text:
 Avis juridique important
 |
 21980A0227(02)
 Agreement between the Government of the Republic of Guinea Bissau and the European Economic Community on fishing off the coast of Guinea Bissau - Protocol between the European Economic Community and the government of the Republic of Guinea Bissau
 Official Journal L 226 , 29/08/1980 P. 0034 - 0042 Finnish special edition: Chapter 11 Volume 9 P. 0191 Swedish special edition: Chapter 11 Volume 9 P. 0191 Greek special edition: Chapter 11 Volume 21 P. 0144 Spanish special edition: Chapter 04 Volume 1 P. 0133 Portuguese special edition Chapter 04 Volume 1 P. 0133
 AGREEMENT between the Government of the Republic of Guinea Bissau and the European Economic Community on fishing off the coast of Guinea Bissau - PROTOCOL between the European Economic Community and the Government of the Republic of Guinea Bissau THE GOVERNMENT OF THE REPUBLIC OF GUINEA BISSAU AND THE EUROPEAN ECONOMIC COMMUNITY (hereinafter referred to as "the Community"); RECALLING the close relations between the Community and the Republic of Guinea Bissau; IN THE SPIRIT of cooperation resulting from the Lomé Convention, symbolizing the Parties' common desire to intensify friendly relations between the African, Caribbean and Pacific States and the Community. CONSIDERING their mutual interest in the rational management, conservation and optimum utilization of fish stocks, notably in the Central East Atlantic; WHEREAS the Republic of Guinea Bissau exercises its sovereignty or jurisdiction, in respect of sea fishing, over a zone extending up to 200 nautical miles from its coast; TAKING INTO ACCOUNT the fact that vessels flying the flags of Member States of the Community habitually engage in fishing activities in that zone; TAKING INTO ACCOUNT the work of the Third United Nations Conference on the Law of the Sea; AFFIRMING that the exercise by coastal States of their sovereign rights in the waters within their jurisdiction for the purposes of exploring, exploiting, conserving and managing the living resources thereof must be in accordance with the principles of international law; DETERMINED to conduct their relations in a spirit of mutual trust and respect for each other's interests in the sphere of sea fishing; DESIROUS of establishing the terms and conditions governing fishing activities of mutual interest to the Parties, HAVE AGREED AS FOLLOWS:Article 1 The purpose of this Agreement is to establish the principles and rules which will govern in future, in all respects, the fishing activities of vessels flying the flags of Member States of the Community, herein after referred to as "Community vessels", in the waters over which the Republic of Guinea Bissau has jurisdiction in respect of fisheries, hereinafter referred to as "Guinea Bissau's fishing zone". Article 2 The Government of the Republic of Guinea Bissau undertakes to authorize Community vessels to fish in Guinea Bissau's fishing zone in accordance with the terms of this Agreement, in particular those stipulated in the Annex. Article 3 1. The Community undertakes to take all appropriate steps to ensure that its vessels adhere to the provisions of this Agreement and the rules and regulations governing fishing activities in Guinea Bissau's zone. 2. The authorities of Guinea Bissau shall notify the Commission of the European Communities in advance of any changes to the said rules and regulations. Article 4 1. Fishing activities by Community vessels in Guinea Bissau's fishing zone shall be subject to the possession of a licence issued at the Community's request by the authorities of Guinea Bissau. 2. The authorities of Guinea Bissau shall issue fishing licences within the limits laid down by category of vessel in the Protocol referred to in Article 9. 3. Licences shall be valid from the day of issue until 31 December of the year in which they are issued, or during a period of six months from 1 January to 30 June or 1 July to 31 December of any year. 4. A licence shall be issued for a given vessel and shall not be transferable. 5. Where a vessel in possession of a licence is prevented from using it by force majeure, the licence may be replaced at the Community's request by another one which shall be valid for a vessel of the same category. Article 5 1. Licences shall be issued by the authorities of the Republic of Guinea Bissau subject to payment of a fee by the shipowner concerned. 2. The fees payable for each category of vessel are given in the Annex under A.1. The fees shall be paid in full before the licences are issued ; however, the fees assessed on the basis of the quantity of fish caught in Guinea Bissau's fishing zone, in accordance with the provisions of point A.2 in the Annex, shall be paid in the form of an advance lump sum, accompanied by a banker's guarantee to cover any additional amount necessary to make up the final total fees due at the end of each season. 3. The fees shall be set in proportion to the period for which the licence is valid. Article 6 The Parties undertake to concert action, either directly or within international organizations, to ensure the management and conservation of the living resources, particularly in the Central East Atlantic, and to facilitate the relevant scientific research. Article 7 Vessels authorized to fish in Guinea Bissau's fishing zone under this Agreement shall be obliged to forward to the relevant authorities of Guinea Bissau statements of catches in accordance with the arrangements set out under B in the Annex to this Agreement. Article 8 The vessels, authorized under this Agreement to fish in Guinea Bissau's fishing zone, may be obliged to land a proportion of the fish caught in that zone at ports in Guinea Bissau. The quantities and conditions for the landings shall be determined within the Joint Committee provided for in Article 11. Article 9 In return for the fishing opportunities accorded under this Agreement, the Community shall pay the Republic of Guinea Bissau compensation as set out in the Protocol to this Agreement. This compensation, which shall be paid without prejudice to financing accorded to the Republic of Guinea Bissau under the Convention, shall be mobilized in accordance with the special procedure described in the said Protocol. The compensation shall be used to finance projects, relating to sea and fresh-water fishing. Article 10 The Parties agree to consult in the event of a dispute concerning the interpretation or application of this Agreement. Article 11 A Joint Committee shall be set up to ensure that this Agreement is applied correctly. The Committee shall meet once a year, alternating between Guinea Bissau and the Community, and shall hold special meetings at the request of either Contracting Party. The Joint Committee shall meet in particular once new legislation has been adopted governing fishing in Guinea Bissau's waters in order to see whether the Annex should be amended. Article 12 Should the authorities of Guinea Bissau decide, as a result of an unforeseeable change in the state of the fish stocks, to take new conservation measures which, in the opinion of the Community, have a considerable effect on the fishing activities of Community vessels, consultations must be held between the Parties in order to adapt the Annex and the Protocol referred to in Article 9. Such consultations shall be based on the principle that any reduction in the fishing opportunities provided for in the said Protocol shall be offset by other fishing opportunities of equivalent value, account being taken of compensation already paid by the Community. Article 13 Nothing in this Agreement shall affect or prejudice in any manner the views of either Party with respect to any matter relating to the Law of the Sea. Article 14 This Agreement shall apply, on the one hand, to the territories in which the Treaty establishing the European Economic Community is applied and under the conditions laid down in that Treaty and, on the other hand, to the territory of the Republic of Guinea Bissau. Article 15 The Parties agree to examine this Agreement upon the conclusion of the negotiations for a Multilateral Treaty which are being conducted within the framework of the Third United Nations Conference on the Law of the Sea. Article 16 The Annex and the Protocol form an integral part of this Agreement and, unless otherwise specified, a reference to this Agreement constitutes a reference to them. Article 17 This Agreement shall be concluded for an initial period of two years running from the date of its entry into force. In the event of the Agreement not being terminated by either Party through notice of termination given at least six months before the expiry of that two-year period, it shall remain in force for additional periods of one year, provided that notice of termination has not been given at least three months before the expiry of each yearly term. Negotiations shall then take place between the Parties to determine by mutual agreement the amendments or additions to be made to the Annex or the Protocol. Article 18 This Agreement shall enter into force on the date on which the Parties notify one another of the completion of the procedures necessary for this purpose. ANNEX CONDITIONS FOR THE PURSUIT OF FISHING ACTIVITIES IN GUINEA BISSAU'S ZONE BY VESSELS FLYING THE FLAGS OF MEMBER STATES OF THE COMMUNITY A. Licence application and issuing formalities The procedure for applications for, and issue of, the annual licences enabling vessels flying the flags of Member States of the Community to fish in Guinea Bissau's fishing zone shall be as follows: 1. The relevant Community authorities shall present to the Office of the Secretary of State for Fisheries of the Republic of Guinea Bissau, via the Delegation of the Commission of the European Communities in Guinea Bissau, an application for each vessel that wishes to fish under this Agreement. The applications shall be made on the forms provided for that purpose by the Government of Guinea Bissau. A specimen is given under A.1 below. The fees shall be set according to the following scale: (a) bottom trawlers : FF 420 per grt per year; (b) freezer tuna boats : FF 0 704 per kg of fish caught. 2. Applications for licences for tuna boats shall be accompanied by proof of payment of a lump sum equivalent to a catch of 1 000 tonnes of tuna for the whole fleet and by a banker's guarantee covering payment at the end of each season of any sums due in respect of catches in excess of the abovementioned quantity. In case of landings agreed under Article 8 of the Agreement, payments of a smaller amount will be fixed by the Joint Committee. 3. The relevant authorities of Guinea Bissau shall examine each application to see that it complies with this Agreement and with the legislation of Guinea Bissau and shall apply the scale of fees to be paid. The relevant authorities of Guinea Bissau shall inform the Community authorities of their decisions. 4. The licences issued upon payment of the fees shall be valid for a given vessel and shall not be transferable. 5. Should there be any difficulties or additional information needed when applications are examined and licences issued, consultations shall be held between the representatives of the Contracting Parties, in particular through the Office of the Secretary of State for Fisheries and the Delegation of the Commission of the European Communities in Guinea Bissau. B. Statement of catch 1. All vessels authorized to fish in Guinea Bissau's waters under this Agreement shall be obliged to forward to the Office of the Secretary of State for Fisheries a statement of their catch made out according to the specimen given under B.1 below. A statement of catch must be drawn up for each month and presented at least once every three months. Should these provisions not be adhered to, the Government of Guinea Bissau reserves the right to suspend the licence of the offending vessel until the formality has been accomplished. 2. Any Community vessel fishing in Guinea Bissau's fishing zone shall allow on board, and assist in the accomplishment of his duties, any official of Guinea Bissau responsible for inspecting and monitoring compliance with the provisions of this Agreement. C. Training grants The two Parties agree that an essential condition for the success of their cooperation is that the competence and know-how of persons engaged in sea fishing should be improved. To this end, the European Economic Community shall make it easier for nationals of Guinea Bissau to find places in establishments in its Member States and shall provide study and training grants for that purpose in the various scientific, technical and economic subjects connected with fisheries. PROTOCOL between the European Economic Community and the Government of the Republic of Guinea Bissau THE PARTIES TO THIS PROTOCOL, Having REGARD to the Agreement between the European Economic Community and the Government of the Republic of Guinea Bissau on fisheries off the coast of Guinea Bissau, signed on 27 February 1980, HAVE AGREED AS FOLLOWS:Article 1 The limits referred to in Article 4 of the abovementioned Agreement shall be set as follows for the first two years of application of that Agreement: Article 2 The compensation referred to in Article 9 of the Agreement shall be set for the first two years of application of the Agreement at FF 12 800 000. Article 3 1. The use to which the compensation provided for in Article 2 is put shall be the sole responsibility of the Government of Guinea Bissau. 2. The Government of Guinea Bissau shall inform the European Economic Community of the programme for the use of the compensation. Article 4 1. The compensation shall be mobilized in two equal annual instalments. 2. The compensation shall be paid into an account opened with a financial institution chosen by the Government of Guinea Bissau. Article 5 If the European Economic Community fails to make the payments provided for in this Protocol, the Agreement on fisheries shall be suspended. Article 6 This Protocol shall enter into force on the date on which the Parties notify each other of the completion of the procedures necessary for this purpose.


type: other

text:
ECLI:SI:USRS:2005:U.I.260.02
 V planskem aktu lokalne skupnosti se po določbah 6. člena Zakona o urejanju prostora izjemoma lahko določi, da se najboljša kmetijska zemljišča namenijo za nekmetijsko rabo, če ni mogoče uporabiti drugih kmetijskih zemljišč ali gozdov in gre za taksativno naštete primere njihove rabe, česar Občina v obravnavanem primeru ne navaja.
 Zgolj na podlagi mnenja svoje strokovne službe za kmetijstvo o kvaliteti zemljišč in možnosti intenzivne kmetijske rabe Občina ni mogla spremeniti kategorije kmetijskih zemljišč v skladu s 3. členom Zakona o kmetijskih zemljiščih.
 V neskladju s 24. členom Zakona o urejanju prostora in drugih posegih v prostor je občinski prostorski plan, ker občina v kartografskih prilogah ni prikazala trase primestne železnice.
 Prostorski plan je v neskladju z določbami 3. člena Zakona o kmetijskih zemljiščih in 6. člena Zakona o urejanju prostora spremenil kategorijo oziroma namembnost najboljših kmetijskih zemljišč, zato ga je Ustavno sodišče razveljavilo.
 1.5.51.1.17.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Razveljavitev - Podzakonskega predpisa. 3.13 - Splošna načela - Zakonitost. 5.5.52 - Temeljne pravice - Kolektivne pravice - Varstvo zemljišč (71). 1.5.5.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Ločena mnenja članov - Pritrdilna mnenja.
 Člen 71, Ustava [URS] Člen 45.3, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
 u-i-260-02.pdf
 u-i-260-02-lm.pdf
 U-I-260/02-17
 1. Vlada izpodbija Odlok o spremembah in dopolnitvah prostorskih sestavin dolgoročnega in družbenega plana Občine Jesenice za Občino Kranjska gora (v nadaljevanju Prostorski plan). Po 49. in 50. členu Zakona o urejanju prostora (Uradni list SRS, št. 18/84 in nasl. – v nadaljevanju ZUreP) je treba za osnutek prostorskega plana občine pred dokončnim sprejemom pridobiti ugotovitev Vlade o njegovi usklajenosti z obveznimi izhodišči prostorskih sestavin dolgoročnega plana države in z rešitvami v srednjeročnem planu države. Občine so dolžne osnutke svojih planskih aktov predložiti Vladi, ta pa mora o morebitnih neusklajenostih obvestiti občinski svet najpozneje v 45 dneh in mu naložiti odpravo ugotovljenih neskladij. Predlagateljica navaja, da je Občina izpodbijani prostorski plan sprejela še pred iztekom 45-dnevnega zakonskega roka za pridobitev sklepa Vlade o njegovi usklajenosti, zato je ta v neskladju s 153. členom Ustave in s citiranima določbama ZUreP. Vlada naj bi o usklajenosti osnutka Prostorskega plana odločala pravočasno. To, da je Občina morebiti prejela sklep Vlade o njegovi neusklajenosti z zamudo, naj je ne bi odvezovalo, da ga upošteva. Občina ni upoštevala niti naknadnega opozorila Ministrstva za okolje in prostor (v nadaljevanju Ministrstvo) o uskladitvi Prostorskega plana s sklepom Vlade. V odločbi št. U-I-281/00 z dne 18. 4. 2002 (Uradni list RS, št. 39/02 in OdlUS XI, 65) naj bi že Ustavno sodišče ugotovilo, da so nosilci planiranja v veliki meri svobodni, vendar hkrati vezani na Ustavo in zakone. Vlada izčrpno navaja številne razloge za neusklajenost in nezakonitost posameznih predlogov Občine za spremembo in dopolnitev osnutka Prostorskega plana in s tem dokazuje tudi njegovo vsebinsko neskladje s številnimi predpisi, zlasti še s področja varovanja kmetijskih zemljišč, ohranjanja narave ter naravne in kulturne dediščine.
 2. V odgovoru na zahtevo Občina navaja, da je izpodbijani akt sprejela v skladu z 49. in s 50. členom ZUreP. Občina naj bi po svojem pooblaščencu z dopisom št. 12/206-76/01 dne 7. 9. 2001 zaprosila Ministrstvo za izdajo sklepa o usklajenosti Plana. Ker naj v zakonskem roku ne bi prejela sklepa Vlade, je v skladu z obrazložitvijo Ustavnega sodišča (odločba št. U-I-3/97 z dne 16. 4. 1998, Uradni list RS, št. 35/98 in OdlUS VII, 73) izpodbijani predpis sprejela. Vlada naj bi šele 13. 12. 2001 sprejela sklep, s katerim je ugotovila neusklajenost Plana s planskimi akti države, kar pomeni, da naj bi Občina ta sklep prejela po poteku 45-dnevnega roka, določenega z ZUreP. Občina navaja, da je pri spreminjanju rabe kmetijskih zemljišč upoštevala 8. člen Zakona o kmetijskih zemljiščih (Uradni list RS, št. 59/96 in nasl. – v nadaljevanju ZKZ), ki določa, da se tudi najboljša kmetijska zemljišča namenijo za gradnjo, če ni na razpolago ustreznih stavbnih zemljišč ali manjvrednih kmetijskih in gozdnih zemljišč. Občina meni, da ugotovljena neusklajenost Prostorskega plana s prostorskimi akti države še ne pomeni nezakonitosti, ampak samo neusklajenost, ki se da uskladiti ali tudi ne.
 3. Prostorski plan je bil pripravljen in sprejet po določbah Zakona o planiranju in urejanju prostora v prehodnem obdobju (Uradni list RS, št. 48/90 in nasl. – v nadaljevanju ZPUP) in na podlagi določb ZUreP, ki so med postopkom za oceno ustavnosti in zakonitosti prenehale veljati na podlagi 179. člena Zakona o urejanju prostora (Uradni list RS, št. 110/02 – v nadaljevanju ZUreP-1). Prehodna določba prvega odstavka 171. člena ZUreP-1 podaljšuje veljavnost obstoječih prostorskih aktov še tri leta po uveljavitvi Odloka o strategiji Republike Slovenije (Uradni list RS, št. 76/04 – OdSPRS), zato Prostorski plan velja še do 20. 7. 2007.
 4. V zadnjem poglavju ZUreP je predpisan poseben postopek usklajevanja dolgoročnih in srednjeročnih prostorskih planov ter so določene obveznosti nosilcev planiranja (lokalnih skupnosti in države) v tem postopku z namenom, da se državni in občinski interesi v prostoru uskladijo. Po določbah 49. in 50. člena ZUreP je tako treba za osnutek prostorskega plana občine pred dokončnim sprejemom pridobiti ugotovitev Vlade o njegovi usklajenosti z obveznimi izhodišči prostorskih sestavin dolgoročnega plana države in z rešitvami v srednjeročnem planu države. Občine so dolžne osnutke svojih planskih aktov predložiti Vladi, ta pa mora o morebitnih neusklajenostih obvestiti občinski svet najpozneje v 45 dneh in mu naložiti odpravo ugotovljenih neskladij. Če občina sprejme neusklajen planski akt, mora Vlada o tem obvestiti Državni zbor in mu predlagati, naj se opredeli do ugotovljenih neskladij. Do sprejetja stališča v Državnem zboru neusklajene sestavine dolgoročnega plana občine ne morejo biti izhodišče za pripravo srednjeročnega plana občine oziroma občina ne more izvajati neusklajenih delov srednjeročnega plana občine. Ustavno sodišče je v odločbi št. U-I-227/00 z dne 14. 2. 2002 (Uradni list RS, št. 23/02 in OdlUS XI, 23) odločilo, da so navedene določbe ZUreP postale zaradi sprememb na področju lokalne samouprave pomanjkljive, zato v praksi ni mogoče zagotoviti njihovega izvajanja. V Zakonu namreč nista urejeni vprašanji, kaj velja v primeru, če Vlada v predvidenem roku ne obvesti občine o ugotovljenih nepravilnostih oziroma če jo obvesti po preteku tega roka, in kakšne ukrepe lahko sprejme Državni zbor v okviru "opredelitev do ugotovljenih neskladij". Ustavno sodišče je že večkrat obravnavalo občinske planske akte, pri sprejemanju katerih ni bila upoštevana zakonska obveznost usklajevanja z državnimi planskimi akti. Če je Ustavno sodišče ugotovilo navedeno neskladnost, je takšen občinski planski akt odpravilo oziroma razveljavilo (odločba št. U-I-95/93 z dne 5. 5. 1994, Uradni list RS, št. 29/94 in OdlUS III, 43 in odločba št. U-I-261/98 z dne 9. 11. 2000, Uradni list RS, št. 111/2000 in OdlUS IX, 256). Predloge za presojo takšnih občinskih aktov je največkrat vlagala Vlada, ki pa sama ni poskrbela za izvedbo postopka po ZUreP (obvestilo Državnemu zboru). V dosedanji praksi namreč ni poznan primer, da bi se Vlada ob ugotovitvi neskladnosti občinskega planskega akta najprej obrnila na Državni zbor. Vlada je vlagala zahteve za presojo takšnih občinskih aktov tudi v primerih, ko je sama prekoračila 45-dnevni rok za obvestilo občine o ugotovljenih neskladnostih.
 7. Prostor je zaradi hitrega gospodarskega razvoja in naraščanja števila prebivalcev na nekaterih območjih vse bolj omejen dejavnik pri zadovoljevanju zasebnih in javnih potreb. Zato je treba skrbno načrtovati njegovo namensko in smotrno izrabo. Pri tem prostorski plani predstavljajo temelj in usmeritev bodoče izrabe prostora. Navedeno še zlasti velja za območja v prostoru, na katerih se načrtujejo spremembe rabe posamezne kategorije zemljišč. Prostorsko planiranje, katerega nosilci so državni organi in organi lokalnih skupnosti, je področje, ki povezuje lastninskopravne režime različnih kategorij zemljišč: kmetijskih, gozdnih, stavbnih in vodnih. Tem temeljnim kategorijam zemljišč lahko dodamo še posebne pravne režime, kot so režim kulturnih spomenikov, naravnih znamenitosti, grajenega javnega dobra itd. Prostorski plan z načrtovanjem namenske rabe na posameznih območjih načrtuje tudi pravni režim te ali one kategorije zemljišč. Nosilec planiranja je v veliki meri pri planskih odločitvah svoboden, zlasti pri planiranju poselitve in razmestitve različnih dejavnosti, planiranju infrastrukture itd., hkrati pa je vezan na Ustavo in zakone. V tem smislu občina po 21. členu Zakona o lokalni samoupravi (Uradni list RS, št. in nasl. – v nadaljevanju ZLS) samostojno opravlja lokalne zadeve javnega pomena (izvirne naloge), ki jih določi s splošnim aktom občine ali so določene z zakonom. Občina za zadovoljevanje potreb svojih prebivalcev opravlja tudi nalogo načrtovanja prostorskega razvoja.
 11. Zgoraj navedeno pomeni, da Občina zgolj na podlagi mnenja svoje strokovne službe za kmetijstvo o kvaliteti zemljišč in možnosti intenzivne kmetijske rabe ni mogla spremeniti kategorije kmetijskih zemljišč v skladu s 3. členom ZKZ. Občina je v odgovoru sicer pojasnila, da je občinska strokovna služba za kmetijstvo sodelovala pri pripravi izpodbijanega akta in glede na to, da najbolje pozna lokalne razmere, se je tudi zavestno in strokovno odločila za varovanje najboljših kmetijskih zemljišč ter namenila gradnji le "vrtove in ostanke travnikov med stavbami". Vendar Občina ni pojasnila, ali je ovrednotila predvidene posege glede na funkcionalni, varstveni in ekonomski vidik ter glede na njihovo sprejemljivost v lokalnem okolju, kar je pogoj za spremembo namembnosti najboljših kmetijskih zemljišč. Zatrjevanje Občine, da gre le za posege na vrtovih in travnikih med stavbami, je v nasprotju s predloženim gradivom, iz katerega izhaja, da posamezna nova urejevalna območja dosegajo površino 18.000 m2.
 12. Glede koridorja primestne železnice Vlada očita, da Občina nima usklajene kartografske dokumentacije s tekstualnim delom Prostorskega plana. Ta očitek izhaja tudi iz mnenja Direkcije za železniški promet št. 270-26/2001 P4-0507 z dne 27. 9. 2001. Po določbi prvega odstavka 24. člena Zakona o urejanju prostora in drugih posegih v prostor (Uradni list SRS, št. 18/84 in nasl. – v nadaljevanju ZUN), ki se na podlagi 2. člena ZPUP uporablja tudi za prostorske sestavine dolgoročnih in srednjeročnih družbenih planov občin, je kartografska dokumentacija sestavni del Prostorskega plana. Ker Občina v kartografskih prilogah ni prikazala trase primestne železnice, je Prostorski plan v izpodbijanem delu v neskladju s 24. členom ZUN.
 1. Glasoval sem za Odločbo Ustavnega sodišča, s katero je razveljavilo Odlok o spremembah in dopolnitvah prostorskih sestavin dolgoročnega in družbenega plana Občine Jesenice za Občino Kranjska Gora, in sicer v tistem delu, za katerega je ugotovilo, da ni usklajen s sklepom Vlade Republike Slovenije. Za takšno odločitev sem glasoval zato, ker gre za pomembne in dalekosežne, v večini primerov nepopravljive posege v prostor in za varstvo kakovostnih kmetijskih zemljišč. Vlada je namreč uspela v svoji Zahtevi za oceno ustavnosti in zakonitosti v zadostni meri utemeljiti, da Odlok oz. nekateri v njem določeni posegi v prostor ne zagotavljajo posebnega varstva, ki ga morajo uživati najboljša kmetijska zemljišča. V tem ločenem mnenju pojasnjujem, da je bil po mojem mnenju sporni Odlok sprejet po zakonitem postopku in mu ni mogoče očitati, da v postopku njegovega sprejemanja niso bile upoštevane pripombe Vlade Republike Slovenije. Za delno razveljavitev tega Odloka torej nisem glasoval zato, ker bi Občina kršila predpisan način sprejemanja Odloka, temveč zato, ker iz argumentov, ki jih je naknadno (po sprejemu Odloka) predložila Vlada v svoji Zahtevi za oceno ustavnosti in zakonitosti, izhaja utemeljen dvom glede zakonitosti posegov v prostor, predpisanih s tem Odlokom.
 2. Vlada v svoji Zahtevi očita Občini Kranjska Gora, da je odlok "sprejela pred iztekom 45-dnevnega zakonskega roka" in da zato "ni bil sprejet v skladu z Ustavo Republike Slovenije in zakoni". Očitek o preuranjenem sprejemu tega Odloka je povsem neutemeljen. Do sprejema Odloka (ne da bi bilo upoštevano negativno mnenje Vlade) ni prišlo po krivdi Občine, temveč zaradi tega, ker je Vlada zamudila z zakonom predpisani 45-dnevni rok. Po mojem mnenju ni obstajal noben formalni zadržek, zaradi katerega Občina ne bi smela sprejeti spornega Odloka. Po ustaljeni ustavnosodni presoji (prim. Odločbo v zadevi št. U-I-95/93 in Odločbo v zadevi št. U-I-261/98) je Vlada dolžna v 45 dneh posredovati občini mnenje o usklajenosti njenega akta z obveznimi izhodišči iz prostorskih sestavin dolgoročnega in družbenega plana Republike Slovenije. Vlada tega ni storila (pravočasno). Kadar Vlada v 45 dneh ne posreduje negativnega mnenja, in v konkretnem primeru ga ni, lahko Občina po izrecnem stališču Ustavnega sodišča domneva, da je akt usklajen in dokončno sprejme predpis, katerega predlog je v mnenje poslala Vladi.
 3. Sporna vprašanja glede tega, v katerih primerih, na kakšen način in pod kakšnimi pogoji so občine dolžne upoštevati negativno mnenje Vlade, je Ustavno sodišče že večkrat presojalo. Ustavno sodišče se je že v več primerih ukvarjalo z vprašanjem, kako je dolžna ravnati občina v primeru, če Vlada svoje obveznosti ne izpolni pravočasno. Zavzelo je stališče, da občina spornega predpisa ne sme sprejeti pred potekom 45-dnevnega roka in da ga tudi ne sme sprejeti, če je dobila negativno mnenje Vlade po preteku tega roka, v primeru da takrat sporni občinski predpis še ni bil sprejet. V Odločbi št. U-I-281/00 iz leta 2002 je Ustavno sodišče ugotovilo, da so bili člani Občinskega sveta Občine Izola pred odločanjem o sprejemu Odloka o prostorskih sestavinah "seznanjeni z negativnim mnenjem Vlade k predlogu izpodbijanega akta, vendar ga pri odločanju niso upoštevali". Zato je Ustavno sodišče Odlok razveljavilo. Obravnavani primer je drugačen, saj tokrat negativno mnenje Vlade ni bilo posredovano Občini pred odločanjem o končnem sprejemanju Odloka.
 4. Upoštevati moramo še eno od odločitev Ustavnega sodišča: Ustavno sodišče je v odločbi št. U-I-3/97 iz leta 1998 odločilo, da Odlok o prostorskih ureditvenih pogojih, ki ga je sprejela Občina Kranjska Gora leta 1996, ni v neskladju z Ustavo, čeprav je bil sprejet, ne da bi občina prej pridobila mnenje Vlade. Ustavno sodišče je v 12. točki obrazložitve te Odločbe poudarilo, da Občina v tem primeru ni ravnala nezakonito: Iz Zakona o urejanju prostora (ZureP) "jasno izhaja, da občina v primeru, da v 45 dneh ne prejme odgovora o neusklajenosti, lahko domneva, da neusklajenosti z državnimi planskimi akti ni ter nadaljuje s postopkom sprejemanja planskega akta. Občina Kranjska Gora je storila prav to: Svoj planski akt je sprejela po preteku (res, da v le nekaj dni) roka iz 49. in 50. člena ZUreP. S tem torej ni prekršila teh postopkovnih določb ZUreP." Kakor koli je to neverjetno, je Vlada Republike Slovenije po nekaj letih v obravnavani zadevi, ki se nanaša na Odlok iste Občine, ponovno zamudila 45-dnevni rok za izdajo svojega mnenja. Občina je skušala preprečiti, da bi se takšna situacija ponovila in je v dopisu z dne 7. 9. 2001 izrecno opozorila Vlado na navedeno stališče Ustavnega sodišča: "Prosimo vas, da nam mnenje o usklajenosti (sklep vlade) posredujete čim prej, najkasneje pa v 45 dneh. Če do tega roka ne bomo prejeli vašega mnenja, bomo smatrali, da soglašate s predloženim dopolnjenim osnutkom in predložili občini akt v sprejem."
 5. Kljub vsemu navedenemu zatrjuje Vlada v obravnavanem primeru, da sporni odlok Občina ni sprejela v skladu z Ustavo Republike Slovenije in zakoni. Po mnenju Vlade naj bi Občina Odlok sprejela pred iztekom 45-dnevnega zakonskega roka, v katerem je dolžna čakati na mnenje Vlade. Takšno zatrjevanje Vlade nima podlage v dejstvih. Res je sicer, da je bila Občina 29. 10. 2001 pozvana na dopolnitev svoje vloge, ki jo je dopolnila že naslednjega dne. Toda res je tudi, da je bila zahteva za dopolnitev, ki jo je (po telefonu) opravilo ministrstvo v imenu Vlade, dana šele po preteku 45-dnevnega roka, v katerem bi Vlada morala podati svoje mnenje. Iz tega izhaja, da je zamuda nastala po izključni krivdi Vlade, medtem ko je Občina ravnala skladno z ZureP. Zato Občina ni bila dolžna čakati na mnenje Vlade in je na zakonit način (19 dni po preteku 45-dnevnega roka) sprejela sporni Odlok.
 6. Opozoriti velja še na to, da je Vlada dolžna (49. in 50. člen ZUreP) takrat, kadar ugotovi neusklajenost sprejetega občinskega predpisa, ki je v nasprotju z njenim mnenjem, obvestiti o tem Državni zbor. Vlada tega v obravnavanem in drugih podobnih primerih ni storila, temveč se je neposredno obrnila na Ustavno sodišče z zahtevo za razveljavitev spornega občinskega predpisa.
 7. Iz odločbe Ustavnega sodišča v obravnavanem primeru izhaja, da je bil Odlok sprejet po zakonitem postopku, razveljavljen pa je bil na podlagi naknadne Zahteve Vlade za presojo ustavnosti in zakonitosti pred Ustavnim sodiščem po poprejšnjem opozorilu Občine o neusklajenosti Odloka. Pristojnost za izpodbijanje občinskih aktov ima Vlada po 57. členu Zakona o upravi.
 8. Postavlja se vprašanje, ali se ne bi moglo Ustavno sodišče postaviti na stališče, da Vlada ne more vložiti takšne zahteve v primeru, če ni popreje izkoristila z zakonom predpisane možnosti (in dolžnosti), da v 45-dnevnem roku posreduje občini svoje (negativno) mnenje v primeru neusklajenosti občinskega predpisa s planskimi akti na državni ravni. Ustavno sodišče je na primer v Odločbi št. U-I-257/03 v letu 2004 odločilo, da tretjina poslancev ne more izpodbijati ustavnosti odloka (o razpisu referenduma), če tega popreje ni storil Državni zbor v predpisanem roku (t. 10 obrazložitve). Takšno strogo stališče do kvalificiranih predlagateljev zahteve (tretjina poslancev) je bilo utemeljeno v primeru, v katerem je kratek rok za izpodbijanje ustavnosti odloka motiviran s tem, da Državni zbor in/ali tretjina poslancev ne smejo zavlačevati razpisa referenduma. V obravnavanem primeru bi bilo takšno stališče do Vlade preveč strogo, zato sem podprl obravnavanje Zahteve Vlade in odločitev o razveljavitvi Odloka. Za tako odločitev nisem glasoval, ker bi menil, da je treba na ta način "pokrivati" nezakonito in neažurno delovanje Vlade, ki ogroža učinkovito poslovanje občin, temveč samo zato, ker Vlada potem, ko je na to opozorila Občino, s potrebno stopnjo verjetnosti izkazuje vprašljivost posegov v prostor, od katerih so lahko najbolj sporne spremembe namembnosti najbolj kakovostnih kmetijskih zemljišč.


text:
callia – Понемножку about viską - Iš asmeninių bash.org favoritų – arba Pirmadieniui Praskaidrint Trys
 Pirmadieniniui antradieniui praskaidrint – 2 Pirmadieniui praskaidrint Iš asmeninių YouTube favoritų – Подмога (н-14) anekdotai, bash.org, humoras, juokeliai VN:F [1.9.22_1171] Įvertinimas: 0 (balsų: 0)
 Įrašykite teisingą atsakymą: * 9 − keturi = Pranešti man apie naujus komentarus el. paštu
 Anonsuotas Džeimso Kamerono "Avatar 2" filmas - 107
 Filmas "Avatar" ("Įsikūnijimas") - subtitrus skaityti nebuvo kada - 8
 Kaip aš taisiau monitorių, arba indėno Taiklioji-Akis-Lituoklio-Draugas nuotykiai hi-tec pasaulyje - 7
 Profiler (771.20 ms)
 SQL (305 queries in 119.38 ms)
 'REQUEST_URI' => '/2009/07/13/pirmadieniui-praskaidrint-3/',
 'REMOTE_PORT' => '46274',
 'REMOTE_ADDR' => '54.196.244.45',
 'UNIQUE_ID' => 'VsBQKU9iHAcAAG8KMQ8AAAA@',
 'REDIRECT_UNIQUE_ID' => 'VsBQKU9iHAcAAG8KMQ8AAAA@',
 'REDIRECT_REDIRECT_UNIQUE_ID' => 'VsBQKU9iHAcAAG8KMQ8AAAA@',
 'REQUEST_TIME_FLOAT' => 1455444009.7017541,
 'REQUEST_TIME' => 1455444009,
 771.1990 ms
 select count(*) from wp_gdsr_ips where `status` = 'B' and `mode` = 'S' and `ip` = '54.196.244.45';
 select count(*) from wp_gdsr_ips where `status` = 'B' and `mode` = 'R' and inet_aton(substring_index(ip, '|', 1)) <= inet_aton('54.196.244.45') and
 inet_aton(substring_index(ip, '|', -1)) >= inet_aton('54.196.244.45');
 wp_redirection_modules.type='wp' WHERE( wp_redirection_items.regex=1 OR wp_redirection_items.url='/2009/07/13/pirmadieniui-praskaidrint-3/');
 '1455444910', 'yes') ON DUPLICATE KEY UPDATE `option_name` = VALUES(`option_name`), `option_value` = VALUES(`option_value`), `autoload` =
 ( YEAR( wp_posts.post_date ) = 2009 AND MONTH( wp_posts.post_date ) = 7 AND DAYOFMONTH( wp_posts.post_date ) = 13 )
 ) AND wp_posts.post_name = 'pirmadieniui-praskaidrint-3' AND wp_posts.post_type = 'post' ORDER BY wp_posts.post_date DESC ;
 ON tr.term_taxonomy_id = tt.term_taxonomy_id WHERE tt.taxonomy IN ('category', 'post_tag', 'post_format') AND tr.object_id IN (745) ORDER BY t.name
 SELECT post_id, meta_key, meta_value FROM wp_postmeta WHERE post_id IN (745) ORDER BY meta_id ASC;
 SELECT p.ID FROM wp_posts AS p WHERE p.post_date < '2009-07-13 08:30:18' AND p.post_type = 'post' AND p.post_status = 'publish' ORDER BY p.post_date
 SELECT * FROM wp_posts WHERE ID = 917 LIMIT 1;
 SELECT p.ID FROM wp_posts AS p WHERE p.post_date > '2009-07-13 08:30:18' AND p.post_type = 'post' AND p.post_status = 'publish' ORDER BY p.post_date
 SELECT * FROM wp_gdsr_data_article WHERE post_id = 745;
 SELECT wp_posts.ID FROM wp_posts WHERE 1=1 AND wp_posts.post_parent = 745 AND (wp_posts.post_mime_type LIKE 'image/%') AND wp_posts.post_type =
 update wp_gdpt_posts_views set vst_views = vst_views + 1 where post_id = 745 and day = '2016-02-14';
 insert into wp_gdpt_posts_views (post_id, day, vst_views) values (745, '2016-02-14', 1);
 update wp_gdsr_data_article set views = views + 1 where post_id = 745;
 SELECT COUNT(id) AS count FROM wp_movie_ratings WHERE watched_on >= '2016-01-15';
 SELECT COUNT(id) AS count FROM wp_movie_ratings WHERE watched_on >= '2016-02-07';
 select max(ID) as max_id from wp_yarpp_related_cache where reference_ID = 745;
 yarpp.score >= 5 and yarpp.reference_ID = 745 AND wp_posts.post_type = 'post' ORDER BY wp_posts.post_date DESC limit 5 ;
 ON tr.term_taxonomy_id = tt.term_taxonomy_id WHERE tt.taxonomy IN ('category', 'post_tag', 'post_format') AND tr.object_id IN (738, 723, 711) ORDER
 SELECT post_id, meta_key, meta_value FROM wp_postmeta WHERE post_id IN (738,723,711) ORDER BY meta_id ASC;
 SELECT * FROM wp_gdsr_data_article WHERE post_id in (738, 723, 711);
 '54.196.244.45' where p.ID in (738, 723, 711) group by p.ID;
 SELECT * FROM wp_gdsr_data_article WHERE post_id in (745);
 '54.196.244.45' where p.ID in (745) group by p.ID;
 8.0402 [ms]
 SELECT COUNT(*) FROM wp_comments WHERE ( comment_approved = '1' ) AND comment_post_ID = 745 AND comment_parent = 0 ;
 SELECT SQL_CALC_FOUND_ROWS wp_comments.comment_ID FROM wp_comments WHERE ( comment_approved = '1' ) AND comment_post_ID = 745 AND comment_parent = 0
 3.9220 [ms]


type: wikipedia

text:
Milenii: Mileniul I î.Hr. - Mileniul I - Mileniul al II-lea
 Secole: Secolul I î.Hr. - Secolul I - Secolul al II-lea
 Decenii: Anii 10 î.Hr. Anii 0 î.Hr. Anii 0 Anii 10 Anii 20 - Anii 30 - Anii 40 Anii 50 Anii 60 Anii 70 Anii 80
 Ani: 28 29 30 31 32 - 33 - 34 35 36 37 38
 Arte, științe, literatură și filozofie
 Nașteri
 Decese
 30/33: Iisus Hristos (Isus din Nazaret), fondatorul creștinismului (n.c. 4 î.Hr.)
 33


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 Avis juridique important
 |
 51999PC0159
 Propuesta de Reglamento del Consejo (CE) por el que se abre un contingente arancelario comunitario para cebada para cerveza del código NC 1003 00 /* COM/99/0159 final - ACC 99/0089 */
 Propuesta de REGLAMENTO DEL CONSEJO (CE) por el que se abre un contingente arancelario comunitario para cebada para cerveza del código NC 1003 00(presentada por la Comisión)EXPOSICIÓN DE MOTIVOSEn el contexto de la conclusión de las negociaciones del artículo XXIV:6 del GATT, se firmó un Acuerdo con los Estados Unidos de América relativo a un régimen de importación comunitario para los cereales y el arroz. Con arreglo a los términos de dicho documento,"los Estados Unidos y la Comunidad Europea acuerdan que en el primer trimestre de 1996 y, posteriormente, a petición de una de las Partes, el Gobierno de los Estados Unidos y la Comisión de las Comunidades Europeas revisarán el funcionamiento del sistema del "precio representativo" para los cereales y el arroz. Si una de las Partes considerase que el funcionamiento del sistema crea impedimentos materiales a los flujos comerciales entre las Partes, la Comisión, tras haber consultado con el Gobierno de los Estados Unidos, debe examinar inmediatamente los problemas detectados con objeto de aplicar las soluciones pertinentes."En 1996, 1997 y 1998 se detectó que la cebada para cerveza se enfrentaba con esta clase de problemas, por lo que se abrieron un contingente arancelario de 30 000 toneladas para el periodo comprendido entre el 1 de junio y el 31 de diciembre de 1996 y contingentes anuales de 50 000 toneladas para 1997 y 1998. Los problemas detectados en 1996, 1997 y 1998 persisten, por lo que se propone abrir un contingente arancelario anual de 50 000 toneladas para 1999 y 2000.Propuesta de REGLAMENTO DEL CONSEJO por el que se abre un contingente arancelario comunitario para cebada para cerveza del código NC 1003 00EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea y, en particular, su artículo 113,Vista la propuesta de la Comisión,(1) Considerando que, en la conclusión de las negociaciones del artículo XXIV:6 del GATT, la Comunidad se comprometió a examinar los problemas detectados si el funcionamiento del sistema de "precio representativo" para los cereales pudiera estar constituyendo un impedimento para el comercio; que determinados envíos de cebada para cerveza han sufrido impedimentos;(2) Considerando que, para evitar tales impedimentos, debe abrirse un contingente arancelario comunitario anual para la cebada para cerveza del código NC 1003 00 para 1999 y 2000;(3) Considerando que deberán adoptarse las modalidades de aplicación del presente Reglamento con arreglo al artículo 23 del Reglamento (CEE) n 1766/92, de 30 de junio de 1992, por el que se establece la organización común de mercados en el sector de los cereales (1),(1) DO L 181 de 1.7.1992, p. 21. Reglamento cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) n 923/96 de la Comisión (DO L 126 de 24.5.1996, p. 37).HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:Artículo 11. Queda abierto un contingente arancelario comunitario anual para 1999 y 2000 de 50.000 toneladas de cebada de alta calidad correspondiente al código NC 1003 00 destinada a la producción de malta para su utilización en la fabricación de determinadas cervezas envejecidas en barriles que contengan madera de haya.2. El derecho del arancel aduanero común aplicable al contingente será de un 50% del tipo total de derecho vigente el día de la importación, sin la reducción aplicable a las importaciones de cebada para cerveza.Artículo 2La Comisión adoptará modalidades de aplicación del presente Reglamento con arreglo al procedimiento establecido en el artículo 23 del Reglamento (CEE) n 1766/92, y, en particular:i) disposiciones para garantizar la calidad de la cebada y, en su caso, disposiciones sobre el reconocimiento de documentos que permitan comprobar esta garantía;ii) disposiciones para poder comprobar que la cebada se utiliza para la producción de malta para la fabricación de cerveza en barriles que contengan madera de haya.Artículo 3El presente Reglamento entrará en vigor el tercer día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas.Será aplicable a partir del 1 de enero de 1999.El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.Hecho en Bruselas, el Por el Consejo El Presidente>SITIO PARA UN CUADRO>


text:
Oddział Wydzielony „Jabłonowo” (OW „Jabłonowo”) – oddział wydzielony Wojska Polskiego II RP w kampanii wrześniowej 1939 roku.
 OW „Jabłonowo” był jedną z trzech grup taktycznych zorganizowanych w sierpniu 1939 roku przez dowódcę Grupy Operacyjnej „Wschód”. Zadaniem oddziału była obrona odcinka ograniczonego na zachodzie linią Świecie nad Osą (włącznie) - Rywałd Szlachecki (wł.) i na wschodzie Osetno - jez. Mieliwo - Konojady.
 Skład
 W skład OW „Jabłonowo” weszło dyspozycyjne dowództwo 208 Pułku Piechoty, podpułkownika Jana Szewczyka, któremu podporządkowano:
 I batalion 14 pp
 batalion ON „Jabłonowo”
 batalion ON „Grudziądz”
 improwizowany batalion marszowy (z nadwyżek 4 DP)
 kompania karabinów maszynowych i broni towarzyszącej nr 81
 Wsparcie ogniowe dla oddziału zapewniał II dywizjon 4 pal.
 Bibliografia
 Konrad Ciechanowski, Armia „Pomorze”, Wydawnictwo Ministerstwa Obrony Narodowej, Warszawa 1983, wyd. I,
 Oddziały wydzielone Wojska Polskiego II Rzeczypospolitej
 Jabłonowo Pomorskie


text:
 IL-KUMMISSJONI EWROPEA
 Brussell, 6.11.2019
 COM(2019) 575 final
 2019/0248(NLE)
 Proposta għal
 DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL
 dwar il-pożizzjoni li għandha tiġi adottata, f’isem l-Unjoni Ewropea, fl-Organizzazzjoni Marittima Internazzjonali matul il-31 sessjoni tal-Assemblea tal-OMI dwar l-adozzjoni ta’ emendi għar-riżoluzzjoni A.658(16) dwar l-użu u t-twaħħil ta’ materjali retroriflettivi fuq l-Apparat tas-Salvataġġ, għall-Proċeduri għall-Kontroll mill-Istat tal-Port, 2017 (riżoluzzjoni A.1119(30) u għal-Linji Gwida għall-Istħarriġ skont is-Sistema Armonizzata tal-Istħarriġ u ċ-Ċertifikazzjoni, (riżoluzzjoni A.1120(30))
 MEMORANDUM TA’ SPJEGAZZJONI
 1.Suġġett tal-proposta
 Il-proposta preżenti tikkonċerna d-deċiżjoni li tistabbilixxi l-pożizzjoni li għandha tiġi adottata f’isem l-Unjoni fil-31 sessjoni tal-Assemblea tal-Organizzazzjoni Marittima Internazzjonali li se ssir f’Londra mill-25 ta’ Novembru sal-4 ta’ Diċembru 2019 b’rabta mal-adozzjoni prevista ta’
 ·Emendi għall-użu u t-twaħħil ta’ materjali retroriflettivi fuq l-Apparat tas-Salvataġġ;
 ·Proċeduri għall-kontroll mill-Istat tal-port 2019; kif ukoll
 ·Emendi għal-Linji Gwida għall-Istħarriġ skont is-Sistema Armonizzata tal-Istħarriġ u ċ-Ċertifikazzjoni (Linji Gwida HSSC).
 1.Kuntest tal-proposta
 1.1.Il-Konvenzjoni dwar l-Organizzazzjoni Marittima Internazzjonali (OMI)
 Il-Konvenzjoni dwar l-Organizzazzjoni Marittima Internazzjonali (OMI) (“il-Ftehim”) tistabbilixxi l-OMI, li l-għan tagħha huwa li tipprovdi makkinarju għall-koperazzjoni bejn il-Gvernijiet fil-qasam tar-regolamentazzjoni u tal-prattiċi governattivi relatati ma’ kwistjonijiet tekniċi ta’ kull tip fir-rigward tat-tbaħħir fil-kummerċ internazzjonali, u li tħeġġeġ l-adozzjoni ġenerali tal-ogħla standards prattikabbli fi kwistjonijiet relatati mas-sikurezza marittima, l-effiċjenza tan-navigazzjoni u l-prevenzjoni u l-kontroll tat-tniġġis tal-baħar mill-bastimenti, u b’hekk tippromwovi kundizzjonijiet ekwivalenti ta’ kompetizzjoni; kif ukoll li tittratta kwistjonijiet amministrattivi u legali relatati.
 Il-Ftehim daħal fis-seħħ fis-17 ta’ Marzu 1958.
 L-Istati Membri kollha huma partijiet għall-Ftehim.
 1.2.L-Organizzazzjoni Marittima Internazzjonali
 L-Organizzazzjoni Marittima Internazzjonali (OMI) hija l-aġenzija speċjalizzata tan-Nazzjonijiet Uniti responsabbli mis-sikurezza u mis-sigurtà tat-tbaħħir u mill-prevenzjoni tat-tniġġis tal-baħar mill-bastimenti. Hija l-awtorità li tistabbilixxi l-istandards globali għas-sikurezza, għas-sigurtà u għall-prestazzjoni ambjentali tat-tbaħħir internazzjonali. Ir-rwol prinċipali tagħha huwa li toħloq qafas regolatorju għall-industrija tat-tbaħħir li jkun ġust u effettiv, u li jiġi adottat u implimentat b’mod universali.
 L-Istati Membri kollha huma membri tal-OMI. Il-Kummissjoni Ewropea kellha status ta’ osservatur fi ħdan l-Organizzazzjoni Marittima Internazzjonali (OMI) sa mill-1974, abbażi ta’ “Ftehim għal Koperazzjoni u Kollaborazzjoni bejn l-Organizzazzjoni Marittima Konsultattiva Intergovernattiva (IMCO)
 1
 u l-Kummissjoni tal-Komunitajiet Ewropej dwar kwistjonijiet ta’ interess reċiproku għall-Partijiet”.
 Is-sħubija fl-Organizzazzjoni hija miftuħa għall-Istati kollha. L-Assemblea tikkonsisti mill-Membri kollha. Is-sessjonijiet regolari tal-Assemblea jsiru darba kull sentejn. L-Assemblea hija l-korp ta' tmexxija tal-OMI. L-Assemblea tiddetermina l-programm ta’ ħidma u tivvota fuq il-baġit li għalih jikkontribwixxu l-Membri kollha. Barra minn hekk, l-Assemblea tista’ tirrakkomanda lill-Membri għall-adozzjoni ta’ regolamenti u linji gwida li jikkonċernaw is-sikurezza marittima, il-prevenzjoni u l-kontroll tat-tniġġis tal-baħar mill-bastimenti u kwistjonijiet oħra li jikkonċernaw l-effett tat-tbaħħir fuq l-ambjent tal-baħar assenjat lill-Organizzazzjoni minn jew taħt strumenti internazzjonali, jew emendi għal tali regolamenti u linji gwida li ġew riferuti lilha. Maġġoranza tal-Membri apparti l-Membri Assoċjati għandhom jikkostitwixxu kworum għal-laqgħat tal-Assemblea.
 1.3.L-atti previsti tal-Assemblea tal-OMI
 Fil-25 ta’ Novembru sal-4 ta’ Diċembru 2019, waqt il-31 sessjoni tagħha (A 31), l-Assemblea tal-OMI għandha tadotta:
 Emendi għall-użu u t-twaħħil ta’ materjali retroriflettivi fuq l-Apparat tas-Salvataġġ;
 Proċeduri għall-kontroll mill-Istat tal-port 2019; u
 Emendi għal-Linji Gwida għall-Istħarriġ skont is-Sistema Armonizzata tal-Istħarriġ u ċ-Ċertifikazzjoni (Linji Gwida HSSC).
 L-iskop tal-atti previsti rispettivament huwa li:
 1.jaġġornaw il-mezzi attwali għall-ittestjar tal-materjali bit-temp billi jitħassar tagħmir skadut u rarament użat b’ark tal-karbonju;
 2.jaġġornaw il-proċeduri kurrenti tal-2017 għall-kontroll mill-Istat tal-port billi tiġi inkluża referenza għal dawk il-miżuri adottati sussegwentement mill-korpi tal-OMI (it-30 sessjoni tal-Assemblea tal-OMI, it-72, it-73 u l-74 sessjoni tal-Kumitat tal-Protezzjoni tal-Ambjent tal-Baħar u d-99, il-100 u l-101 sessjoni tal-Kumitat tas-Sikurezza Marittima) kif ukoll li jemendaw l-appendiċijiet speċifiċi 8 u 11 u li jiddaħħal appendiċi ġdid 18; kif ukoll
 3.jaġġornaw il-linji gwida għall-Istħarriġ biex jirriflettu emendi reċenti għal strumenti mandatorji, primarjament il-Konvenzjoni tal-Ġestjoni tal-Ilmijiet tas-Saborra, iżda wkoll ċerti elementi f’SOLAS u MARPOL, bħal rispettivament l-ispazji tal-kategorija speċjali fil-vapuri tal-passiġġieri u dikjarazzjonijiet tal-konformità mal-konsum taż-żejt tal-fjuwil.
 2.Pożizzjonijiet li għandhom jiġu adottati f’isem l-Unjoni
 2.1.Emendi għar-riżoluzzjoni A.658(16) dwar l-użu u t-twaħħil ta’ materjali retroriflettivi fuq l-Apparat tas-Salvataġġ.
 Il-101 sessjoni tal-Kumitat tas-Sikurezza Marittima (MSC 101) fakkret li fis-sessjoni preċedenti tiegħu, wara li kkunsidra d-dokument MSC 100/19/4 imressaq mill-Istati Membri tal-UE u mill-Kummissjoni, fejn ġew proposti emendi għar-riżoluzzjoni A.658(16) dwar l-użu u t-twaħħil ta' materjali retroriflettivi fuq l-apparat tas-salvataġġ, il-Kumitat kien qabel li jitħassar il-kliem “ark tal-karbonju” fil-paragrafu 4.10 u kien talab lis-Segretarjat tal-OMI biex iħejji abbozz rilevanti tar-riżoluzzjoni tal-Assemblea għal approvazzjoni f’MSC 101, bl-għan li jiġi sottomess lil A 31 għall-adozzjoni (MSC 100/20, il-paragrafi 19.14 u 19.15). Ġew espressi fehmiet li t-tħassir tat-terminu jista’ jagħmel id-dispożizzjoni vaga wisq.
 Il-Kumitat, wara li nnota l-possibbiltà li l-proposti rilevanti jistgħu jitressqu lil A 31 li tindirizza t-tħassib imsemmi hawn fuq, approva l-abbozz tar-riżoluzzjoni tal-Assemblea dwar l-Emendi għall-użu u t-twaħħil ta’ materjali retroriflettivi fuq l-apparat tas-salvataġġ (riżoluzzjoni A.658(16)).
 L-emendi għar-riżoluzzjoni A.658(16) dwar l-Użu u t-twaħħil ta’ materjali retroriflettivi fuq l-apparat tas-salvataġġ huma stipulati fl-Anness 27 tad-Dokument tal-OMI MSC 101/24. Il-paragrafu 14.41 tar-rapport tal-MSC 101 (MSC 101/24) jindika li huwa previst li l-emendi jiġu adottati fil-31 sessjoni tal-Assemblea tal-OMI (A.31).
 2.2.Emendi għall-Proċeduri għall-Kontroll mill-Istat tal-Port, 2017 (riżoluzzjoni A.1119(30))
 Il-Proċeduri tal-OMI għall-Kontroll mill-Istat tal-Port 2017 (riżoluzzjoni A1119(30)) fihom linji gwida dwar suġġetti partikolari bħala appendiċijiet għad-dokument ewlieni. Fil-5 sessjoni tas-Sottokumitat dwar l-Implimentazzjoni tal-Istrumenti tal-OMI (III 5), sar qbil dwar ir-reviżjonijiet tal-Proċeduri għall-Kontroll mill-Istat tal-Port, partikolarment fir-rigward tal-Appendiċi 2 dwar Linji Gwida dwar id-detenzjoni tal-bastimenti (ara d-dokument OMI III 5/15 para 5.34) u kellhom jiġu żviluppati ulterjorment fis-sessjonijiet, bl-għan li jiġi ppreżentat abbozz ta’ Proċeduri għall-Kontroll mill-Istat tal-Port, 2019, flimkien ma’ abbozz ta’ riżoluzzjoni, lil III 6 għal kunsiderazzjoni, qabel sottomissjoni diretta potenzjali lil A 31 għal kunsiderazzjoni bl-għan li jiġi adottat, soġġett għal approvazzjoni mill-Kumitati.
 Waqt il-101 sessjoni tal-Kumitat tas-Sikurezza Marittima (MSC 101), il-Kumitat innota r-riferiment ta' III 5 tal-abbozz ta’ emendi fl-Appendiċi 8 (Linji gwida għall-PSCOs dwar il-Kodiċi ISM) u l-Appendiċi 11 (Linji gwida għall-PSCOs dwar iċ-ċertifikazzjoni tal-baħħara, ekwipaġġ u sigħat ta’ mistrieħ) tal-Proċeduri għall-Kontroll mill-Istat tal-Port, 2017 (riżoluzzjoni A.1119(30) għas-6 sessjoni tas-Sottokumitat dwar l-Element Uman, it-Taħriġ u l-Għassa tal-Baħħara (HTW 6) għal reviżjoni teknika u parir lil III 6. MSC 101 qabel li l-eżitu rilevanti tal-HTW 6 għandu jiġi pospost għal III 6 għal kunsiderazzjoni meta jkun qed jitħejja l-abbozz tar-riżoluzzjoni tal-Assemblea dwar il-Proċeduri għall-Kontroll mill-Istat tal-Port, 2019. Il-Kumitat imbagħad awtorizza lil III 6 biex jirrapporta r-riżultat tax-xogħol tiegħu direttament lill-31 sessjoni tal-Assemblea (A.31) għall-adozzjoni minn din l-Assemblea (ara d-dokument tal-OMI MSC 101/24, para 10.15.3).
 III 6 irreveda u ffinalizza l-emendi għall-appendiċijiet imsemmija hawn fuq 7 u 11 u fuq talba tal-MEPC 74 inkluda Appendiċi 18 ġdid “riżoluzzjoni MEPC.321(74) dwar il-Linji Gwida 2019 għall-kontroll mill-Istat tal-port skont l-Anness VI Kapitolu 3 tal-MARPOL”, li huwa relatat mal-limitu massimu tal-kubrit 2020 u l-projbizzjoni tal-ġarr ta’ żejt tal-fjuwil mhux konformi għall-finijiet ta’ kombustjoni għal propulsjoni jew operazzjoni abbord bastiment mill-1 ta’ Marzu 2020. Dan aġġorna l-Appendiċi 19 dwar il-Lista ta’ strumenti rilevanti għall-proċeduri ta’ kontroll mill-Istat tal-port biex jirrifletti l-iżviluppi sussegwenti għall-Proċeduri għall-Kontroll mill-Istat tal-Port 2017.
 III 6 approva l-emendi għall-Proċeduri għall-Kontroll mill-Istat tal-Port 2017 u awtorizzah biex jintbagħat lil A31 għall-adozzjoni. Ir-reviżjoni tar-riżoluzzjoni A.1119(30) dwar il-Proċeduri għall-Kontroll mill-Istat tal-Port hija stipulata fl-Anness XX tad-Dokument III 6/15 tal-OMI. Il-paragrafu XX tar-rapport tal-III 6 (III 6/15) jindika li huwa previst li l-emendi jiġu adottati fil-31 sessjoni tal-Assemblea tal-OMI (A.31).
 2.3.Emendi għal-Linji Gwida għall-Istħarriġ skont is-Sistema Armonizzata tal-Istħarriġ u ċ-Ċertifikazzjoni (HSSC) (riżoluzzjoni A.1120(30))
 Fil-5 sessjoni tas-Sottokumitat dwar l-Implimentazzjoni tal-Istrument tal-OMI (III 5), is-Sottokumitat fakkar li fis-sessjoni preċedenti tiegħu huwa kien stabbilixxa l-Grupp ta’ Korrispondenza dwar ir-Reviżjoni tal-Linji Gwida tal-Istħarriġ skont l-HSSC u l-Lista Mhux eżawrjenti tal-Obbligi taħt l-Istrumenti Rilevanti għall-Kodiċi tal-Implimentazzjoni tal-Istrumenti tal-OMI (Kodiċi III) biex ikomplu jiġu aġġornati l-Linji Gwida għall-Istħarriġ biex jiġu inklużi r-rekwiżiti li jirriżultaw mill-emendi rilevanti għall-istrumenti rilevanti tal-OMI li jidħlu fis-seħħ sa u inkluż il-31 ta’ Diċembru 2019, bl-għan li jiġu sottomessi għal abozz ta’ Linji Gwida għall-Istħarriġ emendati skont l-HSSC lil A 31 għall-adozzjoni. Dawn l-emendi jinkludu għal SOLAS, spazji tal-kategorija speċjali fil-vapuri tal-passiġġieri u għal MARPOL, id-dikjarazzjonijiet tal-konformità mal-konsum taż-żejt tal-fjuwil fir-rigward tal-ġbir tad-data dwar il-gassijiet serra. Fil-101 sessjoni sussegwenti tal-Kumitat tas-Sikurezza Marittima (MSC 101), wara li nnota r-riżultat ta’ III 5, u ddetermina xi kwistjonijiet pendenti, il-Kumitat imbagħad awtorizza III 6 biex jirrapporta r-riżultat tax-xogħol tiegħu direttament fil-31 sessjoni tal-Assemblea (A.31) għall-adozzjoni minn din l-Assemblea (ara d-dokument tal-OMI MSC 101/24, para 10.15.1).
 III 6 ikkunsidra l-emendi għal-Linji Gwida tal-HSSC u awtorizzahom biex jintbagħtu lil A31 għall-adozzjoni. L-emendi għar-riżoluzzjoni A.1120(30) dwar il-Linji Gwida għall-Istħarriġ skont is-Sistema Armonizzata tal-Istħarriġ u ċ-Ċertifikazzjoni (HSSC) huma stipulati fl-Anness XX tad-Dokument tal-OMI III 6/15. Il-paragrafu XX tar-rapport tal-III 6 (III 6/15) jindika li huwa previst li l-emendi jiġu adottati fil-31 sessjoni tal-Assemblea tal-OMI (A.31).
 2.4.Il-leġiżlazzjoni rilevanti tal-UE u l-kompetenza tal-UE
 2.4.1.Emendi għall-użu u t-twaħħil ta’ materjali retroriflettivi fuq l-Apparat tas-Salvataġġ
 Il-materjali retroriflettivi fuq l-apparat tas-salvataġġ jikkonċernaw tagħmir tal-baħar li jaqa’ taħt il-kamp ta’ applikazzjoni tad-Direttiva 2014/90/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-23 ta’ Lulju 2014 dwar tagħmir tal-baħar u li tħassar id-Direttiva tal-Kunsill 96/98/KE
 2
 . Il-materjali retroriflettivi huma oġġett tad-dispożizzjonijiet inklużi fir-Regolament ta’ Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) 2018/773 tal-15 ta’ Mejju 2018 dwar id-disinn, il-kostruzzjoni u l-prestazzjoni u l-istandards tal-ittestjar għat-tagħmir tal-baħar u li jħassar ir-Regolament (UE) 2017/306
 3
 . B’mod partikolari, issir referenza f’dak ir-Regolament ta’ Implimentazzjoni għar-riżoluzzjoni tal-OMI A.658(16) dwar “L-użu u t-twaħħil ta’ materjali retroriflettivi fuq tagħmir tas-salvataġġ”. Kull emenda għar-riżoluzzjoni tal-OMI u għas-suċċessuri tagħha għalhekk ser ikollha effett dirett fuq ir-rekwiżiti tar-Regolament.
 2.4.2.Emendi għall-Proċeduri għall-Kontroll mill-Istat tal-Port, 2017 (riżoluzzjoni A.1119(30))
 Id-Direttiva 2009/16/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-23 ta’ April 2009 dwar il-kontroll tal-Istat tal-Port
 4
 (id-Direttiva PSC) tikkonċerna l-infurzar ta’ standards internazzjonali għas-sigurtà tal-bastimenti, il-prevenzjoni tat-tniġġis u l-kondizzjonijiet tal-ħajja abbord u tax-xogħol, fil-każ tal-bastimenti li jużaw il-portijiet tal-Unjoni u jbaħħru fl-ibħra taħt il-ġurisdizzjoni tal-Istati Membri. L-objettiv tad-Direttiva tal-PSC huwa li tnaqqas it-tbaħħir substandard fl-ibħra taħt il-ġurisdizzjoni tal-Istati Membri. Iċ-ċertifikati u d-dokumenti, inklużi l-kotba tar-rekords, jiġu vverifikati minn uffiċjali tal-PSC. Ta’ min jinnota li d-Direttiva tal-PSC teħtieġ li l-Istati Membri japplikaw il-Linji Gwida tal-MtQ ta’ Pariġi u ma tirreferix għal-Linji Gwida tal-OMI, li huma ispirati mil-Linji Gwida tal-MtQ ta’ Pariġi, iżda mhux neċessarjament l-istess bħalhom. Għalhekk hemm il-kompetenza tal-UE f’dan il-qasam, iżda l-effett legali tal-Linji Gwida tal-PSC tal-OMI dwar il-leġiżlazzjoni tal-UE huwa fl-aħjar każ indirett.
 2.4.3.Emendi għal-Linji Gwida għall-Istħarriġ skont is-Sistema Armonizzata tal-Istħarriġ u ċ-Ċertifikazzjoni (HSSC) (riżoluzzjoni A.1120(30))
 Ir-Regolament (KE) Nru 391/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-23 ta’ April 2009 dwar ir-regoli u l-istandards komuni għall-organizzazzjonijiet għall-ispezzjoni u l-perizji tal-vapuri
 5
 jistabbilixxi miżuri li għandhom jiġu segwiti mill-organizzazzjonijiet fdati bl-ispezzjoni, il-perizja u ċ-ċertifikazzjoni tal-vapuri għall-konformità mal-konvenzjonijiet internazzjonali dwar is-sikurezza fuq il-baħar u l-prevenzjoni tat-tniġġis tal-baħar, filwaqt li jitmexxa ’l quddiem l-objettiv tal-libertà għall-forniment tas-servizzi. Fl-Anness ta’ dan ir-Regolament, il-kriterju B 7(k) jiddikjara,
 “l-organizzazzjoni rikonoxxuta tiżgura li:
 il-perizji u l-ispezzjonijiet statutorji rikjesti mis-Sistema Armonizzata tal-Perizji u ċ-Ċertifikazzjoni li għalihom l-organizzazzjoni rikonoxxuta tkun awtorizzata jitwettqu skont id-dispożizzjoni stabbilita fl-Anness u fl-Appendiċi għar-Riżoluzzjoni A.948(23) tal-IMO dwar Linji Gwida għall-Perizji skont is-Sistema Armonizzata tal-Perizji u ċ-Ċertifikazzjoni.”
 Kwalunkwe emenda għar-riżoluzzjoni tal-OMI u s-suċċessuri tagħha għalhekk ser ikollha effett dirett fuq ir-rekwiżiti tar-Regolament (KE) Nru 391/2009.
 2.4.4.Kompetenza tal-UE
 L-emendi għar-riżoluzzjoni A.658(16) dwar l-użu u t-twaħħil ta’ materjali retroriflettivi fuq l-Apparat tas-Salvataġġ ser jaffettwaw il-liġi tal-UE permezz tal-applikazzjoni tad-Direttiva 2009/45/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-6 ta’ Mejju 2009 dwar regoli u standards ta’ sigurtà għal vapuri tal-passiġġieri (Tfassil mill-ġdid)
 6
 .
 L-applikazzjoni tad-Direttiva 2009/16/KE dwar il-kontroll tal-Istat tal-port hija bbażata fuq il-Proċeduri għall-Kontroll mill-Istat tal-Port u l-Istruzzjonijiet (linji gwida) [mhux disponibbli bil-Malti] tal-Memorandum ta’ Ftehim ta’ Pariġi (PMtQ) kif stipulat fl-Annessi 1 u VI rispettivament. Il-proċeduri tal-OMI għall-kontroll mill-Istat tal-port u l-emendi tiegħu jistgħu jinfluwenzaw l-iżviluppi fil-linji gwida tal-PMtQ u għalhekk jista’ jkollhom effett dirett fuq l-applikazzjoni tad-Direttiva 2009/16/KE.
 Il-Linji Gwida għall-Istħarriġ skont is-Sistema Armonizzata tal-Istħarriġ u ċ-Ċertifikazzjoni (HSSC) huma rekwiżit skont ir-Regolament (KE) Nru 391/2009. Kwalunkwe emenda għal-Linji Gwida għall-Istħarriġ ser taffettwa l-liġi tal-UE permezz tal-applikazzjoni tar-Regolament (KE) 391/2009.
 3.Bażi ġuridika
 3.1.Bażi ġuridika proċedurali
 3.1.1.Prinċipji
 L-Artikolu 218(9) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE) jipprevedi deċiżjonijiet li jistabbilixxu “l-pożizzjonijiet li għandhom jiġu adottati f’isem l-Unjoni f’sede stabbilita fi ftehim, meta dik is-sede tintalab tadotta atti li jkollhom effetti legali, sakemm dawn ma jkunux atti li jissupplimentaw jew jemendaw il-qafas istituzzjonali tal-ftehim.”
 L-Artikolu 218(9) tat-TFUE japplika indipendentement minn jekk l-Unjoni hijiex membru ta’ korp jew parti ta’ ftehim inkwistjoni
 7
 .
 Il-kunċett ta’ “atti li jkollhom effetti legali” jinkludi atti li jkollhom effetti legali skont ir-regoli tad-dritt internazzjonali li jirregola s-sede inkwistjoni. Dan jinkludi wkoll l-istrumenti li ma għandhomx effett vinkolanti skont id-dritt internazzjonali, iżda li “jistgħu jinfluwenzaw b’mod determinanti l-kontenut tal-leġiżlazzjoni adottata mil-leġiżlatura tal-Unjoni”.
 8
 3.1.2.Applikazzjoni għall-każ preżenti
 L-Assemblea tal-OMI hija korp imwaqqaf permezz ta’ ftehim, jiġifieri l-Konvenzjoni dwar l-Organizzazzjoni Marittima Internazzjonali.
 L-atti li l-Assemblea tal-OMI hi mitluba tadotta jikkostitwixxu atti li għandhom effetti legali. L-atti previsti kapaċi jinfluwenzaw b’mod deċiżiv il-kontenut tal-leġiżlazzjoni tal-UE, jiġifieri:
 1.Id-Direttiva 2009/45/KE dwar regoli u standards ta’ sigurtà għal vapuri tal-passiġġieri. L-Artikolu 6(2)(a)(i) ta’ din id-Direttiva jistabbilixxi li vapuri ġodda tal-passiġġieri tal-Klassi A għandhom jikkonformaw bis-sħiħ mar-rekwiżiti tal-Konvenzjoni SOLAS tal-1974, kif emendata.
 2.Id-Direttiva 2009/16/KE dwar il-kontroll tal-Istat tal-port. L-Artikolu 15 jeħtieġ li l-Istati Membri jiżguraw li l-ispetturi tagħhom isegwu l-proċeduri u l-linji gwida speċifikati fl-Anness VI. Dawn il-linji gwida huma stabbiliti mill-PMtQ. L-emendi għall-Proċeduri tal-OMI għall-Kontroll mill-Istat tal-Port 2017 jista’ jkollhom effett fuq l-iżviluppi fil-linji gwida tal-PMtQ u għalhekk ikollhom effett fuq l-applikazzjoni ta’ din id-Direttiva. Għandu jiġi nnutat li s-Sottokumitat tal-OMI III iddiskuta l-emendi taħt il-punt tal-aġenda “Miżuri biex jiġu armonizzati l-attivitajiet u l-proċeduri tal-kontroll mill-Istat tal-port (PSC) mad-dinja kollha”.
 3.Ir-Regolament (KE) Nru 391/2009 dwar ir-regoli u l-istandards komuni għall-ispezzjoni tal-vapuri. Il-Linji Gwida għall-Istħarriġ skont is-Sistema Armonizzata tal-Istħarriġ u ċ-Ċertifikazzjoni (HSSC) huma rekwiżit skont dan ir-Regolament. L-Anness I, il-kriterju B7(k) jiddikjara:
 “7. L-organizzazzjoni rikonoxxuta tiżgura li:
 (k) il-perizji u l-ispezzjonijiet statutorji rikjesti mis-Sistema Armonizzata tal-Perizji u ċ-Ċertifikazzjoni li għalihom l-organizzazzjoni rikonoxxuta tkun awtorizzata jitwettqu skont id-dispożizzjoni stabbilita fl-Anness u fl-Appendiċi għar-Riżoluzzjoni A.948(23) tal-IMO dwar Linji Gwida għall-Perizji skont is-Sistema Armonizzata tal-Perizji u ċ-Ċertifikazzjoni.”
 Għalhekk, emendi għal-Linji Gwida għall-Istħarriġ skont is-Sistema Armonizzata tal-Istħarriġ u ċ-Ċertifikazzjoni jaffettwaw il-liġi tal-UE permezz tal-applikazzjoni tar-Regolament (KE) Nru 391/2009.
 L-atti previsti ma jissupplimentawx jew ma jemendawx il-qafas istituzzjonali tal-Ftehim.
 Għaldaqstant, il-bażi ġuridika proċedurali għad-deċiżjoni proposta hija l-Artikolu 218(9) tat-TFUE.
 3.2.Bażi ġuridika sostantiva
 3.2.1.Prinċipji
 Il-bażi ġuridika sostantiva għal deċiżjoni skont l-Artikolu 218(9) tat-TFUE tiddependi primarjament fuq l-objettiv u l-kontenut tal-att previst li fir-rigward tiegħu tiġi adottata pożizzjoni f’isem l-Unjoni. Jekk l-att previst ikollu żewġ miri jew żewġ komponenti, u jekk waħda minn dawn il-miri jew wieħed minn dawk il-komponenti jkun jista’ jiġi identifikat bħala dak ewlieni, filwaqt li l-ieħor ikun sempliċiment inċidentali, id-Deċiżjoni skont l-Artikolu 218(9) tat-TFUE għandha tissejjes fuq bażi ġuridika sostantiva waħda, jiġifieri dik meħtieġa mill-mira jew mill-komponent ewlieni jew predominanti.
 3.2.2.Applikazzjoni għall-każ preżenti
 L-objettiv ewlieni u l-kontenut tal-att previst jirrigwardaw it-trasport marittimu. Għalhekk, il-bażi ġuridika sostantiva tad-deċiżjoni proposta hija l-Artikolu 100(2) tat-TFUE.
 3.3.Konklużjoni
 Il-bażi ġuridika tad-deċiżjoni proposta għandha tkun l-Artikolu 100(2) flimkien mal-Artikolu 218(9) tat-TFUE.
 2019/0248 (NLE)
 Proposta għal
 DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL
 dwar il-pożizzjoni li għandha tiġi adottata, f’isem l-Unjoni Ewropea, fl-Organizzazzjoni Marittima Internazzjonali matul il-31 sessjoni tal-Assemblea tal-OMI dwar l-adozzjoni ta’ emendi għar-riżoluzzjoni A.658(16) dwar l-użu u t-twaħħil ta’ materjali retroriflettivi fuq l-Apparat tas-Salvataġġ, għall-Proċeduri għall-Kontroll mill-Istat tal-Port, 2017 (riżoluzzjoni A.1119(30) u għal-Linji Gwida għall-Istħarriġ skont is-Sistema Armonizzata tal-Istħarriġ u ċ-Ċertifikazzjoni, (riżoluzzjoni A.1120(30))
 IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
 Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 100(2), flimkien mal-Artikolu 218(9) tiegħu,
 Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
 Billi:
 (1)Il-Konvenzjoni dwar l-Organizzazzjoni Marittima Internazzjonali (OMI) (“il-Ftehim”) daħlet fis-seħħ fis-17 ta’ Marzu 1958.
 (2)Skont l-Artikolu 15(j) tal-Ftehim, l-Assemblea tista’ tirrakkomanda lill-Membri għall-adozzjoni ta’ regolamenti u linji gwida li jikkonċernaw is-sikurezza marittima, il-prevenzjoni u l-kontroll tat-tniġġis tal-baħar mill-bastimenti u kwistjonijiet oħra li jikkonċernaw l-effett tat-tbaħħir fuq l-ambjent tal-baħar assenjat lill-Organizzazzjoni minn jew taħt strumenti internazzjonali, jew emendi għal tali regolamenti u linji gwida li jkunu ġew riferuti lilha.
 (3)Matul il-31 sessjoni tagħha fil-25 ta’ Novembru sal-5 ta’ Diċembru 2019, l-Assemblea OMI se tadotta emendi għar-riżoluzzjoni A.658(16) dwar l-użu u t-twaħħil ta’ materjali retroriflettivi fuq l-Apparat tas-Salvataġġ, għall-Proċeduri għall-Kontroll mill-Istat tal-Port, 2017 (riżoluzzjoni A.1119(30)), u għal-Linji Gwida għall-Istħarriġ skont is-Sistema Armonizzata tal-Istħarriġ u ċ-Ċertifikazzjoni (HSSC), (riżoluzzjoni A.1120(30).
 (4)Huwa xieraq li tiġi stabbilita l-pożizzjoni li se tiġi adottata f’isem l-Unjoni fl-OMI, peress li l-emendi adottati għar-riżoluzzjoni A.658(16) dwar l-użu u t-twaħħil ta’ materjali retroriflettivi fuq l-Apparat tas-Salvataġġ, għall-Proċeduri għall-Kontroll mill-Istat tal-Port, 2017 (riżoluzzjoni A.1119(30)) u għal-Linji Gwida għall-Istħarriġ skont is-Sistema Armonizzata tal-Istħarriġ u ċ-Ċertifikazzjoni (HSSC), (riżoluzzjoni A.1120(30)), ser ikunu jistgħu jinfluwenzaw b’mod deċiżiv il-kontenut tad-dritt tal-Unjoni, jiġifieri d-Direttiva tal-Kunsill 2009/45/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill dwar regoli u standards ta’ sigurtà għal vapuri tal-passiġġieri
 9
 , id-Direttiva 2009/16/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill dwar il-kontroll tal-Istat tal-port
 10
 u r-Regolament (KE) Nru 391/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-23 ta’ April 2009 dwar ir-regoli u l-istandards komuni għall-organizzazzjonijiet għall-ispezzjoni u l-perizji tal-vapuri
 11
 .
 (5)Il-101 sessjoni tal-Kumitat tas-Sikurezza Marittima (MSC 101), li saret f’Londra bejn il-5 u l-14 ta’ Ġunju 2019, fakkret li fis-sessjoni preċedenti tiegħu, wara li kkunsidra d-dokument MSC 100/19/4 li jipproponi emendi għar-riżoluzzjoni A.658(16) dwar l-użu u t-twaħħil ta’ materjali retroriflettivi fuq l-apparat tas-salvataġġ, il-Kumitat kien qabel li jitħassar il-kliem “ark tal-karbonju” fil-paragrafu 4.10 u kien talab lis-Segretarjat tal-OMI biex iħejji abbozz rilevanti tar-riżoluzzjoni tal-Assemblea għal approvazzjoni fl-MSC 101, bl-għan li jiġi sottomess fil-31 Assemblea (A 31) għall-adozzjoni (MSC 100/20, paragrafi 19.14 u 19.15). Il-Kumitat imbagħad approva l-abbozz tar-riżoluzzjoni tal-Assemblea dwar l-Emendi għall-użu u t-twaħħil ta’ materjali retroriflettivi fuq l-Apparat tas-Salvataġġ (riżoluzzjoni A.658(16)).
 (6)Il-5 sessjoni tas-Sottokumitat dwar l-Implimentazzjoni tal-Istrumenti tal-OMI (III 5), li saret f’Londra bejn l-24 u t-28 ta’ Settembru 2018, qablet ma’ ċerti reviżjonijiet tal-Proċeduri għall-Kontroll mill-Istat tal-Port 2017, b'mod partikolari fir-rigward tal-Appendiċi 2 dwar il-Linji Gwida dwar id-detenzjoni tal-bastimenti, kien hemm qbil dwarhom, li għandhom jiġu żviluppati ulterjorment fis-sessjonijiet, bl-għan li jiġi ppreżentat abbozz ta’ Proċeduri għall-Kontroll mill-Istat tal-Port, 2019, flimkien ma’ abbozz ta’ riżoluzzjoni, għal III 6, f’laqgħa f’Londra bejn l-1 u l-5 ta' Lulju 2019, għal kunsiderazzjoni, qabel sottomissjoni diretta potenzjali lil A 31 għall-kunsiderazzjoni bl-għan li jiġi adottat, soġġett għal approvazzjoni mill-Kumitati.
 (7)F’MSC 101, il-Kumitat awtorizza lil III 6 biex jirrapporta r-riżultat tax-xogħol tiegħu direttament fil-31 sessjoni tal-Assemblea (A.31) għall-adozzjoni minn din l-Assemblea. III 6 irreveda u ffinalizza l-emendi għall-Proċeduri għall-Kontroll mill-Istat tal-Port 2019 u, wara talba mill-Kumitat tal-Protezzjoni tal-Ambjent tal-Baħar fl-74 sessjoni tiegħu f’Londra bejn it-13 u s-17 ta’ Mejju 2019, inkluda appendiċi ġdid 18 “riżoluzzjoni MEPC.321(74) dwar Linji Gwida 2019 għall-kontroll mill-Istat tal-port skont MARPOL Anness VI kapitolu 3”. III 6 approva l-emendi għall-Proċeduri għall-Kontroll mill-Istat tal-Port 2017 u awtorizzahom biex jintbagħtu lil A 31 għall-adozzjoni.
 (8)F’III 5, is-Sottokumitat fakkar li fis-sessjoni preċedenti tiegħu huwa kien stabbilixxa l-Grupp ta’ Korrispondenza dwar ir-Reviżjoni tal-Linji Gwida tal-Istħarriġ u ċ-Ċertifikazzjoni tal-Vapuri Armonizzati (HSSC) u l-Lista Mhux Eżawrjenti tal-Obbligi taħt l-Istrumenti Rilevanti għall-Kodiċi tal-Implimentazzjoni tal-Istrumenti tal-OMI (Kodiċi III) biex ikomplu jiġu aġġornati l-Linji Gwida għall-Istħarriġ biex jiġu inklużi rekwiżiti li jirriżultaw mill-emendi rilevanti għall-istrumenti rilevanti tal-OMI li jidħlu fis-seħħ sa u inkluż il-31 ta’ Diċembru 2019, bl-għan li jiġu sottomessi għal abozz ta’ Linji Gwida għall-Istħarriġ emendati skont l-HSSC għal A 31 għall-adozzjoni. F’MSC 101, wara li l-Kumitat innota r-riżultat ta’ III 5, u ddetermina xi kwistjonijiet pendenti, imbagħad awtorizza lil III 6 biex jirrapporta r-riżultat tax-xogħol tiegħu direttament fil-31 sessjoni tal-Assemblea (A.31) għall-adozzjoni minn din l-Assemblea. III 6 ikkunsidra l-emendi għal-Linji Gwida tal-HSSC u awtorizzahom biex jintbagħtu lil A31 għall-adozzjoni.
 (9)Jenħtieġ li l-pożizzjoni tal-Unjoni tiġi espressa mill-Istati Membri tal-Unjoni li huma membri tal-OMI, filwaqt li jaġixxu b’mod konġunt fl-interess tal-Unjoni.
 ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
 Artikolu 1
 Il-pożizzjoni li għandha tiġi adottata, f’isem l-Unjoni, fil-31 sessjoni tal-Assemblea tal-OMI għandha tkun li taqbel mal-adozzjoni ta’ emendi għal:
 (a)Ir-riżoluzzjoni A.658(16) dwar l-użu u t-twaħħil ta’ materjali retroriflettivi fuq l-Apparat tas-Salvataġġ, kif stipulat fid-dokument MSC 101/24, l-Anness 27.
 (b)Il-proċeduri għall-Kontroll mill-Istat tal-Port, 2017 (riżoluzzjoni A.1119(30)) kif stipulat fid-dokument III 6/15 l-Anness XX; u
 (c)l-Linji Gwida għall-Istħarriġ skont is-Sistema Armonizzata tal-Istħarriġ u ċ-Ċertifikazzjoni (HSSC), (riżoluzzjoni A.1120(30)) Ċertifikazzjoni (HSSC), 2015 (riżoluzzjoni A.1104(29)), kif stipulat fid-dokument III 6/15 l-Anness XX.
 Artikolu 2
 1.Il-pożizzjoni msemmija fl-Artikolu 1 għandha tiġi espressa mill-Istati Membri tal-Unjoni li huma membri tal-OMI, filwaqt li jaġixxu b’mod konġunt fl-interess tal-Unjoni.
 2.Jista' jintlaħaq qbil dwar bidliet minuri għall-pożizzjoni msemmija fl-Artikolu 1 mingħajr il-ħtieġa ta’ deċiżjoni ulterjuri mill-Kunsill.
 Artikolu 3
 Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fid-data tal-adozzjoni tagħha.
 Magħmul fi Brussell,
 Għall-Kunsill
 Il-President
 (1)
 Fl-1982 isem din l-organizzazzjoni nbidel u sar l-Organizzazzjoni Marittima Internazzjonali (l-OMI).
 (2)
 ĠU L 257, 28.8.2014, p. 146
 (3)
 ĠU L 133, 30.8.2018, p.1.
 (4)
 ĠU L 131, 28.5.2009, p. 57.
 (5)
 ĠU L 131, 28.5.2009, p. 11.
 (6)
 ĠU L 163, 25.6.2009, p. 1.
 (7)
 Il-Każ C-399/12 Il-Ġermanja vs Il-Kunsill (OIV), ECLI:EU:C:2014:2258, il-paragrafu 64.
 (8)
 Il-Każ C-399/12 Il-Ġermanja vs Il-Kunsill (OIV), ECLI:EU:C:2014:2258, il-paragrafi 61-64.
 (9)
 ĠU L 163, 25.6.2009, p. 1.
 (10)
 ĠU L 131, 28.5.2009, p. 57.
 (11)
 ĠU L 131, 28.5.2009, p. 11.


text:
Esmaspäev, 20 Märts 2006 00:00
 Kooli kodukorra koostamise aluseks on kooli arengukava, kooli õppekava, õpilasreeglid ning põhikooli- ja gümnaasiumiseadus ( §68, lg.1).
 Kinnitatud Lahmuse Kooli direktori käskkirja 07.09.2011 nr. 1-2/4
 Kooskõlastatud Lahmuse Kooli õppenõukogus protokoll 01.06.2011 nr. 5
 Kooskõlastatud Lahmuse Kooli hoolekogus protokoll 26.05.2011 nr.1
 1. Lahmuse Kool on üldhariduskool, mis loob võimalused põhihariduse omandamiseks ja koolikohustuse täitmiseks. Põhikooli kooliastmed on:
 1) I kooliaste - 1. – 3. klass;
 2) II kooliaste - 4. – 6. klass;
 3) III kooliaste – 7.- 9. klass.
 2. Kooli ülesanne on tagada hariduslike erivajadustega õpilastele parimad arenguvõimalused viies ellu ühiskonna ootusi, põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses ning lihtsustatud riiklikus õppekavas sätestatud eesmärke, et tagada erivajadustega õpilastele võimalused taastusraviks, psühholoogiliseks ja metoodiliseks nõustamiseks;
 toetada pärimuskultuuri kaudu õpilaste arengut; säilitada ühtne mõisakompleks ja luua talle vääriline kultuuritraditsioon, mis toetab mitmekesist ja kvaliteetset eelkutseõpet, mille väljundiks on praktiline töökasvatuslik tegevus.
 II ÕPILASTE TOETAMINE
 1.1. Lahmuse Kool korraldab õpilastele nende individuaalsetest vajadustest lähtuvalt võimetekohast õpet, vajadusel tagab täiendava pedagoogilise juhendamise väljaspool õppetunde või koostab individuaalse õppekava.
 1.2. Lahmuse Koolis on õpilastele tagatud logopeedi, eripedagoogi, psühholoogi ja sotsiaalpedagoogi teenus koolis või nõustamiskeskuses ning meditsiiniline abi ja raviprotseduurid (füsioteraapia, vesimassaaž, soolakamber).
 1.3 Rehabilitatsiooniteenus vastavalt sotsiaalhoolekande seadusele .
 1.4. Õpilase arengu toetamiseks korraldatakse temaga koolis vähemalt üks kord õppeaasta jooksul arenguvestlus, mille põhjal lepitakse kokku edasises õppes ja arengu eesmärkides. Arenguvestlusel osalevad õpilane, klassijuhataja ja lapsevanem.
 2. Lahmuse Koolil on õpilaskodu. Õpilase elukorraldus õpilaskodus, vastuvõtmise ja väljaarvamise tingimused ja kord määratakse õpilaskodu kodukorras, mille kehtestab kooli direktor.
 3. Õpilasel on õigus kasutada enda arendamiseks ja huvitegevuses osalemiseks tasuta oma kooli staadioni, saali, taastuskeskuse ruume, arvutiklassi, õppekööki, tööõpetuse ja käsitöö ruume, raamatukogu, õppe-, spordi-, ja muid vahendeid. Võimlas, saalis, raamatukogus, õppeköögis, tööõpetuse ja arvutiklassis peavad õpilased täitma nende ruumide kasutamise erinõudeid.
 3.1.Kooli rajatiste, ruumide, raamatukogu, õppe-, spordi-, tehniliste ja muude vahendite tasuta kasutamisse andmisel lähtub kool Võlaõigusseaduses § 389 - § 395 sätestatust.
 4.Õpilaste arengu toetamiseks rakendatakse Lahmuse Koolis meetmeid kooli direktori otsusel, nõustamiskomisjoni soovitusel, rehabilitatsiooniplaanide alusel või õpilaste vajadusi arvestades.
 5. Direktori otsusel rakendatakse tugispetsialisti teenust, individuaalset õppekava ning vanema nõusolekul õpilase üleviimist tema arengule vastavasse klassi või õppekavale.
 6. Nõustamiskomisjoni soovitusel määratud tugimeetmete rakendamisel lähtub Lahmuse Kool põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse §§ 49 ja 51 sätestatust.
 7. Haridusliku erivajadusega õpilase toetamise üksikasjalik korraldus sätestatakse Lahmuse Kooli õppekavas.
 III ÕPPE - KASVATUSKORRALDUS
 1. Õppetöö- kasvatustöö
 1.1. Lahmuse Koolis on õppe-kasvatustöö põhivormid õppetunnid, õppekäigud, ekskursioonid; tunnivälisel ajal tegevused kasvatusrühmades, õppimistund ja ringide töö.
 1.2. Õpilased tuuakse esmaspäeval kooli ja viiakse reedel kodukohta kooli poolt korraldatud ühistranspordiga, millega sõitmine on õpilastele tasuta.
 1.3. Õpilase õppimist Lahmuse Koolis tõendab õpilaspilet, mille annab õpilasele kool vastavalt haridus- ja teadusministri määrusele nr.42.
 1.4. Kooli õppe- ja kasvatustegevust reguleerib päevakord (vt. õpilaskodu kodukord) ja kooli direktori poolt kinnitatud tunniplaan.
 1.5. Õppetöö algab esmaspäeval kell 10.20, teisipäevast neljapäevani 8.30 ja reedel 8.20.
 1.6. Õppetund algab ja lõpeb koolikellaga. Õppetunni pikkus on 45 minutit, vahetund 10 minutit, söögivahetund 20 minutit.
 1.7. Õppetund on koolis tähtsaim õppetöö vorm. Õpilane peab viibima õppetunni ajal õppetunnis. Õpilastel ei ole õigus segada kaasõpilaste ega õpetajate tööd tunnis. Vastastikune suhtumine on lugupidav.
 1.8. Kord õppetunnis:
 1.8.1. tunni alustab ja lõpetab õpetaja;
 1.8.2. tunni alguseks peavad tunniks vajalikud asjad olema õpilasel kaasas;
 1.8.3. tunni ajal ei liigu õpilane kohalt ilma õpetaja loata, kuid õpetaja arvestab iga õpilase omapära ja erivajadustega;
 1.8.4. tunnis ei tegelda kõrvaliste asjadega, mobiiltelefonid on välja lülitatud;
 1.8.5. õpilane istub õpetaja poolt määratud kohal.
 1.9. Õpilasele paremate tingimuste loomiseks võimetekohaseks õppimiseks ja arenemiseks võib kool lapsevanema nõusolekul koostada õpilasele individuaalne õppekava.
 1.10. Tundide läbiviimiseks peab klassiruumi temperatuur olema vähemalt 19oC .
 1.11. Õppetundidest puudumine loetakse külma ilma korral põhjendatuks neil õpilastel, kes elavad kaugemal kui 3 km ning kelle sõit kooli ja tagasi ei ole korraldatud ning tegelikult tajutav välisõhu temperatuur on:
 1) - 20o C ja madalam 1. – 6. klassis;
 2) - 25o C ja madalam 7. – 9. klassis.
 Tegelikult toimivat välisõhu temperatuuri hinnatakse EMHI veebilehel avaldatud ilmavaatluste andmete alusel. Aluseks võib võtta ka Eesti Raadio kella seitsmestes uudistes teatatud ilmaandmed. Madalast välisõhu temperatuurist hoolimata kooli tulnud õpilastele korraldatakse kojusaatmise võimaluseni erinevaid tegevusi.
 1.12. Kehalise kasvatuse tunde võib läbi viia õues:
 1) 1.–6. klassi õpilastele tegelikult tajutaval välisõhu temperatuuril kuni miinus 10 °C;
 2) 7.–12. klassi õpilastele tegelikult tajutaval välisõhu temperatuuril kuni miinus 15 °C;
 1.13. Kehalistest harjutustest tervislikel põhjustel vabastatud õpilane võtab kehalise kasvatuse tunnist osa ja täidab õpetaja poolt antud kehalist pingutust mittenõudvaid õpiülesandeid.
 1.14. Kontrolltööd
 1.14.1. Ühele õppepäevale planeeritakse maksimaalselt üks kontrolltöö.
 1.14.2.Ühele õppenädalale ei planeerita üle kolme kontrolltöö.
 1.14.3. Kontrolltöid ei koondata õppenädala, -veerandi, poolaasta või õppeperioodi lõppu. 1.14.4.Kontrolltöö toimumise ajast teatatakse õpilastele vähemalt viis õppepäeva enne kontrolltöö toimumist.
 1.14.5. Kontrolltöid ei planeerita esmaspäevale ja reedele, samuti õppepäeva esimesele ning viimasele õppetunnile, välja arvatud juhul, kui õppeaine on tunniplaanis ainult esmaspäeval ja reedel või ainult ühel neist päevadest või esimese või viimase tunnina.
 1.15. Pühadejärgseks päevaks ja õppeveerandi esimeseks päevaks koduseid õpiülesandeid ei anta.
 1.16. Õpilased ja kooli töötajad hoiavad puhta ja korras kooli territooriumi, õpperuumid, toad, puhke- ja pesemisruumid. Klassijuhataja määrab iga päev korrapidaja, kes vastutab korra ja puhtuse eest õpperuumides. Õpilaskodus tagatakse kord vastavalt õpilaskodu päevakavale.
 1.17. Kooli siseruumides ja õpilaskodus ollakse ainult sisejalatsites. Välisjalatsid ning -riided hoitakse garderoobis, õpilaskodus oma toas. Õpilaste ja kooli töötajate isiklike asjade ning raha eest kool materiaalselt ei vastuta, nende allesoleku eest kannab vastutust omanik ise. Õppetööks ja elamiseks õpilaskodus mittevajalikud asjad jätab õpilane koju.
 1.18. Õpilane ja kooli töötajad kannavad vastutust tema kasutuses olevate õppevahendite, spordiinventari ning varustuse eest. Suvevaheajale minnes või koolist lahkudes tagastatakse need. Õpilase isiklikuks kasutuseks olevate vahendite ja mööbli tahtliku rikkumise või kaotamise korral tuleb need parandada või asendada uutega.
 1.19. Kooli kodukorra täitmine on seotud õpilase käitumise hindamisega. Käitumishindega „eeskujulik", „hea" või „rahuldav" hinnatakse õpilast, kes täidab õpilasele suunatud kooli kodukorra nõudeid. Käitumishindega „mitterahuldav" hinnatakse õpilast, kes ei täida kooli kodukorra nõudeid ega järgi üldtunnustatud käitumis- ja kõlblusnorme.
 2.1. Õpilasel on kooli õppekava läbimiseks võimalik kasutada tasuta õpikuid, tööraamatuid, töövihikuid ja töölehti.
 2.2. Õppekava läbimiseks vajalikud õpikud, tööraamatud, töövihikud ja töölehed saab õpilane klassijuhatajalt või aineõpetajalt.
 2.3. Suvevaheajale minnes või koolist lahkudes on õpilane kohustatud tagastama kooli raamatukoguhoidjale tema kasutusse antud õpikud.
 2.4. Õpiku rikkumise korral parandab õpilane rikutud õpiku või kaotamise korral kompenseerib koolile.
 3.Õpilase ja tema seadusliku esindaja teavitamine hindamise korraldusest koolis
 3.1. Õpitulemuste hindamise põhimõtteid ja korda tutvustab õpilastele aineõpetaja oma õppeaines õppeaasta, -veerandi või õppeperioodi algul lähtuvalt aine spetsiifikast. Õpilane saab aineõpetajalt õppeveerandi või õppeperioodi alguses teada, mida ja millal hinnatakse, milliseid hindamisvahendeid kasutatakse ja millised on hindamise kriteeriumid.
 3.2. Õpilast ja tema vanemat teavitab kool õppeveerandi jooksul saadud hinnetest õpilaspäeviku kaudu.
 3.3. Õpilase hinneteleht saadetakse tema vanemale koju kolmandal nädalal enne õppeveerandi lõppu klassijuhataja poolt.
 3.4. Kool teavitab õpilast ning tema vanemat kokkuvõtvatest veerandi- ja aastahinnetest ning käitumise- ja hoolsushindest paberkandjal klassitunnistuse kaudu.
 3.5. Õpilasel ja tema vanemal on õigus saada oma hinnete kohta teavet aineõpetajatelt ja klassijuhatajalt. Hindamise korralduse kohta leiab teavet kooli hindamisjuhendist.
 4. Õppest puudumistest teavitamise kord
 4.1. Õppest puudumine on lubatud üksnes mõjuvatel põhjustel. Õppetundidest puudumise mõjuvad põhjused on:
 4.1.1.ilmastikutingimused;
 4.1.2.õpilase haigestumine või temale tervishoiuteenuse osutamine;
 4.1.3.läbimatu koolitee või muu vääramatu jõud;
 4.1.4.olulised perekondlikud põhjused;
 4.1.5.muud kooli poolt mõjuvaks loetud põhjused.
 4.2. Lapsevanem teavitab õppest puudumise esimesel päeval klassijuhatajat õpilase puudumisest ja selle põhjusest e-kirja, SMS-sõnumi kaudu või helistamise teel.
 4.3. Kui lapsevanem ei ole klassijuhatajat teavitanud õpilase puudumisest, teavitab klassijuhataja sellest vanemat järgmisel õppepäeval.
 4.4. Kui klassijuhatajal on tekkinud kahtlus, et õpilase puudumise põhjendamisel on esitatud ebaõigeid andmeid, on tal õigus taotleda vanemalt täiendavaid selgitusi.
 4.5. Kui vanem ei ole klassijuhatajat õpilase puudumisest teavitanud ning tal ei õnnestu puudumise põhjust välja selgitada, teavitab sotsiaalpedagoog/kool kolmandal õppest puudumise päeval kohalikku omavalitsust.
 4.6. Kui põhikooli õpilane on õppest puudunud ühe kuu jooksul, 10 protsenti õppetundidest, teavitab kool kohalikku omavalitsust.
 4.7. Andmed õpilaste kohta, kes on ühe õppeveerandi jooksul õppest mõjuva põhjuseta puudunud enam kui 20 protsendist õppetundidest, kantakse hariduse infosüsteemi õpilaste alamregistrisse.
 5. Õpilaste ja koolitöötajate vaimset või füüsilist turvalisust ohustavate olukordade ennetamise, neile reageerimise, juhtumist teavitamise, nende juhtumiste lahendamise kord ning abinõud õpilaste ja kooli töötajate vaimse ja füüsilise vägivalla ennetamiseks.
 5.1. Vaimse ja füüsilise turvalisuse tagamiseks koolis toimub järelevalve õpilaste üle kogu õppepäeva vältel.
 5.2. Õpilaste ja koolitöötajate turvalisuse ning alaealiste õpilaste üle järelevalve tagamiseks võib kool kontrollida kooli hoonest või territooriumilt sisse- ja väljaliikumist ning piirata alaealiste õpilase kooli hoonest või territooriumilt väljaliikumist.
 5.3. Õpilaste ning kooli töötajate vaimset või füüsilist turvalisust ohustavatest juhtumitest peavad kõik kooli territooriumil viibivad isikud teavitama koheselt kooli pedagooge.
 5.4. Kooli pedagoogidel on õigus nõuda oma kooli õpilaselt kirjalikku seletust, kui on tekkinud kahtlus, et kujunemas on hädaolukord või kui on kahjustatud kooli territooriumil viibivate isikute elu, vaimne ja füüsiline tervis, keskkond või on tekitatud ulatuslikku majanduslikku kahju.
 5.5. Kooli direktoril on õigus nõuda oma kooli töötajalt, kes oli süü- või väärteo tunnistajaks kirjalikku seletust süü- või väärteo kohta ja kooli töötaja on kohustatud andma niisuguse seletuse. Seletuskirja kantakse vähemalt alljärgnev: süü- või väärteo toimepanemise aeg ja kirjeldus; seletuskirja koostamise kuupäev; seletuskirja kirjutaja nimi, allkiri.
 5.6. Koolidirektor võib kooli esindajana pöörduda politseisse, alaealiste komisjoni või kohtusse ühe nädala jooksul, arvates päevast, mis järgnes päevale, mil ta sai teada või pidanuks teada saama süü või väärteost.
 5.7. Kui koolis või kooli territooriumil viibiv isik on alkoholi- või narkojoobes , siis peavad kõik kooli territooriumil viibivad isikud teavitama koheselt kooli pedagooge, kes rakendavad vastavaid meetmed.
 5.8. Kui õpilane tarvitab koolis, kooli territooriumil või koolitöötajate vastutusel oleku ajal alkohoolseid jooke, narkootilisi või psühhotroopseid aineid või on toime pannud karistusseadustikus ettenähtud kuriteokoosseisule vastava õigusvastase teo või on toime pannud karistusseadustikus või muus seaduses ettenähtud väärteokoosseisule vastava õigusvastaseteo, siis kool informeerib vastavalt Eesti Vabariigi õigusaktides sätestatud korras õpilase vanemat.
 5.9. Hädaolukorra lahendamise plaani kehtestab direktor.
 6. Jälgimisseadmestiku kasutamise kord
 6.1. ohu väljaselgitamiseks ja tõrjumiseks või korrarikkumise kõrvaldamiseks kasutatakse koolis toimuva jälgimiseks pilti salvestavat jälgimisseadmestikku.
 6.2. jälgimisseadmestiku salvestist säilitatakse üks kuu salvestamise päevast alates. Salvestist säilitatakse piiratud juurdepääsuga valvatavas ruumis.
 6.3. Jälgimisseadmestiku kasutamisest teavitamiseks kasutatakse kooli territooriumile sisenemisel kleebiseid, millel on kirjas „ videovalve"
 6.4. Juurdepääsuõigus salvestile on kooli direktoril, IT- spetsialistil.
 7. Kooli tunnustusmeetmed õpilase tunnustamiseks õpingute jooksul
 7.1.1. Suuline kiitus pedagoogi poolt
 7.1.2. Kirjalik kiitus koolikohustuse päevikus ja/ või klassitunnistusel
 7.1.3. Töö tulemuste kajastamine kooli stendil
 7.1.4. Suuline kiitus kooli juhtkonna poolt
 7.1.5. Direktori käskkiri pedagoogi kirjaliku esildise alusel
 7.1.6. Kooli tänukiri
 7.1.7. Õpilase saatmine kooli esindama maakonna või vabariigi tasandil
 7.1.8. Diplom/aukiri võistlustel, konkurssidel edukalt esinenud õpilastele
 7.1.9. Õpilase foto panemine kooli autahvlile
 7.1.10.Kooli tänukiri õpilase vanemale või neid asendavatele isikutele
 7.1.11.Direktori vastuvõtt
 7.1.12.Õpilaste väljasõit, teatri ühiskülastus või taastuskeskuse külastusega,
 7.1. 13. Meenega.
 7.2. Kiituskirjaga „väga hea õppimise eest" tunnustatakse kooli õppenõukogu otsusel II-IX klassi ja lisa-aastal õppivat õpilast, kui tema põhiõppeainete aastahinded on „5", kehalise kasvatuse, muusika ja kunsti aastahinne on vähemalt „4" ja käitumine on hea või „eeskujulik".
 7.3. Kiituskirjaga „Väga heade tulemuste eest üksikutes ainetes" tunnustatakse kooli õppenõukogu otsusel II-IX klassi ja lisa-aastal õppivat õpilast, kes on saavutanud väga häid tulemusi ühes või mitmes õppeaines. Teistes õppeained on hinnatud hindega vähemalt „4". Ettepaneku tunnustamiseks teeb aineõpetaja.
 7.4. Kiitusega põhikooli lõputunnistusega tunnustatakse lõpetajat, kelle lõputunnistusele kantavad õppeainete aastahinded ja koolieksami hinded on „5" ja käitumine „eeskujulik". Tunnustamise otsustab õppenõukogu.
 8. Esemete kasutamise viisid, mis toovad kaasa esemete hoiule võtmise kooli poolt
 Koolitöötajal on õigus võtta ese hoiule, kui eset võidakse kasutada viisil, mis võib ohustada isikut ennast või teist isikut.
 9. Tugi- ja mõjutusmeetmete rakendamisest teavitamise kord
 Tugi- ja mõjutusmeetmete rakendamisest teavitamisel lähtub kool Haldusmenetluse seaduses § 25- § 32, arvestades Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses § 58 sätestatut.
 Lisa 1. Lahmuse Kooli õpilasreeglid
 Viimati uuendatud Reede, 23 Jaanuar 2015 10:58


type: contracts

text:
 1.4.2014
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea
 L 98/3
 FTEHIM
 fil-forma ta' Skambju ta' Ittri bejn l-Unjoni Ewropea u r-Repubblika Ċentru-Afrikana dwar l-istatus fir-Repubblika Ċentru-Afrikana tal-operazzjoni militari tal-Unjoni Ewropea fir-Repubblika Ċentru-Afrikana (EUFOR RCA)
 A. Ittra mill-Unjoni Ewropea
 Brussell, 10 ta’ Marzu 2014
 H.E. Ms Catherine Samba-Panza
 Chef d'État de la transition
 Repubblika Ċentru-Afrikana
 Eċċellenza,
 Wara l-adozzjoni tar-Riżoluzzjoni 2134 (2014) mill-Kunsill tas-Sigurtà tan-Nazzjonijiet Uniti, l-Unjoni Ewropea ser timmobilizza f'qasir żmien operazzjoni militari fir-Repubblika Ċentru-Afrikana (EUFOR RCA) bil-ħsieb li tikkontribwixxi għall-istabbiliment ta' ambjent sigur f'pajjiżek.
 Kif tiftakar, fis-16 ta' April 2008, ir-Repubblika Ċentru-Afrikana kienet ikkonkludiet Ftehim dwar l-istatus tal-operazzjoni militari tal-Unjoni Ewropea mobilizzata fiċ-Ċad u fir-Repubblika Ċentru-Afrikana (EUFOR Tchad/RCA) b'applikazzjoni tar-Riżoluzzjoni 1778 (2007) tal-Kunsill tas-Sigurtà tan-Nazzjonijiet Uniti.
 Id-dispożizzjonijiet ta' dak il-Ftehim, li sa mid-data tat-tluq tal-aħħar element tal-EUFOR Tchad/RCA ma għadux fis-seħħ, huma madankollu perfettament adatti għall-ħtiġijiet tal-operazzjoni militari tal-Unjoni Ewropea li ser tiġi mobilizzata fir-Repubblika Ċentru-Afrikana.
 Għalhekk, qed nipproponilek li d-dispożizzjonijiet kollha ta' dak il-Ftehim (Artikoli 1 sa 19) isiru applikabbli għall-EUFOR RCA, bil-ftehim li:
 —
 kull referenza għall-EUFOR fl-artikoli msemmija titqies bħala referenza għall-EUFOR RCA;
 —
 il-mezzi tat-trasport imsemmija fl-Artikoli 1(3)(a), 3(2) u 4(3) jitqiesu li jinkludu l-mezzi tat-trasport li jappartjenu għall-kontinġenti nazzjonali tal-EUFOR RCA, iżda wkoll dawk mikrijin mill-EUFOR RCA;
 —
 ir-referenza għar-Riżoluzzjoni 1778 (2007) tal-Kunsill tas-Sigurtà tan-Nazzjonijiet Uniti tal-25 ta' Settembru 2007 fl-Artikolu 1(3)(b) tinftiehem bħala r-referenza għar-Riżoluzzjoni 2134 (2014) tal-Kunsill tas-Sigurtà tan-Nazzjonijiet Uniti tat-28 ta' Jannar 2014.
 Jekk jogħġbok infurmani jekk taqbilx ma' dawn il-proposti. Fil-każ ta' tweġiba pożittiva min-naħa tiegħek, din l-ittra, flimkien mat-tweġiba tiegħek, tkun tikkosistwixxi ftehim internazzjonali legalment vinkolanti bejn ir-Repubblika Ċentru-Afrikana u l-Unjoni Ewropea dwar l-istatus tal-EUFOR RCA, li għandu jidħol fis-seħħ fid-data li fiha tasal l-ittra ta' tweġiba tiegħek.
 Nassigurak, Sinjura, mill-ikbar stima li għandi lejk.
 Għall-Unjoni Ewropea
 C. ASHTON
 B. Ittra tar-Repubblika Ċentru-Afrikana
 Catherine Ashton
 Rappreżentant Għoli tal-Unjoni għall-Affarijiet Barranin u l-Politika ta' Sigurtà
 Sinjura Rappreżentant Għoli,
 Nirringrazzjak tal-ittra tiegħek tal-10 ta’ Marzu 2014 dwar il-mobilizzazzjoni ta' operazzjoni militari tal-Unjoni Ewropea fir-Repubblika Ċentru-Afrikana li taqra hekk:
 “Wara l-adozzjoni tar-Riżoluzzjoni 2134 (2014) mill-Kunsill tas-Sigurtà tan-Nazzjonijiet Uniti, l-Unjoni Ewropea ser timmobilizza f'qasir żmien operazzjoni militari fir-Repubblika Ċentru-Afrikana (EUFOR RCA) bil-ħsieb li tikkontribwixxi għall-istabbiliment ta' ambjent sigur f'pajjiżek.
 Kif tiftakar, fis-16 ta' April 2008, ir-Repubblika Ċentru-Afrikana kienet ikkonkludiet Ftehim dwar l-istatus tal-operazzjoni militari tal-Unjoni Ewropea mobilizzata fiċ-Ċad u fir-Repubblika Ċentru-Afrikana (EUFOR Tchad/RCA) b'applikazzjoni tar-Riżoluzzjoni 1778 (2007) tal-Kunsill tas-Sigurtà tan-Nazzjonijiet Uniti.
 Id-dispożizzjonijiet ta' dak il-Ftehim, li sa mid-data tat-tluq tal-aħħar element tal-EUFOR Tchad/RCA ma għadux fis-seħħ, huma madankollu perfettament adatti għall-ħtiġijiet tal-operazzjoni militari tal-Unjoni Ewropea li ser tiġi mobilizzata fir-Repubblika Ċentru-Afrikana.
 Għalhekk, qed nipproponilek li d-dispożizzjonijiet kollha ta' dak il-Ftehim (Artikoli 1 sa 19) isiru applikabbli għall-EUFOR RCA, bil-ftehim li:
 —
 kull referenza għall-EUFOR fl-artikoli msemmija titqies bħala referenza għall-EUFOR RCA;
 —
 il-mezzi tat-trasport imsemmija fl-Artikoli 1(3)(a), 3(2) u 4(3) jitqiesu li jinkludu l-mezzi tat-trasport li jappartjenu għall-kontinġenti nazzjonali tal-EUFOR RCA, iżda wkoll dawk mikrijin mill-EUFOR RCA;
 —
 ir-referenza għar-Riżoluzzjoni 1778 (2007) tal-Kunsill tas-Sigurtà tan-Nazzjonijiet Uniti tal-25 ta' Settembru 2007 fl-Artikolu 1(3)(b) tinftiehem bħala r-referenza għar-Riżoluzzjoni 2134 (2014) tal-Kunsill tas-Sigurtà tan-Nazzjonijiet Uniti tat-28 ta' Jannar 2014.
 Jekk jogħġbok infurmani jekk taqbilx ma' dawn il-proposti. Fil-każ ta' tweġiba pożittiva min-naħa tiegħek, din l-ittra, flimkien mat-tweġiba tiegħek, tkun tikkosistwixxi ftehim internazzjonali legalment vinkolanti bejn ir-Repubblika Ċentru-Afrikana u l-Unjoni Ewropea dwar l-istatus tal-EUFOR RCA, li għandu jidħol fis-seħħ fid-data li fiha tasal l-ittra ta' tweġiba tiegħek.”
 Għandi l-unur ninfurmak li naqbel mat-termini suġġeriti fl-ittra tiegħek.
 Nassigurak, Sinjura, mill-ikbar stima li għandi lejk.
 Għar-Repubblika Ċentru-Afrikana
 Catherine SAMBA-PANZA