuosia 2014–2017 koskevassa yhdistetyssä tukikehyksessä esitetään Euroopan naapuruusvälineen puitteissa tehtävän EU:n ja Moldovan välisen yhteistyön keskeiset painopisteet. Käynnissä on myös uuden, vuodet 2017–2020 kattavan yhdistetyn tukikehyksen laatiminen.
 Moldovalla on lisäksi hyvin kehittyneet taloudelliset siteet EU:hun. EU oli vuonna 2015 Moldovan suurin kauppakumppani 53 prosentin osuudella, kun Venäjän osuus oli vain 13 prosenttia. Vuonna 2016 EU:n osuus on kasvanut edelleen 62 prosenttiin.
 Euroopan naapuruuspolitiikan soveltamisalaan kuuluvat maat voivat saada EU:lta makrotaloudellista rahoitusapua. Unionin makrotaloudellinen rahoitusapu täydentäisi Euroopan naapuruusvälineen ja muiden EU:n ohjelmien puitteissa myönnettyjä avustuksia ja varsinkin ehtoja, jotka sisältyvät EU:n parhaillaan täytäntöönpanemiin budjettitukipaketteihin. Unionin makrotaloudellinen rahoitusapu tukee Moldovan viranomaisia niiden luodessa asianmukaista kehystä makrotalouspolitiikan uudistamista ja rakenneuudistuksia varten. Tämä puolestaan lisäisi EU:n rahoitustoiminnan, myös muita rahoitusvälineitä käyttäen toteutettujen toimien, lisäarvoa ja tuloksellisuutta.
 Moldovan ihmisoikeuskehitykseen sekä hallintotapaan ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamiseen liittyy edelleen ongelmia. Maan viranomaiset ovat kuitenkin selvästi sitoutuneet jälleen ratkaisemaan valtionhallintoon liittyvät ongelmat ja edistämään tarvittavia poliittisia uudistuksia. Keskeisten uudistusten toteuttaminen on ehdoton edellytys makrotaloudellisen rahoitusavun onnistuneelle toteutukselle, ja uudistusten etenemistä seurataan tarkasti.
 Moldovan katsotaan täyttävän poliittiset ennakkoehdot, jotka on asetettu makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämiselle kolmansille maille. Erityisesti sen katsotaan kunnioittavan demokratiaa, ihmisoikeuksia ja oikeusvaltioperiaatetta, ja se on maa, jonka kanssa EU:lla on läheiset poliittiset ja taloudelliset suhteet. Yksityiskohtainen arviointi, jonka Euroopan ulkosuhdehallinto on laatinut makrotaloudelliseen rahoitusapuun liittyvien poliittisten kriteerien täyttämisestä, on liitetty komission yksiköiden valmisteluasiakirjaan, joka annetaan tämän ehdotuksen yhteydessä.
 2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE
 •Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus
 Ehdotettu makrotaloudellinen rahoitusapu olisi enintään 100 miljoonaa euroa. Komissio ehdottaa, että tästä määrästä enintään 60 miljoonaa euroa myönnetään keskipitkän aikavälin lainana ja enintään 40 miljoonaa euroa avustuksina. Rahoitusavulla katetaan osa Moldovan jäljellä olevista ulkoisen rahoituksen tarpeista vuosina 2016–2018. Komissio on määritellyt rahoitustarpeet IMF:n arvioiden perusteella.
 Ehdotetun järjestelyn koko huomioon ottaen komissio harkitsee rahoitusavun maksamista kolmessa erässä. Ensimmäiset kaksi erää, jotka koostuisivat 10 miljoonan euron avustusosuudesta ja 20 miljoonan euron lainaosuudesta, maksettaisiin vuonna 2017. Kolmas erä, joka käsittäisi 20 miljoonan euron avustusosuuden ja samansuuruisen lainaosuuden, maksettaisiin vuoden 2018 alkupuoliskolla. Rahoitusapua hallinnoi komissio, ja siihen sovelletaan EU:n varainhoitoasetuksen mukaisia petosten ja muiden sääntöjenvastaisuuksien torjuntaa koskevia erityissäännöksiä.
 Makrotaloudellista rahoitusapua koskevien maksujen suorittamiselle on asetettu tiukat ehdot: ensimmäisestä maksuerästä lähtien edellytetään, että Moldova etenee hyvin IMF:n ohjelman täytäntöönpanossa ja että järjestelyyn liittyvässä EU:n kanssa tehdyssä yhteisymmärryspöytäkirjassa sovittuja erityisiä toimintapoliittisia ehtoja noudatetaan. Näillä toimintapoliittisilla ehdoilla on määrä puuttua joihinkin perustavaa laatua oleviin heikkouksiin, joita Moldovan taloudessa ja talouden ohjaus- ja hallintajärjestelmässä on vuosien kuluessa esiintynyt. Mahdollisia aloja, joilla ehtoja voidaan asettaa, voisivat olla uudistukset finanssisektorin ohjaus- ja hallintajärjestelmän lujittamiseksi, julkinen varainhoito, energia-alan uudistaminen, toimet sosiaalisen turvaverkon lujittamiseksi, investointiympäristön kohentaminen sekä pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppasopimuksen täytäntöönpano.
 Päätös maksaa ehdotettu makrotaloudellinen rahoitusapu avustuksina ja lainoina perustuu Moldovan kehitystasoon (mitattuna henkeä kohti lasketuilla tuloilla) ja velkaindikaattoreihin. Se on myös yhdenmukainen IMF:n ja Maailmanpankin Moldovalle myöntämän kohtelun kanssa. Moldova täyttää edellytykset saada edullisin ehdoin myönnettävää rahoitusta IMF:n köyhyydenvähentämis- ja talouskasvurahastosta ja Maailmanpankkiryhmään kuuluvalta Kansainväliseltä kehitysjärjestöltä.
 •Oikeusperusta
 Tämän ehdotuksen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 212 artikla.
 •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)
 Ehdotus on toissijaisuusperiaatteen mukainen, koska jäsenvaltiot eivät voi yksin riittävällä tavalla saavuttaa ehdotuksen tavoitteita, jotka liittyvät Moldovan tasavallan makrotalouden lyhyen aikavälin vakauden palauttamiseen, vaan ne voidaan saavuttaa paremmin Euroopan unionin tasolla. Pääasiallisia syitä tähän ovat kansallisen tason budjettirajoitteet ja tarve avunantajien vahvaan koordinointiin rahoitusavun ja sen vaikutusten maksimoimiseksi.
 •Suhteellisuusperiaate
 Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen, koska siinä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen makrotalouden lyhyen aikavälin vakauteen liittyvien tavoitteiden saavuttamiseksi.
 Kuten komissio on todennut IMF:n laatimien, laajennettuun rahoitusjärjestelyyn liittyvien arvioiden perusteella, ehdotetun uuden makrotaloudellisen rahoitusavun määrä kattaa 24,9 prosenttia arvioidusta vuosien 2016–2018 jäljellä olevasta rahoitusvajeesta. Tämä on makrotaloudellisen rahoitusavun taakanjakoa koskevien vakiokäytäntöjen mukaista, kun otetaan huomioon, että myös muut kahden- ja monenväliset rahoittajat ovat luvanneet myöntää Moldovalle tukea.
 •Toimintatavan valinta
 Hankerahoitus tai tekninen apu ei soveltuisi tai riittäisi makrotaloudellisten tavoitteiden saavuttamiseen. Tärkein lisäarvo, joka makrotaloudellisesta rahoitusavusta saadaan verrattuna muihin EU:n välineisiin, on se, että sillä helpotetaan ulkoisia rahoitusvaikeuksia ja autetaan luomaan vakaa makrotalouskehys – muun muassa parantamalla maksutaseen ja julkisen talouden tilanteen kestävyyttä – ja asianmukainen kehys rakenneuudistuksille. Makrotaloudellisella rahoitusavulla helpotetaan tarkoituksenmukaisen yleisen toimintakehyksen käyttöönottoa, mikä voi tehostaa EU:n muista, kapea-alaisemmista rahoitusvälineistä Moldovassa rahoitettavia toimia.
 3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET
 •Intressitahojen kuuleminen
 Makrotaloudellinen rahoitusapu on erottamaton osa Moldovan tasavallan talouden vakauttamiseen annettavaa kansainvälistä tukea. Makrotaloudellista rahoitusapua koskevaa ehdotusta laatiessaan komission yksiköt ovat kuulleet IMF:ää ja Maailmanpankkia, jotka ovat jo käynnistäneet mittavia rahoitusohjelmia ja valmistelevat parhaillaan uusia. Komissio kuuli 20. syyskuuta 2016 talous- ja rahoituskomiteaa, joka antoi ehdotusluonnokselle hyväksyntänsä. Komissio on ollut säännöllisesti yhteydessä myös Moldovan viranomaisiin.
 •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö
 Varainhoitoasetuksen mukaisesti komission yksiköt ovat tehneet toiminnan arvioinnin selvittääkseen, tarjoavatko ohjelmaan sisältyvän tuen, mukaan lukien makrotaloudellisen rahoitusavun, hallinnoinnin kannalta merkitykselliset Moldovan hallintomenettelyt ja rahoitusketjut riittävät takeet. Konsulttiyrityksen laatima loppukertomus toiminnan arvioinnista luovutettiin komission yksiköille helmikuussa 2016. Kertomuksessa todetaan, että Moldovan hallintomenettelyt ja rahoitusketjut ovat tällä hetkellä pitkälti asianmukaisia uuden makrotaloudellisen rahoitusapuoperaation hallinnoimiseksi, vaikkakin merkittäviä heikkouksia on edelleen olemassa. Kehitystä seurataan jatkossa tiiviisti myös Chişinăussa sijaitsevan EU:n edustuston säännöllisesti antamissa julkisen varainhoidon uudistamista koskevissa edistymiskertomuksissa.
 •Vaikutustenarviointi
 Unionin makrotaloudellinen rahoitusapu on poikkeuksellinen hätäavun väline, jolla pyritään ratkomaan vakavia maksutasevaikeuksia kolmansissa maissa. Komission paremman sääntelyn suuntaviivojen (SWD(2015) 111 final) mukaisesti tästä makrotaloudellista rahoitusapua koskevasta ehdotuksesta ei tarvitse tehdä vaikutustenarviointia, sillä tämänkaltaisessa hätätilanteessa on poliittisesti välttämätöntä toimia nopeasti.
 Yleisesti ottaen makrotaloudellista rahoitusapua koskevat komission ehdotukset perustuvat EU:n naapurialueilla aiemmin toteutettujen toimien jälkiarvioinneista saatuihin kokemuksiin. Uudella makrotaloudellisella rahoitusavulla ja siihen liitetyllä talouden sopeutus- ja uudistusohjelmalla helpotetaan Moldovan lyhyen aikavälin rahoitustarpeita ja tuetaan politiikkatoimia, joilla pyritään vahvistamaan keskipitkän aikavälin maksutasetta ja julkisen talouden kestävyyttä sekä vauhdittamaan kestävää kasvua IMF:n kanssa sovittavaa ohjelmaa täydentäen. Näillä toimintapoliittisilla ehdoilla on määrä puuttua joihinkin perustavaa laatua oleviin heikkouksiin, joita Moldovan taloudessa ja talouden ohjaus- ja hallintajärjestelmässä on vuosien kuluessa esiintynyt. Mahdollisia aloja, joilla ehtoja voidaan periaatteessa asettaa, voisivat olla uudistukset finanssisektorin ohjaus- ja hallintajärjestelmän lujittamiseksi, julkinen varainhoito, energia-alan uudistaminen, toimet sosiaalisen turvaverkon lujittamiseksi, investointiympäristön kohentaminen sekä pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppasopimuksen täytäntöönpano.
 4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET
 Suunniteltu rahoitusapu on tarkoitus antaa lainana ja avustuksena. Laina rahoitetaan lainanotolla, josta vastaa komissio EU:n lukuun. Lainana myönnettävän rahoitusavun talousarviovaikutukset vastaavat määrää, joka maksetaan EU:n ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahastoon budjettikohdasta 01 03 06 (Takuurahaston rahoittaminen) ja joka on 9 prosenttia nostettujen lainojen määrästä. Olettaen, että ensimmäiset kaksi lainaerää (kumpikin 20 miljoonaa euroa) maksetaan vuonna 2017 ja kolmas lainaerä (20 miljoonaa euroa) vuonna 2018, takuurahastoon suoritettavat maksut toteutuvat takuurahastomekanismin hallinnointisääntöjen mukaisesti vuosien 2019 ja 2020 talousarvioissa. Vuoden 2019 osalta maksujen määrä on 3,6 miljoonaa euroa ja vuoden 2020 osalta 1,8 miljoonaa euroa.
 3
 Rahoitusavun avustusosuus (10 miljoonaa euroa kahden ensimmäisen erän osalta ja 20 miljoonaa euroa kolmannen erän osalta) rahoitetaan vuosien 2017 ja 2018 talousarvioiden budjettikohtaan 01 03 02 (Makrotaloudellinen rahoitusapu) otetuista maksusitoumusmäärärahoista, ja maksut suoritetaan vuosina 2017 ja 2018. Budjettikohtien 01 03 02 ja 01 03 06 käyttöä koskevien tämänhetkisten ennusteiden perusteella komissio arvioi, että toimen talousarviovaikutukset pystytään kattamaan.
 5.LISÄTIEDOT
 •Uudelleentarkastelu-, tarkistus- tai raukeamislauseke
 Ehdotus sisältää raukeamislausekkeen. Ehdotettu makrotaloudellinen rahoitusapu on saatavilla kahden ja puolen vuoden ajan ensimmäisestä yhteisymmärryspöytäkirjan voimaantulon jälkeisestä päivästä lukien.
 2017/0007 (COD)
 Ehdotus
 EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS
 makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Moldovan tasavallalle
 EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
 ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 212 artiklan,
 ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen
 4
 ,
 sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
 noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä
 5
 ,
 sekä katsovat seuraavaa:
 (1)Euroopan unionin, jäljempänä ’unioni’, ja Moldovan tasavallan, jäljempänä ’Moldova’, suhteita kehitetään osana Euroopan naapuruuspolitiikkaa, jäljempänä myös ’ENP’, ja itäistä kumppanuutta. Moldova liittyi unionin itäisen kumppanuuden ohjelmaan vuonna 2009, minkä jälkeen käynnistettiin neuvottelut EU:n ja Moldovan assosiaatiosopimuksesta. Tämä sopimus, jolla valmistellaan pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppa-alueen asteittaista toteuttamista, allekirjoitettiin vuonna 2014, ja se tuli voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2016.
 (2)Moldovan talous on kärsinyt huomattavasti poliittisesta epävakaudesta, joka maassa vallitsi marraskuussa 2014 ja tammikuussa 2016 järjestettyjen vaalien välisenä aikana, samoin kuin pankkisektorin petosskandaalista, talouden heikosta toimeliaisuudesta alueella sekä Venäjän asettamista tuontikielloista. Tilanne oli osasyynä taantumaan kehittymiseen sekä pahensi kasvavaa kauppavajetta ja merkittävää valuuttavarannon supistumista viime vuonna.
 (3)Vuoden 2016 alussa maahan nimettiin uusi hallitus sekä keskuspankille uusi pääjohtaja. Viranomaiset ovat muutenkin sitoutuneet aiempaa päättäväisemmin tarvittavien poliittisten uudistusten toteuttamiseen sekä hallinnon haasteiden ratkaisemiseen finanssisektorilla ja julkisen varainhoidon alalla.
 (4)Uudistusten tueksi EU ja Moldova sopivat ulkoasiainneuvoston 15 päivänä helmikuuta 2016 antamien päätelmien johdosta etenemissuunnitelmasta, jossa esitetään keskeiset uudistukset. Moldova on edistynyt huomattavasti etenemissuunnitelman täytäntöönpanossa.
 (5)Poliittisessa siirtymäprosessissa ja vaikeissa taloudellisissa oloissa Moldovan viranomaiset ja Kansainvälinen valuuttarahasto, jäljempänä ’IMF’, sopivat heinäkuussa 2016 178,7 miljoonan Yhdysvaltain dollarin suuruisesta kolmivuotisesta laajennetusta luotto- ja rahoitusjärjestelystä. IMF:n johtokunta hyväksyi järjestelyn 7 päivänä marraskuuta 2016. IMF:n ohjelman mukaisesti Moldovan viranomaisten on aikaansaatava nopeita parannuksia finanssisektorin ohjaus- ja hallintajärjestelmässä, lujitettava makrotalouden ja rahoitusvakauden turvaavia politiikkoja sekä edistettävä kestävää ja osallistavaa kasvua.
 (6)Taloustilanteen ja -näkymien heikentyessä Moldova pyysi unionilta lisää makrotaloudellista rahoitusapua elokuussa 2015 ja toisti pyyntönsä maaliskuussa 2016.
 (7)Moldovan alustava osuus Euroopan naapuruusvälineen (ENI) määrärahoista on 610–746 miljoonaa euroa, johon sisältyy myös budjettituki ja tekninen apu. Unionin budjettituen maksaminen kuitenkin keskeytettiin vuoden 2015 alussa, ja tuen jatkamisen ehdoksi asetettiin IMF:n uuden ohjelman hyväksyminen sekä kaikkien budjettituen edellytysten täyttyminen.
 (8)Koska Moldova kuuluu Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin, se olisi katsottava oikeutetuksi saamaan unionin makrotaloudellista rahoitusapua.
 (9)Unionin makrotaloudellisen rahoitusavun olisi oltava poikkeuksellinen rahoitusväline, jolla myönnetään sitomatonta ja kohdentamatonta maksutasetukea avunsaajan välittömiin ulkoisen rahoituksen tarpeisiin. Sillä olisi tuettava sellaisen toimenpideohjelman täytäntöönpanoa, joka sisältää tiukkoja ja välittömiä sopeutus- ja rakenneuudistustoimia maksutasetilanteen parantamiseksi lyhyellä aikavälillä.
 (10)Moldovan maksutaseessa on IMF:n ja muiden monenvälisten laitosten käyttöön asettamien varojen jälkeen edelleen huomattava ulkoinen rahoitusvaje, joten Moldovalle annettavaa unionin makrotaloudellista rahoitusapua pidetään tämänhetkisissä poikkeusolosuhteissa asianmukaisena vastauksena Moldovan pyyntöön saada tukea talouden vakauttamiseen yhdessä IMF:n ohjelman kanssa. Unionin makrotaloudellisella rahoitusavulla on tarkoitus tukea Moldovan talouden vakauttamista ja rakenneuudistusohjelmaa ja täydentää IMF:n rahoitusjärjestelyn puitteissa käytettävissä olevia varoja.
 (11)Unionin makrotaloudellisella rahoitusavulla olisi pyrittävä tukemaan Moldovan ulkoisen rahoitusaseman kestävyyden palauttamista ja siten maan taloudellista ja sosiaalista kehitystä.
 (12)Unionin makrotaloudellisen rahoitusavun ohella on tarkoitus käynnistää budjettitukimaksut Euroopan naapuruusvälineestä.
 (13)Unionin makrotaloudellisen rahoitusavun määrä vahvistetaan Moldovan jäljellä olevien ulkoisten rahoitustarpeiden kattavan määrällisen arvioinnin perusteella, ja siinä otetaan huomioon maan kyky rahoittaa itseään omista varoistaan ja erityisesti sen käytössä oleva kansainvälinen valuuttavaranto. Unionin makrotaloudellisella rahoitusavulla olisi täydennettävä IMF:n ja Maailmanpankin ohjelmia ja rahoitusta. Rahoitusavun määrää vahvistettaessa otetaan huomioon myös monenvälisiltä avunantajilta odotettavissa olevat rahoitusosuudet, tarve varmistaa oikeudenmukainen taakanjako unionin ja muiden avunantajien välillä, unionin muiden ulkoisten rahoitusvälineiden aiempi käyttö Moldovassa ja kaiken unionin toiminnan lisäarvo.
 (14)Kun otetaan huomioon Moldovan jäljelle jäävät ulkoiset rahoitustarpeet, sen taloudellisen kehityksen taso mitattuna henkeä kohti laskettujen tulojen ja köyhyysasteen perusteella, sen kyky rahoittaa itseään omista varoistaan ja erityisesti sen käytössä oleva kansainvälinen valuuttavaranto sekä sen takaisinmaksukyky, joka arvioidaan velanhoidon kestävyysanalyysin perusteella, osa rahoitusavusta olisi myönnettävä avustuksina.
 (15)Komission olisi varmistettava, että unionin makrotaloudellinen rahoitusapu vastaa oikeudellisesti ja sisällöltään unionin ulkoisen toiminnan eri alojen ja muiden asiaankuuluvien unionin politiikkojen keskeisiä periaatteita, tavoitteita ja toteutettuja toimenpiteitä.
 (16)Unionin makrotaloudellisella rahoitusavulla olisi tuettava ulkopolitiikkaa, jota unioni soveltaa suhteissaan Moldovaan. Komission yksiköiden ja Euroopan ulkosuhdehallinnon olisi työskenneltävä tiiviisti yhdessä koko makrotaloudellisen rahoitusapuoperaation keston ajan unionin ulkopolitiikan yhteensovittamiseksi ja sen johdonmukaisuuden varmistamiseksi.
 (17)Unionin makrotaloudellisella rahoitusavulla olisi tuettava Moldovan sitoutumista unionin kanssa yhteisiin arvoihin, mukaan lukien demokratia, oikeusvaltioperiaate, hyvä hallinto, ihmisoikeuksien kunnioittaminen, kestävä kehitys ja köyhyyden vähentäminen, sekä sen sitoutumista avoimen, sääntöihin perustuvan ja oikeudenmukaisen kaupan periaatteisiin.
 (18)Unionin makrotaloudellisen rahoitusavun edellytyksenä olisi oltava se, että Moldova noudattaa tehokkaita demokratian mekanismeja, kuten parlamentaarista monipuoluejärjestelmää, ja oikeusvaltioperiaatetta ja takaa ihmisoikeuksien kunnioittamisen. Lisäksi unionin makrotaloudellisen rahoitusavun erityistavoitteina olisi oltava julkisten varainhoitojärjestelmien tehokkuuden, läpinäkyvyyden ja vastuullisuuden lisääminen sekä finanssisektorin ohjauksen, hallinnan ja valvonnan tehostaminen Moldovassa ja sellaisten rakenneuudistusten edistäminen, joilla pyritään tukemaan kestävää ja osallistavaa kasvua, työpaikkojen luomista ja julkisen talouden vakauttamista. Komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon olisi säännöllisesti seurattava sekä edellytysten täyttymistä että näiden tavoitteiden saavuttamista.
 (19)Jotta unionin makrotaloudelliseen rahoitusapuun liittyvät unionin taloudelliset edut voidaan suojata tehokkaasti, Moldovan olisi toteutettava aiheellisia toimenpiteitä petosten, korruption ja muiden rahoitusapuun liittyvien sääntöjenvastaisuuksien estämiseksi ja torjumiseksi. Lisäksi olisi säädettävä, että komissio huolehtii tarkastuksista ja tilintarkastustuomioistuin tilintarkastuksista.
 (20)Unionin makrotaloudellisen rahoitusavun maksaminen ei rajoita Euroopan parlamentin ja neuvoston valtuuksia budjettivallan käyttäjinä.
 (21)Avustuksina myönnettyjen makrotaloudellisen rahoitusavun määrien ja lainoina myönnettyjen makrotaloudellisen rahoitusavun edellyttämien määrärahojen määrien olisi oltava yhdenmukaisia monivuotisessa rahoituskehyksessä vahvistettujen talousarviomäärärahojen kanssa.
 (22)Unionin makrotaloudellisen rahoitusavun hallinnointi olisi annettava komission tehtäväksi. Sen varmistamiseksi, että Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat seurata tämän päätöksen täytäntöönpanoa, komission olisi annettava niille säännöllisesti tietoja rahoitusavun täytäntöönpanosta ja toimitettava niille asiaan liittyvät asiakirjat.
 (23)Jotta voidaan varmistaa tämän päätöksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011
 6
 mukaisesti.
 (24)Unionin makrotaloudelliseen rahoitusapuun olisi sovellettava talouspoliittisia ehtoja, jotka vahvistetaan yhteisymmärryspöytäkirjassa. Yhdenmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi sekä tehokkuussyistä komissio olisi valtuutettava neuvottelemaan tällaisista ehdoista Moldovan viranomaisten kanssa jäsenvaltioiden edustajista muodostuvan komitean valvonnassa asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti. Kyseisen asetuksen mukaan neuvoa-antavaa menettelyä olisi sovellettava pääsääntöisesti kaikkiin muihin kuin asetuksessa säädettyihin tapauksiin. Kun otetaan huomioon yli 90 miljoonan euron suuruisen rahoitusavun mahdollisesti huomattava vaikutus, kyseisen raja-arvon ylittävissä toimissa on aiheellista käyttää tarkastelumenettelyä. Kun otetaan huomioon Moldovalle myönnettävän unionin makrotaloudellisen rahoitusavun määrä, yhteisymmärryspöytäkirjan hyväksymiseen sekä avun vähentämiseen, keskeyttämiseen tai peruuttamiseen olisi sovellettava tarkastelumenettelyä,
 OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
 1 artikla
 1.Unioni myöntää Moldovalle enintään 100 miljoonaa euroa makrotaloudellista rahoitusapua, jäljempänä ’unionin makrotaloudellinen rahoitusapu’, tukeakseen maan talouden vakauttamista ja sen huomattavaa uudistusohjelmaa. Tästä enimmäismäärästä enintään 60 miljoonaa euroa myönnetään lainoina ja enintään 40 miljoonaa euroa avustuksina. Unionin makrotaloudellisen rahoitusavun maksaminen edellyttää, että Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät unionin talousarvion asiaankuuluvaksi vuodeksi. Rahoitusavulla katetaan osa IMF:n ohjelmassa määritetyistä Moldovan maksutasetarpeista.
 2.Unionin makrotaloudellisen rahoitusavun lainaosuuden rahoittamiseksi komissiolle annetaan valtuudet lainata tarvittavat varat unionin puolesta pääomamarkkinoilta tai rahoituslaitoksilta ja lainata ne edelleen Moldovalle. Lainojen keskimääräinen takaisinmaksuaika on enintään 15 vuotta.
 3.Komissio hallinnoi unionin makrotaloudellisen rahoitusavun maksamista IMF:n ja Moldovan välisten sopimusten tai yhteisymmärryspöytäkirjojen sekä Euroopan naapuruuspolitiikan puitteissa sovitussa EU–Moldova-assosiaatiosopimuksessa, mukaan lukien pitkälle menevässä ja laaja-alaisessa vapaakauppasopimuksessa, vahvistettujen talousuudistuksia koskevien keskeisten periaatteiden ja tavoitteiden kanssa yhteensopivalla tavalla.
 Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle säännöllisesti tietoja unionin makrotaloudellisesta rahoitusavusta, myös sen maksamisesta, ja toimittaa kyseisille toimielimille asiaan liittyvät asiakirjat ajallaan.
 4.Unionin makrotaloudellinen rahoitusapu on saatavilla kahden ja puolen vuoden ajan 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yhteisymmärryspöytäkirjan voimaantulon jälkeisestä päivästä alkaen.
 5.Jos Moldovan rahoitustarpeet vähenevät alkuperäisiin ennusteisiin nähden olennaisesti unionin makrotaloudellisen rahoitusavun maksukaudella, komissio vähentää avun määrää tai keskeyttää tai peruuttaa avun 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.
 2 artikla
 1.Unionin makrotaloudellisen rahoitusavun edellytyksenä on se, että Moldova noudattaa tehokkaita demokratian mekanismeja, kuten parlamentaarista monipuoluejärjestelmää, ja oikeusvaltioperiaatetta ja takaa ihmisoikeuksien kunnioittamisen.
 2.Komissio ja Euroopan ulkosuhdehallinto valvovat tämän edellytyksen täyttymistä unionin makrotaloudellisen rahoitusavun koko elinkaaren ajan.
 3.Edellä olevia 1 ja 2 kohtaa sovelletaan neuvoston päätöksen 2010/427/EU
 7
 mukaisesti.
 3 artikla
 1.Komissio sopii 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen Moldovan viranomaisten kanssa unionin makrotaloudelliseen rahoitusapuun liitettävistä selkeästi määritellyistä talouspolitiikkaa ja rahoitusta koskevista ehdoista, joissa keskitytään rakenneuudistuksiin ja vakaaseen julkiseen talouteen; nämä ehdot vahvistetaan yhteisymmärryspöytäkirjassa, johon sisältyy mainittujen ehtojen täyttämisen aikataulu. Yhteisymmärryspöytäkirjassa esitettyjen talouspolitiikkaa ja rahoitusta koskevien ehtojen on oltava yhdenmukaisia 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen sopimusten tai yhteisymmärryspöytäkirjojen kanssa, mukaan lukien ne makrotalouden sopeutusohjelmat ja rakenneuudistusohjelmat, joita Moldova on toteuttanut IMF:n tuella.
 2.Edellä 1 kohdassa tarkoitetuilla ehdoilla pyritään erityisesti parantamaan Moldovan julkisten varainhoitojärjestelmien tehokkuutta, läpinäkyvyyttä ja vastuullisuutta muun muassa unionin makrotaloudellisen rahoitusavun käytön osalta. Politiikkatoimenpiteitä suunniteltaessa on otettava asianmukaisesti huomioon myös edistyminen markkinoiden vastavuoroisessa avaamisessa, sääntöihin perustuvan ja oikeudenmukaisen kaupan kehitys ja muut unionin ulkopolitiikan painopisteet. Komissio seuraa säännöllisesti, miten näiden tavoitteiden saavuttamisessa edistytään.
 3.Unionin makrotaloudellisen rahoitusavun yksityiskohtaiset rahoitusehdot vahvistetaan komission ja Moldovan viranomaisten välillä tehtävissä lainasopimuksessa ja avustussopimuksessa.
 4.Komissio tarkistaa säännöllisin väliajoin, että 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut edellytykset täyttyvät edelleen, mukaan lukien sen, onko Moldovan talouspolitiikka unionin makrotaloudellisen rahoitusavun tavoitteiden mukaista. Tätä varten komissio sovittaa toimintansa tiiviisti yhteen IMF:n ja Maailmanpankin sekä tarvittaessa Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa.
 4 artikla
 1.Jollei 3 kohdassa säädetyistä edellytyksistä muuta johdu, komissio asettaa unionin makrotaloudellisen rahoitusavun käyttöön erissä, joihin kuhunkin kuuluu laina- ja avustusosuus. Kunkin erän suuruus vahvistetaan 3 artiklassa tarkoitetussa yhteisymmärryspöytäkirjassa.
 2.Lainoina myönnetyn unionin makrotaloudellisen rahoitusavun määrät rahoitetaan tarvittaessa neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 480/2009
 8
 mukaisesti.
 3.Komissio tekee päätöksen erien maksamisesta sen perusteella, täyttyvätkö kaikki seuraavat edellytykset:
 a)2 artiklassa säädetty edellytys;
 b)jatkuva tyydyttävä edistyminen sellaisen toimenpideohjelman täytäntöönpanossa, joka sisältää IMF:n muulla kuin ennaltavarautuvalla luottojärjestelyllä tukemia tiukkoja sopeutus- ja rakenneuudistustoimia; sekä
 c)yhteisymmärryspöytäkirjassa sovittujen talouspolitiikkaa ja rahoitusta koskevien ehtojen täyttyminen tyydyttävällä tavalla.
 Toinen erä voidaan periaatteessa maksaa aikaisintaan kolmen kuukauden kuluttua ensimmäisen erän maksamisesta. Kolmas erä voidaan periaatteessa maksaa aikaisintaan kolmen kuukauden kuluttua toisen erän maksamisesta.
 4.Jos 3 kohdassa säädetyt edellytykset eivät täyty, komissio keskeyttää tilapäisesti tai peruuttaa unionin makrotaloudellisen rahoitusavun maksamisen. Tällaisissa tapauksissa se ilmoittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle keskeyttämisen tai peruuttamisen syyt.
 5.Unionin makrotaloudellinen rahoitusapu maksetaan Moldovan keskuspankille. Yhteisymmärryspöytäkirjassa sovittavien ehtojen mukaisesti, mukaan lukien se, että jäljellä oleva julkisen talouden rahoitustarve vahvistetaan, unionin varat voidaan siirtää Moldovan valtiovarainministeriölle, joka on lopullinen avunsaaja.
 5 artikla
 1.Unionin makrotaloudellisen rahoitusavun lainaosuuteen liittyvät lainanotto- ja lainanantotoimet suoritetaan euromääräisinä ja käyttäen samaa arvopäivää, eikä niistä saa aiheutua unionille tilannetta, jossa anto- ja ottolainauksen maturiteetit poikkeavat toisistaan, eikä unionia saa asettaa alttiiksi valuuttakurssi- tai korkoriskeille tai muille kaupallisille riskeille.
 2.Olosuhteiden salliessa ja Moldovan sitä pyytäessä komissio voi toteuttaa tarvittavat toimet sen varmistamiseksi, että lainaehtoihin sisällytetään aikaistettua takaisinmaksua koskeva lauseke ja että vastaava lauseke sisällytetään myös lainanottotoimien ehtoihin.
 3.Jos olosuhteet sallivat edullisemman lainakoron ja jos Moldova sitä pyytää, komissio voi päättää jälleenrahoittaa kaikki alkuperäiset lainansa tai osan niistä tai se voi järjestellä rahoitusehdot uudelleen. Jälleenrahoitus- tai uudelleenjärjestelytoimet toteutetaan 1 ja 4 kohdan mukaisesti, eivätkä ne pidennä kyseisten lainojen maturiteettia eivätkä kasvata jälleenrahoituksen tai uudelleenjärjestelyn ajankohtana jäljellä olevan pääoman määrää.
 4.Moldovan on maksettava kaikki kulut, joita unionille aiheutuu tämän päätöksen mukaisista lainanotto- ja lainanantotoimista.
 5.Komissio tiedottaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen toimien etenemisestä.
 6 artikla
 1.Unionin makrotaloudellisen rahoitusavun täytäntöönpanossa noudatetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU, Euratom) N:o 966/2012
 9
 ja komission delegoitua asetusta (EU) N:o 1268/2012
 10
 .
 2.Unionin makrotaloudellinen rahoitusapu pannaan täytäntöön suoran hallinnoinnin avulla.
 3.Moldovan viranomaisten kanssa tehtävät lainasopimus ja avustussopimus sisältävät määräykset, joilla
 a)varmistetaan, että Moldova tarkistaa säännöllisesti unionin talousarviosta myönnetyn rahoituksen käytön asianmukaisuuden, toteuttaa tarkoituksenmukaiset toimenpiteet väärinkäytösten ja petosten estämiseksi ja ryhtyy tarvittaessa oikeudellisiin toimenpiteisiin periäkseen takaisin mahdolliset tämän päätöksen nojalla myönnetyt varat, joita on käytetty väärin;
 b)varmistetaan unionin taloudellisten etujen suojaaminen ja varsinkin määrätään erityistoimenpiteistä unionin makrotaloudelliseen rahoitusapuun kohdistuvien petosten, korruption ja muiden sääntöjenvastaisuuksien estämiseksi ja torjumiseksi neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95
 11
 , neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96
 12
 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013
 13
 mukaisesti;
 c)annetaan komissiolle, myös Euroopan petostentorjuntavirastolle, tai sen edustajille nimenomaiset valtuudet suorittaa tarkastuksia, paikan päällä suoritettavat tarkastukset ja todentamiset mukaan lukien;
 d)annetaan komissiolle ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle nimenomaiset valtuudet suorittaa tarkastuksia aikana, jona unionin makrotaloudellinen rahoitusapu on saatavilla, ja sen jälkeen, mukaan lukien asiakirjatarkastukset ja paikan päällä tehtävät tarkastukset, esimerkiksi toiminnan arvioinnit;
 e)varmistetaan, että unionilla on oikeus lainan aikaistettuun takaisinmaksuun ja/tai avustuksen täydelliseen takaisinmaksuun, jos on osoitettu, että Moldova on unionin makrotaloudellisen rahoitusavun hallinnoinnissa sekaantunut petokseen tai korruptioon tai mihin tahansa muuhun unionin taloudellisia etuja vahingoittavaan laittomaan toimintaan.
 4.Ennen unionin makrotaloudellisen rahoitusavun täytäntöönpanoa komissio selvittää toiminnan arvioinnin avulla, ovatko avun kannalta olennaiset Moldovan rahoitusjärjestelyt, hallintomenettelyt sekä sisäiset ja ulkoiset valvontamekanismit moitteettomia.
 7 artikla
 1.Komissiota avustaa komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.
 2.Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.
 8 artikla
 1.Komissio antaa vuosittain viimeistään 30 päivänä kesäkuuta Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän päätöksen täytäntöönpanosta edellisen vuoden aikana, täytäntöönpanoa koskeva arviointi mukaan lukien. Kertomuksessa on
 a)tarkasteltava unionin makrotaloudellisen rahoitusavun täytäntöönpanossa tapahtunutta edistystä;
 b)arvioitava Moldovan taloustilannetta ja -näkymiä sekä edistymistä 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden toteuttamisessa;
 c)osoitettava yhteys yhteisymmärryspöytäkirjassa vahvistettujen talouspoliittisten ehtojen, Moldovassa meneillään olevan talous- ja finanssipoliittisen kehityksen sekä unionin makrotaloudellisen rahoitusavun erien maksamista koskevien komission päätösten välillä.
 2.Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään kahden vuoden kuluttua 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun saatavuusajan päättymisestä jälkiarviointikertomuksen, jossa arvioidaan päätökseen saadun unionin makrotaloudellisen rahoitusavun tuloksia ja tehokkuutta ja sitä, missä määrin rahoitusapu on myötävaikuttanut sille asetettujen tavoitteiden saavuttamiseen.
 9 artikla
 Tämä päätös tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
 Tehty Brysselissä
 Euroopan parlamentin puolesta
 Neuvoston puolesta
 Puhemies
 Puheenjohtaja
 SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS
 1.PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA
 1.1.
 Ehdotuksen/aloitteen nimi
 Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Moldovan tasavallalle
 1.2.
 Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)
 14
 Toimintalohko:
 Osasto 01 – Talous- ja rahoitusasiat
 Toiminto:
 03 – Kansainväliset talous- ja rahoitusasiat
 1.3.
 Ehdotuksen/aloitteen luonne
 X Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen.
 1.4.
 Tavoitteet
 1.4.1.
 Komission monivuotinen strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden) saavuttamista ehdotus/aloite tukee
 ”Uutta pontta työllisyyteen, kasvuun ja investointeihin: Hyvinvoinnin edistäminen EU:n rajojen ulkopuolella”
 Talouden ja rahoituksen pääosaston (PO ECFIN) keskeinen toiminta-alue:
 1. Euroopan naapuruuspolitiikan täytäntöönpanon edistäminen syventämällä taloudellista analyysia sekä lujittamalla poliittista vuoropuhelua ja toimintasuunnitelmien taloudellisia osa-alueita koskevaa neuvontaa.
 2. Kolmansille kumppanimaille suunnatun makrotaloudellisen rahoitusavun kehittäminen, seuranta ja täytäntöönpano yhteistyössä asianomaisten kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa.
 1.4.2.
 Erityistavoite (erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä
 Erityistavoite nro 1: Hyvinvoinnin edistäminen EU:n rajojen ulkopuolella: vakaan makrotalouden ja kasvua edistävien uudistusten tukeminen EU:n ulkopuolella muun muassa käymällä tärkeimpien kumppaneiden kanssa säännöllistä vuoropuhelua taloudesta ja myöntämällä makrotaloudellista rahoitusapua.
 Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä: Kansainväliset talous- ja rahoitusasiat.
 1.4.3.
 Odotettavissa olevat tulokset ja vaikutukset
 Ehdotettu rahoitusapu Moldovan tasavallalle, jäljempänä ’Moldova’, muodostuu EU:n myöntämästä enintään 60 miljoonan euron lainasta ja enintään 40 miljoonan euron avustuksesta, joilla pyritään parantamaan maksutaseen kestävyyttä. Rahoitusavulla, joka maksetaan kolmena eränä, autetaan maata selviämään nykyisestä vaikeasta talous- ja maksutasetilanteestaan. Lisäksi sillä edistetään rakenneuudistuksia, joilla pyritään vauhdittamaan kestävää talouskasvua, vähentämään makrotalouden haavoittuvuutta ja parantamaan julkista varainhoitoa.
 1.4.4.
 Tulos- ja vaikutusindikaattorit
 Viranomaisten edellytetään ilmoittavan komission yksiköille tiedot määrätyistä indikaattoreista säännöllisesti ja esittävän kattavan raportin sovittujen poliittisten ehtojen noudattamisesta aina ennen kuin kukin kolmesta rahoitusapuerästä voidaan maksaa.
 Komission yksiköt jatkavat julkisen varainhoidon seurantaa sen jälkeen, kun rahoitusketjujen ja hallintomenettelyjen toiminta Moldovassa on arvioitu. Arviointi on toteutettu osana tämän rahoitusavun valmistelua. Myös EU:n edustusto Moldovassa raportoi säännöllisesti rahoitusavun seurannan kannalta olennaisista asioista. Komission yksiköt ovat tiiviissä yhteydessä IMF:ään ja Maailmanpankkiin hyötyäkseen näkemyksistä, joita niillä on Moldovassa parhaillaan toteuttamistaan toimista.
 Ehdotetussa päätöksessä säädetään Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittain annettavasta kertomuksesta, joka sisältää arvion tämän rahoitusaputoimen täytäntöönpanosta. Rahoitusavusta laaditaan riippumaton jälkiarviointi kahden vuoden kuluessa saatavuusajan päättymisestä.
 1.5.
 Ehdotuksen/aloitteen perustelut
 1.5.1.
 Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä
 Rahoitusavun maksamisen ehtona on, että Moldova edistyy tyydyttävästi IMF:n kanssa sopimansa talousohjelman toteutuksessa. IMF:n johtokunta hyväksyi ohjelman 7. marraskuuta 2016 Moldovan viranomaisten toteutettua useita etukäteistoimia. Lisäksi komissio sopii Moldovan viranomaisten kanssa yhteisymmärryspöytäkirjassa luetelluista poliittisista erityisehdoista, jotka on täytettävä tyydyttävästi, ennen kuin komissio maksaa kunkin kolmesta rahoitusapuerästä.
 1.5.2.
 EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo
 Ehdotetulla makrotaloudellisella rahoitusavulla autetaan Moldovaa selviämään taloudellisista sokeista, jotka johtuvat julkisen talouden rahoitusaseman ja maksutasetilanteen heikentymisestä marraskuussa 2014 tapahtuneen huomattavan pankkipetoksen jälkeen sekä viennin ja rahalähetysten supistumisesta joissakin Moldovan keskeisissä lähialueen kauppakumppanimaissa vallitsevan taantuman vuoksi. Näin se edistää osaltaan makrotalouden vakautta ja maassa toteutettavia rakenteellisia uudistuksia. Rahoitusapu parantaa kansainvälisen avunantajayhteisön tarjoaman rahoitustukipaketin kokonaisvaikutuksia täydentämällä kansainvälisten rahoituslaitosten, EU:n ja muiden avunantajien myöntämiä resursseja.
 Ehdotettu ohjelma lujittaa myös maan hallituksen sitoutumista uudistuksiin ja pyrkimystä tiivistää suhteita EU:hun. Näihin tavoitteisiin päästään muun muassa siten, että rahoitusavun maksamiselle asetetaan asianmukaiset ehdot. Laajemmin tarkastellen ohjelma osoittaa alueen muille maille, että EU tukee jatkossakin maita, jotka ryhtyvät määrätietoisesti ajamaan poliittisia uudistuksia taloudellisesti vaikeina aikoina.
 1.5.3.
 Vastaavista toimista saadut kokemukset
 Makrotaloudellisista rahoitusaputoimista on laadittu vuodesta 2004 lähtien yhteensä 16 jälkiarviointia. Arviointien mukaan makrotaloudellinen rahoitusapu edistää osaltaan – vaikkakin toisinaan vaatimattomasti ja epäsuorasti – ulkoisen kestävyyden kohentumista, makrotalouden vakautta ja rakenneuudistusten toteuttamista avunsaajamaassa. Useimmissa tapauksissa makrotaloudellinen rahoitusapu on vaikuttanut myönteisesti avunsaajamaan maksutaseeseen ja auttanut höllentämään budjettirajoitteita. Rahoitusavun ansiosta myös talouskasvu on ollut hieman nopeampaa.
 15
 1.5.4.
 Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut
 EU on Moldovan suurin avunantaja. Moldovalle myönnettiin vuosina 2007–2013 yhteensä 561 miljoonaa euroa rahoitusapua eurooppalaisesta naapuruuden ja kumppanuuden välineestä (ENPI). Tähän sisältyi 63 miljoonaa euroa, jotka myönnettiin vuosina 2012–2013 kannustimiin perustuvan, itäistä kumppanuutta koskevan integraatio- ja yhteistyöohjelman (EaPIC) kautta. Euroopan naapuruusvälineen (ENI) kautta vuosina 2014–2016 toteutettu EU:n apu Moldovalle oli puolestaan 310 miljoonaa euroa. Näitä varoja täydennettiin rahoituksella EU:n muista välineistä, kuten naapuruuspolitiikan investointivälineestä. Kahdenvälisten yhteistyöohjelmien lisäksi Moldova on osallisena useissa alueellisissa ohjelmissa lähinnä liikenteen, energian ja ympäristön alalla. Moldova osallistuu myös kaikille naapuruusmaille avoimiin aloitteisiin, kuten Erasmus+, TAIEX ja SIGMA. ENI:n lisäksi Moldova voi saada rahoitusta EU:n temaattisista välineistä ja ohjelmista, kuten demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevasta eurooppalaisesta rahoitusvälineestä (EIDHR), vakautta ja rauhaa edistävästä välineestä (IcSP), samoin kuin kansalaisjärjestöjä ja paikallisviranomaisia sekä inhimillistä kehitystä ja muuttoliikettä ja turvapaikka-asioita koskevista ohjelmista. Lisäksi Euroopan investointipankki (EIP) on myöntänyt Moldovalle lainoja yhteensä 658 miljoonaa euroa vuodesta 2007. Lainoista 50 miljoonaa euroa myönnettiin vuonna 2016.
 Tärkein lisäarvo, joka makrotaloudellisesta rahoitusavusta saadaan verrattuna EU:n muihin välineisiin, on se, että sillä autetaan luomaan vakaa makrotalouskehys – muun muassa parantamalla maksutaseen kestävyyttä ja julkisen talouden tilannetta – ja asianmukainen kehys rakenneuudistuksille. Makrotaloudellisessa rahoitusavussa ei ole kyse säännöllisestä rahoitustuesta avunsaajamaiden taloudelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen. Rahoitusavun maksaminen lopetetaan heti, kun maan ulkoinen rahoitusasema on saatu palautettua kestävälle pohjalle. Rahoitusapu on sen jälkeen tarkoitus korvata tavanomaisessa yhteistyössä käytettävillä EU:n avustusvälineillä.
 Makrotaloudellisen rahoitusavun on määrä myös täydentää kansainvälisten rahoituslaitosten toteuttamia toimia, erityisesti IMF:n laajennetulla rahoitusjärjestelyllä tuettavia sopeutus- ja uudistusohjelmia sekä Maailmanpankin kehitysapulainoja.
 1.6.
 Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto
 X Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kesto on rajattu.
 X Ehdotus/aloite on voimassa 2,5 vuotta yhteisymmärryspöytäkirjan voimaantulosta, kuten päätöksen 1 artiklan 4 kohdassa todetaan.
 X Rahoitusvaikutusten odotetaan toteutuvan vuosina 2016
 16
 –2020.
 1.7.
 Hallinnointitapa (Hallinnointitavat)
 17
 X Suora hallinnointi, jonka komissio toteuttaa.
 2.
 HALLINNOINTI
 2.1.
 Seuranta- ja raportointisäännöt
 Rahoitusapu on luonteeltaan makrotaloudellista, ja se on yhdenmukaista IMF:n tukeman talousohjelman kanssa. Komission yksiköt seuraavat toimia IMF:n ohjelman ja Moldovan viranomaisten kanssa yhteisymmärryspöytäkirjassa sovittavien uudistustoimenpiteiden täytäntöönpanon edistymisen perusteella (ks. myös 1.4.4 kohta).
 2.2.
 Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä
 2.2.1.
 Todetut riskit
 Ehdotettuun makrotaloudelliseen rahoitusapuun sisältyy varojen käyttöön ja toimintapolitiikkaan liittyviä ja poliittisia riskejä.
 On olemassa riski, että makrotaloudellista rahoitusapua, jota ei ole osoitettu tiettyihin menoihin, voitaisiin käyttää petostarkoituksiin. Yleisesti ottaen kyseinen riski liittyy sellaisiin seikkoihin kuin keskuspankin ja valtiovarainministeriön hallintojärjestelmien laatu sekä sisäisen ja ulkoisen tilintarkastuksen valmiudet.
 Toinen keskeinen rahoitusaputoimeen liittyvä riski johtuu alueen taloudellisesta ja poliittisesta epävarmuudesta, joka vaikuttaa suoraan Moldovan talouteen. Moldovan keskeisten lähialueella sijaitsevien kauppakumppanien (etenkin Venäjän, mutta myös Valko-Venäjän ja Ukrainan) talouskehitys vaikuttaa suoraan vientiin ja rahalähetyksiin. Kotimaan riskeistä suurin liittyy talousuudistusprosessin vaikeuksiin ja makrotalouden heikkouksiin.
 Riskitekijöitä ovat myös Euroopan talouden ja maailmantalouden mahdollinen heikentyminen sekä energian ja elintarvikkeiden maailmanmarkkinahintojen nousu.
 2.2.2.
 Valvontamenetelmä(t)
 Makrotaloudellisen rahoitusavun käyttöön sovelletaan todentamis-, valvonta- ja tarkastusmenettelyjä, jotka ovat komission, mukaan lukien Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF), ja Euroopan unionin tilintarkastustuomioistuimen vastuulla.
 2.2.3.
 Valvonnan kustannukset ja hyödyt ja todennäköinen vaatimustenvastaisuusaste
 Taulukossa 3.2.1 esitetään komissiolle aiheutuvat kustannukset, jotka liittyvät todentamis- ja valvontamenetelmiin. Lisäksi kustannuksia aiheutuu Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksista ja OLAFin mahdollisista toimista. Komission yksiköiden vuonna 2016 loppuun saattama toiminnan arviointi paitsi auttaa arvioimaan varojen väärinkäytön riskejä myös tuottaa hyödyllistä tietoa julkisen varainhoidon alalla tarvittavista uudistuksista. Tiedot voidaan ottaa huomioon rahoitusaputoimeen liittyvissä toimintapoliittisissa ehdoissa. Makrotaloudellisen rahoitusapuvälineen käyttöönotosta alkaen saatujen kokemusten perusteella arvioidaan, että vaatimustenvastaisuuden (eli lainojen takaisinmaksun laiminlyömisen tai varojen väärinkäytön) riski on vähäinen.
 2.3.
 Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi
 Varojen väärinkäyttöriskin pienentämiseksi toteutetaan useita toimia.
 Lainasopimukseen ja avustussopimukseen sisällytetään ensinnäkin määräykset tilintarkastuksista ja muista tarkastuksista, petostentorjunnasta sekä varojen takaisinperinnästä petosten ja korruption yhteydessä. Rahoitusapu maksetaan erilliselle tilille Moldovan keskuspankkiin.
 Lisäksi komission yksiköt saivat helmikuussa 2016 päätökseen ulkopuolisten konsulttien avustuksella toiminnan arvioinnin, jossa tarkasteltiin tämäntyyppisen rahoitusavun kannalta merkityksellisten rahoitusketjujen ja hallintomenettelyjen luotettavuutta. Tässä arvioinnissa todetaan, että Moldovan hallintomenettelyjen ja rahoitusketjujen tämänhetkinen tilanne on pitkälti asianmukainen uuden makrotaloudellisen rahoitusapuoperaation hallinnoimiseksi, vaikkakin merkittäviä heikkouksia on edelleen olemassa.
 Rahoitusavun käyttöön sovelletaan todentamis-, valvonta- ja tilintarkastusmenettelyjä, jotka ovat komission, mukaan lukien OLAFin, ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimen vastuulla.
 3.
 EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET
 3.1.
 Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat
 Talousarviossa jo olevat budjettikohdat
 01 03 02 – Makrotaloudellinen rahoitusapu
 01 03 06 – Takuurahaston rahoittaminen
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä
 01 03 06 – Euroopan unionin takaus unionin lainoille, jotka on otettu makrotaloudellisen avun antamiseksi kolmansille maille: Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahastoa on rahoitettava rahastoasetuksen
 21
 mukaan käyttämällä budjettikohdan 01 03 06 (”Takuurahaston rahoittaminen”) määrärahoja siten, että rahastossa on 9 prosenttia maksamattomien velkojen kokonaismäärästä. Rahoitettava määrä lasketaan vuoden ”n” alussa tavoitesumman ja rahastossa vuoden ”n – 1” lopussa olevien nettovarojen erotuksena. Rahoitettava määrä otetaan vuonna ”n” vuoden ”n + 1” alustavaan talousarvioon ja maksetaan tosiasiallisesti yhtenä suorituksena vuoden ”n + 1” alussa budjettikohdasta 01 03 06. Tämän seurauksena 9 prosenttia (enintään 5,4 miljoonaa euroa) tosiasiallisesti maksetusta lainamäärästä otetaan huomioon tavoitesummassa vuoden ”n – 1” lopussa laskettaessa takuurahastoon maksettavaa maksua. Uudet perustettaviksi esitetyt budjettikohdat: ei ole.
 3.2.
 Arvioidut vaikutukset menoihin
 3.2.1.
 Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin
 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Jos ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia useampaan otsakkeeseen:
 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 3.2.2.
 Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin
 ◻ Ehdotus/aloite ei edellytä toimintamäärärahoja.
 X Ehdotus/aloite edellyttää toimintamäärärahoja seuraavasti:
 Maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 3.2.3.
 Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin
 3.2.3.1.
 Yhteenveto
 ◻ Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja.
 X Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti:
 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Hallintomäärärahojen tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetuilla pääosaston määrärahoilla ja/tai pääosastossa toteutettujen uudelleenjärjestelyjen tuloksena saaduilla määrärahoilla sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa.
 3.2.3.2.
 Henkilöresurssien arvioitu tarve
 ◻ Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja.
 X Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti:
 Arvio kokoaikaiseksi henkilöstöksi muutettuna
 XX viittaa kyseessä olevaan toimintalohkoon eli talousarvion osastoon.
 Henkilöresurssien tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa.
 Tarvittavan henkilöstön kustannukset arvioidaan ottamalla lähtökohdaksi 30 prosenttia palkkaluokan AD5–AD12 virkamiehestä vuosittain aiheutuvista menoista.
 Kuvaus henkilöstön tehtävistä:
 3.2.4.
 Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa
 X Ehdotus/aloite on nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen mukainen.
 3.2.5.
 Ulkopuolisten tahojen rahoitusosuudet
 X Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen ei osallistu ulkopuolisia tahoja.
 3.3.
 Arvioidut vaikutukset tuloihin
 X
 Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia tuloihin.
 (1)
 Pääministeri Streletin 20. elokuuta 2015 päivätty kirje komissaari Moscovicille sekä pääministeri Filipin 25. maaliskuuta 2016 päivätty kirje varapuheenjohtaja Dombrovskisille.
 (2)
 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 938/2010/EU, annettu 20 päivänä lokakuuta 2010, makrotaloudellisen avun myöntämisestä Moldovan tasavallalle (EUVL L 277, 21.10.2010, s. 1).
 (3)
 Takuurahastoa on rahoitettava siten, että rahastossa on 9 prosenttia maksetuista määristä kaksi vuotta sen jälkeen, kun kyseiset määrät on maksettu.
 (4)
 EUVL C [...], [...], s. [...].
 (5)
 Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ..., ja neuvoston päätös, annettu...
 (6)
 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).
 (7)
 Neuvoston päätös 2010/427/EU, annettu 26 päivänä heinäkuuta 2010, Euroopan ulkosuhdehallinnon organisaatiosta ja toiminnasta (EUVL L 201, 3.8.2010, s. 30).
 (8)
 Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 480/2009, annettu 25 päivänä toukokuuta 2009, takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille (EUVL L 145, 10.6.2009, s. 10).
 (9)
 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 966/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta (EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1).
 (10)
 Komission delegoitu asetus (EU) N:o 1268/2012, annettu 29 päivänä lokakuuta 2012, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 soveltamissäännöistä (EUVL L 362, 31.12.2012, s. 1).
 (11)
 Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 2988/95, annettu 18 päivänä joulukuuta 1995, Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta (EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1).
 (12)
 Neuvoston asetus (Euratom, EY) N:o 2185/96, annettu 11 päivänä marraskuuta 1996, komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi (EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2).
 (13)
 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 883/2013, annettu 11 päivänä syyskuuta 2013, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 ja neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 kumoamisesta (EUVL L 248, 18.9.2013, s. 1).
 (14)
 ABM: toimintoperusteinen johtaminen; ABB: toimintoperusteinen budjetointi.
 (15)
 Moldovan tasavallalle vuosina 2010–2012 myönnetyn EU:n makrotaloudellisen rahoitusavun jälkiarviointi on saatavilla Europa-palvelimella:
 http://ec.europa.eu/dgs/economy_finance/evaluation/pdf/mfa_moldova_evaluation_final_report_en.pdf
 (16)
 Rahoitusvaikutus on 60 000 euroa vuonna 2016, mikä vastaa Moldovan rahoitusketjujen ja hallintomenettelyjen toiminnan arviointia.
 (17)
 Kuvaukset eri hallinnointitavoista ja viittaukset varainhoitoasetukseen ovat saatavilla Europa-palvelimella osoitteessa
 http://ec.europa.eu/budget/explained/management/managt_who/who_en.cfm
 (18)
 JM = jaksotetut määrärahat; EI-JM = jaksottamattomat määrärahat.
 (19)
 EFTA: Euroopan vapaakauppaliitto.
 (20)
 Ehdokasmaat ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset ehdokasmaat.
 (21)
 Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 480/2009, annettu 25 päivänä toukokuuta 2009, takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille (EUVL L 145, 10.6.2009, s. 10).
 (22)
 Vuosi on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi.
 (23)
 Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta.
 (24)
 Vuosi on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi.
 (25)
 Tuotokset ovat tuloksena olevia tuotteita ja palveluita (esim. rahoitettujen opiskelijavaihtojen määrä tai rakennetut tiekilometrit).
 (26)
 Kuten kuvattu kohdassa 1.4.2 ”Erityistavoitteet”.
 (27)
 Vuosi on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi.
 (28)
 Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta.
 (29)
 Sopimussuhteiset toimihenkilöt, paikalliset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat, vuokrahenkilöstö ja nuoremmat asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa.
 (30)
 Toimintamäärärahoista katettavan ulkopuolisen henkilöstön enimmäismäärä (entiset BA-budjettikohdat).


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Avis juridique important
 |
 22000D1123(08)
 Beschluss des Gemeinsamen EWR-Ausschusses Nr. 83/1999 vom 25. Juni 1999 zur Änderung des Protokolls 37 und des Anhangs IX (Telekommunikationsdienste) zum EWR-Abkommens
 Amtsblatt Nr. L 296 vom 23/11/2000 S. 0041 - 0043
 Beschluss des Gemeinsamen EWR-AusschussesNr. 83/1999vom 25. Juni 1999zur Änderung des Protokolls 37 und des Anhangs IX (Telekommunikationsdienste) zum EWR-AbkommensDER GEMEINSAME EWR-AUSSCHUSS -gestützt auf das Abkommen über den Europäischen Wirtschaftsraum, geändert durch das Anpassungsprotokoll zum Abkommen über den Europäischen Wirtschaftsraum, nachstehend "Abkommen" genannt, insbesondere auf Artikel 98 und 101,in Erwägung nachstehender Gründe:(1) Das Protokoll 37 zum Abkommen wurde durch den Beschluss Nr. 74/1999 des Gemeinsamen EWR-Ausschusses vom 28 Mai 1999(1) geändert.(2) Anhang XI des Abkommens wurde durch den Beschluss Nr. 37/1999 des Gemeinsamen EWR-Ausschusses vom 30 März 1999(2) geändert.(3) Da in Anhang XI Rechtsakte zum Schutz natürlicher Personen bei der Verarbeitung personenbezogener Daten aufgenommen werden können, sollten die Untertitel aus Gründen der Transparenz entsprechend ergänzt werden.(4) Die Richtlinie 95/46/EG des Europäischen Parlaments und des Rates vom 24. Oktober 1995 zum Schutz natürlicher Personen bei der Verarbeitung personenbezogener Daten und zum freien Datenverkehr(3) ist in das Abkommen aufzunehmen; Kapitel IV jener Richtlinie ist für die Zwecke des Abkommens anzupassen.(5) Damit das gute Funktionieren des Abkommens, insbesondere in Bezug auf die Übermittlung personenbezogener Daten in Drittländer, sichergestellt ist, ist das Protokoll 37 zum Abkommen auf die mit der Richtlinie 95/46/EG eingesetzte für den Schutz von Personen bei der Verarbeitung personenbezogener Daten zu erstrecken und Anhang XI des Abkommens dahingehend zu ändern, dass die Verfahren für die Beteiligung an dieser Gruppe festgelegt werden -BESCHLIESST:Artikel 1In Protokoll 37 zum Abkommen wird nach Nummer 12 (Kontaktausschuss Fernsehtätigkeit) folgende Nummer eingefügt: "13. Gruppe 'Schutz von Personen bei der Verarbeitung personenbezogener Daten' (Richtlinie 95/46/EG des Europäischen Parlaments und des Rates)".Artikel 2In Anhang XI des Abkommens wird nach Nummer 5d (Richtlinie 97/67/EG des Europäischen Parlaments und des Rates) folgender Wortlaut eingefügt: "Datenschutz5e. 395 L 0046: Richtlinie 95/46/EG des Europäischen Parlaments und des Rates vom 24. Oktober 1995 zum Schutz natürlicher Personen bei der Verarbeitung personenbezogener Daten und zum freien Datenverkehr (ABl. L 281 vom 23.11.1995, S. 31).Die Richtlinie gilt für die Zwecke dieses Abkommens mit folgenden Anpassungen:a) Die Vertragsparteien tauschen im Gemeinsamen EWR-Ausschuss die in Artikel 25 Absatz 3 und Artikel 26 Absatz 3 Unterabsatz 1 genannten Informationen aus.b) Beabsichtigt die Kommission, Maßnahmen gemäß Artikel 25 Absätze 4 und 6, Artikel 26 Absatz 3 Unterabsatz 2 oder Absatz 4 nach dem Verfahren des Artikels 31 zu erlassen, so werden die EFTA-Staaten auf dieselbe Art und Weise unterrichtet wie die EU-Mitgliedstaaten. Teilt die Kommission dem Rat gemäß Artikel 31 Maßnahmen mit, werden die EFTA-Staaten rechtzeitig von einem solchen Verfahren unterrichtet. Alle gemäß Artikel 31 erlassenen Maßnahmen werden den EFTA-Staaten auf dieselbe Art und Weise mitgeteilt wie den EU-Mitgliedstaaten. In Erwartung eines Beschlusses des Gemeinsamen EWR-Ausschusses, diese Maßnahmen in das Abkommen aufzunehmen, obliegt es den EFTA-Staaten zu entscheiden, ob sie diese gemäß Artikel 31 erlassenen Maßnahmen anwenden, und die Kommission vor Inkrafttreten dieser Maßnahmen entsprechend zu unterrichten.Hat ein EFTA-Staat keine Entscheidung getroffen, so wendet er die gemäß Artikel 31 angenommenen Maßnahmen zum gleichen Zeitpunkt an wie die EU-Mitgliedstaaten.Kann im Gemeinsamen EWR-Ausschuss innerhalb von zwölf Monaten nach dem Inkrafttreten der Maßnahmen gemäß Artikel 31 keine Einigung über die Aufnahme dieser Maßnahmen in das EWR-Abkommen erzielt werden, so können die EFTA-Staaten jegliche Anwendung dieser Maßnahmen aussetzen; sie unterrichten die Kommission unverzüglich davon.Die anderen Vertragsparteien beschränken oder untersagen abweichend von Artikel 1 Absatz 2 der Richtlinie den freien Verkehr personenbezogener Daten in diejenigen EFTA-Staaten, welche die Maßnahmen gemäß Artikel 31 nicht anwenden, auf dieselbe Art und Weise wie diese Maßnahmen die Übermittlung dieser Daten in ein Drittland verhindern.c) Unbeschadet etwaiger Verhandlungen der Kommission gemäß Artikel 25 Absatz 5 kann ein EFTA-Staat Verhandlungen im eigenen Namen aufnehmen. Die Kommission und die EFTA-Staaten halten einander auf dem Laufenden und nehmen auf Antrag einer der Vertragsparteien Beratungen innerhalb des Gemeinsamen EWR-Ausschusses vor.Verfahren für die Beteiligung Liechtensteins, Islands und Norwegens nach Artikel 101 des Abkommens:Jeder EFTA-Staat kann gemäß Artikel 29 Absatz 2 Unterabsatz 2 der Richtlinie 95/46/EG des Europäischen Parlaments und des Rates einen Vertreter der von jedem EFTA-Staat eingesetzten Kontrollstelle(n) benennen, der an den Sitzungen der Gruppe 'Schutz von Personen bei der Verarbeitung personenbezogener Daten' als Beobachter ohne Stimmrecht teilnimmt.Die Kommission der Europäischen Gemeinschaften teilt den Teilnehmern rechtzeitig die Sitzungstermine der Gruppe mit und übermittelt ihnen alle zweckdienlichen Informationen."Artikel 3Der Wortlaut der Richtlinie 95/46/EG des Europäischen Parlaments und des Rates in isländischer und norwegischer Sprache, der den jeweiligen Sprachfassungen dieses Beschlusses beigefügt ist, ist verbindlich.Artikel 4Dieser Beschluss tritt am 26. Juni 1999 in Kraft, sofern dem Gemeinsamen EWR-Ausschuss alle Mitteilungen nach Artikel 103 Absatz 1 des Abkommens vorliegen.Artikel 5Dieser Beschluss wird im EWR-Abschnitt und in der EWR-Beilage des Amtsblatts der Europäischen Gemeinschaften veröffentlicht.Brüssel, den 25. Juni 1999Für den Gemeinsamen EWR-AusschussDer VorsitzendeF. Barbaso(1) ABl. L 284 vom 9.11.2000.(2) ABl. L 266 vom 19.10.2000.(3) ABl. L 281 vom 23.11.1995, S. 31.


text:
 Ważna informacja prawna
 |
 21997D0904(01)
 Dziennik Urzędowy L 242 , 04/09/1997 P. 0067 - 0068
 Decyzja Wspólnego Komitetu EOGnr 21/97z dnia 2 maja 1997 r.zmieniająca załącznik II (Postanowienia techniczne, normy, badanie i certyfikacja) do Porozumienia EOGWSPÓLNY KOMITET EOG,uwzględniając Porozumienie o Europejskim Obszarze Gospodarczym, dostosowane Protokołem dostosowującym Porozumienie o Europejskim Obszarze Gospodarczym, zwane dalej Porozumieniem, w szczególności jego art. 98,a także mając na uwadze, co następuje:załącznik II do Porozumienia został zmieniony decyzją Wspólnego Komitetu EOG nr 68/95 [1];rozporządzenie Komisji (WE) nr 1441/95 z dnia 26 czerwca 1995 r. zmieniające załączniki I, II i III do rozporządzenia Rady (EWG) nr 2377/90 ustanawiającego wspólnotową procedurę określania maksymalnych limitów pozostałości weterynaryjnych produktów leczniczych w środkach spożywczych pochodzenia zwierzęcego [2] zostaje włączone do Porozumienia;rozporządzenie Komisji (WE) nr 1442/95 z dnia 26 czerwca 1995 r. zmieniające załączniki I, II, III i IV do rozporządzenia Rady (EWG) nr 2377/90 ustanawiającego wspólnotową procedurę określania maksymalnych limitów pozostałości weterynaryjnych produktów leczniczych w środkach spożywczych pochodzenia zwierzęcego [3] zostaje włączone do Porozumienia;rozporządzenie Komisji (EC) nr 1798/95 z dnia 25 lipca 1995 r. zmieniające załącznik IV do rozporządzenia Rady (EWG) nr 2377/90 ustanawiającego wspólnotową procedurę określania maksymalnych limitów pozostałości weterynaryjnych produktów leczniczych w środkach spożywczych pochodzenia zwierzęcego [4] zostaje włączone do Porozumienia,STANOWI, CO NASTĘPUJE:Artykuł 1Do pkt 14 (rozporządzenie Rady (EWG) nr 2377/90) w rozdziale XIII załącznika II do Porozumienia dodaje się następujące tiret:"— 395 R 1441: rozporządzenie Komisji (WE) nr 1441/95 z dnia 26 czerwca 1995 r. (Dz.U. L 143 z 27.6.1995, str. 22).— 395 R 1442: rozporządzenie Komisji (WE) nr 1442/95 z dnia 26 czerwca 1995 r. (Dz.U. L 143 z 27.6.1995, str. 26).— 395 R 1798: rozporządzenie Komisji (WE) nr 1798/95 z dnia 25 lipca 1995 r. (Dz.U. L 174 z 26.7.1995, str. 20)."Artykuł 2Teksty rozporządzeń Komisji (WE) nr 1441/95, 1442/95 i 1798/95 w językach islandzkim i norweskim, które są załączone do odpowiedniej wersji językowej niniejszej decyzji są autentyczne.Artykuł 3Niniejsza decyzja wchodzi w życie w dniu 5 maja 1997 r., pod warunkiem że wszystkie notyfikacje na mocy art. 103 ust. 1 Porozumienia zostały dokonane wobec Wspólnego Komitetu EOG.Artykuł 4Niniejsza decyzja zostaje opublikowana w Sekcji EOG i w Dodatku EOG do Dziennika Urzędowego Wspólnot Europejskich.Sporządzono w Brukseli, dnia 2 maja 1997 r.W imieniu Wspólnego Komitetu EOGC. DayPrzewodniczący[1] Dz.U. L 57 z 7.3.1996, str. 33.[2] Dz.U. L 143 z 27.6.1995, str. 22.[3] Dz.U. L 143 z 27.6.1995, str. 26.[4] Dz.U. L 174 z 26.7.1995, str. 20.--------------------------------------------------


type: other

text:
Wieringa Advocaten | Weblog | Boetebeding in ROZ-modellen winkelruimte en kantoorruimte cumuleert (toch) niet
 Joost van der Grinten, 11/03/2020
 Het boetebeding in de veelgebruikte ROZ-modellen huurovereenkomst winkelruimte en kantoorruimte, cumuleert (toch) niet. Het Gerechtshof Amsterdam heeft dat bepaald in zijn arrest van 17 december 2019, en komt daarmee terug op zijn eigen arrest van 8 september 2015.
 Boetebeding in ROZ-model
 In de algemene bepalingen bij de ROZ-modellen huurovereenkomst winkelruimte en kantoorruimte zijn boetebepalingen opgenomen voor als de huurder de huur (of een ander verschuldigd bedrag) niet of te laat voldoet. De boetebepalingen in de verschillende ROZ-modellen verschillen enigszins, maar zijn op hoofdlijnen gelijk. De boete bedraagt 1% of 2% per maand, met een minimum van € 300,00 per maand. Artikel 18 lid 2 van de algemene bepalingen bij het ROZ-model huurovereenkomst winkelruimte versie 2003 luidt:
 Hoe moet dit boetebeding worden uitgelegd? Bedraagt de boete 2% met een minimum van € 300,00 per maand over de totale vordering? Of bedraagt de boete 2% met een minimum van € 300,00 per individuele vordering per maand? Het verschil is groot. Als de huur drie maanden (bijvoorbeeld januari tot en met maart) niet wordt voldaan, bedraagt de boete in het eerste geval € 900,00 (€ 300,00 (januari) + € 300,00 (februari) + € 300,00 (maart)) en in het tweede geval € 1.800,00 (€ 300,00 (januari) + € 600,00 (januari en februari)+ € 900,00(januari, februari en maart)).
 In zijn arrest van 8 september 2015 overwoog het Gerechtshof Amsterdam nog:
 “De boete strekt ertoe de huurder te prikkelen de huurtermijnen tijdig te betalen. Een uitleg van het beding zoals [huurder] voorstaat, namelijk dat de huurder over elke maand die niet tijdig is voldaan slechts eenmaal een boete is verschuldigd, zou tot het onaannemelijke resultaat leiden dat het voor de boete niet uitmaakt of een huurtermijn een dag of meerdere maanden te laat wordt betaald. De boete komt, zoals de kantonrechter terecht heeft overwogen, in plaats van de wettelijke rente, die ook iedere maand oploopt. Een redelijke uitleg van artikel 18.2 houdt dan ook in dat over iedere niet-betaalde huurtermijn iedere maand een boete van € 300,= is verschuldigd.”
 Het Gerechtshof Amsterdam koos in 2015 dus nog voor de tweede optie, dat de boete cumuleert.
 In zijn arrest van 17 december 2019 komt het Hof Amsterdam tot het tegenovergestelde oordeel:
 “Daartoe overweegt het hof dat onder omstandigheden cumulatie leidt tot een onredelijk hoog boetebedrag dat de huurachterstand (ver) overstijgt en dat daaruit moet worden afgeleid dat deze uitleg – ook indien tot uitgangspunt wordt genomen dat de boete een prikkel tot betaling moet teweegbrengen – niet juist is. Het hof betrekt daarbij ook dat het doorgaans de verhuurder is die deze algemene voorwaarden gebruikt, zodat er reden is om de voor de huurder als wederpartij gunstige uitleg te laten prevaleren. Het hof komt met dit oordeel terug van de in de hierboven genoemde beslissing uit 2015 gehanteerde uitleg.”
 Het Gerechtshof Amsterdam kiest nu dus voor de tweede optie, dat de boete niet cumuleert. Het Gerechtshof Amsterdam volgt hiermee het Gerechtshof Arnhem-Leeuwarden, dat in zijn arrest van 23 januari 2018 tot een vergelijkbare conclusie kwam.
 Het voorgaande betekent niet dat het onmogelijk is om een cumulerende boete overeen te komen. Als verhuurder kunt u alsnog bewerkstelligen dat de boete cumuleert, maar dan zal daartoe een aparte bepaling in de huurovereenkomst moeten worden opgenomen.
 Gaat u een nieuwe huurrelatie aan, of hebt u een geschil over onbetaalde huurpenningen? Neem dan contact met ons op. Wij kunnen u helpen met het formuleren van het huurcontract en u bijstaan bij uw huurgeschil.