text:
⭐MAA- JA VIHERRAKENTAMISEN TULOSPALKKAUS SUOMESSA
 MAA- JA VIHERRAKENTAMISEN TULOSPALKKAUS SUOMESSA
 Download "MAA- JA VIHERRAKENTAMISEN TULOSPALKKAUS SUOMESSA"
 1 MAA- JA VIHERRAKENTAMISEN TULOSPALKKAUS SUOMESSA Näkökulmia käyttöönottoa miettivälle yritykselle Hämeen ammattikorkeakoulu Maisemasuunnittelun koulutusohjelma Lepaa, kevät 5 Marja-Liisa Nenonen2 TIIVISTELMÄ LEPAA Maisemasuunnittelun koulutusohjelma Tekijä Marja-Liisa Nenonen Vuosi 5 Työn nimi Maa- ja viherrakentamisen tulospalkkaus Suomessa TIIVISTELMÄ Opinnäytetyön tilaaja on Viher- ja ympäristörakentajat ry (Vyra) ja työn yhteistyökumppani on INFRA ry. Opinnäytetyön tarkoituksena oli löytää alan yritysten joukosta selkeä ja alan erityispiirteet huomioiva tulospalkkausjärjestelmämalli. Työn tarkoituksena oli helpottaa alan pienyrittäjien arkea ja antaa tietoa yrityksen kehittämiseen. Henkilökohtaisena tavoitteena oli tutustua erilaisiin tulospalkkiomalleihin sekä viherrakentamisalaan Suomessa. Työn lähtökohtana on empiirinen tutkimus eli havainnoiva tutkimus. Opinnäytetyö yhdistää useampaa tutkimusmenetelmää sen eri vaiheissa ja sen tutkimusote on sekä kvantitatiivinen että kvalitatiivinen. Työssä on yhdistelty kartoittavan, selittävän, kuvailevan ja ennustavan tutkimuksen piirteitä. Ajallisesti kyseessä on poikkileikkaustutkimus, sillä työn tarkoituksena on kartoittaa alan tämän hetkistä tilannetta ja hakea viitteitä siitä mitä tulevaisuus voisi olla. Opinnäytetyön lähtötietojen saamiseksi toteutettiin nettipohjainen kyselytutkimus. Tulospalkkausjärjestelmien vähäinen määrä alalla muutti opinnäytetyön sisältöä enemmän yrityksen kehittämisen suuntaan, jonka yhteydessä syntyi kolme vaihtoehtoista tulospalkkausmallia. Tulospalkkausta on viher- ja maanrakentamisen aloilla käytössä muihin aloihin verrattuna todella vähän eli vain %:lla yrityksistä, kun EK:n jäsenyrityksillä vastaava luku on 48 %. Vyran jäsenillä tulospalkkaus oli käytössä,3 % yrityksistä. Aihealue kiinnostaa selkeästi alan yrittäjiä. Tästä syystä Vyran kannattaisi toteuttaa päivän tai kahden mittainen työpaja, jossa pureuduttaisiin syvemmälle aiheeseen alan asiantuntijan johdolla. Tilaisuus pitää toteuttaa työpajana niin, että yksittäiset yritykset antavat sisältöä ja kokemuksiaan muille mukana oleville yrityksille luoden ajatusriihen aiheen ympärille. Alan kehittyminen vaatii yritysten yhteistyötä ja sitä kautta kehittyvät myös yksittäiset yritykset. Avainsanat Tulospalkkaus, viherrakentaminen, yritystoiminta, kehittäminen ja projektinhallinta. Sivut 66 s. + liitteet 6 s.3 ABSTRACT Lepaa Degree Programme in Landscape Design Author Marja-Liisa Nenonen Year 5 Subject of Bachelor s thesis Payment by Results in Earth Construction and Landscape Construction in Finland ABSTRACT The commissioner of thesis was Viher- ja ympäristörakentajat ry (Vyra) and as a partner INFRA ry. The purpose of the thesis was to find a clear payment by result method in landscape construction, which would take into account the characteristics of the area. The idea was also to ease the weekdays of a small entrepreneur and give knowledge for developing the company. The personal purpose was to get to know what kinds of payment by result systems there are and also to get to know the landscape construction business in Finland. The starting point of this thesis was an empirical study which means an observation study. The thesis combines more than one study approach at its different stages and the research method is quantitative and qualitative. The work also combines the features of survey, explanatory, descriptive and predictive studies. On a time scale it is a cross-section study because the work maps out the situation in the area at the moment and tries to figure out the possible future. The basic data for the thesis came from an electronic survey. The lack of a payment by result changed the whole thesis into a new direction. It became more to do with the development of the companies. Three optional models for a payment by results systems were created. Only % of the companies use it when in other areas it can be 48 %. The members of Viher- ja ympäristörakentajat ry use it in,3 %. This subject of the study was clearly interesting for the entrepreneurs in the area. That is why the association should do a one or two day workshop for all companies that are interested in the subject. This event should go further in to this topic with the help of some expert in business development. It should be carried out so that also all the companies should give some of the knowledge and experience they have to all other companies involved. The development of the area of landscape construction requires cooperation and with that also individual companies will develop. Keywords Payment by result system, landscape construction, entrepreneurship, development and project management. Pages 66 p. + appendices 6 p.4 KÄSITTEET Tulospalkkaus Tulospalkkio Urakkapalkkio Palkkausmuoto, jolla täydennetään työntekijän peruspalkkaa. Sidottu aikaansaannokseen ja työpaikkakohtaisuuteen. Urakka- ja palkkiopalkat eivät ole tulospalkkausta. Sen sijaan tulospalkkausta ovat tulos- ja voittopalkkiot, synteettiset optiot, voitonjakoerät sekä erilaiset osakepohjaiset järjestelmät. Tulospalkkaus on koko palkkauksen ympärillä käsiteltävien asioiden järjestelmä eri seurantakanavineen. Normaalia palkkaa täydentävä palkkaustapa ja palkkioerä. Sen perusteina tavoitteiden saavuttaminen ja niiden ylittäminen. Tulospalkkio on varsinainen maksettava raha tavoitteiden ylittymisestä, joka maksetaan yrityksestä riippuen kerran vuodessa tai useammin jopa kerran kuukaudessa. Palkkaustapa jonka perusteena on rahakerroin ja työmäärä. Voi olla osa- tai kokonaisurakka. Rakentamisessa paljon käytetty palkkiomuoto, jolla haetaan tehokkuutta isojen neliömäärien tekemiseen. Työntekijöiden keskuudessa sanamuotoa voidaan käyttää myös päivittäisessä tekemisessä ilman varsinaista palkkiota eli puhutaan saatetaan puhua niin, että tehdään tämä urakalla ja sitten lähdetään kotiin.5 SISÄLLYS JOHDANTO... TUTKIMUS.... Kyselytutkimuksen teoria..... Lähtökohdat..... Tutkimusprosessi Hyvän tutkimuksen perusvaatimukset Kyselymenetelmät Kyselylomakkeen laatiminen Saatekirje Kyselytutkimuksen käytännön toteutus Tutkimustehtävä ja sen ositus Tiedonhankintamenetelmä Tutkimusjoukko ja aineiston kerääminen Sähköinen tutkimuslomake Jatkotutkimus Työpaja Haastattelut ja seminaari Vuoden työskentely alalla... 3 ENSIN KUNTOON TYÖPAIKAN PERUSASIAT Alan erikoispiirteet Vuodenajat ja sää Työajat Työn fyysisyys Yleinen siisteys ja järjestys Työaikakirjaukset Osaamisen kartoitus Työparit ja tiimit Hoidon ja rakentamisen eriyttäminen Henkilömäärä ja harjoittelijat Työhyvinvointi Työntekijään kohdistuvat ominaisuudet Sairaslomat Tupakointi Työtapaturmat Aineelliset vahingot... 4 YRITYKSEN KEHITTÄMINEN VIHERALALLA Projektinhallinta ja seurattavuus Laatu Tuottavuus Ostot ja alihankinta Vuokrakalusto Hinnoittelu Johtaminen... 76 4.8 Kehitystyö Muut palkitsemismallit Lisätyöt Takuuaika ja hoito KYSELYTUTKIMUKSEN TULOKSET JA ANALYSOINTI Ohje lukemiseen Vastausprosentit ja tulospalkkauksen yleisyys Taustatiedot Yrityksen perustiedot Yrityksen toimiala, asiakkaat ja projektien kokoluokka Tulospalkkiojärjestelmä Suunnittelu ja käyttöönotto Maksaminen Suunnittelu ja viestintä Vaikutukset verrattuna arvioihin vaikutuksista Tulospalkkiojärjestelmä tulevaisuudessa Palaute ja opinnäytetyön lisätutkimus TULOSPALKKAUS Lähtökohtia Viherrakentaminen ja tulospalkkaus Suomessa Historia Tänään Tulevaisuus Palkitseminen Huomioitavia asioita Vaikutukset Seuranta ja analysointi Tulospalkkauksen mallit Yksinkertainen malli Perusmalli Monipuolinen malli JOHTOPÄÄTÖKSET JA POHDINTA... 6 LÄHTEET Liite Liite Liite 3 Liite 4 Liite 5 Liite 6 Liite 7 Liite 8 Kyselytutkimuksen kysymykset Saatekirje Järjestelmän muistutusviesti Muistutusviesti INFRA ry:n kannustusviesti Viheraluerakentajat ry:n kannustusviesti Kyselytutkimuksen tulokset grafiikkana Kyselytutkimuksen tulokset kokonaisuudessaan7 Maa- ja viherrakentamisen tulospalkkaus Suomessa JOHDANTO Olen työskennellyt projektityön parissa viimeiset vuotta ja aiheena tulospalkkaus on tullut esille moneen otteeseen myös edellisellä alallani tapahtumatuotannossa. Ajatus opinnäytetyön aiheesta tuli koululle Viher- ja ympäristörakentajat ry:n kautta. Se kuulosti vanhan työhistoriani kautta juuri minulle sopivalta ja kiinnostavalta aiheelta. Opinnäytetyön tarkoituksena oli löytää alan yritysten joukosta viherrakentamisalan erityispiirteet huomioiva selkeä malli hyvin toimivasta tulospalkkausjärjestelmästä. Työn tarkoituksena oli helpottaa alan pienyrittäjien arkea ja antaa tietoa yrityksen kehittämiseen. Opinnäytetyön tuli olla käytännön läheinen työkalu yrityksille, jotka miettivät tulospalkkauksen käyttöönottoa. Opinnäytetyöstä yritykset saisivat perustiedot ja pystyisivät sen jälkeen soveltamaan tätä tietoa oman yrityksensä tulospalkkausmalliin. Henkilökohtaisena tavoitteena minulla oli tutustua erilaisiin tulospalkkiomalleihin. Tavoitteeni oli myös tutustua alanvaihtajana viherrakentamiseen Suomessa ja alan toimijoihin. Työn tilaajana on Viher- ja ympäristörakentajat ry (Vyra), jolla on Suomessa 4 alalla toimivaa varsinaista yritysjäsentä ja 6 yritystä yhteisöjäsenenä. Yhdistyksen nimi vaihtui vuonna 4 Viheraluerakentajat ry:stä Viher- ja ympäristörakentajat ry:ksi, joten kyselytutkimuksessa esiintyy vielä ry:n vanha nimi. Vyra on perustettu vuonna 97. Jäsenyritykset ovat kirjava joukko alalla erilaisissa mittakaavoissa toimivia yrityksiä. Yritykset tekevät viher- ja ympäristörakentamista, kivirakentamista, viheralueiden hoitoa, pihasuunnittelua ja konsultointia. Yhdistyksen tarkoituksena on kasvattaa jäsenten osaamista, kannattavuutta, hyvinvointia ja edistää alan kehittymistä. (Vyran internetsivut.) Ala toimii työmailla rinnakkain infrarakentamisen kanssa, jonka takia opinnäytetyöhön haluttiin lisää kattavuutta tältä alalta. Opinnäytetyön yhteistyökumppanina on alalla toimiva toinen etujärjestö. INFRA ry on maaja vesirakentamisalan yrittäjien ja yritysten toimiala- ja työnantajajärjestö, jolla on jäsenenä yli 5 yritystä. INFRA ry:n jäsenyritykset rakentavat ja pitävät kunnossa väyliä, terminaaleja ja elintärkeitä teknisiä verkostoja, joissa kulkevat jokapäiväiseen elämään tarvittavat vesi, lämpö, sähkö ja tieto. (INFRA ry:n internetsivut.) Kun rupesin tutkimaan tulospalkkauksen lähtökohtia törmäsin perustavan laatuisiin kysymyksiin, jotka ovatkin yrityksen kehittämiseen liittyviä asioita. Mikä on yrityksen strategia ja mikä merkitsee? Tukevatko järjestelmät yritystämme ja tavoitteitamme? Opinnäytetyö muutti siten vähän kerrallaan muotoaan ja työssä puhutaankin laajemmin yrityksen kehittämiseen liittyvistä asioista. Yrityksen kehittämiseen liittyvät asiat nivoutuvat kaikki yhteen tulospalkkauksen kanssa. Alan vaihtajana koulun ja työn yhteensovittamishaasteiden kautta opinnäytetyön aikataulu venyi kahteen vuoteen. Käytännössä ajasta oli tässä opinnäytetyössä vain hyötyä. Erityisesti alan erityispiirteet tulivat tutummiksi ja lopputulos on sitä kautta huomattavasti pidemmälle viety kokonaispaketti yrityksen kehittäjälle.8 Maa- ja viherrakentamisen tulospalkkaus Suomessa Kuvio. Opinnäytetyön eteneminen prosessikaaviona. TUTKIMUS. Kyselytutkimuksen teoria.. Lähtökohdat Tieteellinen tutkimus on ongelmanratkaisua ja se on luova prosessi. Tutkimus voi olla empiirinen eli havainnoiva tai teoreettinen valmiine aineistoineen. Onnistuakseen tutkimukseen tulee valita aiheen kannalta järkevä kohderyhmä ja oikea tutkimusmenetelmä. Tutkimusongelma ja tavoitteet ratkaisevat ensisijaisesti käytettävän menetelmän. Valinta ei välttämättä9 Maa- ja viherrakentamisen tulospalkkaus Suomessa ole helppo ja vaihtoehtoja saattaa olla useita. (Heikkilä 4, s..) Tutkimuksessa voidaan käsitellä perusjoukkoa kokonaisuudessaan, jolloin kyseessä on kokonaistutkimus tai sitten tehdä osatutkimus eli otantatutkimus vain osalle perusjoukosta. Tutkimusaineisto voi olla primaarista eli tämä varten kerättyä tai sekundaarista eli johonkin muuhun tarkoitukseen kerättyä. (Heikkilä 4, s. -3.) Aineiston analyysi, tulkinta ja kokonaisuudesta tehty johtopäätösten tekeminen on opinnäytetyön ydin (Hirsjärvi, Remes & Sajavaara 997, s. 9). Tulosten analysointi ei päätä tutkimustyötä, vaan lopullisen silauksen työlle antaa tutkijan selitykset ja tulkinnat (Hirsjärvi 997, s. 3). Tämä tarkoittaa sitä, että tutkimusprosessia ei saa myöskään nopeuttaa liikaa. Oikeastaan tämä viittaa myös siihen, että opinnäytetyön olisikin hyvä olla pidemmän ajan prosessi, jossa työtä työstetään pidemmän ajan aikana eteenpäin eikä työtä puristeta kasaan mahdollisimman nopeasti puolessa vuodessa. Empiirisiä tutkimuksia on useita erilaisia, jotka jaotellaan eri tyyppeihin monin eri tavoin. Kartoittava tutkimus on hyvin vapaamuotoinen eikä siinä kerätä systemaattisesti tietoja. Kuvaileva eli deskriptiivinen tutkimus esiintyy yleensä osana kaikissa tutkimuksissa ja se vaatii laajan aineiston tulosten luotettavuuden, yleistettävyyden ja tarkkuuden takia. Selittävä eli kausaalinen tutkimus selvittää ilmiöiden syy- ja seuraussuhteita. Kokeellista eli eksperimentaalinen tutkimusta käytetään kontrolloiduissa olosuhteissa ja siten monesti lääke- ja sosiaalitieteissä. Toimintatutkimuksessa tutkijan rooli on olla itse mukana kehittämis- tai muutosprosessissa tutkittavien kanssa. Evaluaatiotutkimus arvioi tehtyjen päätösten tai toiminnan vaikutuksia. Ennustavassa tutkimuksessa pyritään tekemään selittävien tekijöiden avulla ennusteita erityisesti talous- ja väestötieteissä. Aikaperspektiivin kautta tutkimukset voidaan jakaa poikkileikkaus- ja pitkittäistutkimuksiin, joista ensimmäinen tutkii tiettyä aikaa ja jälkimmäinen useampaa ajanhetkeä. Tutkimusasetelmasta voidaan tehdä intensiivinen eli syvällisesti muutamaa tapausta tutkiva tai sitten ekstensiivinen eli laajasti pintapuolisesti kattava tutkimus. Tutkimusotetta määritellään myös kvantitatiivisena eli määrällisenä tai kvalitatiivisena eli laadullisena. Ei ole myöskään harvinaista, että tutkimuksessa yhdistellään sekä määrällistä että laadullista tutkimusta. (Heikkilä 4, s 3-5.).. Tutkimusprosessi Tutkimusprosessi muodostuu eri tutkimuksen vaiheista. Tutkimusongelman määrittäminen ja perehtyminen saman aiheen tutkimukseen aloittaa prosessin. Sitä kautta tutkija tutustuu olemassa oleviin tuloksiin ja teoriatietoon. Tutkimussuunnitelmaan kirjataan yksityiskohtaiset tiedot tutkimuksen toteuttamiseen vaikuttavista asioista. Joskus joudutaan tekemään esitutkimus tutkimusongelman rajaamiseksi ja täsmentämiseksi, mutta myös keskustelu kohderyhmän henkilön kanssa antaa hyödyllistä tietoa. Tutkimusongelma voidaan sen jälkeen rajata osaongelmiksi eli hypoteeseiksi. Tämän jälkeen laaditaan varsinainen kyselylomake, kerätään aineisto ja analysoidaan vastaukset. Tulokset raportoidaan ja niistä tehdään johtopäätökset sekä hyödynnetään tulokset. (Heikkilä 4, s. -.) 310 Maa- ja viherrakentamisen tulospalkkaus Suomessa..3 Hyvän tutkimuksen perusvaatimukset Heikkilän mukaan onnistunut tutkimus on tuottanut luotettavia vastauksia tutkimuskysymyksiin. Tutkimuksen tulee tutkia niitä asioita, jotka ovat alunperinkin määritelty tutkimuksen tavoitteiksi. Tämä muodostaa tutkimuksen validiteetin eli pätevyyden, joka huomioi systemaattisen virheen puuttumisen. Tämä pitää varmistaa etukäteen tutkimuksen huolellisella suunnittelulla, sillä jälkikäteen validiutta on hankala enää tarkastella. Tutkimuslomakkeella kysymysten tulee olla yksiselitteisiä ja niiden tulee kattaa koko tutkimusongelma. Perusjoukon tarkka määrittely, edustava otos ja korkea vastausprosentti auttavat tutkijaa kohti validin tutkimuksen toteutumista. Luotettavan eli reliabiliteetin tutkimuksen tulos pitää olla toistettavissa eivätkä ne siten saa olla sattumanvaraisia. Tutkijalta vaaditaan koko ajan tarkkuutta ja kriittisyyttä. Mikäli vastauksia tulee vähän ja otoskoko jää hyvin pieneksi voi tulos olla sattumanvarainen. Luotettavien tulosten saamiseksi on varmistettava, että otos edustaa koko tutkittavaa perusjoukkoa. Jokainen tutkimus on tutkijan subjektiivisia näkemysten lopputulos. Tutkijan näkemys ilmenee kysymysten muotoilussa, analysointimenetelmissä ja raportointitavassa. Tutkimustulokset eivät saa olla millään tavalla riippuvaisia tutkijasta ja muuttua tutkijan vaihtuessa. Tutkimustulosten tulee olla puolueettomasti todettuja eli objektiivisia. (Heikkilä 4, s. 7-8.) Raportoinnissa tulee muistaa vastaajien tietosuoja eikä yhdenkään yksittäisen henkilön tai yrityksen vastauksia tule pystyä tunnistamaan. Vastaajille pitää kertoa myös tarkasti tutkimuksen tarkoitus ja käyttötapa. Tutkimusraportissa tulee esittää kaikki tärkeät tulokset ja johtopäätökset, eikä siinä tule esittää vain tilaajan tai tutkijan kannalta edullisimmat tulokset. Tuloksista pyritään hakemaan myös epätarkkuusriskit ja niiden vaikutukset tulosten yleistettävyyteen. (Heikkilä 4, s. 9.) Hyvän tutkimuksen määritelmiin kuuluu, että se on tehokas ja taloudellinen. Tieteellisiin tutkimuksiin ei liity taloudellisia tavoitteita, mutta se on sitä kun hyöty ja kustannukset ovat oikeassa suhteessa. Luotettavuuden takia kannattaa tehdä vain laadukkaita tutkimuksia. Opinnäytetöissä mitataan harvoin hyötyä rahallisesti, mutta riittävän suuren panostuksen tekeminen saattaa niissäkin tuottaa arvostetun työn tai työpaikan alalla. (Heikkilä 4, s. 9.) Heikkinen kiteyttää, että tutkimuksen tulee yksinkertaisuudessaan olla hyödyllinen ja käyttökelpoinen. Sen tulee tuoda esiin jotain uutta ja relevanttia. Tutkimustietojen tulee olla tuoreita ja täsmällisiä. Tutkimusprosessin onnistunut lopputulos vaatii monien riskitekijöiden välttämistä. (Heikkilä 4, s. 3.)..4 Kyselymenetelmät Suunnitelmallinen kysely- ja haastattelututkimus on survey-tutkimus, joka on tehokas ja taloudellinen tapa kerätä tietoa isolta joukolta kyselylomaketta apuna käyttäen. Itse kerättävissä aineistoissa voidaan käyttää postikyselyä, puhelin- tai käyntihaastattelua tai informoitua kyselyä. Viime vuosina internetissä tehtävät kyselyt ovat yleistyneet, mutta ne soveltuvat vain jos tiedetään, että kaikilla on tutkittavilla on mahdollisuus tietoko- 411 Maa- ja viherrakentamisen tulospalkkaus Suomessa neen käyttöön. Kaikilla tiedon keräämismenetelmillä on hyvät ja huonot puolensa, joista tutkija joutuu valitsemaan sopivimman. Kysely- ja haastattelututkimuksilla on selkeitä eroja, mutta on mielenkiintoista, että vastaukset ovat menetelmästä riippumatta samanlaisia. (Heikkilä 4, s.7.)..5 Kyselylomakkeen laatiminen Kysely- ja haastattelututkimusten olennainen osatekijä on varsinainen kyselylomake, joka voi huonosti suunniteltuna pilata koko tutkimuksen. Vastaajat päättävät muun muassa kyselyn ulkonäön perusteella vastaavatko kyselyyn. Lomakkeen alkuun tulee sijoittaa helppoja kysymyksiä, joilla herätetään vastaajan mielenkiinto. Alkupuolelle myöskin tärkeimmät kysymykset, jolloin vastaaja harkitsee tarkemmin vastauksiaan kuin kyselyn lopussa. Teknologia on mahdollistanut vastausten saamisen suoraan raporttimuotoon tai vietäväksi tilasto-ohjelmiin. Tutkimuslomakkeen tekeminen sisältää seuraavat vaiheet: tutkittavien asioiden nimeäminen, lomakkeen rakenteen suunnittelu, kysymysten muotoilu, lomakkeen testaus, lomakkeen rakenteen ja kysymysten korjaaminen. Vasta näiden vaiheiden jälkeen muodostuu lopullinen kyselylomake. (Heikkilä 4, s ) Heikkilän mukaan hyvän tutkimuslomakkeen tunnusmerkkejä ovat muun muassa: Ulkonäöllisesti houkutteleva, selkeä, siisti ja hyvin aseteltu Selkeät ja yksiselitteiset vastausohjeet Kysytään asia kerrallaan ja järjestys on looginen Kysymykset ryhmitelty aiheittain ja numeroitu juoksevasti Kontrollikysymyksiä Jokaisen kysymyksen tarpeellisuus arvioita, sillä lomake ei saa olla liian pitkä Testattu Helppo käsitellä analysointivaiheessa (Heikkilä 4, s. 47.) Kyselylomake voi sisältää avoimia, suljettuja ja sekamuotoisia kysymyksiä. Avoimia kysymyksiä suositaan erityisesti kvalitatiivisessa tutkimuksessa ja ne ovat tarkoituksenmukaisia erityisesti silloin kun vastausvaihtoehtoja ei tunneta. Avoimia kysymyksiä on jälkikäteen vaikea analysoida ja ne houkuttavat vastaamatta jättämiseen. Toisaalta silloin voidaan saada myös yllättäviä vastauksia. Tällaiset kysymykset kannattaa kuitenkin sijoittaa lomakkeen loppuun ja varata niille riittävästi vastaustilaa. Suljetuissa kysymyksissä annetaan valmiit vastausvaihtoehdot. Näitä voidaan käyttää mikäli vastausvaihtoehdot tiedetään etukäteen ja niitä on rajoitettu määrä. Näitä käyttämällä suljetaan pois erilaisia virheitä, vastausten käsittelystä tulee muutoinkin huomattavasti helpompaa ja itse vastaaminen myös helpottuu. Huomioon otettavia asioita ovat: vaihtoehtoja ei saa olla liikaa, kaikille löydyttävä sopiva vastausvaihtoehto, vaihtoehtojen tulee olla toisensa poissulkevia, vastausvaihtoehtojen tule olla mielekkäitä ja järkeviä. Haittoina mainitaan: vastausten harkitsemattomuus, en osaa sanoa houkuttelee, vastausvaihtoehdot tai järjestys voi johdatella, jokin 512 Maa- ja viherrakentamisen tulospalkkaus Suomessa vaihtoehto puuttuu tai luokittelu epäonnistuu. Sekamuotoisissa kysymyksissä lisätään joukkoon avoimia vaihtoehtoja, joihin vastaaja voi kirjoittaa puuttuvan vaihtoehdon. (Heikkilä 4, s ) Kyselylomakkeissa voidaan käyttää myös asenneasteikkoja. Tavallisimmat ovat Likertin ja Osgoodin asteikko. Heikkoutena on ettei niistä voida päätellä kysymyksen painoarvoa kysyjälle. Toisena heikkoutena on vastaajan loogisuuden tavoittelu voi antaa liikaa samankaltaisia vastauksia. Likertin asteikolla käytetään täysin samaa mieltä ja täysin eri mieltä väittämiä 4- tai 5-portaisena asteikkona, mutta asteikko voi olla suurempikin. Osgoodin asteikolla käytetään väitteitä, joissa vaihtoehtoina vastakkaiset adjektiivit. Vastausvaihtoehtoina 5- tai 7-portainen asteikko koulujärjestelmien mukaan. (Heikkilä 4, s. 5-5.) Kysymykset voidaan ryhmitellä eri tavoin: Täsmälliset tosiasiatiedot, arvionvaraiset tosiasiatiedot, käyttäytymisen syyt, asenteet & arvo & mielipiteet ja sosiaaliset suhteet (Heikkilä 4, s. 53)...6 Saatekirje Tutkimuslomakkeessa pitää aina olla kaksi osaa, joista toinen on varsinainen lomake ja toinen on saatekirje. Saatteen tehtävä on selvittää tutkimuksen taustaa ja motivoida vastaaja täyttämään kyselylomake. Saatekirje voi vaikuttaa suuresti vastausprosenttiin. Sen tulee olla kohtelias eikä se saa olla liian pitkä. Saatteessa tulee tulla ilmi seuraavat asiat: Tutkimuksen rahoittaja ja toteuttaja Tavoite Tutkimustietojen käyttötapa Vastaajien valintatapa Vastausaika Palautusohje Kommentti tietojen luottamuksellisuudesta Kiitos vastaamisesta Tutkijan allekirjoitus (Heikkilä 4, s. 59).. Kyselytutkimuksen käytännön toteutus.. Tutkimustehtävä ja sen ositus Opinnäytetyöni lähti liikkeelle kyselytutkimuksesta ja alusta lähtien ajatuksissa oli toteuttaa siihen jonkinlainen jatkotutkimus. Tulosten selvittyä todettiin, että tulospalkkauksen tilanne oli alalla aika alkutekijöissään verrattuna muihin aloihin. Tästä syystä haastattelut päätettiin keskittää tulospalkkaukseen omaaviin yrityksiin ja saada heidän avullaan kasaan periaatteellinen malli hyvästä tulospalkkauksesta. Jatkotutkimukseen haastattelujen tilalle halusin toteuttaa enemmänkin keskustelevan työpajan tulospalk- 613 Maa- ja viherrakentamisen tulospalkkaus Suomessa kauksen omaaville yrityksille. Löysin siihen avukseni palkkausasiantuntijan, jonka tietotaito olisi tehnyt työpajasta myös yrityksille hyvin antoisan kehittämistilaisuuden omalle tulospalkkausmallilleen. Tämä työpaja ei kuitenkaan lopulta toteutunut ja se laittoi minut uudelleen kehittämään lopullista opinnäytetyön sisältöä. Kokemukseni alalla työskentelystä ja aihepiirin tutkiminen sai opinnäytetyön sisällön muokkautumaan työvälineeksi tulospalkkausta miettivälle yritykselle. Sitä voisi sanoa myös kehitystyökaluksi, sillä yrityksen pitää olla valmis tekemään monta kehitysaskelta ennen kuin pitkälle viety tulospalkkausmalli on edes mahdollista ottaa käyttöön. Tämä ei sulje kuitenkaan pois sitä vaihtoehtoa, että hyvin kevyilläkin toimenpiteillä tulospalkkaus voidaan ottaa käyttöön ja se sillä on yllättävän positiivisia vaikutuksia yrityksen kehittymiseen. Kyselytutkimus jaettiin kolmeen osaan. Alussa kysyttiin ristiintaulukoinnissa hyödyllisiä perustietoja. Tämän jälkeen vastaajat jaettiin kahteen osaan sen mukaan oliko heillä käytössä tulospalkkaus vai ei. Ne kenellä tulospalkkausta ei ollut käytössä, vastasivat huomattavasti pienempään määrään kysymyksiä. Heiltä kysyttiin lähinnä ajatuksia millaisiksi he kuvittelevat tulospalkkauksen vaikutukset. Tulospalkkauksen omaaville esitettiin lista yksityiskohtaisia kysymyksiä tulospalkkausmalliin ja sen vaikutuksiin liittyen. Lopuksi kyselytutkimus katsoo tulevaisuuteen ja haluaa tietää kaikilta vastaajilta mikä on tulospalkkauksen tulevaisuus heidän yrityksessään. Tutkimuksella haettiin vastauksia siihen miten yleinen tulospalkkaus on alalla. Haluttiin saada tietoa siitä minkälaisia malleja yrityksillä on käytössä ja toisaalta haluttiin saada tietoa siitä millaisia vaikutuksia niillä on ollut. Jatkotutkimuksen haastattelut antoivat aiheeseen todella hyvää lisätietoa ja muuttivat opinnäytetyön sisällön suuntaa voimakkaasti. Tämän tyyppisessä kyselytutkimuksessa tieto ei vanhene parissa vuodessa, joten työn onnistumisen kannalta kyselytutkimuksen tulokset ovat käyttökelpoisia vielä vuosia. Opinnäytetyön tarkoituksena on olla kehitystyökalu alan yrityksille. Sen tarkoituksena on ottaa voimakkaasti kantaa perustavanlaatuisiin kysymyksiin ja haastaa opinnäytetyötä lukevat yritykset miettimään missä mennään oman yrityksen kanssa näissä esille nostetuissa asioissa... Tiedonhankintamenetelmä Työn lähtökohtana on empiirinen tutkimus eli havainnoiva tutkimus, missä haetaan uutta tietoa vastaajilta. Opinnäytetyö yhdistää useampaa tutkimusmenetelmää sen eri vaiheissa ja sen tutkimusote on sekä kvantitatiivinen että kvalitatiivinen. Työssä on yhdistelty kartoittavan, selittävän, kuvailevan ja ennustava tutkimuksen piirteitä. Ajallisesti kyseessä on poikkileikkaustutkimus, vaikkakin tällä tutkimuksella halutaan saada tietoja yrityksen toimintahistoriasta ja toisaalta saada arvioita myös yrityksen tulevaisuudesta. Opinnäytetyön on kokonaistutkimus, joka tarkoittaa perusjoukkona kaikkina alan järjestyneitä jäsenyrityksiä. Työn tarkoituksena on kartoittaa alan tämän hetkistä tilannetta ja hakea viitteitä siitä mitä tulevaisuus voisi olla. 714 Maa- ja viherrakentamisen tulospalkkaus Suomessa..3 Tutkimusjoukko ja aineiston kerääminen Kyselytutkimuksen kohderyhmänä oli tilaajan ja yhteistyökumppanin jäsenistö, joka tarkoittaa yhteensä noin 8 yritystä ympäri Suomea. Joukossa on monen kokoisia ja eri ikäisiä yrityksiä. Kyselytutkimus toteutettiin tilaajan käyttämällä sähköisellä tutkimusjärjestelmä Digium Enterprisella. Ohjelman opettelu vaatii hieman aikaa ja siitä olisi varmasti saanut vielä enemmän irti, jos sitä olisi osannut hyödyntää hieman enemmän. Kyselyn tekeminen itsessään oli yksinkertaista ja sillä sai luotua erilaisia vastausvaihtoehtoja. Muutoksia vaatineet kohdat huomasi sitten raportin ulosottovaiheessa ja silloin ei oikeastaan ollut muuta vaihtoehtoa kuin korjata taulukot käsin. Raportti tuottaa suoraan laadukasta grafiikkaa sekä excel-tiedoston jatkokäsittelyä varten. Tulokset olisi voinut viedä erilliseen tilastonkäsittelyohjelmaan, mutta tutkittuani asiaa totesin ettei uuden ohjelman opetteleminen tuo työhön lisäarvoa ja valmiit grafiikat ovat opinnäytetyön kannalta riittävät. Tämä aiheuttaa osittain pientä harmia, sillä kaikki grafiikat eivät näytä niin selkeiltä kuin niiden pitäisi ja osan olen joutunut korjaamaan excelin avulla luettavampaan muotoon. Luettavuuden kannalta ulkonäöltään yhteneväiset grafiikat olisivat paremmat. Kysely lähettiin vastaajille ja vastausaikaa annettiin aluksi asti. Sähköisen järjestelmän kautta vastaajille lähetettiin yksi aktivointi viesti juuri ennen vastausajan päättymistä. Tämän jälkeen vastausaikaa haluttiin jatkaa asti ja sähköisen järjestelmän kautta lähettiin muistutuskirje vastaajille. Vastausprosentin kasvattamiseksi opinnäytetyön tilaajat lähettivät vielä henkilökohtaiset viestit kannustamaan kyselyyn vastaamista. Kysely pyrittiin ajoittamaan siten, että yritykset olisivat vielä kausitauolla ja työtahti ei olisi niin hetkinen kuin kauden alkaessa. Kyselytutkimuksen aikataulu muodostui seuraavasti: Kysymysten laadinta vk 7/3 Kysymysten hyväksyntä vk 8-9/3 Kysymysten syöttäminen vk /3 Kyselytutkimus käynnissä vk -/3 Muistutus vastausajasta vk /3 Tilaajien kannustusviestit vk -/3 Muistutusviesti vastausajan päättymisestä 7.3 vk 3/3 Karkea tulosten analysointi vk 3/3..4 Sähköinen tutkimuslomake Laadin tutkimuksen kysymykset ensin word-muotoon ja ne kävi läpi kaksi kommentointi kierrosta työn tilaajalla. Tämän jälkeen syötin kysymykset Digium Enteprisen ohjelmaan. Testasin itse kyselytutkimuksen toimivuuden useampaan otteeseen, jonka jälkeen tein vaadittavat korjaukset ja lisäykset. Tämän jälkeen kyselytutkimuksen täytti kertaalleen sellainen ihmi- 815 Maa- ja viherrakentamisen tulospalkkaus Suomessa nen joka ei tiennyt aiheesta mitään, jotta sieltä saatiin pois tietyt epäloogisuudet. Myös tilaajan edustajat kävivät läpi sähköisessä muodossa olevan kyselytutkimuksen. Kyselytutkimus jaettiin järjestelmässä vastaamisen helpottamiseksi välilehdille, joissa oli yhden aihepiirin kysymykset nähtävillä yhdellä silmäyksellä. Kyselyn etenemistä pystyi myös seuraamaan välilehtien vaihtuvien sivunumeroiden perusteella, joka näytti sivujen kokonaismäärän sekä millä sivulla vastaaja oli menossa. Välilehdet jaoteltiin seuraavasti: Yrityksen perustiedot Yrityksen toimiala, asiakkaat ja projektien kokoluokka Tulospalkkiojärjestelmä Tulospalkkiojärjestelmän suunnittelu ja käyttöönotto Tulospalkkion maksaminen Tulospalkkiojärjestelmän vaikutukset Tulospalkkiojärjestelmän vaikutukset, ei olemassa olevaa tulospalkkiojärjestelmää Tulospalkkiojärjestelmä tulevaisuudessa Palaute ja opinnäytetyön lisätutkimus Yhteystiedot opinnäytetyön lisätutkimusta varten Kyselytutkimuksessa käytettiin erilaisia vastausvaihtoehtoja, jotka on esitelty kuvina liitteessä (liite : Kyselytutkimuksen kysymykset). Monivalinta joko allekkain tai pudotusvalikko Erilaisia matriisitaulukoita Avoin kysymys, pitkä vastaus tai lyhyt vastaus.3 Jatkotutkimus.3. Työpaja Opinnäytetyön kyselytutkimus osuudelle haluttiin jatkumoa, jotta se syventäisi siitä saatua sisältöä lopulliseen työhön. Kyselytutkimuksen tulokset osoittivat sen, ettei niistä tuloksista pysty varsinaista tulospalkkiomallien vertailua tekemään ja löytämään alan erikoispiirteet parhaiten huomioivaa mallia. Jatkotutkimusta jouduttiin tarkentamaan tämän tiedon selvitessä. Tulospalkkaus oli alalla niin vähäisessä käytössä, että sen yksityiskohtainen avaaminen olisi ollut enää järkevää. Lähdin ideoimaan jatkotutkimusta niille yrityksille, jotka ilmoittivat omaavansa tulospalkkauksen ja olevansa kiinnostuneita jatkotutkimuksesta. Asia tuntui vaativan keskustelevaa otetta. Tästä lähtökohdasta syntyi ajatus ottaa mukaan palkkausasiantuntija ja vetää yhdessä kyselytutkimuksen tietojen pohjalta työpaja, jossa pureudutaan tarkemmin aiheeseen yhdessä yritysten kanssa. Tästä opinnäytetyö olisi saanut arvokasta tietoa ja samalla yksittäiset yritykset olisivat saanet ajatuksia oman yrityksen kehittämiseen. Arvokasta tietoa olisivat tuoneet toiset alan yrittäjät ja palkkaus- 916 Maa- ja viherrakentamisen tulospalkkaus Suomessa asiantuntija. Monien syiden takia tämä työpaja jäi toteutumatta ja se ohjasi opinnäytetyön uusille urille. Tällöin päätin itse lähteä miettimään oman osaamiseni kautta tulospalkkausmalleja huomioiden alan erikoispiirteitä. Opinnäytetyön tekeminen on ollut ehdottomasti opettava matka ja sen tärkeimmäksi kohdaksi nousee ehdottomasti ehdotukseni tulospalkkausmalleista..3. Haastattelut ja seminaari Opinnäytetyön syventävän osuuden päätin tehdä haastatteluina, koska työpaja kariutui yllä kerrotuista syistä. Haastateltavani oli palkkausasiantuntuja Kiisa Hulkko-Nyman. Tulospalkkauksen omaavia yrityksistä oli kaksi haastateltavaa: Hannu Koivisto Koiviston vihertyö Oy:sta ja Henrik Bos VRJ:stä. Vastakkaista näkökulmaa aiheeseen sain ei tulospalkkauksen omaavasta yrityksestä Markku Hurskaiselta Hyvinkään Tieluiskasta. Viher- ja ympäristörakentajien luentopäivillä Aulangolla pääteemana oli työn tuottavuus ja esitykset pitivät sisällään hyvää tietoa aihepiirin ympäriltä. Esitykset pitivät Jari Laine ja Keijo Vesilahti TTS:ltä. Jari Laineen aiheena oli tuottavuus ja kannattavuus. Keijo Vesilahden aiheen Ergonomia, työturvallisuus ja työhönopastus..3.3 Vuoden työskentely alalla Opinnäytetyön aikana tein opintoihin liittyvät työharjoittelut ja sen jälkeen työllistyin alalle viherrakentamisen työnjohtajaksi. Vasta varsinainen alalla työskentely avasi monia alan erikoispiirteitä ja samalla se antoi peilauspohjaa tulospalkkauksen tuomille mahdollisuuksille ja uhkille. Tulospalkkauksen lähtökohdissa on todella tärkeää huomioida sen lopullinen käyttäjä eli yksittäinen työntekijä. Liian suurien asioiden ja liiketaloudellisten yksityiskohtien avaaminen ei välttämättä ole paras tapa lähestyä työntekijöitä. Asioiden pitää olla selkeästi esitettäviä ja helposti ymmärrettäviä. Johdon tulee laskeutua ajatusmaailmassaan samalle tasolle työntekijöiden kanssa. Alalla työskentelevät ovat koulutukseltaan pääsääntöisesti ammattikouluista valmistuneita puutarhureita, puistopuutarhureita tai viherrakentajia. Työnjohto puolella on vasta nähtävissä ammattikorkeakoulu koulutustaustana ja sitä kautta parempi ymmärrys myös liiketaloudellisesta näkökulmasta. Toisaalta alalla toimivat yritykset ovat myös monesti lähteneet liikkeelle yhden tai kahden hengen yrityksistä, joten myöskään yrityksen perustajalle ei välttämättä ole parasta liiketaloudellista osaamista. Nämä koulutustaustat luovat varsin mielenkiintoisen yhdistelmän miettiä tulospalkkausta ja sen käyttöönottoa. Tulospalkkaus ei missään nimessä ole jokaisen pienyrittäjän tarvitsema työkalu oman yritystoiminnan kehittämiseen. Mielestäni se on kuitenkin eteenpäin pyrkivälle ja pientäkin kasvua hakevalle yritykselle erinomainen työkalu. On huomioitava minkä kokoinen yrityksen liikevaihto tai henkilömäärä on ja miettiä sen kautta oikeassa mittakaavassa oleva tulospalkkausmalli. Tulospalkkaus voi olla hyvinkin yksinkertainen ja siten sen käyttöönottoa ei kannattaisi pienessäkään yrityksessä pelätä.17 Maa- ja viherrakentamisen tulospalkkaus Suomessa Viherrakentaminen on mitä suurimmissa määrin asiakaspalvelua ja projektityötä. Nämä asiat jäävät valitettavasti hortonomin koulutuksessa liian vähäiselle huomiolle ja ne korostuvat silmiin pistävästi siinä vaiheessa, kun työnjohtaja saa ensimmäisen työmaan hoidettavakseen. Projektityössä korostuu suunnitelmallisuus ja projektin kokonaishallinta. Monet hyvin yksinkertaisetkin työkalut ovat pitkän ajan kehittämisen ja paneutumisen tulosta. Projektityö vaatii työntekijältä laajempaa ajattelukykyä ja kokonaisuuksien hahmottamista. Monesti tämä löytyy joko ihmisiltä tai sitten ei, mutta sitä voi myös tietoisesti kehittää. Monesti puhutaan siitä, että pitää erottaa olennaiset asiat ei epäolennaisista asioista ja johtaa projektia eteenpäin kaikista miljoonista asioista huolimatta. Yritysten arki voi olla karua katsottavaa ulkopuolisen silmin ja sitten yrityksessä työskennellessä siihen arkeen ajautuu väistämättä mukaan. Yrityksen kehitystyötä on joko tehty systemaattisesti vuosien saatossa tiukasti tulevaisuuden katsoen tai sitten se on laiminlyöty osittain tai kokonaan. Perustavanlaatuiset asiat kuten työaikojen noudattaminen, työautojen siisteys, tehokkaat työtavat, tavaroiden ja työkalujen varastointi, vaadittu työvaatetus ja moni muu itsestään selvältä tuntuva asia voikin sekoittaa yrityksen arjen. Ilman selkeitä pelisääntöjä ja niiden noudattamista kadotamme yrityksemme katteen hyvinkin helposti. Pelisääntöjen noudattamisen hallintaan on olemassa työkaluja ja se vaatii työnjohdolta järjestelmällistä valvontaa ja tarpeen tullen rankaisujakin. Välillä toiminta yrityksessä tuntuu lastentarhan toiminnalta ja työnjohdon voimavarat eivät enää riitä siihen olennaiseen työtehtävään eli työn johtamiseen. Mielestäni yrityksen perusasiat ja luottamus työntekijöihin pitää olla kunnossa, jotta tulospalkkauksen käyttöönottoa kannattaa miettiä. Tulospalkkaus ei ole oikotie onneen, mutta se voi yrityksen sinne viedä jos sen eteen on tehty riittävä määrä kehitystyötä. 3 ENSIN KUNTOON TYÖPAIKAN PERUSASIAT 3. Alan erikoispiirteet 3.. Vuodenajat ja sää Alalla on kaksi erikoispiirrettä: vuodenajat ja sääolosuhteet. Niihin emme voi itse vaikuttaa ja työn tekemistä voi harvoin siirtää toiselle päivälle. Urakoihin pitää laskea mukaan säävaraus eikä se saa kuitenkaan olla niin suuri, että urakka hävitään sen takia kilpailijalle. Suomessa on voimakkaat vuodenaikojen vaihtelut ja se kuuluu olennaisena piirteenä rakentamiseen. Työ on kausityötä ja se tarkoittaa sitä, että talvisin on tiedossa jonkinlainen tauko. Moni asia on ajanut alan siihen, että ympärivuotisuus on tullut kaikesta huolimatta alalle. Talvet ovat varsinkin Etelä-Suomessa leudompia ja se mahdollistaa rakentamisen läpi vuoden. Tämä tekee alasta vetovoimaisemman ja saa ihmiset pysymään alalla. Se antaa työntekijöille myös toisenlaisen tulotason sen sijaan, että lomautuksia olisi talvella -5 kuukautta. Läheskään kaikki yritykset eivät työskente-18 Maa- ja viherrakentamisen tulospalkkaus Suomessa le läpi vuoden ja esimerkiksi kaupungeilla työkausi päätetään monesti jo marraskuussa. Syksy on pimeyden suhteen ongelmallinen, koska aamuisin töiden aloittaminen saattaa olla kohteesta riippuen vaikeaa pimeissä olosuhteissa. Osa työmaista on valaistuja, mutta monesti liikutaan alueilla missä ollaan pelkän otsalampun varassa. Osa työnantajista siirtää 8 tunnin työaikaa vallitsevien valoisuusolosuhteiden mukaan puoli tuntia tai tunnin suuntaan tai toiseen. Työajan siirto valoisuuden mukaan on mielestäni ihan hyvä tapa tehostaa toimintaa ja poistaa tehottomia tunteja. Mielestäni syksyllä voisi muutenkin tehdä lyhyempää työpäivää. Ensin alkusyksystä tekisi muutoksen aloitusajankohtaan ja sitten kun se ei enää riitä niin lyhentäisi työpäivän 7 tuntiin. Vastapainona tuolla 7 tuntia kestävälle päivälle olisi se, että kesällä parhaimpina kuukausina tehtäisiin puoli tuntia tai tunti per päivä säästövapaisiin TES:sin antaman jouston mukaisesti. Sää vaikuttaa monella tapaa viherrakentamiseen. Huono sää ja vesisade hidastaa merkittävästi työn tekemistä ja tekee joskus jopa sen mahdottomaksi. Toisaalta sää vaikuttaa myös projektien katteeseen kastelun tarpeen mukaan. Nurmikoiden itäminen on pitkälti riippuvainen myöskin sääolosuhteista. Sää voi välillä olla liiankin hyvä ja se puolestaan tarkoittaa sitä, että paahtavassa helteessä tehdyt työtunnit ovat tehojensa puolesta huomattavasti heikompia. Lisäksi työaikaan vaikuttavat lakisääteiset helletauot. Työn mielekkyyttä haastavissa olosuhteissa parantaa oikeanlaiset työvaatteet. Työntekijöillä pitää olla työnantajan kustantamat sadevaatteet kumisaappaineen ja samoin hellesäälle asialliset vaatteet. Nämä ovat pieniä asioita, mutta niillä vaikutetaan työmukavuuteen, sairaslomien määrään ja vähennetään olennaisesti työtapaturmien määrää. Kausiluontoisuus on alalla osan yritysten kohdalta katoamassa osittain tai jopa kokonaan. Kesällä myynti tekee koko ajan töitä, että talveksi olisi hankkeita joita voidaan tehdä. Ympäristörakentamista tullaan tulevaisuudessa tekemään läpi vuoden, mutta kaikki työntekijät eivät siihen ole vielä valmiita eivätkä myös kaikki yrittäjätkään. Moni viherrakentaja sanoo ettei talvella voi tehdä mitään, mutta he eivät välttämättä ole kokeilleet edes tehdä töitä talvisin. (Bos, haastattelu 8..4.) Tällä alalla kannattaa muistaa, että töissä ollaan oikeasti vähintään 9 kuukautta eikä sitä puolta vuotta. Tuosta lopusta ajasta pidetään pois lomat, pekkaspäivät ja työaikapankin kertymät. Käytännössä työntekijälle jää lomautusta vain noin kuukausi. Motivoidakseen henkilökuntaa yritys voi uuden kauden alkaessa maksaa työttömyyskorvauksen ja normaalipalkan välisen erotuksen bonuksena työntekijälle. Kausiluontoisuus on alalla hyvä asia eikä huono. (Koivisto, haastattelu, 9..4.) 3.. Työajat Alalla tehdään yrityksen sijainnista riippuen 8 tai tunnin pituisia työpäiviä. h työpäivistä kaksi tuntia on työntekijän omaa aikaa ja se menee19 Maa- ja viherrakentamisen tulospalkkaus Suomessa siirtymiseen hallilta työmaalle ja takaisin. Pitkät työajat raskaassa työssä näkyvät selkeästi työntekijöiden vireystilassa ja jaksamisessa. Luultavimmin se syö tuosta varsinaisesta työajan tehokkuudesta pois ainakin osan. Pitkä työpäivä rasittaa työntekijöitä, vaikkakin tuo kaksi tuntia kuluu pääsääntöisesti työmatkaan. Monilla on sen lisäksi tietenkin vielä oma ajomatka työpaikalta kotiin. Kokonaistyöpäivän pituus muodostuu siten - tunnin mittaiseksi. Ihmisen pitäisi nukkua noin 8 tuntia yössä, joten vuorokaudesta jää omaa aikaa 4-5 tuntia. Mikäli työntekijät saisivat palkan hallin pihasta lähdettäessä, niin uskoisin sen motivoivan työtekijää siirtymään työmaalle aloittamaan työt mahdollisimman nopeasti. Se poistaisi varmasti osittain perustavanlaatuisia ongelmia työpaikoilta. Luultavasti se poistaisi myös ongelmaa toisesta päästä eli silloin työmailta ei lähdettäisi puolta tuntia aiemmin. Se luultavasti vaikuttaisi kokonaisvaltaisesti täsmällisempään toimintaan muun muassa taukojen pituuksissa. Toki tämä kaikki vaatii rinnalleen seurannan, jotta luoduista pelisäännöistä pidetään kiinni. Työntekijöiden pitämissä tauoissa voi yritys hävitä nopeasti päivän aikana hyvinkin helposti tunnin. Tauko alkaa siitä hetkestä, kun työmaalta lähdetään eikä vasta sitten kun ollaan huoltoasemalla. Työntekijöitä pitäisi kannustaa pitämään työmailla mukana omat eväät ja huolehtia työmaalle bajamajat. Työaikaa ei kuluisi turhaan auton pakkaamiseen ja purkamiseen taukojen takia. Mikäli tauot pidetään muualla kuin työmaalla, niin yhden tauon yhteydessä menee helposti jo 5 minuuttia siihen, kun kaikki työkalut pakataan ja puretaan autosta. Kyse on hyvin pienestä asiasta, mutta katsomalla sen vaikutusta kokonaistyöaikaan näkee sen suuren merkityksen. Työntekijät voivat käyttää tätä hyvin helposti väärin tahallisesti tai tahattomasti tajuamatta välttämättä sen kokonaisvaikutusta yrityksen tulokseen. Itse lähtisin yrityksenä liikkeelle siitä, että työpäivä on 8 tai 9 tunnin pituinen ja hallilta kohteeseen siirtyminen on palkallista aikaa. Tätä pitää työantajan valvoa gps-paikantimella varustetulla kellokorttijärjestelmällä. Työtekijät leimaavat itsensä hallilla töihin ja sitten varsinaisella työmaalla työmaalle saapuneeksi. Kokonaistyöpäivän pituus on työntekijöitä palkattaessa selkeästi vetovoimatekijä. Näin yritys saa luultavasti enemmän hakemuksia avoimiin työpaikkoihin ja palkattua myös sitä kautta parempaa henkilökuntaa. Pitkillä työpäivillä luulisi olevan kuormittava vaikutus ja selkeä suoraviivainen yhteys työuupumukseen ja työstressiin, mutta asia on tutkimusten mukaan jopa päinvastoin. Olennaista on tarkastella työn ja perheen yhteensovittamista kokonaisrytmiin ja sitä kautta jaksamista kokonaisuudessaan. (Hakola, Hublin, Härmä, Kandolin, Laitinen & Sallinen 7, s ) Työntekijän toimintakyky heikkenee usein voimakkaasti työvuoron pituuden ylittäessä 8-9 tuntia. Monissa tutkimuksissa on myös todettu, että työvuorojen pidentyessä tapaturmien riski kasvaa voimakkaasti. (Hakola ym. 7, s. 3.) Tämän tyyppisellä alalla, jossa tapaturmien vaara on muutenkin suuri ei kannata kovin paljoa venyttää työaikoja kasvavan tapaturmariskiin vuoksi. 320 Maa- ja viherrakentamisen tulospalkkaus Suomessa 3..3 Työn fyysisyys Viherrakentajan työ on fyysisesti hyvin rankkaa, jota korostaa luonnon antamat sääolosuhteet. Suojainten käyttö on tarpeellista ja monesti pääurakoitsija haluaa vielä tiukentaa sitä lakipykäliä tiukemmin. Alalle on tullut pienkoneita ja niiden käyttö työmailla onkin onneksi yleistynyt jonkin verran. Monesti on kuitenkin asioita ja paikkoja, joissa ei voida kuin tehdä käsin. Myöskään monesti yhden pienen homman takia ei ole järkevä tuoda pienkonetta työmaalle. Työn fyysisyyden takia alalla onkin paljon miespuolisia työntekijöitä. Naispuolisia henkilöitä näkee enemmän istutus- ja hoitotehtävissä. Työn fyysisyys näkyy työntekijöiden sairaslomien ja työtapaturmien määrissä. Pienkoneiden käytöllä pystytään ennaltaehkäisemään monien tapaturmien syntyä, joten työnantajan tulisikin kiinnittää siihen enemmän huomioita. Työn fyysisyyden takia työntekijöiden tulee olla hyvässä kunnossa ja muistaa talvitauon aikana pitää fyysisestä kunnostaan huolta. Ehdottoman suositeltavaa onkin tukea työntekijöiden fyysistä jaksamista liikuntaeduilla. Pitkän päivän päätteeksi ei työntekijät välttämättä ole menossa ensimmäisenä kuntosalille, mutta seteleitä voi käyttää vaikka hierontaan, sillä kehonhuoltokaan ei ole pitkän päivän päätteeksi pahasta. 3. Yleinen siisteys ja järjestys Viherrakentaminen on aina kohteessa tehtävää työtä. Sinne kuljetaan kulkuvälineellä kaikkien tarvikkeiden kanssa yleensä työpaikan hallilta, jossa sijaitsee työkalujen ja tarvikkeiden varasto. Yleensä suurimmat tarvikkeet pyritään ottamaan suoraan työmaalle, joten kulkuneuvossa kulkee mukana työssä tarvittavat perustarvikkeet. Viherrakentajilla on käytössä useimmiten pakettiautot, joiden takatila toimii työkalujen kuljettamisessa ja tarjoaa lukollisen säilytystilan. Yleensä pakettiautoissa on tavaraa paljon ja usein tietyn tavaran etsiminen sieltä kestää turhan kauan. Tämä kertoo siitä, että työautoja ei ole mietitty loppuun asti tähän käyttötarkoitukseen sopivaksi. Autoissa ei ole säilytystilaa työntekijöiden henkilökohtaisille tavaroille eikä loogisia säilytyspaikkoja perustarvikkeille. Varmastikaan valmista säilytysjärjestelmä ratkaisua ei ole olemassa, mutta pienellä muokkauksella ja asian perinpohjaisella miettimisellä päästäisiin järkevään lopputulokseen. Toki työpaikoissa on aina myös niitä ketkä haluavat pakettiauton koko tilan olevan tavarankuljetusta varten, mutta se ei valitettavasti ole tällaisessa työssä mahdollista. Tavarankuljetusta varten on tarjolla niin rautakaupoissa kuin yrityksellä itsellään peräkärryjä. Pakettiautojen sisälle kaaos syntyy hetkessä. Autojen pitäisi olla nimettyjä työpari-/tiimikohtaisesti. Silloin niistä pidettäisiin edes jollain tasolla huolta. Autojen siivoukseen pitää varata vaikka perjantailta yksi tunti tai viikolta joku muu aikatauluun parhaiten sopiva hetki. Silloin siivotaan autot sisältä ja ulkoa. Autoissa ei tule säilyttää ylimääräistä tavaraa, mutta sieltä on hyvä löytyä perustöissä tarvittavat tarvikkeita. Säilytysjärjestelmät pi- 4 Näytä lisää
 Sisäisen viestinnän ja tiedonkulun kartoittaminen Hok-Elannon ravintolatoimialalla Viinikka, Jarkko 2011 Leppävaara Laurea-ammattikorkeakoulu Leppävaara Sisäisen viestinnän ja tiedonkulun kartoittaminen Lisätiedot EXCELIN HYÖDYNTÄMINEN TALOUSHALLINNON RAPORTOINNISSA
 EXCELIN HYÖDYNTÄMINEN TALOUSHALLINNON RAPORTOINNISSA Elisa Laitinen Opinnäytetyö Marraskuu 2013 Liiketalous Yhteiskuntatieteiden, liiketalouden ja hallinnon ala Tekijä(t) Laitinen, Elisa Julkaisun laji Lisätiedot Hiljaisen tiedon ja osaamisen siirtyminen omistajanvaihdoksessa
 SAVONIA-AMMATTIKORKEAKOULU LIIKETALOUS, KUOPIO Hiljaisen tiedon ja osaamisen siirtyminen omistajanvaihdoksessa Antti Karvinen, Saara Kontkanen Tradenomin opinnäytetyö Liiketalous, Kuopio Johtaminen Helmikuu Lisätiedot Kirves Marja-Liisa PROSESSINKUVAUS KULTTUURIALAN TYÖKALUNA CASE: MIKKELIN NAISVUORITALON ASIAKASPROSESSIN KUVAUS. Opinnäytetyö Kulttuurituotannon Ko
 Kirves Marja-Liisa PROSESSINKUVAUS KULTTUURIALAN TYÖKALUNA CASE: MIKKELIN NAISVUORITALON ASIAKASPROSESSIN KUVAUS Opinnäytetyö Kulttuurituotannon Ko Maaliskuu 2009 KUVAILULEHTI Opinnäytetyön päivämäärä Lisätiedot Henry Oinonen. Rakennusalan yrityksen aloittaminen
 Henry Oinonen Rakennusalan yrityksen aloittaminen Metropolia Ammattikorkeakoulu Tradenomi Liiketalouden koulutusohjelma Opinnäytetyö Tammikuu 2010 Tiivistelmä Tekijä Otsikko Sivumäärä Aika Tutkinto Koulutusohjelma Lisätiedot OSAAMISKARTOITUS Mikkelin K-Citymarketille
 Heidi Ollikainen OSAAMISKARTOITUS Mikkelin K-Citymarketille Opinnäytetyö Liiketalouden Koulutusohjelma Joulukuu 2008 KUVAILULEHTI Opinnäytetyön päivämäärä 8.12.2008 Tekijä(t) Heidi Ollikainen Nimeke Koulutusohjelma Lisätiedot Selvitys pienten verkkokauppojen logistiikkapalvelujen. - Case: Schenker Cargo Oy
 Selvitys pienten verkkokauppojen logistiikkapalvelujen tarpeista - Case: Schenker Cargo Oy Annala, Antti; Jokinen, Jesse Laurea-ammattikorkeakoulu Leppävaara 2013 Leppävaara Selvitys pienten verkkokauppojen Lisätiedot BEST WESTERN - HOTELLIKETJUN BRÄNDITUTKIMUS SUOMESSA
 Opinnäytetyö (AMK) Palvelujen tuottamisen ja johtamisen koulutusohjelma Click here to enter text. 2014 Jenni Rinne BEST WESTERN - HOTELLIKETJUN BRÄNDITUTKIMUS SUOMESSA OPINNÄYTETYÖ (AMK) TIIVISTELMÄ TURUN Lisätiedot Mäntsälän maine yritysten näkökulmasta Case: Mäntsälän Yrityskehitys
 Mäntsälän maine yritysten näkökulmasta Case: Mäntsälän Yrityskehitys Sallinen, Lahja 2013 Laurea Kerava Laurea-ammattikorkeakoulu Laurea Kerava Mäntsälän maine yritysten näkökulmasta Case: Mäntsälän Yrityskehitys Lisätiedot Yritys Oy:n myyntilaskutusprosessin kehityssuunnitelma
 Yritys Oy:n myyntilaskutusprosessin kehityssuunnitelma Mäntylä, Jenni 2009 Laurea Kerava Laurea-ammattikorkeakoulu Laurea Kerava Yritys Oy:n myyntilaskutusprosessin kehityssuunnitelma Jenni Mäntylä Liiketalouden Lisätiedot 1 YRITYSYHTEISTYÖPROJEKTIEN ALOITTAMINEN...2 1.1 Mitä saat osallistumalla yhteistyöprojekteihin?...2 1.2 Miten toimit, jos projektit kiinnostavat...
 1 1 YRITYSYHTEISTYÖPROJEKTIEN ALOITTAMINEN...2 1.1 Mitä saat osallistumalla yhteistyöprojekteihin?...2 1.2 Miten toimit, jos projektit kiinnostavat...3 1.3 Esimerkkejä opiskelijaprojekteista...3 1.4 Projektin Lisätiedot Kauppatieteellinen tiedekunta Johtaminen Kandidaatintutkielma
 Kauppatieteellinen tiedekunta Johtaminen Kandidaatintutkielma SOSIAALISEN MEDIAN KÄYTTÖ REKRYTOINNISSA TYÖNANTAJAN NÄKÖKULMASTA The Use of Social Media in Recruiting From the Perspective of Employer 11.5.2014 Lisätiedot SOSIAALISEN MEDIAN KÄYTTÖ SUOMEN TEATTERIT RY:N JÄSENTEATTEREISSA
 Sara Häkkinen SOSIAALISEN MEDIAN KÄYTTÖ SUOMEN TEATTERIT RY:N JÄSENTEATTEREISSA Opinnäytetyö Kulttuurituotannon koulutusohjelma Huhtikuu 2015 KUVAILULEHTI Opinnäytetyön päivämäärä 31.3.2015 Tekijä(t) Sara Lisätiedot TALOUSHALLINNON SIIRTO TILITOIMISTOSTA TAKAISIN TOIMINIMELLE
 KYMENLAAKSON AMMATTIKORKEAKOULU Liiketalouden koulutusohjelma / taloushallinto Satu Tähkänen TALOUSHALLINNON SIIRTO TILITOIMISTOSTA TAKAISIN TOIMINIMELLE Opinnäytetyö 2014 TIIVISTELMÄ KYMENLAAKSON AMMATTIKORKEAKOULU Lisätiedot Ohjelmistokehitysprosessin parannus pienyrityksessä
 TEKNILLINEN KORKEAKOULU Tietotekniikan osasto Ohjelmistoliiketoiminnan ja -tuotannon laboratorio Kirsi Rönkkö Ohjelmistokehitysprosessin parannus pienyrityksessä Diplomityö 6.9.2007 Valvoja: Professori Lisätiedot LAPPEENRANNAN TEKNILLINEN YLIOPISTO Kauppakorkeakoulu. Laskentatoimi. Maiju Mustonen TALOUSHALLINNON RAPORTOINNIN KEHITTÄMINEN CASE TRUST ACCOUNTS
 LAPPEENRANNAN TEKNILLINEN YLIOPISTO Kauppakorkeakoulu Laskentatoimi Maiju Mustonen TALOUSHALLINNON RAPORTOINNIN KEHITTÄMINEN CASE TRUST ACCOUNTS Työn ohjaaja/tarkastaja: Professori Pasi Syrjä 2.tarkastaja: Lisätiedot Laurea-ammattikorkeakoulu Laurea Leppävaara. Yritysmuutto-ohjeiden uusiminen Case: Muuttopalvelu Niemi
 Jani Niemistö Koettu palvelun laatu elektronisessa kaupankäynnissä Case: Vaasan Sähkö Oy Liiketalous ja matkailu 2013 VAASAN AMMATTIKORKEAKOULU Liiketalous ja matkailu TIIVISTELMÄ Tekijä Jani Niemistö Lisätiedot YMPÄRISTÖPALVELUIDEN MERKITYS JA TARVE VARSI- NAIS-SUOMEN ALUEEN PK- YRITYKSISSÄ
 Opinnäytetyö (AMK) Liiketalouden koulutusohjelma International Marketing 2010 Jenni Suominen YMPÄRISTÖPALVELUIDEN MERKITYS JA TARVE VARSI- NAIS-SUOMEN ALUEEN PK- YRITYKSISSÄ OPINNÄYTETYÖ (AMK) TIIVISTELMÄ Lisätiedot Satakunnan ammattikorkeakoulu. Pia Aaltonen
 Satakunnan ammattikorkeakoulu Pia Aaltonen KIRJANPITÄJÄSTÄ TALOUSHALLINNON KONSULTIKSI -TUTKIMUS SATAKUNTALAISTEN TILITOIMISTOJEN VALMIUKSISTA PALVELUIDEN MONIPUOLISTAMISEEN Liiketalouden koulutusohjelma Lisätiedot Vastaava suuhygienisti ja vastaava hammaslääkäri: työparin kokemuksia esimiestyöstä
 Riitta-Liisa Mäkelä Vastaava suuhygienisti ja vastaava hammaslääkäri: työparin kokemuksia esimiestyöstä Metropolia Ammattikorkeakoulu Suuhygienisti (AMK) Suun terveydenhuolto Opinnäytetyö 26.5.2014 Tiivistelmä Lisätiedot Matti Muuraiskangas OSAAMISEN ARVIOINTI, KEHITTÄMINEN JA PALKITSEMINEN
 Matti Muuraiskangas OSAAMISEN ARVIOINTI, KEHITTÄMINEN JA PALKITSEMINEN Opinnäytetyö CENTRIA AMMATTIKORKEAKOULU Tekniikan ylempi ammattikorkeakoulututkinto Teknologiaosaamisen johtamisen koulutusohjelma Lisätiedot VUOKRANANTAJA-ASIAKKAIDEN MIELIPITEI- TÄ ASUNTOPALVELUSTA
 VUOKRANANTAJA-ASIAKKAIDEN MIELIPITEI- TÄ ASUNTOPALVELUSTA Ella Haapaniemi Opinnäytetyö Toukokuu 2013 Liiketalouden koulutusohjelma Yhteiskuntatieteiden, liiketalouden ja hallinnon ala KUVAILULEHTI Tekijä(t) Lisätiedot Biokaasulaitosten lopputuotteiden hyödyntäminen luomulannoitteena: Kyselytutkimus Uudellamaalla
 Biokaasulaitosten lopputuotteiden hyödyntäminen luomulannoitteena: Kyselytutkimus Uudellamaalla Alanne Ville Karvinen Tommi Lakaniemi Sakke Leino Johannes 2013 Hyvinkää Laurea-ammattikorkeakoulu Hyvinkää Lisätiedot MIKKELIN HALLITUSTORIN KEHITTÄMINEN
 Lasse Hirsjärvi Jonna Turpeinen MIKKELIN HALLITUSTORIN KEHITTÄMINEN Opinnäytetyö Liiketalouden koulutusohjelma Joulukuu 2007 KUVAILULEHTI Opinnäytetyön päivämäärä 10.12.2007 Tekijä(t) Lasse Hirsjärvi, Lisätiedot HILJAISEEN RAPORTOINTIIN. Ohjeistus hiljaisesta raportoinnista Oulun yliopistollisen sairaalan neurologian vuodeosaston henkilökunnalle
 HILJAISEEN RAPORTOINTIIN Ohjeistus hiljaisesta raportoinnista Oulun yliopistollisen sairaalan neurologian vuodeosaston henkilökunnalle Sinikka Pesonen Opinnäytetyö Kevät 2010 Hoitotyön koulutusohjelma Lisätiedot Pekka Belt, Matti Möttönen & Janne Härkönen. Vinkkejä väitöskirjaprosessin nopeuttamiseen
 Pekka Belt, Matti Möttönen & Janne Härkönen Vinkkejä väitöskirjaprosessin nopeuttamiseen Oulun yliopiston Tuotantotalouden osaston työpapereita 1 / 2010 Oulun yliopiston Tuotantotalouden osaston työpapereita Lisätiedot Olli Suvanto. Op.fi -verkkopalvelun toimivuus asiakkaiden näkökulmasta
 1 Olli Suvanto Op.fi -verkkopalvelun toimivuus asiakkaiden näkökulmasta Opinnäytetyö Kevät 2010 Liiketalouden, yrittäjyyden ja ravitsemisalan yksikkö Pienen ja keskisuuren yritystoiminnan liikkeenjohdon Lisätiedot SANOMALEHTI KARJALAISEN PRINTTI- JA SÄHKÖISTEN MEDIOIDEN SEURAAMINEN POHJOISKARJALAISTEN OPISKELIJOIDEN KESKUUDESSA
 POHJOIS-KARJALAN AMMATTIKORKEAKOULU Liiketalouden koulutusohjelma Paula Immonen SANOMALEHTI KARJALAISEN PRINTTI- JA SÄHKÖISTEN MEDIOIDEN SEURAAMINEN POHJOISKARJALAISTEN OPISKELIJOIDEN KESKUUDESSA Opinnäytetyö Lisätiedot Kuluttajat brändisisältöjen parissa
 Kuluttajat brändisisältöjen parissa Puolakka, Patricia Sjöblom, Siiri 2015 Laurea Leppävaara 2 Laurea-ammattikorkeakoulu Yksikkö Kuluttajat brändisisältöjen parissa Patricia Puolakka Siiri Sjöblom Liiketalous Lisätiedot 2016 © DocPlayer.fi Yksityisyyskäytäntö | Palveluehdot | Palaute


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 15.2.2014
 PT
 Jornal Oficial da União Europeia
 C 45/38
 Recurso interposto em 25 de novembro de 2013 — The Tea Board/IHMI — Delta Lingerie (Darjeeling)
 (Processo T-627/13)
 2014/C 45/67
 Língua em que o recurso foi interposto: inglês
 Partes
 Recorrente: The Tea Board (Calcutá, Índia) (representante: A. Nordemann, advogado)
 Recorrido: Instituto de Harmonização do Mercado Interno (marcas, desenhos e modelos)
 Outra parte no processo na Câmara de Recurso: Delta Lingerie (Cachan, França) D
 Pedidos
 A recorrente conclui pedindo que o Tribunal Geral se digne:
 —
 anular a decisão da Segunda Câmara de Recurso do Instituto de Harmonização do Mercado Interno (marcas, desenhos e modelos), de 11 de setembro de 2013, proferida no processo R 1387/2012-2;
 —
 condenar o recorrido a pagar as despesas do processo.
 Fundamentos e principais argumentos
 Requerente da marca comunitária: A outra parte no processo na Câmara de Recurso
 Marca comunitária em causa: A marca figurativa que contém o elemento nominativo «Darjeeling» para produtos das classes 25, 35 e 38 — pedido de marca comunitária n.o9 468 521
 Titular da marca ou do sinal invocado no processo de oposição: A recorrente
 Marca ou sinal invocado no processo de oposição: Marca nominativa coletiva comunitária com o n.o de registo 4 325 718«DARJEELING» para produtos incluídos na classe 30; marca figurativa coletiva comunitária com registo n.o8 674 327 que contém o elemento nominativo «DARJEELING»
 Decisão da Divisão de Oposição: Rejeição da oposição
 Decisão da Câmara de Recurso: Negação de provimento ao recurso
 Fundamentos invocados: Violação do artigo 8.o, n.o 1, alínea b), e do artigo 8.o, n.o 5, do Regulamento n.o 207/2009, sobre a marca comunitária.


type: wikipedia

text:
V typografii je znak základní jednotkou psaného jazyka, psaného nebo tištěného projevu. V lingvistice se pro znak písma užívá pojem grafém.
 Druhy znaků
 Znaky jsou rozlišovány podle jejich významu na
 hlásková písmena, zpravidla několik desítek pro daný jazyk,
 slabičné znaky – japonské, korejské a podobně znaky s významem slabik, zpravidla asi 100 až 200 v daném jazyce,
 číslice, zpravidla 10,
 znaky interpunkce čili interpunkční znaménka, kolem 20 znaků, v některých písmech nejsou zavedené
 hieroglyfy a logogramy – znaky s významem slov, pojmů, např.
 čínské znaky, užívané v čínských jazycích, ale také převzaté do jiných východoasijských jazyků,
 smajlíky,
 typografické značky.
 Související články
 Abeceda
 Písmo
 Písmo
 Znaky písma


text:
 31.8.2013
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 C 252/14
 Kasační opravný prostředek podaný dne 24. května 2013 Dole Food Company, Inc., Dole Fresh Fruit Europe Ltd & Co. proti rozsudku Tribunálu (osmého senátu) vydanému dne 14. března 2013 ve věci T-588/08, Dole Food Company, Inc., Dole Fresh Fruit Europe Ltd & Co. v. Evropská komise
 (Věc C-286/13 P)
 2013/C 252/22
 Jednací jazyk: angličtina
 Účastnice řízení
 Účastnice řízení podávající kasační opravný prostředek: Dole Food Company, Inc., Dole Fresh Fruit Europe Ltd & Co. (zástupce: J.-F. Bellis, advokát)
 Další účastnice řízení: Evropská komise
 Návrhová žádání účastnic řízení podávajících kasační opravný prostředek
 Účastnice řízení podávající kasační opravný prostředek (navrhovatelky) navrhují, aby Soudní dvůr:
 —
 zrušil zcela nebo částečně napadený rozsudek, v rozsahu, v němž zamítl žalobu navrhovatelek;
 —
 zrušil zcela nebo částečně rozhodnutí Komise ze dne 15. října 2008 v rozsahu, v němž se týká navrhovatelek;
 —
 zrušil nebo snížil pokutu uloženou navrhovatelkám, na základě pravomoci k soudnímu přezkumu v plné jurisdikci podle článku 261 SFEU;
 —
 podpůrně vrátil věc zpět Tribunálu, aby rozhodl v souladu s rozsudkem Soudního dvora;
 —
 uložil Komisi náhradu nákladů tohoto řízené a řízení před Tribunálem.
 Důvody kasačního opravného prostředku a hlavní argumenty
 Prvním důvodem kasačního opravného prostředku, který sestává z pěti částí, navrhovatelky tvrdí, že Tribunál se dopustil při přezkumu řady procesních pochybení:
 —
 Tribunál pochybil, když Komisi dovolil, aby v průběhu soudního řízení poprvé reagovala na důkazy v jejím spisu, které odporují závěrům učiněným v rozhodnutí.
 —
 Tribunál nesprávně nepřipustil, aby navrhovatelky předložily důkazy vycházející ze spisu Komise, které vyvracejí nárok poprvé uplatněný Komisí v duplice.
 —
 Tribunál nesprávně odmítl přípustnost přílohy předložené navrhovatelkami na podporu jejich argumentu, že Komise vytrhla tvrzení uvedená navrhovatelkami v průběhu správního řízení z kontextu.
 —
 Tribunál porušil zásadu rovnosti zbraní, když nepřihlédl k důkazům předloženým navrhovatelkami v průběhu soudního řízení.
 —
 Tribunál nezjistil náležitě skutkový stav.
 Druhým důvodem kasačního opravného prostředku navrhovatelky tvrdí, že Tribunál zkreslil skutkové okolnosti, které jsou klíčové pro správné posouzení vytýkaného jednání v jeho právním a hospodářském kontextu.
 Třetím důvodem kasačního opravného prostředku, který sestává z pěti částí, navrhovatelky tvrdí, že Tribunál posoudil důkazy nepřiměřeně:
 —
 Tribunál neodůvodnil dostačujícím způsobem výpočty tržních podílů, z nichž vycházela Komise při určení relevantní struktury trhu.
 —
 Tribunál nesprávně učinil závěr, že Komise není povinna specifikovat obsah diskusí navrhovatelek s dalšími podniky, který představuje omezení hospodářské soutěže z hlediska účelu.
 —
 Tribunál nesprávně učinil závěr, že Komise jasně popsala obsah diskusí navrhovatelek s dalšími podniky, který představuje omezení hospodářské soutěže z hlediska účelu.
 —
 Tribunál neodpověděl na argument navrhovatelek, že někteří zaměstnanci nemohli poskytovat věrohodné informace.
 —
 Tribunál pochybil nesprávnou právní kvalifikací skutkového stavu, když dospěl k závěru, že diskuse představují omezení hospodářské soutěže z hlediska účelu.
 Čtvrtým důvodem kasačního opravného prostředku, který sestává ze dvou částí, navrhovatelky tvrdí, že Tribunál se dopustil několika pochybení při výpočtu uložené pokuty:
 —
 Tribunál nesprávně vypočítal výši pokuty na základě prodejů společností, v souvislosti s nimiž nebylo zjištěno žádné protiprávní jednání.
 —
 Tribunál pro účely výpočtu pokuty nesprávně započítal prodeje téhož výrobku dvakrát.


type: other

text:
Nichtanwendbarkeit der Schachtelstrafe nach § 8b Abs. 7 KStG 1999 für Dividenden aus Beteiligungen an ausländischen Gesellschaften wegen Verstoßes gegen die Kapitalverkehrsfreiheit nach Art. 63 AEUV – Bei einer Mindestbeteiligungsschwelle von 10 % wird die Kapitalverkehrsfreiheit nicht von der Niederlassungsfreiheit nach Art. 49 AEUV verdrängt - NWB Arbeitshilfe
 Nichtanwendbarkeit der Schachtelstrafe nach § 8b Abs. 7 KStG 1999 für Dividenden aus Beteiligungen an ausländischen Gesellschaften wegen Verstoßes gegen die Kapitalverkehrsfreiheit nach Art. 63 AEUV – Bei einer Mindestbeteiligungsschwelle von 10 % wird die Kapitalverkehrsfreiheit nicht von der Niederlassungsfreiheit nach Art. 49 AEUV verdrängt
 Beim BFH ist ein Verfahren wegen dieser Rechtsfrage anhängig ( I R 75/16 ).
 NWB UAAAG-40874
 DBA Indien Art 23 Abs 1 Buchst a
 KStG § 8b Abs 7
 FG München 19.9.2016 7 K 1118/16
 Nichtanwendbarkeit der Schachtelstrafe nach § 8b Abs. 7 KStG 1999 für Dividenden aus Beteiligungen an ausländischen Gesellschaften wegen Verstoßes gegen die Kapitalverkehrsfreiheit nach Art. 63 AEUV – Bei einer Mindestbeteiligungsschwelle von 10 % wird die Kapitalverkehrsfreiheit nicht von der Niederlassungsfreiheit nach Art. 49 AEUV verdrängt ablegen in?


type: legislation

text:
 20.4.2017
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 104/16
 VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2017/709
 z 19. apríla 2017,
 ktorým sa stanovuje prideľovací koeficient, ktorý sa má uplatňovať na množstvá, na ktoré sa vzťahujú žiadosti o dovozné povolenia a žiadosti o dovozné práva podané od 1. do 7. apríla 2017, a ktorým sa určujú množstvá, ktoré sa majú pridať k množstvu stanovenému na čiastkové obdobie od 1. októbra do 31. decembra 2017 v rámci colných kvót otvorených nariadením (ES) č. 616/2007 v odvetví hydinového mäsa
 EURÓPSKA KOMISIA,
 so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
 so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a najmä na jeho článok 188,
 keďže:
 (1)
 Nariadením Komisie (ES) č. 616/2007 (2) sa otvorili ročné colné kvóty na dovoz výrobkov v odvetví hydinového mäsa s pôvodom v Brazílii, Thajsku a iných tretích krajinách.
 (2)
 Množstvá, na ktoré sa vzťahujú žiadosti o dovozné povolenia podané od 1. do 7. apríla 2017 na čiastkové obdobie od 1. júla do 30. septembra 2017 a na obdobie od 1. júla 2017 do 30. júna 2018, sú v prípade niektorých kvót vyššie ako dostupné množstvá. Malo by sa teda určiť, do akej miery sa môžu dovozné povolenia vydávať, a to stanovením prideľovacieho koeficientu, ktorý sa má uplatniť na požadované množstvá a ktorý sa vypočíta v súlade s článkom 7 ods. 2 nariadenia Komisie (ES) č. 1301/2006 (3).
 (3)
 Množstvá, na ktoré sa vzťahujú žiadosti o dovozné práva podané od 1. do 7. apríla 2017 na čiastkové obdobie od 1. júla do 30. septembra 2017 a na obdobie od 1. júla 2017 do 30. júna 2018, sú v prípade niektorých kvót vyššie ako dostupné množstvá. Malo by sa teda určiť, do akej miery sa môžu dovozné práva udeľovať, a to stanovením prideľovacieho koeficientu, ktorý sa má uplatniť na požadované množstvá a ktorý sa vypočíta v súlade s článkom 6 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1301/2006 v spojení s článkom 7 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1301/2006.
 (4)
 Množstvá, na ktoré sa vzťahujú žiadosti o dovozné povolenia podané od 1. do 7. apríla 2017 na čiastkové obdobie od 1. júla do 30. septembra 2017, sú v prípade niektorých kvót nižšie ako dostupné množstvá. Mali by sa teda určiť množstvá, na ktoré neboli podané žiadosti. Tieto množstvá treba pridať k množstvu stanovenému na nasledujúce čiastkové kvótové obdobie.
 (5)
 S cieľom zaistiť účinnosť opatrenia by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie,
 PRIJALA TOTO NARIADENIE:
 Článok 1
 1. Na množstvá, na ktoré sa vzťahujú žiadosti o dovozné povolenia podané podľa nariadenia (ES) č. 616/2007 na čiastkové obdobie od 1. júla do 30. septembra 2017 a na obdobie od 1. júla 2017 do 30. júna 2018, sa uplatňujú prideľovacie koeficienty uvedené v časti A prílohy k tomuto nariadeniu.
 2. Množstvá, na ktoré neboli žiadosti o dovozné povolenia podané podľa nariadenia (ES) č. 616/2007 a ktoré sa majú pridať do čiastkového obdobia od 1. októbra do 31. decembra 2017, sú uvedené v časti A prílohy k tomuto nariadeniu.
 Článok 2
 Na množstvá, na ktoré sa vzťahujú žiadosti o dovozné práva podané podľa nariadenia (ES) č. 616/2007 na čiastkové obdobie od 1. júla do 30. septembra 2017 a na obdobie od 1. júla 2017 do 30. júna 2018, sa uplatňujú prideľovacie koeficienty uvedené v časti B prílohy k tomuto nariadeniu.
 Článok 3
 Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.
 Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
 V Bruseli 19. apríla 2017
 Za Komisiu
 v mene predsedu
 Jerzy PLEWA
 generálny riaditeľ
 Generálne riaditeľstvo pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka
 (1) Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 671.
 (2) Nariadenie Komisie (ES) č. 616/2007 zo 4. júna 2007, ktorým sa otvárajú colné kvóty Spoločenstva v odvetví hydinového mäsa s pôvodom v Brazílii, Thajsku a iných tretích krajinách a stanovuje sa správa týchto colných kvót (Ú. v. EÚ L 142, 5.6.2007, s. 3).
 (3) Nariadenie Komisie (ES) č. 1301/2006 z 31. augusta 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné pravidlá pre správu dovozných colných kvót pre poľnohospodárske produkty spravovaných prostredníctvom systému dovozných licencií (Ú. v. EÚ L 238, 1.9.2006, s. 13).
 PRÍLOHA
 ČASŤ A
 Skupina č.
 Poradové číslo
 Prideľovací koeficient – žiadosti podané na čiastkové obdobie od 1. júla do 30. septembra 2017
 (%)
 Množstvá, na ktoré neboli podané žiadosti a ktoré sa majú pridať k množstvám, ktoré sú dostupné na čiastkové obdobie od 1. októbra do 31. decembra 2017
 (v kg)
 1
 09.4211
 0,272108
 —
 2
 09.4212
 0,603066
 —
 4A
 09.4214
 0,294724
 —
 09.4251
 0,328299
 —
 09.4252
 4,176254
 —
 6A
 09.4216
 0,275122
 —
 09.4260
 0,301841
 —
 7
 09.4217
 —
 12 368 400
 8
 09.4218
 —
 3 478 800
 Skupina č.
 Poradové číslo
 Prideľovací koeficient – žiadosti podané na obdobie od 1. júla 2017 do 30. júna 2018
 (%)
 3
 09.4213
 0,761614
 4B
 09.4253
 —
 6B
 09.4261
 —
 09.4262
 —
 09.4263
 0,031307
 09.4264
 —
 09.4265
 —
 ČASŤ B
 Skupina č.
 Poradové číslo
 Prideľovací koeficient – žiadosti podané na čiastkové obdobie od 1. júla do 30. septembra 2017
 (%)
 Množstvá, na ktoré neboli podané žiadosti a ktoré sa majú pridať k množstvám, ktoré sú dostupné na čiastkové obdobie od 1. októbra do 31. decembra 2017
 (v kg)
 5A
 09.4215
 0,495785
 —
 09.4254
 0,516528
 —
 09.4255
 2,409638
 —
 09.4256
 44,529961
 —
 Skupina č.
 Poradové číslo
 Koeficient pridelenia – žiadosti podané na obdobie od 1. júla 2017 do 30. júna 2018
 (%)
 5B
 09.4257
 —
 09.4258
 —
 09.4259
 —


text:
 8.11.2008
 FR
 Journal officiel de l'Union européenne
 C 285/41
 Ordonnance du Tribunal de première instance du 10 septembre 2008 — Serviço Intermunicipalizado de Gestão de Resíduos do Grande Porto (Lipor)/Commission
 (Affaire T-26/07) (1)
 («Recours en annulation - Fonds de cohésion - Règlement (CE) no 1164/94 - Réduction d'un concours financier - Absence d'affectation directe - Irrecevabilité»)
 (2008/C 285/76)
 Langue de procédure: le portugais
 Parties
 Partie requérante: Serviço Intermunicipalizado de Gestão de Resíduos do Grande Porto (Lipor) (Baguim do Monte, Portugal) (représentants: P. Moura Pinheiro, M. Gorjão Henriques et F. Quintela, avocats)
 Partie défenderesse: Commission des Communautés européennes (représentants: P. Guerra e Andrade et A. Weimar, agents)
 Objet
 Demande d'annulation de la décision C(2006) 5008 de la Commission, du 17 octobre 2006, relative à la réduction du Fonds de cohésion en ce qui concerne certains projets relatifs à l'usine d'incinération des déchets solides urbains d'origine ménagère de la région de Porto.
 Dispositif
 1)
 Le recours est rejeté comme irrecevable.
 2)
 Serviço Intermunicipalizado de Gestão de Resíduos do Grande Porto (Lipor) supportera ses propres dépens ainsi que ceux exposés par la Commission.
 (1) JO C 82 du 17.4.2007.


text:
Peitsarit () ovat ravureiden tavoin juoksukilpailuissa käytettäviä hevosia, jotka kuitenkin kilpailevat eri askellajissa, passissa eli peitsissä. Kun hevonen peitsaa, sen samanpuoleiset jalat liikkuvat samaan suuntaan samaan tahtiin, eli oikean puolen etu- ja takajalka ottavat askeleen eteen ja samaan aikaan vasemman puolen etu- ja takajalka jäävät taakse, sitten vasemmanpuoleiset jalat ottavat askeleen eteen ja niin edelleen.
 Pohjois-Amerikassa peitsarit ja ravurit juoksevat samoissa kilpailutapahtumissa, mutta eri lähdöissä. Peitsareiden lähtöjä on enemmän, niissä on suuremmat palkinnot ja peitsarit saavat muutenkin enemmän huomiota kuin ravurit.
 Peitsareilla käytetään usein peitsarihihnoiksi kutsuttuja jalkavaljaita (engl. pacing hobbles). Valjaat estävät hevosta ravaamasta, eikä myöskään laukka onnistu, jollei polvisuoja tai vastaava tartu kiinni tai hihna katkea. Peitsarit juoksevat noin kolme sekuntia nopeampia kilometriaikoja kuin ravurit. Niiden maailmanennätys on 1.06,3a mailin eli 1609 metrin matkalla (kilometriaika 1.04,1), ja keskivertopeitsari juoksee helposti 1.16-aikoja. Kaksivuotiaiden peitsarien maailmanennätys on 1.08,8a ja kolmivuotiaiden 1.07,1a.
 Tunnetuimpia peitsareita ovat muiden muassa Niatross (1.07,9a) ja Artsplace (1.08,0a).
 Peitsausurheilu


text:
 29.4.2000 EL Επι ́σημη Εφημερι ́δα των Ευρωπαϊκω ́ν Κοινοτη ́των C 122/41
 — να ακυρω ́σει την απο ́φαση της εξεταστικη ́ς επιτροπη ́ς περι ́ μη ∆ιαγραφη ́ της υποθε ́σεως Τ-193/98 (1)
 εγγραφη ́ς των ονομα ́των των προσφευγο ́ντων στον πι ́νακα
 επιτυχο ́ντων του εσωτερικου ́ διαγωνισμου ́ Β/260·
 (2000/C 122/63)
 — να καταδικα ́σει την καθη ́ς στα δικαστικα ́ ́εξοδα.
 (Γλω
 ́ σσα διαδικασι ́ας: η ελληνικη ́)
 Ισχυρισμοι ́ και κυ ́ρια επιχειρη ́ματα Με δια ́ταξη της 18ης Φεβρουαρι ́ου 2000, ο προ ́εδρος του
 δευτε ́ρου τμη ́ματος του Πρωτοδικει ́ου των Ευρωπαϊκω ́ν Κοινο-
 τη ́των αποφα ́σισε τη διαγραφη ́ της υποθε ́σεως Τ-193/98, Βασι ́λης
 Οι προσφευ ́γοντες επισημαι ́νουν ο ́τι το Συμβου ́λιο διοργα ́νωσε Μπουκουβα ́λας κατα ́ Ευρωπαϊκου ́ Κοινοβουλι ́ου.
 τον εσωτερικο ́ διαγωνισμο ́ Β/260 για μετα ́βαση απο ́ κατηγορι ́α σε
 α ́λλη βα ́σει εξετα ́σεων προκειμε ́νου να πληρω ́σει τρεις θε ́σεις
 αναπληρωτω ́ν βοηθω ́ν διοικη ́σεως. Μετα ́ τη διο ́ρθωση των εξετα ́- (1) EE C 48 της 20.2.1999.
 σεων απο ́ την εξεταστικη ́ επιτροπη ́, η διευ ́θυνση προσωπικου ́ και
 διοικη ́σεως, με επιστολε ́ς της 27ης Νοεμβρι ́ου 1998 πληροφο ́-
 ρησε τους προσφευ ́γοντες ο ́τι ́ελαβαν 109 και 105 βαθμου ́ς
 αντιστοι ́χως στο συ ́νολο των γραπτω ́ν και προφορικω ́ν εξετα ́σεων,
 βαθμολογι ́α που τους ́εδινε τη δυνατο ́τητα να περιληφθου ́ν στον
 πι ́νακα επιτυχο ́ντων στην πε ́μπτη και στην ́εκτη θε ́ση. Συ ́μφωνα,
 ο ́μως, με την υποσημει ́ωση στη σελι ́δα 1 και στο κεφα ́λαιο V
 της προκηρυ ́ξεως διαγωνισμου ́, η εξεταστικη ́ επιτροπη ́ δεν τους
 ενε ́γραψε στον πι ́νακα επιτυχο ́ντων, δεδομε ́νου ο ́τι ο αριθμο ́ς των
 επιτυχο ́ντων δεν μπορει ́ να υπερβαι ́νει τον αριθμο ́ των θε ́σεων που ∆ιαγραφη ́ της υποθε ́σεως Τ-88/99 (1)
 προ ́κειται να πληρωθου ́ν δηλαδη ́ τις τρεις θε ́σεις.
 (2000/C 122/64)
 Κατα ́ την προ της ασκη ́σεως της προσφυγη ́ς διαδικασι ́α, οι
 προσφευ ́γοντες υποστη ́ριξαν ο ́τι, συ ́μφωνα με τα στοιχει ́α που
 ει ́χαν στη δια ́θεση ́ τους, μο ́νο μια απο ́ τις τρεις θε ́σεις για τις (Γλω
 ́ σσα διαδικασι ́ας: η ελληνικη ́)
 οποι ́ες διοργανω ́θηκε ο διαγωνισμο ́ς ει ́χε καταληφθει ́ απο ́ ́ενα των
 επιτυχο ́ντων και επομε ́νως ο διαγωνισμο ́ς δεν απε ́βλεπε στην Με δια ́ταξη της 18ης Φεβρουαρι ́ου 2000, ο προ ́εδρος του
 πλη ́ρωση συγκεκριμε ́νων θε ́σεων αλλα ́ η ́ταν διαγωνισμο ́ς για την δευτε ́ρου τμη ́ματος του Πρωτοδικει ́ου των Ευρωπαϊκω ́ν Κοινο-
 ́εξοδο απο ́ μη ειδικευμε ́νη κατηγορι ́α. Οι προσφευ ́γοντες ζη ́τησαν τη ́των αποφα ́σισε τη διαγραφη ́ της υποθε ́σεως Τ-88/99, Βασι ́λης
 την κατα ́ρτιση πλη ́ρους πι ́νακα μελλοντικω ́ν προσλη ́ψεων που να Μπουκουβα ́λας κατα ́ Ευρωπαϊκου ́ Κοινοβουλι ́ου.
 περιλαμβα ́νει ο ́λους του επιτυχο ́ντες υποψηφι ́ους α ́ρα και τους
 ́διους.
 ι
 (1) EE C 160 της 5.6.1999.
 Με την προσφυγη ́ τους ενω ́πιον του Πρωτοδικει ́ου οι
 προσφευ ́γοντες προβα ́λλουν:
 — Παρα ́βαση του α ́ρθρου 4 του Κανονισμου ́ Υπηρεσιακη ́ς
 Καταστα ́σεως (ΚΥΚ) καθω ́ς και της γενικη ́ς αρχη ́ς που απαγο-
 ρευ ́ει τους διορισμου ́ς ενο ́ψει μετατα ́ξεως·
 — Παρα ́βαση του α ́ρθρου 29, παρα ́γραφος 1 του ΚΥΚ· ∆ιαγραφη ́ της υποθε ́σεως Τ-207/99 R
 — Παρα ́βαση: (2000/C 122/65)
 — της ανακοινω ́σεως προς το προσωπικο ́ αριθ. 16/91 σχετικα ́
 με τους γενικου ́ς ο ́ρους εφαρμογη ́ς του συστη ́ματος ́ σσα διαδικασι ́ας: η ισπανικη ́)
 (Γλω
 εσωτερικω ́ν διαγωνισμω ́ν και ιδι ́ως του σημει ́ου D·
 Με δια ́ταξη της 14ης Φεβρουαρι ́ου 2000, ο Προ ́εδρος του
 — των ανακοινω ́σεων προς το προσωπικο ́ αριθ. 70/97 και Πρωτοδικει ́ου των Ευρωπαϊκω ́ν Κοινοτη ́των αποφα ́σισε τη δια-
 32/98, σχετικα ́ με τον εσωτερικο ́ διαγωνισμο ́ Β/260. γραφη ́ της υποθε ́σεως Τ-207/99 R, Asociación de Fruticultores
 del Jalón Medio κατα ́ Επιτροπη ́ς των Ευρωπαϊκω ́ν Κοινοτη ́των.


type: contracts

text:
 9.10.2015
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea
 L 264/17
 DEĊIŻJONI Nru 2/2015 TAS-SOTTOKUMITAT GĦALL-KUMMERĊ U L-IŻVILUPP SOSTENIBBLI BEJN L-UE U R-REPUBBLIKA TAL-MOLDOVA
 tas-7 ta' Lulju 2015
 li tadotta l-lista ta' esperti dwar il-Kummerċ u l-Iżvilupp Sostenibbli skont l-Artikolu 379(3) tal-Ftehim tal-Assoċjazzjoni bejn l-Unjoni Ewropa u l-Komunità Ewropea tal-Enerġija Atomika u l-Istati Membri tagħhom, fuq naħa, u r-Repubblika tal-Moldova, fuq in-naħa l-oħra [2015/1819]
 IS-SOTTOKUMITAT GĦALL-KUMMERĊ U L-IŻVILUPP SOSTENIBBLI BEJN L-UE U R-REPUBBLIKA TAL-MOLDOVA,
 Wara li kkunsidra l-Ftehim ta' Assoċjazzjoni bejn l-Unjoni Ewropea u l-Komunità Ewropea tal-Enerġija Atomika u l-Istati Membri tagħhom, fuq naħa, u r-Repubblika tal-Moldova, fuq in-naħa l-oħra (1) (“il-Ftehim”) u b'mod partikolari l-Artikolu 379 tiegħu,
 Billi:
 (1)
 Skont l-Artikolu 464 tal-Ftehim, partijiet mill-Ftehim huma applikati provviżorjament mill-1 ta' Settembru 2014.
 (2)
 Skont l-Artikolu 379(3) tal-Ftehim, is-Sottokumitat għall-Kummerċ u l-Iżvilupp Sostenibbli għandu jistabbilixxi lista ta' mill-inqas 15-il individwu li huma lesti u kapaċi jservu bħala esperti fi proċeduri tal-panil,
 ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
 Artikolu 1
 Il-lista ta' individwi li huma lesti u kapaċi jservu bħala esperti fi proċeduri tal-panil għall-finijiet tal-Artikolu 379 tal-Ftehim hija stabbilita fl-Anness għal din id-Deċiżjoni.
 Artikolu 2
 Din id-Deċiżjoni tidħol fis-seħħ fid-data tal-adozzjoni tagħha.
 Magħmul f'Chișinău, is-7 ta' Lulju 2015.
 Għas-Sottokumitat għall-Kummerċ u l-Iżvilupp Sostenibbli
 Il-Presidenza
 Is-Sur Octavian CALMÎC
 Deputat Ministru għall-Ekonomija fir-Repubblika tal-Moldova
 Segretarji
 Is-Sa Mihaela GORBAN
 Kap tad-Diviżjoni għall-koordinazzjoni tal-politiki ekonomiċi tal-UE u d-DCFTA, il-Ministru għall-Ekonomija fir-Repubblika tal-Moldova
 Is-Sur Dániel KRÁMER
 Uffiċjal għall-politika, Unita D1. Kummerċ u Żvilupp Sostenibbli, DĠ KUMMERĊ, Il-Kummissjoni Ewropea
 (1) ĠU L 260, 30.8.2014, p. 4.
 ANNESS
 LISTA TA' ESPERTI DWAR IL-KUMMERĊ U L-IŻVILUPP SOSTENIBBLI
 Esperti proposti mir-Repubblika tal-Moldova
 1.
 Iurie BEJAN
 2.
 Maria Ion NEDEALCOV
 3.
 Alexandru STRATAN
 4.
 Dorin JOSANU
 5.
 Nicolae SADOVEI
 Esperti proposti mill-UE
 1.
 Eddy LAURIJSSEN
 2.
 Jorge CARDONA
 3.
 Karin LUKAS
 4.
 Hélène RUIZ FABRI
 5.
 Laurence BOISSON DE CHAZOURNES
 6.
 Geert VAN CALSTER
 7.
 Joost PAUWELYN
 Presidenti
 1.
 Jill MURRAY (l-Awstralja)
 2.
 Janice BELLACE (l-Istati Uniti)
 3.
 Ross WILSON (New Zealand)
 4.
 Arthur APPLETON (l-Istati Uniti)
 5.
 Nathalie BERNASCONI (L-Iżvizzera)


text:
 Avis juridique important
 |
 22001D0036
 Decision of the EEA Joint Committee No 36/2001 of 30 March 2001 amending Annex I (Veterinary and phytosanitary matters) to the EEA Agreement
 Official Journal L 158 , 14/06/2001 P. 0028 - 0029
 Decision of the EEA Joint CommitteeNo 36/2001of 30 March 2001amending Annex I (Veterinary and phytosanitary matters) to the EEA AgreementTHE EEA JOINT COMMITTEE,Having regard to the Agreement on the European Economic Area, as amended by the Protocol adjusting the Agreement on the European Economic Area, hereinafter referred to as "the Agreement", and in particular Article 98 thereof,Whereas:(1) Annex I to the Agreement was amended by Decision No 189/1999 of the EEA Joint Committee of 17 December 1999(1).(2) Council Decision 1999/312/EC of 29 April 1999 amending Decision 93/383/EEC on reference laboratories for the monitoring of marine biotoxins(2) is to be incorporated into the Agreement.(3) This Decision is not to apply to Liechtenstein,HAS DECIDED AS FOLLOWS:Article 1The following shall be added in point 17 (Council Decision 93/383/EEC) in Part 6.2 of Chapter I of Annex I to the Agreement: "as amended by:- 399 D 0312: Council Decision 1999/312/EC of 29 April 1999 (OJ L 120, 8.5.1999, p. 37)."Article 2The texts of Council Decision 1999/312/EC in the Icelandic and Norwegian languages, to be published in the EEA Supplement to the Official Journal of the European Communities, shall be authentic.Article 3This Decision shall enter into force on 31 March 2001, provided that all the notifications under Article 103(1) of the Agreement have been made to the EEA Joint Committee(3).Article 4This Decision shall be published in the EEA Section of, and in the EEA Supplement to, the Official Journal of the European Communities.Done at Brussels, 30 March 2001.For the EEA Joint CommitteeThe PresidentP. Westerlund(1) OJ L 74, 15.3.2001, p. 24.(2) OJ L 120, 8.5.1999, p. 37.(3) No constitutional requirements indicated.


text:
 18.12.2004
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 C 314/20
 USNESENÍ SOUDU PRVNÍHO STUPNĚ
 ze dne 22. září 2004
 ve věci T-44/03, Giorgio Lebedef a další proti Komisi Evropských společenství (1)
 (Úředníci - Odměna za práci - Cestovní výdaje - Změna způsobu výpočtu - Druhá žaloba ohledně jiných let - Právní moc - Absence skutečností způsobilých zpochybnit vydané rozhodnutí - Zjevně neopodstatněná žaloba)
 (2004/C 314/50)
 Jednací jazyk: francouzština
 Ve věci T-44/03, Giorgio Lebedef, úředník Komise Evropských společenství, s bydlištěm v Senningerbergu (Lucembursko), a 49 dalších úředníků, jejichž jména jsou uvedena v příloze usnesení, zastopených G. Bounéou, advokátem, s adresou pro účely doručování v Lucemburku, proti Komisi Evropských společenství (zmocněnci: J. Curall a V. Joris, s adresou pro účely doručování v Lucemburku), jejímž předmětem je návrh na zrušení rozhodnutí Komise ohledně změny používaného způsobu výpočtu náhrady ročních cestovních výdajů do Řecka, co se týče trasy přes Brindisi, pro roky 1993, 1994 a 1995 a návrh na zrušení výplatních pásek žalobců, které provádějí toto rozhodnutí, Soud (třetí senát), ve složení J. Azizi, předseda, M. Jaeger a F. Dehousse, soudci; vedoucí soudní kanceláře: H. Jung, vydal dne 22. září 2004 usnesení, jehož výrok je následující:
 1)
 Žaloba se zamítá.
 2)
 Každý z účastníků řízení nese své náklady řízení.
 (1) Úř. věst. C 101, 26.4.2003.