text:
2016. évi CIV. törvény - 1.oldal - Törvények és országgyűlési határozatok
 7. Az egészségügyi hatósági és igazgatási tevékenységről szóló 1991. évi XI. törvény módosítása
 8. A tulajdonviszonyok rendezése érdekében, az állam által az állampolgárok tulajdonában igazságtalanul okozott károk részleges kárpótlásáról szóló 1991. évi XXV. törvény módosítása
 9. A mérésügyről szóló 1991. évi XLV. törvény módosítása
 10. A szövetkezetekről szóló 1992. évi I. törvény hatálybalépéséről és az átmeneti szabályokról szóló 1992. évi II. törvény módosítása
 11. Az életüktől és szabadságuktól politikai okból jogtalanul megfosztottak kárpótlásáról szóló 1992. évi XXXII. törvény módosítása
 12. A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény módosítása
 13. A nemzeti gondozásról szóló 1992. évi LII. törvény módosítása
 14. A polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény módosítása
 15. A társadalombiztosítás pénzügyi alapjairól és azok 1993. évi költségvetéséről szóló 1992. évi LXXXIV. törvény módosítása
 16. A földrendező és a földkiadó bizottságokról szóló 1993. évi II. törvény módosítása
 19. A statisztikáról szóló 1993. évi XLVI. törvény módosítása
 21. A magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény módosítása
 22. A munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény módosítása
 25. A Bérgarancia Alapról szóló 1994. évi LXVI. törvény módosítása
 26. A környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény módosítása
 29. A légiközlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvény módosítása
 30. A személyazonosító jel helyébe lépő azonosítási módokról és az azonosító kódok használatáról szóló 1996. évi XX. törvény módosítása
 31. A katonai és rendvédelmi felsőoktatási intézmények vezetőinek, oktatóinak és hallgatóinak jogállásáról szóló 1996. évi XLV. törvény módosítása
 32. A munkaügyi ellenőrzésről szóló 1996. évi LXXV. törvény módosítása
 33. A lakástakarékpénztárakról szóló 1996. évi CXIII. törvény módosítása
 34. A Párizsi Békeszerződésről szóló 1947. évi XVIII. törvény 27. Cikke 2. pontjában foglaltak végrehajtásáról szóló 1997. évi X. törvény módosítása
 35. Az életüktől és szabadságuktól politikai okból jogtalanul megfosztottak kárpótlásáról szóló 1992. évi XXXII. törvény módosításáról szóló 1997. évi XXIX. törvény
 36. A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény módosítása
 38. A társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló 1997. évi LXXX. törvény módosítása
 39. A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény módosítása
 40. A magánnyugdíjról és a magánnyugdíjpénztárakról szóló 1997. évi LXXXII. törvény módosítása
 41. A kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény módosítása
 43. Az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény módosítása
 44. Az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény módosítása
 45. A külföldre utazásról szóló 1998. évi XII. törvény módosítása
 46. A fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlőségük biztosításáról szóló 1998. évi XXVI. törvény módosítása
 47. Az állatok védelméről és kíméletéről szóló 1998. évi XXVIII. törvény módosítása
 48. A társadalombiztosítás pénzügyi alapjainak és a társadalombiztosítás szerveinek állami felügyeletéről szóló 1998. évi XXXIX. törvény módosítása
 51. A víziközlekedésről szóló 2000. évi XLII. törvény módosítása
 52. A szomszédos államokban élő magyarokról szóló 2001. évi LXII. törvény módosítása
 53. A büntetőeljárásban résztvevők, az igazságszolgáltatást segítők Védelmi Programjáról szóló 2001. évi LXXXV. törvény módosítása
 54. A tőkepiacról szóló 2001. évi CXX. törvény módosítása
 55. A növényfajták állami elismeréséről, valamint a szaporítóanyagok előállításáról és forgalomba hozataláról szóló 2003. évi LII. törvény módosítása
 57. Az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény módosítása
 58. A regisztrációs adóról szóló 2003. évi CX. törvény módosítása
 59. A Magyar Köztársaság gyorsforgalmi közúthálózatának közérdekűségéről és fejlesztéséről szóló 2003. évi CXXVIII. törvény módosítása
 61. A Nemzeti Audiovizuális Archívumról szóló 2004. évi CXXXVII. törvény módosítása
 62. A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény módosítása
 63. A bűncselekmények áldozatainak segítéséről és az állami kárenyhítésről szóló 2005. évi CXXXV. törvény módosítása
 64. A fiatalok életkezdési támogatásáról szóló 2005. évi CLXXIV. törvény módosítása
 65. A légi-, a vasúti és a víziközlekedési balesetek és egyéb közlekedési események szakmai vizsgálatáról szóló 2005. évi CLXXXIV. törvény módosítása
 66. A cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény módosítása
 67. Az életüktől és a szabadságuktól politikai okból jogtalanul megfosztottak kárpótlásáról szóló törvényben meghatározott határidők ismételt megnyitásáról és a kárpótlás lezárásáról szóló 2006. évi XLVII. törvény módosítása
 68. A biztonságos és gazdaságos gyógyszer- és gyógyászatisegédeszköz-ellátás, valamint a gyógyszerforgalmazás általános szabályairól szóló 2006. évi XCVIII. törvény módosítása
 69. A szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi I. törvény módosítása
 70. A harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi II. törvény módosítása
 72. A szabálysértési jogsegélyről szóló 2007. évi XXXVI. törvény módosítása
 73. Az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye és annak Kiotói Jegyzőkönyve végrehajtási keretrendszeréről szóló 2007. évi LX. törvény módosítása
 74. A műsorterjesztés és a digitális átállás szabályairól szóló 2007. évi LXXIV. törvény módosítása
 75. A villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény módosítása
 76. Az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény módosítása
 77. A termőföldvédelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény módosítása
 78. A földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény módosítása
 79. Az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény módosítása
 80. Az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló 2008. évi XCIX. törvény módosítása
 81. Az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény módosítása
 82. A bűnügyi nyilvántartási rendszerről, az Európai Unió tagállamainak bíróságai által magyar állampolgárokkal szemben hozott ítéletek nyilvántartásáról, valamint a bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartásáról szóló 2009. évi XLVII. törvény módosítása
 83. A kötelező gépjármű-felelősségbiztosításról szóló 2009. évi LXII. törvény módosítása
 84. Az egyéni vállalkozóról és az egyéni cégről szóló 2009. évi CXV. törvény módosítása
 85. Az egyéni vállalkozóról és az egyéni cégről szóló 2009. évi CXV. törvénnyel és a megtakarítások ösztönzésével összefüggő törvénymódosításokról szóló 2009. évi CXVI. törvény módosítása
 89. A világörökségről szóló 2011. évi LXXVII. törvény módosítása
 90. Az egyes földügyi tárgyú törvények módosításáról szóló 2011. évi CI. törvény módosítása
 91. A közfoglalkoztatásról és a közfoglalkoztatáshoz kapcsolódó, valamint egyéb törvények módosításáról szóló 2011. évi CVI. törvény módosítása
 92. A Magyar Művészeti Akadémiáról szóló 2011. évi CIX. törvény módosítása
 93. A katasztrófavédelemről és a hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXXVIII. törvény módosítása
 94. A Nemzeti Közszolgálati Egyetemről, valamint a közigazgatási, rendészeti és katonai felsőoktatásról szóló 2011. évi CXXXII. törvény módosítása
 95. Egyes adótörvények és azzal összefüggő egyéb törvények módosításáról szóló 2011. évi CLVI. törvény módosítása
 97. A nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény módosítása
 98. A megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXCI. törvény módosítása
 99. Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény módosítása
 101. A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény módosítása
 102. A szabálysértésekről, a szabálysértési eljárásról és a szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló 2012. évi II. törvény módosítása
 103. A földmérési és térképészeti tevékenységről szóló 2012. évi XLVI. törvény módosítása
 104. A termékek piacfelügyeletéről szóló 2012. évi LXXXVIII. törvény módosítása
 105. A kölcsönzött kulturális javak különleges védelméről szóló 2012. évi XCV. törvény módosítása
 106. Az egyes rendészeti feladatokat ellátó személyek tevékenységéről, valamint egyes törvényeknek az iskolakerülés elleni fellépést biztosító módosításáról szóló 2012. évi CXX. törvény módosítása
 107. A postai szolgáltatásokról szóló 2012. évi CLIX. törvény módosítása
 108. A Schengeni Információs Rendszer második generációja keretében történő információcseréről, továbbá egyes rendészeti tárgyú törvények ezzel, valamint a Magyary Egyszerűsítési Programmal összefüggő módosításáról szóló 2012. évi CLXXXI. törvény módosítása
 109. A hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény módosítása
 110. Az üvegházhatású gázok közösségi kereskedelmi rendszerében és az erőfeszítés-megosztási határozat végrehajtásában történő részvételről szóló 2012. évi CCXVII. törvény módosítása
 112. A körözési nyilvántartási rendszerről és a személyek, dolgok felkutatásáról és azonosításáról szóló 2013. évi LXXXVIII. törvény módosítása
 113. A honvédségi adatkezelésről, az egyes honvédelmi kötelezettségek teljesítésével kapcsolatos katonai igazgatási feladatokról szóló 2013. évi XCVII. törvény módosítása
 114. A halgazdálkodásról és a hal védelméről szóló 2013. évi CII. törvény módosítása
 115. A hulladékgazdálkodási közszolgáltatási tevékenység minősítéséről szóló 2013. évi CXXV. törvény módosítása
 116. A gondnokoltak és az előzetes jognyilatkozatok nyilvántartásáról szóló 2013. évi CLXXV. törvény módosítása
 117. A mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvénnyel összefüggő egyes rendelkezésekről és átmeneti szabályokról szóló 2013. évi CCXII. törvény módosítása
 118. A nemzeti köznevelés tankönyvellátásáról szóló 2013. évi CCXXXII. törvény módosítása
 119. A hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 2013. évi CCXXXVII. törvény módosítása
 120. A büntetések, az intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a szabálysértési elzárás végrehajtásáról szóló 2013. évi CCXL. törvény módosítása
 121. A tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról szóló 2014. évi LXXVI. törvény módosítása
 122. Az egységes elektronikuskártya-kibocsátási keretrendszerről szóló 2014. évi LXXXIII. törvény módosítása
 123. A biztosítási tevékenységről szóló 2014. LXXXVIII. törvény módosítása
 124. A Veszélyes Áruk Nemzetközi Közúti Szállításáról szóló Európai Megállapodás „A” és „B” Melléklete kihirdetéséről, valamint a belföldi alkalmazásának egyes kérdéseiről szóló 2015. évi LXXXIX. törvény módosítása
 125. A vasútnak nem minősülő egyéb kötöttpályás közlekedésről szóló 2015. évi CII. törvény módosítása
 126. A természetes személyek adósságrendezéséről szóló 2015. évi CV. törvény módosítása
 128. Az arcképelemzési nyilvántartásról és az arcképelemző rendszerről szóló 2015. évi CLXXXVIII. törvény módosítása
 129. Az uniós vámjog végrehajtásáról szóló 2016. évi XIII. törvény módosítása
 130. Az igazságügyi szakértőkről szóló 2016. évi XXIX. törvény módosítása
 132. A Magyarország 2017. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2016. évi LXVII. törvény módosítása
 2. § A nemzetközi magánjogról szóló 1979. évi 13. törvényerejű rendelet
 a) 38. § (1) bekezdésében, 41/A. § (3) bekezdésében az „a fővárosi és megyei kormányhivatal” szövegrész helyébe az „az anyakönyvi szerv” szöveg,
 b) 38. § (1a) bekezdésében az „A központi anyakönyvi szerv” szövegrész helyébe az „Az anyakönyvi szerv” szöveg
 3. § (1) A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény (a továbbiakban: Kkt.) 9. §-a a következő (4) és (5) bekezdéssel egészül ki:
 „(4) Az országos illetékességgel eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal által első fokon meghozott közlekedési hatósági döntéssel szemben - ideértve a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségűvé nyilvánított közlekedési beruházásokat is - fellebbezésnek van helye.
 (5) A közlekedési hatóság által hozott közúti és telephelyi ellenőrzéssel összefüggő elsőfokú döntéssel szemben fellebbezésnek van helye.”
 (2) A Kkt. a következő 46/K. §-sal egészül ki:
 „46/K. § (1) A Közlekedésfejlesztési Koordinációs Központ (a továbbiakban: KKK) országos közúti vagyonkezelői feladatait 2017. január 1-jétől a Magyar Közút Nonprofit Zrt. látja el, ezzel összefüggésben megilletik a KKK magánjogi jogai és kötelezettségei.
 (2) Az (1) bekezdés alapján a a Magyar Közút Nonprofit Zrt. vagyonkezelői jogát a Magyar Közút Nonprofit Zrt. egyoldalú nyilatkozata alapján, annak kérelmére kell bejegyezni az ingatlan-nyilvántartásba azon ingatlanok vonatkozásban, amelyek bejegyzett vagyonkezelője a KKK, vagy annak valamely jogelőd szervezte.
 (3) A 32. § (6) bekezdése szerinti vagyonkezelői feladat ellátásával kapcsolatos jogviszonyokba és az (1) bekezdés szerinti feladatátadással összefüggő szerződésekbe, továbbá valamennyi, a korábban a KKK által a vagyonkezelésében álló vagyonra vonatkozóan megkötött szerződésbe - ide értve az ezen vagyonelemekre vonatkozó, de nem a vagyonkezelői jogviszonyon alapuló szerződéseket is, így különösen a tulajdonosi joggyakorlóval kötött megbízási szerződéseket - a KKK helyébe 2017. január 1-jén a Magyar Közút Nonprofit Zrt. lép.”
 a) 15/D. § (2) bekezdésében a „gépjárműnyilvántartás központi szervéhez” szövegrész helyébe a „gépjárműnyilvántartási szervhez” szöveg,
 b) 32. § (6) bekezdésében a „29. § (1) bekezdésében, a 32/A. §-ban” szövegrész helyébe a „29. § (1) bekezdésében” szöveg, a „Közlekedésfejlesztési Koordinációs Központ (a továbbiakban: KKK)” szövegrész helyébe a „Magyar Közút Nonprofit Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: Magyar Közút Nonprofit Zrt.), amely a vagyonkezelői feladatokat közfeladatként látja el” szöveg,
 c) 32/A. § (2) és (5) bekezdésében a „KKK” szövegrész helyébe a „Magyar Közút Nonprofit Zrt.” szöveg,
 d) 33/A. § (5) bekezdésében, 48. § (3) bekezdés b) pont 29. alpontjában a „32. § (4) és (5) bekezdésében” szövegrész helyébe a „32. § (4) bekezdésében” szöveg,
 e) 33/A. § (6) bekezdésében a „KKK szerződést köt a NÚSZ Zrt.-vel” szövegrész helyébe a „NÚSZ Zrt. által nyújtott szolgáltatások biztosítására vonatkozó szerződés megkötésével kapcsolatos feladatokat a miniszter látja el” szöveg,
 f) 39. § (6) bekezdésében a „vagy a meglévő közút vagyonkezelője az (1) és (2) bekezdésben” szövegrész helyébe az „az (1) bekezdésben” szöveg
 (4) Hatályát veszti a Kkt.
 a) 32. § (5) bekezdése,
 b) 33. § (5) bekezdésében az „által alapított költségvetési szerv” szövegrész,
 c) 39. § (1) bekezdésében a „- a (2) bekezdésben foglaltak kivételével -” szövegrész,
 d) 39. § (2) bekezdése.
 4. § (1) Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (a továbbiakban: Itv.) 73. § (2) bekezdés c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
 (A járási hivatalnál és a kormányablaknál nem elektronikus úton kezdeményezett közigazgatási hatósági eljárás illetékét - ha jogszabály másként nem rendelkezik)
 „c) az eljárás megindítását megelőzően átutalással, az átutalás közlemény rovatában a kormányablakokról szóló kormányrendeletben meghatározott adatok feltüntetésével”
 (kell megfizetni az adópolitikáért felelős miniszter rendeletében megjelölt számla javára azzal, hogy a házipénztárba fizetett illetéket készpénz-átutalási megbízással a járási hivatal és a kormányablak naponta fizeti meg az említett számla javára.)
 (2) Az Itv.
 a) 5. § (1) bekezdés h) pontjában a „Nyugdíjbiztosítási Alap kezeléséért felelős” szövegrész helyébe a „központi” szöveg,
 b) 73. § (2) bekezdésében az „A járási hivatalnál” szövegrész helyébe az „A fővárosi és megyei kormányhivatalnál, járási (fővárosi kerületi) hivatalnál” szöveg
 5. § A helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény 52. § 23. pontjában az „Országos Egészségbiztosítási Pénztárral” szövegrész helyébe az „egészségbiztosítási szervvel” szöveg lép.
 6. § (1) A foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény (a továbbiakban: Flt.)
 a) 21. § (5) bekezdésében, 37. § (5) bekezdésében az „a másodfokon eljáró állami foglalkoztatási szerv vezetője” szövegrész helyébe az „az állami foglalkoztatási szerv vezetője” szöveg,
 b) 54. § (10b) bekezdés b) pontjában az „a népegészségügyi feladatkörében eljáró illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal” szövegrész helyébe az „a népegészségügyi feladatokat ellátó szerv” szöveg,
 c) 56. § (3) bekezdésében a „jogorvoslatnak” szövegrész helyébe a „fellebbezésnek” szöveg
 (2) Hatályát veszti az Flt.
 a) 52. §-a,
 b) 54. § (14a) bekezdés a) pontjában a „, vagy az állami felnőttképzési intézmény által szervezett” szövegrész,
 c) 57/C. § (1) bekezdés d) pontja,
 d) 57/C. § (4) bekezdése.
 7. § Az egészségügyi hatósági és igazgatási tevékenységről szóló 1991. évi XI. törvény 14/B. §-a a következő (7a) és (7b) bekezdéssel egészül ki:
 „(7a) A büntetés-végrehajtási szervek tevékenységének közegészségügyi ellenőrzésével összefüggésben az egészségügyi államigazgatási szerv által hozott döntéssel szemben nincs helye fellebbezésnek.
 (7b) Az egészségügyi államigazgatási szerv által a következő hatósági ügyekben hozott első fokú döntésekkel szemben fellebbezésnek van helye:
 f) egészségügyi, egészségvédelmi és kémiai terhelési bírság kiszabása.”
 8. § (1) A tulajdonviszonyok rendezése érdekében, az állam által az állampolgárok tulajdonában igazságtalanul okozott károk részleges kárpótlásáról szóló 1991. évi XXV. törvény (a továbbiakban: Kpt.) 10. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
 „(4) A kárpótlási hatóság határozatának felülvizsgálata iránti perben a kárpótlásra jogosult lakóhelye szerint illetékes közigazgatási és munkaügyi bíróság jár el. Ha a kárpótlásra jogosultnak belföldi lakóhelye nincs, a perben a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság jár el.”
 (2) A Kpt. 12. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
 „(5) A kárpótlási hatóság a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvény szabályai szerint jár el, azzal az eltéréssel, hogy az ügyintézési határidő a kérelem benyújtásától számított hat hónap.”
 9. § A mérésügyről szóló 1991. évi XLV. törvény 10. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
 „(4) A mérésügyi szerv által országos illetékességgel hozott elsőfokú döntéssel szemben nincs helye fellebbezésnek.”
 10. § A szövetkezetekről szóló 1992. évi I. törvény hatálybalépéséről és az átmeneti szabályokról szóló 1992. évi II. törvény 21. § (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
 „(7) A határozat felülvizsgálata iránti pert a szövetkezet, a fórum vagy a részarány-földtulajdonosok képviselője kezdeményezheti. A perben a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság kizárólagos illetékességgel jár el.”
 11. § (1) Az életüktől és szabadságuktól politikai okból jogtalanul megfosztottak kárpótlásáról szóló 1992. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: 1992. évi XXXII. törvény) 20/A. § (2) és (3) bekezdésében a „Nyugdíjbiztosítási Alap kezeléséért felelős” szövegrész helyébe a „központi” szöveg lép.
 (2) Hatályát veszti az 1992. évi XXXII. törvény 14. § d) pontja.
 12. § (1) A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény (a továbbiakban: Kjt.) 25/A. § (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
 „(7) Ha a munkáltató személye azért változik meg, mert az alapító a költségvetési szerv útján ellátott közfeladatot
 gazdasági társaság utódszervezet vagy alapítvány részére adja át közfeladat-ellátási és továbbfoglalkoztatási kötelezettséggel, a közalkalmazotti jogviszony megszűnik, és a megszűnését követő nappal az új munkáltatóval munkaviszony létesül. Ebben az esetben az átadó és átvevő munkáltatók tájékoztatási kötelezettsége kizárólag a (2) és (3) bekezdésben foglaltakra kiterjedően áll fenn. A munkaviszony tartalmi elemeit az e bekezdésben foglaltak szerint adott tájékoztatás és a 25/B. § rendelkezései alapján kell meghatározni és legkésőbb az átadás napjáig írásba foglalni.”
 (2) A Kjt. 25/C. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
 „(4) A munkáltató személyében a jogszabály rendelkezése folytán bekövetkező olyan változás esetén, ha a munkáltató egésze vagy egy része (szervezeti egysége, anyagi és nem anyagi erőforrásainak vagy feladat- és hatáskörének meghatározott csoportja) a közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény, az állami tisztviselőkről szóló törvény vagy az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló törvény hatálya alá tartozó munkáltatóhoz kerül, a munkáltató érintett szervezete vagy tevékenysége keretében foglalkoztatott közalkalmazott közalkalmazotti jogviszonya - a (6) és (7) bekezdésben, valamint a (12) bekezdésben foglalt kivétellel - a jogállásváltozás időpontjában kormányzati szolgálati, közszolgálati, állami szolgálati vagy igazságügyi szolgálati jogviszonnyá alakul át.”
 (3) A Kjt. 25/C. § (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
 „(6) A (4) bekezdésben foglaltaktól eltérően nem alakul át a közalkalmazott jogviszonya, ha az átvevő munkáltató a közszolgálati tisztviselőkről szóló, az állami tisztviselőkről szóló vagy az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló törvény rendelkezései alapján nem létesíthet kormányzati szolgálati, közszolgálati, állami szolgálati vagy igazságügyi szolgálati jogviszonyt az átadással érintett közalkalmazottal, ebben az esetben a közalkalmazotti jogviszony a törvény erejénél fogva az átadás időpontjában megszűnik. A jogviszony megszűnéséről a közalkalmazottat az átadás napjával írásban értesíteni kell. A jogviszony megszűnése esetén a közalkalmazott számára a 37. § (2) és (4)-(7) bekezdés alkalmazásával megállapított végkielégítést - határozott idejű jogviszony esetén a 27. § (2) bekezdésében meghatározott távolléti díjat - kell megfizetni.”
 (4) A Kjt. 25/C. § (8) és (9) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
 „(8) A jogviszony kormányzati szolgálati, közszolgálati, állami szolgálati vagy igazságügyi szolgálati jogviszonnyá történő átalakulását követő negyvenöt napon belül a közalkalmazottat a kormányzati szolgálati jogviszonyra, közszolgálati jogviszonyra, állami szolgálati jogviszonyra vagy az igazságügyi szolgálati jogviszonyra vonatkozó szabályok szerint be kell sorolni, és illetményét meg kell állapítani.
 (9) Határozatlan időtartamú közalkalmazotti jogviszony - eltérő törvényi rendelkezés hiányában - határozatlan időtartamú kormányzati szolgálati, közszolgálati, állami szolgálati vagy igazságügyi szolgálati jogviszonnyá alakul át. Teljes munkaidőben történő foglalkoztatás esetén a jogviszony teljes munkaidős kormányzati szolgálati, közszolgálati, állami szolgálati vagy igazságügyi szolgálati jogviszonnyá alakul át.”
 (5) A Kjt. 25/C. § (11) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
 „(11) A közalkalmazotti jogviszonyban álló vezető jogviszonyának átalakulását követően - a kormányzati szolgálati jogviszonyra, közszolgálati jogviszonyra, állami szolgálati jogviszonyra vagy igazságügyi szolgálati jogviszonyra vonatkozó szabály figyelembevételével - kell a vezetői munkakör szintjét és megnevezését megállapítani.”
 (6) A Kjt. 37. § (2) bekezdése a következő c) ponttal egészül ki:
 (Nem jogosult végkielégítésre a közalkalmazott, ha felmentésére - az egészségügyi okot kivéve - tartós alkalmatlansága vagy nem megfelelő munkavégzése miatt került sor. Nem jár továbbá végkielégítés a közalkalmazottnak, ha)
 „c) közalkalmazotti jogviszonya a 25/A. § (7) bekezdése vagy a 25/C. § (12) bekezdése szerint alakult át.”
 13. § A nemzeti gondozásról szóló 1992. évi LII. törvény 6. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
 „(3) A kárpótlási hatóság határozatának felülvizsgálata iránti perben a kárpótlásra jogosult lakóhelye szerint illetékes közigazgatási és munkaügyi bíróság jár el. Ha a kárpótlásra jogosultnak belföldi lakóhelye nincs, a perben a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság jár el.”
 14. § (1) A polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény (a továbbiakban: Nytv.) 7. § (1) bekezdése a következő k) ponttal egészül ki:
 „k) ellátja a 4. § (2a) bekezdés a) pontja szerinti külföldön élő magyar állampolgár személyi és lakcímadatainak nyilvántartásba vételével kapcsolatos feladatokat.”
 (2) Az Nytv. a következő 8/A. §-sal egészül ki:
 „8/A. § A Kormány rendeletében kijelölt fővárosi és megyei kormányhivatal (a továbbiakban: kijelölt kormányhivatal)
 f) ellátja a jogszabályban hatáskörébe utalt egyéb hatósági feladatokat.”
 (3) Az Nytv. 9. § (2) bekezdése a következő i) és j) ponttal egészül ki:
 „i) ellátja a Schengeni Információs Rendszerben elhelyezendő vagy elhelyezett figyelmeztető jelzés (a továbbiakban: figyelmeztető jelzés) kezelésével kapcsolatos nyilvántartási és adattovábbítási feladatokat;
 j) ellátja a 4. § (2a) bekezdés a) pontja szerinti külföldön élő magyar állampolgár személyi és lakcímadatainak nyilvántartásba vételével kapcsolatos feladatokat.”
 (4) Az Nytv. 14. § k) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
 (A nyilvántartás szervei az általuk kezelt adatokat az alábbi forrásból gyűjtik)
 „k) a nyilvántartás illetékes szerve, valamint a bíróságok nyilvántartási eljárás tárgyában hozott határozatai;”
 (5) Az Nytv. 16. §-a a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:
 „(2a) A 4. § (2d) bekezdése szerinti Magyarországon élő magyar állampolgár esetében a hazai anyakönyvezés végzésére kijelölt anyakönyvi szerv az anyakönyvben rögzített - a 11. § (1) bekezdésében meghatározott, illetve a lakóhelyre vonatkozó - adatokat átvezeti a nyilvántartáson.”
 (6) Az Nytv. 30. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
 „(2) Az adatkezelés törvényességének ellenőrzésére
 adatvédelmi felelőst nevez ki.”
 (7) Az Nytv. 47. § (1) bekezdése a következő b) ponttal egészül ki:
 „b) a 8/A. § szerinti kijelölt kormányhivatalt.”
 (8) Az Nytv.
 1. 4. § (2a) bekezdés f) pontjában, 6. § (4) bekezdésében, 14. § p) pontjában, 16. § (2) bekezdésében a „hazai anyakönyvezést végző hatóság” szövegrész helyébe a „hazai anyakönyvezés végzésére kijelölt anyakönyvi szerv” szöveg,
 2. 4. § (2c) bekezdésében, 4. § (2d) bekezdésében az „értesítése alapján” szövegrész helyébe az „eljárását követően” szöveg,
 3. 4. § (2d) bekezdésében a „hazai anyakönyvezést végző hatóság” szövegrészek helyébe a „hazai anyakönyvezés végzésére kijelölt anyakönyvi szerv” szöveg,
 4. 6. § (1) bekezdésében a „nyilvántartást kezelő központi szerv (a továbbiakban: központi szerv)” szövegrész helyébe a „nyilvántartást kezelő szerv” szöveg,
 5. 6. § (3) bekezdésében a „magyar állampolgárok” szövegrész helyébe a „magyar állampolgárok, valamint a Magyarország területén élő, a 4. § (2c) bekezdése szerinti magyar állampolgárok” szöveg,
 6. 6. § (4) bekezdésében a „magyar állampolgárok” szövegrész helyébe a „magyar állampolgárok, a Magyarország területén élő, a 4. § (2d) bekezdése szerinti magyar állampolgárok” szöveg,
 7. 9. § (1) bekezdésében, 9. § (2) bekezdés nyitó szövegrészében, 13. § (5) bekezdésében, 17. § (6) bekezdésében, 21. § k), l) és z) pontjában, 24/F. § (1) és (3) bekezdésében, 29/B. § (1) bekezdésében, 29/C. § (2) bekezdés a) pontjában, 29/C. § (5) és (8) bekezdésében, 29/D. § (7) bekezdésében, 29/D. § (8) bekezdés b) és c) pontjában, 29/H. § (1)-(3) bekezdésében, 30. § (1) bekezdésében, 31. § (7) bekezdésében, 39. § (3) és (4) bekezdésében, 47. § (1) bekezdés d) pontjában, 52. § (4) és (5) bekezdésében a „központi” szövegrész helyébe a „nyilvántartást kezelő” szöveg,
 8. 9. § (3) bekezdésében az „A központi szerv Központi Okmánytárában” szövegrész helyébe az „A nyilvántartást kezelő szerv a Központi Okmánytárban” szöveg,
 9. 15. § (1a) bekezdés nyitó szövegrészében a „hazai anyakönyvezést végző hatósággal” szövegrész helyébe a „hazai anyakönyvezés végzésére kijelölt anyakönyvi szervvel” szöveg,
 10. 15. § (3) bekezdés nyitó szövegrészében a „helyi vagy a központi nyilvántartó szervvel” szövegrész helyébe a „helyi nyilvántartó szervvel vagy a kijelölt kormányhivatallal” szöveg,
 11. 15. § (4) bekezdés nyitó szövegrészében a „központi nyilvántartó szervvel” szövegrész helyébe a „kijelölt kormányhivatallal” szöveg,
 12. 26. § (2b) bekezdésében a „hazai anyakönyvezést végző hatóságnál” szövegrész helyébe a „hazai anyakönyvezés végzésére kijelölt anyakönyvi szervnél” szöveg,
 13. 26. § (2c) bekezdésében az „a központi szerv” szövegrész helyébe az „az eljáró hatóság” szöveg,
 14. 26. § (2d) bekezdésében, 29/A. § (2) bekezdésében, 29/F. § (6) bekezdésében a „központi szerv” szövegrész helyébe a „kijelölt kormányhivatal” szöveg,
 15. 28/A. § (1) bekezdésében az „A nyilvántartás központi szerve” szövegrész helyébe az „A nyilvántartást kezelő szerv” szöveg,
 16. 29/A. § (4) bekezdésében a „központi szerv” szövegrész helyébe a „nyilvántartást kezelő szerv és a kijelölt kormányhivatal” szöveg,
 17. 29/A. § (5) bekezdésében a „központi szerv” szövegrészek helyébe a „kijelölt kormányhivatal” szöveg,
 18. 29/G. § (4) bekezdésében a „központi szerv” szövegrészek helyébe a „kijelölt kormányhivatal” szöveg,
 19. 29/I. §-ában az „a központi szerv” szövegrész helyébe az „a nyilvántartást kezelő szerv” szöveg,
 20. 29/J. § (6) bekezdésében a „nyilvántartását kezelő központi szerv” szövegrész helyébe az „a nyilvántartását kezelő szerv” szöveg,
 21. 31. § (3a) bekezdésében a „központi” szövegrészek helyébe a „nyilvántartást kezelő” szöveg,
 22. 31. § (5) és (7) bekezdésében az „A járási hivatal” szövegrész helyébe az „A járási hivatal, valamint a kijelölt kormányhivatal” szöveg,
 23. 48. § (1) bekezdés nyitó szövegrészében és (3) bekezdésében a „központi szerv” szövegrész helyébe a „nyilvántartás szervei” szöveg,
 24. 48. § (1) és (3) bekezdésében a „jogosult” szövegrész helyébe a „jogosultak” szöveg
 (9) Hatályát veszti az Nytv.
 a) 9. § (2) bekezdés m)-s) pontja,
 b) 11. § (1) bekezdés p) pontjában az „a nyilvántartás helyi vagy központi szervének” szövegrész.
 15. § (1) A társadalombiztosítás pénzügyi alapjairól és azok 1993. évi költségvetéséről szóló 1992. évi LXXXIV. törvény (a továbbiakban: Tbtv.) 10. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
 „10. § A Nyugdíjbiztosítási Alap működtetésével kapcsolatos költségeket a nyugdíjbiztosítási költségvetési szerv költségvetésében kell biztosítani, amelyek forrása a Nyugdíjbiztosítási Alap pénzeszközei és a nyugdíjbiztosítási költségvetési szerv egyéb bevételei. Az Egészségbiztosítási Alap működtetésével kapcsolatos költségeket az Egészségbiztosítási Alap költségvetésében kell meghatározni, amelyek forrása az Egészségbiztosítási Alap pénzeszközei és az Egészségbiztosítási Alap kezelőjének egyéb - az Egészségbiztosítási Alaphoz kapcsolódó - bevételei. A fővárosi és megyei kormányhivatalok kiadásai nem az Alapokat terhelik.”
 (2) A Tbtv. 11. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
 mint a vonatkozó pénzügyi alap kezelője dönt.”
 (3) A Tbtv. 11. §-a a következő (3a) és (3b) bekezdéssel egészül ki:
 „(3a) Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 6/B. § (3) bekezdése alapján jogszabályban kijelölt kezelő szerv ellátja az Egészségbiztosítási Alap kezelésével kapcsolatban a kijelölő jogszabályban meghatározott feladatokat.
 (3b) E törvény alkalmazása során az Egészségbiztosítási Alap kezelője alatt a (3a) bekezdés szerinti esetben a jogszabályban kijelölt kezelő szervet, egyéb esetekben a (2) bekezdés b) pontja szerinti irányító szervet kell érteni.”
 (4) A Tbtv.
 a) 11. § (3) bekezdésében az „egészségbiztosítási szerv és a nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv” szövegrész helyébe az „Alapok kezelőinek” szöveg,
 b) 11. § (4) bekezdésében a „kezelő szervezeteik” szövegrész helyébe a „kezelőik” szöveg,
 c) 11/A. § (1) bekezdésében az „egészségbiztosítási szerv és a Nyugdíjbiztosítási Alap kezeléséért felelős nyugdíjbiztosítási szerv” szövegrész helyébe az „Alapok kezelőinek” szöveg,
 d) 11/A. § (2) bekezdésében az „egészségbiztosítási szerv és a Nyugdíjbiztosítási Alap kezeléséért felelős nyugdíjbiztosítási szerv” szövegrész helyébe az „Egészségbiztosítási Alap kezelője és a központi nyugdíjbiztosítási szerv” szöveg,
 e) 11/A. § (3) bekezdésében az „egészségbiztosítási szerv és a Nyugdíjbiztosítási Alap kezeléséért felelős nyugdíjbiztosítási szerv” szövegrész helyébe az „Alapok kezelői” szöveg
 (5) Hatályát veszti a Tbtv. 11. § (12) bekezdése.
 16. § (1) A földrendező és a földkiadó bizottságokról szóló 1993. évi II. törvény (a továbbiakban: Fbtv.) a következő 16/A. §-sal egészül ki:
 „16/A. § Felhatalmazást kap a Kormány, hogy az e törvény szerinti ingatlanügyi hatóságot rendeletben jelölje ki.”
 (2) Az Fbtv.
 a) 3. § (1) bekezdésében a „fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatala (a továbbiakban: járási hivatal)” szövegrész helyébe az „ingatlanügyi hatóság” szöveg,
 b) 4/A. § (1) bekezdésében az „a járási hivatalnál” szövegrész helyébe az „az ingatlanügyi hatóságnál” szöveg,
 c) 4/A. § (2) bekezdésében és 4/B. § (2) bekezdésében az „A járási hivatal” szövegrész helyébe az „Az ingatlanügyi hatóság” szöveg
 17. § (1) A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény (a továbbiakban: Szoctv.) 4/A. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
 b) a települési önkormányzat jegyzője (a továbbiakban: jegyző),
 c) a fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatala (a továbbiakban: járási hivatal),
 d) a szociális hatóság, vagy
 e) a szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter
 gyakorolja [az a)-e) pontokban foglaltak a továbbiakban együtt: szociális hatáskört gyakorló szerv].”
 (2) A Szoctv. 24/A. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
 „24/A. § (1) A 18/B. §, a 20. § (2a) bekezdése, a 20/B. § és a 20/C. § szerinti nyilvántartási és egyéb rendszerekhez, valamint a szolgáltatói nyilvántartás informatikai rendszeréhez kapcsolódó elektronikus adatfeldolgozást a Kormány által kijelölt szerv végzi.
 (2) Az állam fenntartói feladatainak ellátására a Kormány rendeletében kijelölt szerv a szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi ellátásokkal kapcsolatos adatok gyűjtése, rendszerezése és közzététele, valamint a széles körű tájékoztatás érdekében - Szociális Ágazati Portál elnevezéssel - honlapot működtet.”
 (3) A Szoctv. 43/A. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
 „(3) A járási hivatal a (2) bekezdésben foglalt feltételek fennállásáról a pénzbeli és természetbeni szociális ellátások igénylésének és megállapításának, valamint folyósításának részletes szabályairól szóló kormányrendeletben meghatározott feltételeknek megfelelő szakértő szakvéleménye alapján dönt. A szakvéleményben meg kell jelölni annak hatályát, amely nem haladhatja meg a tíz évet.”
 (4) A Szoctv. 43/A. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
 „(5) A másodfokú eljárásban eljáró hatóság a (3) bekezdés szerinti szakvélemény felülvizsgálatáról - annak hiánya esetén új szakvélemény elkészítéséről - a pénzbeli és természetbeni szociális ellátások igénylésének és megállapításának, valamint folyósításának részletes szabályairól szóló kormányrendeletben meghatározott feltételeknek megfelelő szakértő útján gondoskodik.”
 (5) A Szoctv. 58/A. § (2d) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
 „(2d) A (2c) bekezdés szerinti feltételek fennállását a szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter vizsgálja. Ha a (2c) bekezdés szerinti feltételek nem állnak fenn, a szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter a befogadásról az általa meghatározott és közleményben közzétett kapacitások alapján dönt.”
 (6) A Szoctv. 92/K. §-a a következő (4g) bekezdéssel egészül ki:
 „(4g) A működést engedélyező szerv döntése ellen nincs helye fellebbezésnek.”
 (7) A Szoctv. 94/K. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
 „(3) Az ellátottjogi képviselőt a szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium foglalkoztatja.”
 (8) A Szoctv. 131/A. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
 „131/A. § (1) A szenvedélybetegek részére nyújtott alacsonyküszöbű ellátás és az utcai szociális munka működtetését az állam - kormányrendeletben meghatározott eljárási rend szerint kiválasztott - fenntartókkal kötött finanszírozási szerződések útján támogatja. A finanszírozási szerződés legfeljebb három évre köthető meg. A fenntartóval a finanszírozási szerződést - az állam fenntartói feladatainak ellátására - a Kormány rendeletében kijelölt szerv köti meg.
 (2) Az éves támogatási összeget a költségvetési törvény állapítja meg.
 (3) Az állam fenntartói feladatainak ellátására a Kormány rendeletében kijelölt szerv a finanszírozási szerződés megkötése, az elszámolás vizsgálata és az ellenőrzés lefolytatása céljából
 a) betekinthet a 20. § és a 20/C. § szerinti nyilvántartásokba, megismerheti és kezelheti a nyilvántartásokban szereplő adatokat,
 b) megismerheti és kezelheti az ellátottnak, törvényes képviselőjének és a térítési díjat megfizető személynek, valamint a fenntartó és a szociális szolgáltató, szociális intézmény alkalmazottjának a fenntartó és a szolgáltató, intézmény által kezelt személyes adatait, és
 c) betekinthet a személyes gondoskodást nyújtó ellátásra irányuló jogviszony keletkezésével, fennállásával és megszűnésével összefüggő iratokba, kérheti azok bemutatását, és azokról másolatot készíthet.”
 (9) A Szoctv.
 a) 18/B. § (3) bekezdésében a „jegyző, a járási” szövegrész helyébe a „jegyző és a járási” szöveg,
 b) 20/B. §-ában a „működtet” szövegrész helyébe a „vezet” szöveg,
 c) 58/A. § (2h) bekezdésében, 58/A. § (2i) bekezdésében, 58/A. § (2j) bekezdésében a „szociális hatóság” szövegrész helyébe a „szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter” szöveg,
 d) 92/K. § (4f) bekezdésében az „a módszertani feladatokat ellátó szervet” szövegrész helyébe az „az állam fenntartói feladatainak ellátására a Kormány rendeletében kijelölt, módszertani feladatokat is ellátó szervet” szöveg,
 e) 92/K. § (8) bekezdés d) pontjában az „az a)-c)” szövegrész helyébe az „a b) és c)” szöveg
 (10) Hatályát veszti a Szoctv.
 a) 18/B. § (3) bekezdésében a „, valamint a járási hivatal gyermekvédelmi és gyámügyi feladatokat ellátó szakigazgatási szerve” szövegrész,
 b) 92/K. § (8) bekezdés a) pontja,
 c) 92/K. § (9) bekezdés f) pontjában a „vagy annak hiányára” szövegrész.
 18. § (1) A Nemzeti Kulturális Alapról szóló 1993. évi XXIII. törvény (a továbbiakban: NKA tv.) 2/B. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
 „2/B. § Az Alapot az Emberi Erőforrás Támogatáskezelő (a továbbiakban: kezelő szerv) kezeli. A kezelő szerv felel a bizottsági és kollégiumi döntések előkészítésének és végrehajtásának törvényességéért, valamint ellátja az Áht.-ban meghatározott feladatokat.”
 (2) Az NKA tv. 4. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
 „(5) Az Alap bevétele és év végi maradványa, valamint kezelő szervének az Alap kezelésével összefüggő bevétele és év végi maradványa nem vonható el. Az év végi maradvány a tárgyévi bevételi terv teljesülése előtt igénybe vehető a kiadási és bevételi előirányzat egyidejű módosításával. Az Alap költségvetésének tervezésére, végrehajtására és zárszámadására egyebekben az Áht. és az éves költségvetési törvény vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.”
 (3) Az NKA tv. a következő 10/C. §-sal egészül ki:
 „10/C. § (1) A Nemzeti Kulturális Alap Igazgatósága 2016. december 31-én, az Emberi Erőforrás Támogatáskezelőbe való beolvadással megszűnik.
 (4) A vagyoni jogutódlással kapcsolatos részletes rendelkezéseket a felek közötti átadás-átvételi megállapodás rögzíti. Az átadás-átvételi megállapodás elválaszthatatlan mellékletét képezi az átadás-átvétel tárgyát képező ingatlanok azonosító adatokkal történő felsorolása, valamint ingó vagyontárgyak esetében az ingó vagyontárgyakról felvett teljes körű leltár.”
 19. § (1) A statisztikáról szóló 1993. évi XLVI. törvény (a továbbiakban: Stt.) „Statisztikai adatgyűjtések” alcíme a következő 9/C. §-sal egészül ki:
 „9/C. § A fővárosi és megyei kormányhivatal a 9/A. § és 9/B. § szerinti eljárásban hozott határozatával és a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény szerinti önálló fellebbezéssel támadható végzésével szemben fellebbezésnek van helye.”
 (2) Az Stt.
 a) 9/A. § (1) bekezdésében és a 9/B. § (1) bekezdésében a „megyei, fővárosi kormányhivatal” szövegrész helyébe a „fővárosi és megyei kormányhivatal” szöveg,
 b) 10. § (4) bekezdésében a „személyiadat- és lakcímnyilvántartást kezelő központi szerv” szövegrész helyébe a „személyiadat- és lakcímnyilvántartást kezelő szerv” szöveg,
 c) 10. § (4) bekezdésében a „hazai anyakönyvezést végző hatóságok” szövegrész helyébe a „hazai anyakönyvezés végzésére kijelölt anyakönyvi szervek” szöveg
 20. § (1) A bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény (a továbbiakban: Btv.) 43. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
 „(4) Hatósági ügyekben országos illetékességgel eljáró bányafelügyeleti és állami földtani feladatokat ellátó szerv döntéseit felügyeleti jogkörben megváltoztatni vagy megsemmisíteni nem lehet.”
 (2) A Btv. 43/B. §-a a következő (3a) bekezdéssel egészül ki:
 „(3a) A bányafelügyelet bányászati szakigazgatási hatósági elsőfokú műszaki-biztonsági, munkavédelmi, építésügyi hatósági, építésfelügyeleti, bányászati tevékenység engedélyezésével és felügyeletével kapcsolatos, piacfelügyeleti és földtani hatáskörében, valamint a 44. § (1) bekezdés b)-o), q), s) és t) pontjában meghatározott ügyekben hozott döntéseivel szemben fellebbezésnek van helye.”
 (3) A Btv.
 a) 38. § (6a) bekezdésében és az 50/D. § (2) bekezdésében a „fővárosi és megyei kormányhivatal” szövegrész helyébe a „kisajátítási hatóság” szöveg,
 b) 47/C. § (2) bekezdés h) pontjában a „bányászati hatáskörében eljáró illetékes kormányhivatal” szövegrész helyébe a „bányafelügyelet” szöveg
 21. § (1) A magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény (a továbbiakban: Ápt.) 17. §-a a következő (10) bekezdéssel egészül ki:
 „(10) Az állampolgársági ügyekben eljáró szerv döntésével szemben nincs helye fellebbezésnek.”
 (2) Hatályát vesztik az Ápt. 6. § (3) bekezdésében, 20/A. § (3) bekezdésében az „a miniszter vagy” szövegrészek, valamint a 19. § (2) bekezdésében az „illetve a hazai anyakönyvezést végző hatóságot,” szövegrész.
 22. § (1) A munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény (a továbbiakban: Mvt.) a következő 85. §-sal egészül ki:
 (2) Az Mvt. 81/A. § (1) bekezdésében a „munkavédelmi hatóság vezetője” szövegrész helyébe a „foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter” szöveg lép.
 23. § Az Önkéntes Kölcsönös Biztosító Pénztárakról szóló 1993. évi XCVI. törvény 62. § (4) bekezdés g) pontjában a „Nyugdíjbiztosítási Alap kezeléséért felelős” szövegrész helyébe a „központi” szöveg lép.
 24. § (1) A bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény (a továbbiakban: Vht.) 34/A. § (1) és (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
 „(1) A Kart az önálló bírósági végrehajtói szervezetrendszer fenntartásának, az ezzel kapcsolatos igazgatási és nyilvántartási tevékenység végzésének, továbbá a Kar hatáskörébe utalt egyéb feladatok ellátásának érdekében; az igazságügyért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) által vezetett minisztériumot (a továbbiakban: minisztérium) az önálló bírósági végrehajtói szervezetrendszer feletti felügyelet gyakorlásával kapcsolatos feladatai, továbbá a miniszter feladat- és hatáskörébe utalt egyéb közfeladatok ellátásának érdekében az önálló bírósági végrehajtó hatáskörébe tartozó végrehajtási ügyek után általános költségátalány illeti meg.
 (2) Az önálló bírósági végrehajtó az adóstól a behajtott követelésen felül, a végrehajtási költségekkel együtt hajtja be az általános költségátalányt, és azt befizeti, vagy átutalja a Kar hivatali szervének. Az általános költségátalány 50%-a a minisztérium bevétele, amit a Kar hivatali szerve utal át a minisztériumnak. A költségátalány összegének elszámolása és kielégítése a 164. § szerint történik.”
 (2) A Vht. 47/A. § (8) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
 „(8) A végrehajtó a nyilvántartásnak az ellenőrzés során megismert, elektronikus formában lévő adatairól papír alapú másolatot készíthet, amelyet a végrehajtási ügy iratai között zártan helyez el, és azt csak a bíróság, az ügyész, a büntetőügyben eljáró hatóság, valamint a végrehajtó tevékenységének ellenőrzésére a 230. § szerint jogosult Kar hivatali szerve részére adhatja ki, és részükre teheti lehetővé az adatokba történő betekintést. Az adatokat tartalmazó iratokat a végrehajtó a végrehajtási iratok irattárba helyezésétől számított öt évig tárolja, azt követően gondoskodik a megsemmisítésükről.”
 (3) A Vht. 102. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
 „102. § (1) A végrehajtó a foglalási jegyzőkönyv másolatának megküldésével három napon belül értesíti a kulturális örökségvédelmi hatóságot, ha
 (2) Az (1) bekezdés b) pontja esetében biztosítani kell a végrehajtás során, hogy a kulturális örökségvédelmi hatóság a lefoglalt tárgyat megvizsgálja.”
 (4) A Vht. 230. §-a a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
 „(1a) A miniszter felügyeli a végrehajtókkal, végrehajtó-helyettesekkel és végrehajtójelöltekkel kapcsolatos panaszügyek intézését, a bíróság hatáskörébe tartozó ügyek kivételével.”
 (5) A Vht. 230. § (3) és (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
 „(3) Az önálló bírósági végrehajtók ügyvitelének, hivatali működésének és magatartásának rendszeres ellenőrzése a Kar hivatali szervének feladata.
 (4) A Kar hivatali szerve a végrehajtó működésének ellenőrzését a Kormány rendeletében meghatározott eljárás lefolytatásával végzi, ennek keretében a Kormány rendeletében meghatározott időszakonként minden végrehajtó tevékenységének vizsgálatát el kell végezni.”
 (6) A Vht. 230. § (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
 „(6) A végrehajtói tevékenység vizsgálatának és ellenőrzésének eredményéről a minisztert - a törvényszéki végrehajtókra vonatkozóan az Országos Bírósági Hivatal elnökét is - tájékoztatni kell.”
 (7) A Vht. 230/A. § (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
 „(6) A minisztérium képviselője jogosult a végrehajtó vizsgálatán részt venni, a vizsgálat tárgyát képező adatokat megismerni.”
 (8) A Vht. 250. § (2) bekezdése a következő 34. ponttal egészül ki:
 (A Kar jogai és feladatai különösen)
 „34. ellátja a végrehajtók, végrehajtó-helyettesek és végrehajtójelöltek feletti szakmai felügyeletet, ennek keretében jogosult a végrehajtó működését, ügyvitelét és pénzkezelését ellenőrizni, továbbá a végrehajtó által lefolytatott eljárási cselekményen részt venni.”
 (9) A Vht. 255. § d) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
 (A törvényszéki végrehajtó foganatosítja a végrehajtást, ha a végrehajtandó követelés)
 „d) egyéb jogcímen illeti meg a bíróságot, az Országos Bírósági Hivatal elnökét, az Országos Bírósági Hivatalt, a minisztériumot, az igazságügyi szakértői intézményt vagy az államot,”
 (10) A Vht. 278. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
 „(1) Fegyelmi vétség alapos gyanúja esetén a miniszter, a törvényszék elnöke vagy a Kar hivatali szervének vezetője feljelentést tesz az elsőfokú fegyelmi bíróság elnökénél, aki a feljelentést haladéktalanul közli a gyanúsított személlyel.”
 (11) A Vht.
 a) 103. § (6) bekezdésében az „az igazságügyért felelős miniszternek (a továbbiakban: miniszter)” szövegrész helyébe az „a miniszternek” szöveg,
 b) 140. § (7) bekezdésében az „az igazságügyért felelős miniszter” szövegrész helyébe az „a miniszter” szöveg
 (12) Hatályát veszti a Vht.
 a) 230/A. § (2) bekezdésében az „a Kar nyilvántartásaiból adatot igényelhet” szövegrész,
 b) 254/I. §-a és az azt megelőző alcím.
 25. § A Bérgarancia Alapról szóló 1994. évi LXVI. törvény 4. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
 „(4) Az állami foglalkoztatási szerv által hozott elsőfokú döntéssel szemben nincs helye fellebbezésnek.”
 26. § A környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 86. §-a a következő (3) és (4) bekezdéssel egészül ki:
 „(3) A környezetbarát vagy környezetkímélő termékek minősítő-tanúsító rendszerének működtetését, továbbá egyes környezetvédelmi igazgatási feladatokat a magyar állam kizárólagos tulajdonában álló Herman Ottó Intézet Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság (a továbbiakban: Herman Ottó Intézet) látja el.
 (4) A Herman Ottó Intézet tekintetében a magyar államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességét a környezetvédelemért felelős miniszter gyakorolja.”
 27. § A vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény 3. § (3) bekezdés b) pontjában „a Nemzeti Földalapkezelő Szervezet” szövegrész helyébe a „Nemzeti Földalap kezelésére kijelölt szerv” szöveg lép.
 28. § Hatályát veszti a köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény 19. § (4a) bekezdésében az „és az általa irányított központi hivatal” szövegrész.
 29. § (1) A légiközlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvény (a továbbiakban: Lt.) 20/A. § (2) és (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
 „(2) Aki az (1) bekezdés szerinti szakértői tevékenységet kíván folytatni, köteles az erre irányuló szándékát
 a) polgári célú légiközlekedéssel összefüggő szakértői tevékenység esetén a légiközlekedési hatóságnak,
 b) állami célú légiközlekedéssel kapcsolatos szakértői tevékenység esetén a katonai légügyi hatóságnak, vagy - a Kormány rendeletében meghatározott szakterületek esetében - a tervező- és szakértő mérnökök, valamint építészek szakmai kamaráiról szóló törvényben meghatározott területi mérnöki kamarának (a továbbiakban: kamara)
 bejelenteni. A bejelentésben meg kell jelölni a bejelentő természetes személyazonosító adatait, lakcímét, elérhetőségét és iskolai végzettségét.
 (3) A légiközlekedési hatóság, a katonai légügyi hatóság, illetve a kamara a szakértői tevékenység végzésére jogosult - (2) bekezdés szerinti - bejelentést tevő személyekről nyilvántartást vezet, amely tartalmazza a szakértői tevékenység végzésére jogosult személy természetes személyazonosító adatait, lakcímét, elérhetőségét és iskolai végzettségét. A nyilvántartásból kizárólag a szakértői tevékenység végzésére való jogosultság igazolása céljából szolgáltatható adat.”
 (2) Az Lt. 20/A. § (5) és (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
 „(5) A légiközlekedési hatóság, a katonai légügyi hatóság, vagy a kamara a légiközlekedési szakértői tevékenység gyakorlásának időtartama alatt lefolytatott hatósági ellenőrzés keretében ellenőrzi azt is, hogy a szakértő büntetlen előéletű-e, és hogy nem áll-e a légiközlekedési szakértői tevékenység folytatását kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt. A hatósági ellenőrzés céljából a légiközlekedési hatóság, a katonai légügyi hatóság, vagy a kamara adatot igényelhet a bűnügyi nyilvántartási rendszerből. Az adatigénylés kizárólag azon adatra irányulhat, hogy a szakértő büntetlen előéletű-e, valamint hogy a légiközlekedési szakértői tevékenység folytatását kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt áll-e.
 (6) Az (5) bekezdés alapján megismert személyes adatokat a légiközlekedési hatóság, a katonai légügyi hatóság, vagy a kamara a hatósági ellenőrzés időtartamára vagy a szakértő nyilvántartásból való törléséről szóló döntés jogerőre emelkedéséig kezeli.”
 (3) Az Lt. 21. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
 „21. § Állami légijármű polgári célú igénybevételéhez a katonai légügyi hatóság engedélye szükséges.”
 (4) Az Lt. 66. § (7) bekezdésében a „közlekedésbiztonsági szervezettel” szövegrész helyébe a „közlekedésbiztonsági szervvel” szöveg lép.
 30. § (1) A személyazonosító jel helyébe lépő azonosítási módokról és az azonosító kódok használatáról szóló 1996. évi XX. törvény (a továbbiakban: Szaztv.) 20. § (2) bekezdés f)-g) pontja helyébe a következő rendelkezés lép és a (2) bekezdés kiegészül a következő h) ponttal:
 „f) az egyéni vállalkozók nyilvántartását vezető szerv, az egyéni vállalkozói tevékenységgel kapcsolatos ügyekben eljáró, az egyéni vállalkozóról és az egyéni cégről szóló törvény szerinti szerv az egyéni vállalkozóról és az egyéni cégről szóló törvényben meghatározott hatósági feladatai ellátásához;
 g) a kincstár az önkormányzatokat és a nem állami humánszolgáltatókat megillető normatív hozzájárulásokkal, támogatásokkal, továbbá a lakástámogatásokkal kapcsolatos feladatai teljesítéséhez, valamint a családtámogatások és a bányászati keresetkiegészítések ügyében eljáró szerv a családtámogatási ellátásokkal és a bányászati keresetkiegészítéssel kapcsolatos feladatai teljesítéséhez, az ellátások megállapításával, a jogszerű igénybevétel ellenőrzésével és a jogosulatlanul igénybe vett összeg visszakövetelésével összefüggésben;
 h) a lakáscélú támogatási hatáskörében eljáró hatóság a lakástámogatásokkal kapcsolatos feladatai teljesítéséhez a hozzájárulások, támogatások megállapításával, érvényesítésével, a jogszerű igénybevétel ellenőrzésével és a jogosulatlanul igénybe vett összeg visszakövetelésével összefüggésben;”
 (2) A Szaztv. 23. § i) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
 (A TAJ számot a következő szervek az alábbiakban meghatározott célból kezelhetik)
 „i) a családtámogatások, a fogyatékossági támogatás és a bányászati keresetkiegészítés ügyében eljáró szerv a családtámogatási ellátások, a fogyatékossági támogatás, a vakok személyi járadéka, a bányászati keresetkiegészítés megállapításával és ellenőrzésével, a jogosulatlanul igénybe vett összeg visszakövetelésével összefüggésben, valamint a törvényben meghatározott nyilvántartási és adatszolgáltatási kötelezettségének teljesítése során, továbbá a nagycsaládos gázdíjkedvezmény ügyében eljáró szerv a nagycsaládos gázdíjkedvezmény megállapításával, érvényesítésével és a jogszerű igénybevétel ellenőrzésével összefüggésben;”
 (3) A Szaztv. 23. §-a a következő n) ponttal egészül ki:
 „n) a családtámogatási kifizetőhely a családtámogatási ellátások megállapításával és ellenőrzésével, a jogosulatlanul igénybe vett összeg visszakövetelésével összefüggésben, valamint a törvényben meghatározott nyilvántartási és adatszolgáltatási kötelezettségének teljesítése során.”
 (4) A Szaztv. 24. §-a a következő m) ponttal egészül ki:
 (A TAJ szám továbbítására jogosultak)
 „m) a családtámogatások, a fogyatékossági támogatás és a bányászati keresetkiegészítés ügyében eljáró szerv, valamint a családtámogatási kifizetőhely a 23. § i) és n) pontjában meghatározott feladatainak teljesítéséhez.”
 (5) A Szaztv. 37. § (1) bekezdés e) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
 (A személyiadat- és lakcímnyilvántartás szerve - kapcsolati kód alkalmazásával - köteles rendszeres adatszolgáltatást teljesíteni)
 „e) a családtámogatások és a fogyatékossági támogatás ügyében eljáró szerv részére az ellátásban részesülő személy és a családok támogatásáról szóló 1998. évi LXXXIV. törvény 49/B. §-a szerinti egységes szociális nyilvántartásban szereplő személy családi és utónevének, anyja nevének, születési helyének és időpontjának, lakóhelyének, tartózkodási helyének változásáról, továbbá az érintett elhalálozásáról;”
 (6) A Szaztv.
 a) 20. § (2) bekezdés i) pontjában a „Nyugdíjbiztosítási Alap kezeléséért felelős” szövegrész helyébe a „központi” szöveg,
 b) 32. § q) pontjában a „fővárosi és megyei kormányhivatal” szövegrész helyébe a „lakáscélú állami támogatások ügyében eljáró szerv” szöveg,
 c) 37. § (2) bekezdés d) pontjában az „a központi közúti közlekedési nyilvántartó szervnek” szövegrész helyébe az „a közúti közlekedési nyilvántartó szervnek” szöveg
 (7) Hatályát vesztik a Szaztv. 14. §-ában, 21. § (7) bekezdésében a „központi” szövegrészek, valamint a 28. §-ában, valamint a 36. § m) pontjában a „központi” szövegrész.
 31. § A katonai és rendvédelmi felsőoktatási intézmények vezetőinek, oktatóinak és hallgatóinak jogállásáról szóló 1996. évi XLV. törvény 2. § f) pontjában az „a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatallal” szövegrész helyébe az „az idegenrendészeti és menekültügyi hatósággal” szöveg lép.
 32. § (1) A munkaügyi ellenőrzésről szóló 1996. évi LXXV. törvény (a továbbiakban: Met.) 6. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
 „(2) A munkaügyi hatóság által hozott elsőfokú döntéssel szemben nincs helye fellebbezésnek.”
 (2) Hatályát veszti a Met. 8/A. § (6) bekezdésében az „A méltányossági kérelem tárgyában hozott határozat ellen fellebbezésnek nincs helye.” szövegrész.
 33. § (1) A lakástakarékpénztárakról szóló 1996. évi CXIII. törvény (a továbbiakban: Ltp.) 24. § (6b) bekezdésében a „fővárosi és megyei kormányhivatal” szövegrész helyébe a „lakáscélú állami támogatások ügyében eljáró szerv” szöveg lép.
 (2) Hatályát veszti az Ltp. 24. § (6c) bekezdése.
 34. § A Párizsi Békeszerződésről szóló 1947. évi XVIII. törvény 27. Cikke 2. pontjában foglaltak végrehajtásáról szóló 1997. évi X. törvény 3. § (4), (5) és (6) bekezdésében a „Nyugdíjbiztosítási Alap kezeléséért felelős” szövegrész helyébe a „központi” szöveg lép.
 35. § Hatályát veszti az életüktől és szabadságuktól politikai okból jogtalanul megfosztottak kárpótlásáról szóló 1992. évi XXXII. törvény módosításáról szóló 1997. évi XXIX. törvény 7. § (8) bekezdése.
 36. § (1) A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény (a továbbiakban: Gyvt.) 96. § (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
 „(7) Gyermekek napközbeni ellátása esetén a jogszabályban meghatározott szakmai, módszertani feladatokat a miniszter által kijelölt szervezet, egyéb esetben az állam fenntartói feladatainak ellátására a Kormány rendeletében kijelölt szerv (a továbbiakban együtt: módszertani feladatokat ellátó szerv) látja el.”
 (2) A Gyvt. 98. §-a a következő (10c) bekezdéssel egészül ki:
 „(10c) A működést engedélyező szerv döntése ellen nincs helye fellebbezésnek.”
 (3) A Gyvt. 139. §-a a következő (8) bekezdéssel egészül ki:
 „(8) Az ellenőrzésre jogosult szerv a 145/C. § szerinti finanszírozás ellenőrzése céljából betekinthet a (2) bekezdés szerinti nyilvántartásba, és kezelheti annak a 145/C. § szerinti szolgáltató tevékenységekkel kapcsolatos adatait.”
 (4) A Gyvt. 142. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
 „(4) A 137. § (3a) bekezdése, a 139. § (2) bekezdése és a 141/A. § szerinti nyilvántartási és egyéb rendszerekhez, valamint a szolgáltatói nyilvántartás informatikai rendszeréhez kapcsolódó elektronikus adatfeldolgozást a Kormány által kijelölt szerv végzi.”
 (5) A Gyvt. 145. § (2d) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
 „(2d) A (2c) bekezdés szerinti feltételek fennállását a miniszter vizsgálja. Ha a (2c) bekezdés szerinti feltételek nem állnak fenn, a miniszter a befogadásról az általa meghatározott és közleményben közzétett kapacitások alapján dönt.”
 (6) A Gyvt. 145/C. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
 „145/C. § (1) A Gyerekházak, a krízisközpontok, a félutas házak és a titkos menedékházak működtetését az állam - kormányrendeletben meghatározott eljárási rend szerint kiválasztott - fenntartókkal kötött finanszírozási szerződések útján támogatja. A finanszírozási szerződés legfeljebb három évre köthető meg. A fenntartóval a finanszírozási szerződést az állam fenntartói feladatainak ellátására a Kormány rendeletében kijelölt szerv köti meg.
 a) betekinthet a 139. § (1) és (2) bekezdése szerinti nyilvántartásokba, megismerheti és kezelheti a nyilvántartásokban szereplő adatokat,
 b) megismerheti és kezelheti a szolgáltatói nyilvántartás nem nyilvános adatait,
 c) megismerheti és kezelheti az ellátottnak, törvényes képviselőjének és a térítési díjat megfizető személynek, valamint a fenntartó és a szolgáltató, intézmény alkalmazottjának a fenntartó és a szolgáltató, intézmény által kezelt személyes adatait, és
 d) betekinthet az intézményi jogviszony keletkezésével, fennállásával és megszűnésével összefüggő iratokba, kérheti azok bemutatását, és azokról másolatot készíthet.”
 a) 11/A. § (4) bekezdésében a „képviselő e célra létrehozott szervezet keretében működik” szövegrész helyébe a „képviselőt a miniszter által vezetett minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) foglalkoztatja” szöveg,
 b) 11/B. § (1) bekezdésében a „gyermekjogi képviselet céljából létrehozott szervezet vezetője (a továbbiakban: vezető)” szövegrész helyébe a „miniszter” szöveg,
 c) 11/B. § (3)-(6) bekezdésében a „vezető” szövegrész helyébe a „miniszter” szöveg,
 d) 68/A. § (1) bekezdésében, (3) bekezdés b) pontjában, (4) bekezdésében a „fővárosi és megyei kormányhivatalnál” szövegrész helyébe a „családtámogatási feladatokat ellátó hatóságnál” szöveg,
 e) 69/C. § (5) bekezdésében a „miniszter által vezetett minisztérium (a továbbiakban: minisztérium)” szövegrész helyébe a „minisztérium” szöveg,
 f) 96. § (11) és (13) bekezdésében az „az állam fenntartói feladatainak ellátására a Kormány rendeletében kijelölt, módszertani feladatokat is ellátó” szövegrész helyébe az „a módszertani feladatokat ellátó” szöveg,
 g) 98. § (11) bekezdés d) pontjában az „az a)-c)” szövegrész helyébe az „a b) és c)” szöveg,
 h) 103/B. § (3) bekezdésében a „honlapján” szövegrész helyébe a „Szociális Ágazati Portálon” szöveg
 (8) Hatályát veszti a Gyvt.
 a) 162. § (1) bekezdés f) pontjában az „a 96. § (8a) bekezdésében,” szövegrész,
 b) 98. § (11) bekezdés a) pontja,
 c) 98. § (12) bekezdés f) pontjában a „vagy annak hiányára” szövegrész.
 37. § (1) Az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvény (a továbbiakban: Iasz.) 1. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
 igazságügyi alkalmazottainak szolgálati jogviszonyára (a továbbiakban: szolgálati jogviszony) terjed ki.”
 (2) Az Iasz. 2. § (1) és (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
 „(1) A szolgálati jogviszony alanya egyrészről az igazságügyi szerv, másrészről az igazságügyi alkalmazott.
 f) a fizikai dolgozó.”
 (3) Az Iasz. 8. § (1) bekezdés c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
 „c) az egyéb igazságügyi szerv vezetője, vezetőjének helyettese, valamint az egyéb igazságügyi szerv igazságügyi alkalmazottai tekintetében - a 8/A. § (1) bekezdésében meghatározott kivétellel - jogszabályban meghatározott személy”
 (4) Az Iasz. a következő 8/A. §-sal egészül ki:
 „8/A. § (1) A munkáltatói jogkört
 (2) Az egyéb igazságügyi szerv intézményi költségvetése és beszámolójának tervezetét - annak elfogadása előtt - az igazságügyért felelős miniszter véleményezi.”
 (5) Az Iasz. 13. § (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
 „(7) A képesítési követelményekkel kapcsolatos részletes rendelkezéseket - így az (5) bekezdés szerinti vizsgákra vonatkozó szabályokat is -
 (6) Az Iasz. 35/A. § (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
 „(6) Az OBH és a bíróságok igazságügyi alkalmazottainak elektronikus aláírásával kapcsolatos részletes igazgatási szabályokat az OBH elnöke határozza meg.”
 (7) Az Iasz. 61. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
 „(1) A fegyelmi eljárás során vizsgálatot kell tartani, amelyet a munkáltató által megjelölt határidőn belül a kijelölt vizsgálóbiztos folytat le. Vizsgálóbiztosnak kizárólag a fegyelmi eljárás alá vontnál magasabb - egyéb igazságügyi szervnél magasabb vezető esetében legalább azonos - beosztású igazságügyi alkalmazott, továbbá az OBH-nál és a bíróságokon az ott működő bíró jelölhető ki. Magasabb beosztású igazságügyi alkalmazottnak az minősül, aki a fegyelmi eljárás alá vontnál magasabb fizetési osztályba tartozik, illetve magasabb mértékű vezetői pótlékra jogosító munkakört lát el.”
 (8) Az Iasz. 66. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
 „(2) A fegyelmi tanács elnöke a munkáltató vagy az általa megbízott bíró vagy vezető munkakörű igazságügyi alkalmazott, tagjai a munkáltató által felkért, a fegyelmi eljárás alá vontnál magasabb - egyéb igazságügyi szervnél magasabb vezető esetében legalább azonos - beosztású igazságügyi alkalmazottak, illetve az igazságügyi szervnél működő bírák lehetnek.”
 (9) Az Iasz. 100. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
 „(4) Részben vagy egészben igazságügyi szolgálati időként lehet figyelembe venni
 c) az egyéb igazságügyi alkalmazottaknál a korábbi munkaviszony, kormánytisztviselői, állami tisztviselői, köztisztviselői, kormányzati ügykezelői, állami ügykezelői, közszolgálati ügykezelői, hivatásos szolgálati jogviszony, közalkalmazotti jogviszony és szolgálati jogviszony idejét.”
 (10) Az Iasz. 134/C. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
 „134/C. § Az egyéb igazságügyi szerv által 2016. december 31-én
 2017. január 1-jét megelőzően megillető egyes illetményelemek együttes összegénél. Az esetleges illetménykülönbözet alapilletmény jogcímen fizethető ki.”
 (11) Az Iasz. 135. §-a a következő (2b) bekezdéssel egészül ki:
 „(2b) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy az egyéb igazságügyi szerv vezetője, vezetőjének helyettese, valamint az egyéb igazságügyi szerv igazságügyi alkalmazottai tekintetében - e törvényben nem szabályozott - munkáltatói jogkört gyakorló személyt rendeletben határozza meg.”
 (12) Az Iasz. 135. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
 „(3) Felhatalmazást kap az igazságügyért felelős miniszter, hogy
 a) az 1. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott személyi kör kivételével az igazságügyi alkalmazottak munkaköri elnevezéseit és a képesítési követelmények részletes szabályait, valamint a veszélyességi pótlékra jogosító munkaköröket - az OBH-ra és a bíróságokra vonatkozóan az OBH elnöke véleményének kikérésével -,
 (13) Az Iasz. a következő 138. §-sal egészül ki:
 „138. § (1) A 2016. december 31-én egyéb igazságügyi szervnek minősülő szerv állományába tartozó igazságügyi alkalmazottak 2017. január 1-jétől - munkáltatói jogutódlás útján - az 1. § (1) bekezdés c) pontja szerinti szerv alkalmazottaivá válnak.
 (2) A 2016. december 31-én az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv szakértői feladatokat ellátó szerve 2017. január 1-től az 1. § (1) bekezdés c) pontja szerinti szervnek minősül.”
 (14) Az Iasz.
 a) 28. § (3) bekezdésében az „A rendőrség szakértői szervénél” szövegrész helyébe az „Az egyéb igazságügyi szervnél” szöveg,
 b) 42/B. § (1) és (2) bekezdésében, 42/C. § (1) és (2) bekezdésében, az „a miniszter” szövegrész helyébe az „az igazságügyért felelős miniszter” szöveg,
 c) 108. § (3) bekezdésében és a 123. §-ában az „a miniszter” szövegrész helyébe az „az igazságügyért felelős miniszter, valamint a miniszter” szöveg,
 d) 135. § (4) bekezdés nyitó szövegrészében az „a rendészetért felelős miniszter” szövegrész helyébe az „az igazságügyi miniszterrel egyetértésben a miniszter” szöveg,
 e) 135. § (4) bekezdés nyitó szövegrészében a „d) pontjában” szövegrész helyébe a „c) pontjában” szöveg
 (15) Hatályát veszti az Iasz.
 a) 2/A. § (2) és (3) bekezdése,
 b) 8. § (1) bekezdés d) pontja,
 c) 13. § (3) bekezdésében az „és a rendőrség szakértői szervéhez” szövegrész.
 a) 4. § r) pont 2. alpontjában a „Nyugdíjbiztosítási Alap kezeléséért felelős nyugdíjbiztosítási szerv” szövegrész helyébe a „központi nyugdíjbiztosítási szerv, a nyugdíjfolyósító szerv” szöveg,
 b) 40. § a) pontjában, 41. § (3) bekezdésében, 43/A. § b) pontjában, 44/A. § (4) bekezdésében a „Nyugdíjbiztosítási Alap kezeléséért felelős” szövegrész helyébe a „központi” szöveg
 39. § (1) A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény (a továbbiakban: Tny.) 5. § c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
 „c) a nyugdíjfolyósító szervre, a központi nyugdíjbiztosítási szervre, valamint a nyugdíj-megállapítás során és az e törvény szerinti egyéb eljárásokban eljáró szervekre (a továbbiakban együtt: nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv).”
 (2) A Tny. 95. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
 „(3) Ha e törvény másként nem rendelkezik, a nyugdíjbiztosítási igazgatási szervek hatósági eljárásaiban fellebbezésnek akkor van helye, ha elsőfokon a fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatala jár el.”
 (3) A Tny. 96/A. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
 „(3) A társadalombiztosítási egyéni számlát a központi nyugdíjbiztosítási szerv vezeti.”
 (4) A Tny. 101/A. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
 c) a nyugdíjbiztosítási igazgatási szerveket.”
 (5) A Tny.
 a) 66. § (1) bekezdésében a „Nyugdíjbiztosítási Alap kezeléséért felelős nyugdíjbiztosítási szerv, a” szövegrész helyébe a „kormányrendeletben meghatározott” szöveg,
 b) 71. § (1) bekezdésében a „tizenöt munkanapon” szövegrész helyébe a „huszonegy napon” szöveg,
 c) 71. § (2) bekezdésében a „huszonkét munkanapon” szövegrész helyébe a „harminc napon” szöveg, a „három munkanapon belül” szövegrész helyébe a „haladéktalanul” szöveg,
 d) 72. § (1) bekezdésében a „huszonkét munkanap” szövegrész helyébe a „harminc nap” szöveg, a „harmincöt munkanap” szövegrész helyébe a „negyvenöt nap” szöveg,
 e) 72. § (3) bekezdésében a „tíz munkanap” szövegrész helyébe a „tizenöt nap” szöveg,
 f) 79. § (2) bekezdésében a „határozat vele való közlését követő tíz munkanapon belül” szövegrész helyébe a „kormányrendeletben meghatározott esetekben a határozat vele való közlését követő tizenhárom napon belül, egyéb esetben a folyósításhoz szükséges adatokat tartalmazó elektronikus adatállomány beérkezését követő tizenhárom napon belül” szöveg,
 g) 83/B. § (1) bekezdésében a „nyugdíjfolyósító szervnek a nyugdíj folyósítását szüneteltetnie kell” szövegrész helyébe a „nyugdíj folyósítását szüneteltetni kell” szöveg,
 h) 83/B. § (2) bekezdésében, 83/C. § (2) bekezdésében a „nyugdíjfolyósító” szövegrész helyébe a „nyugdíjbiztosítási igazgatási” szöveg,
 i) 90. §-ában a „Ha a nyugdíjfolyósító szerv a megállapított nyugellátást a határozat közlését követő tíz munkanapon belül nem folyósítja,” szövegrész helyébe az „A nyugdíjfolyósító szerv” szöveg,
 j) 96. § (7) bekezdésében, 99. § (1) bekezdésében, 99. § (2) bekezdésében a „Nyugdíjbiztosítási Alap kezeléséért felelős” szövegrész helyébe a „központi” szöveg,
 k) 96/C. § (1) bekezdésében a „Nyugdíjbiztosítási Alap kezeléséért felelős” szövegrészek helyébe a „központi” szöveg


type: wikipedia

text:
To je seznam zračnih ladij Vojne mornarice ZDA.
 Trde zračne ladje
 (ZR-1) Shenandoah,
 (ZR-3) Los Angeles,
 (ZRS-4) Akron,
 (ZRS-5) Macon.
 ZR-2 je bila zgrajena v Veliki Britaniji kot del plačila za vojne dolgove, toda ladja se je zrušila 1921, še preden jo je prevzela VM ZDA. Ni imela še uradnega imena, razen tovarniškega – R38.
 Mehke zračne ladje
 ZMC-2: kovinsko oblečena zračna ladja,
 ZPG-3W: največji blimp do sedaj.
 Seznami ladij


text:
Il mio nome è Herbert Fanucci è il quarto libro scritto da Davide Bernasconi ed è stato pubblicato nel 2005. È edito da Bompiani e fa parte della collana Assaggi.
 Trama
 Vittorio (Il "Tojo") Cadenazzi è un uomo dal passato tormentato, tornato nella sua terra, tra la sua gente, nel suo lago. Ed è proprio qui, che deve fare i conti con Herbert Fanucci, la sua altra metà, venuta dal passato a perseguitarlo nuovamente, da un passato che ha voluto dimenticare, o che avrebbe voluto. L'unica traccia rimasta è una carta del due di picche tatuata sulla sua spalla, e una inspiegabile paura nel guardare attraverso una macchina fotografica. Ad aggiungere pugnali al suo tormento sarà Luna Reyes, la figlia del Baron de la loena storta, che stregherà la sua anima distaccandola sempre di più da quella di Herbert Fanucci, rendendogli sempre più difficile seguire il sentiero tracciato dal corvo.
 Personaggi
 Vittorio "Tojo" Cadenazzi / Herbert Fanucci: il protagonista, un quarantenne che dopo aver viaggiato per il mondo torna a Lenno sul Lago di Como, con mille segreti nella mente e un grosso peso sul cuore. Herbert Fanucci è il suo alter ego, un uomo che non esiste e che non deve esistere e che deve rimanere un fantasma facendo ciò che il Tojo non riuscirebbe a sopportare.
 Maria Luna Reyes: la bellissima e inquietante figlia del Barone della Luna Storta, per cui il Tojo perderà la testa e il cuore, mentre l'Herbert Fanucci sfodererà tutta la sua freddezza e destrezza per addentrarsi nella parte più profonda della sua anima senza chiedere il permesso.
 Adriano "Macca" Giovio: un muratore di Lenno, uomo imponente e robusto, ma dall'animo delicato, è probabilmente il miglior amico del Tojo.
 Albertino "Cuèz" Morganti: il nipote del Macca, ragazzo ribelle ma estremamente sensibile, cercherà in ogni modo di organizzare la festa del paese per poter suonare col suo gruppo Punk Rock, cercando di includere addirittura il prete del paese in quanto ex bassista.
 Il Santo: il sensitivo del gruppo, strambo, inquietante, che si nutre di sole sambuche. Misterioso e suggestivo, ma particolarmente ben voluto da tutti.
 Lino Ciuènda e Luxor: perennemente sotto l'effetto di ogni tipo di alcolico a qualsiasi ora del giorno, sono la coppia comica, i due "tafani" che combinano casini in ogni istante.
 Fernando Vasquez Reyes: il padre di Luna Reyes, temuto da ogni persona, a causa del suo violino maledetto e delle leggende oscure che si raccontano su di lui. Noto anche col soprannome di Barone della Luna Storta.
 Edizioni
 Altri progetti
 Romanzi di autori italiani


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 26.6.2004
 FR
 Journal officiel de l'Union européenne
 C 168/3
 Demande de décision à titre préjudiciel présentée par ordonnance rendue le 29 avril 2004 par The Special Commissioners (Royaume-Uni) dans l'affaire Cadbury Schweppes plc et Cadbury Schweppes Overseas Ltd contre the Commissioners of Inland Revenue
 (Affaire C-196/04)
 (2004/C 168/05)
 La Cour de justice des Communautés européennes a été saisie d'une demande de décision à titre préjudiciel par ordonnance rendue le 29 avril 2004 par The Special Commissioners (Royaume-Uni) dans l'affaire Cadbury Schweppes plc et Cadbury Schweppes Overseas Ltd contre the Commissioners of Inland Revenue, parvenue à la Cour le 3 mai 2004.
 The Special Commissioners demandent à la Cour de justice de statuer sur la question suivante:
 «Les articles 43, 49 et 56 CE s'opposent-ils à une législation fiscale nationale telle que celle en cause dans la procédure au principal qui, dans des circonstances spécifiques déterminées, prévoit d'imposer une société résidant dans cet État membre à raison des bénéfices d'une filiale résidant dans un autre État membre et soumise à un niveau inférieur d'imposition?»