jurisdiction: EU

text:
 30.4.2015
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 111/3
 SPREMENJENI SPORAZUM
 o ustanovitvi Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju
 POGODBENICE SO SE –
 OB SKLICEVANJU na mednarodno pravo, kot je izraženo v ustreznih določbah Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu z dne 10. decembra 1982,
 OB SKLICEVANJU na Sporazum o izvajanju določb Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu z dne 10. decembra 1982 glede ohranjanja in upravljanja čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib z dne 4. decembra 1995, Sporazum o pospeševanju usklajevanja ribiških plovil na odprtem morju z mednarodnimi ukrepi za ohranjanje in upravljanje z dne 24. novembra 1993 in druge pomembne mednarodne instrumente, ki se nanašajo na ohranjanje in upravljanje živih morskih virov,
 OB UPOŠTEVANJU Kodeksa odgovornega ribištva, ki ga je sprejela Konferenca Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) na svojem 28. zasedanju 31. oktobra 1995, in s tem povezanih instrumentov, ki jih je sprejela Konferenca FAO,
 OB VZAJEMNEM INTERESU ZA razvoj in primerno uporabo živih morskih virov v Sredozemlju in Črnem morju (v nadaljnjem besedilu: območje uporabe),
 OB PRIZNAVANJU posebnosti različnih podregij na območju uporabe,
 ODLOČENE, da bodo zagotavljale dolgoročno ohranjanje in trajnostno uporabo živih morskih virov in morskih ekosistemov na območju uporabe,
 OB PRIZNAVANJU gospodarskih, družbenih in prehranskih koristi trajnostne uporabe živih morskih virov na območju uporabe,
 OB PRIZNAVANJU, da morajo države po mednarodnem pravu sodelovati pri ohranjanju in upravljanju živih morskih virov in varovanju njihovih ekosistemov,
 OB SPOZNANJU, da odgovorna akvakultura zmanjšuje obremenitev živih morskih virov in ima pomembno vlogo pri spodbujanju in smotrnejši uporabi živih morskih virov, vključno s prehransko varnostjo,
 OB ZAVEDANJU, da je treba preprečiti škodljive posledice za morsko okolje, ohranjati biotsko raznovrstnost in čim bolj zmanjšati tveganje dolgoročnih ali nepovratnih učinkov uporabe in izkoriščanja živih morskih virov,
 OB UPOŠTEVANJU, da mora učinkovito ohranjanje in upravljanje temeljiti na najboljših razpoložljivih znanstvenih informacijah in uporabi previdnostnega pristopa,
 ZAVEDAJOČ SE pomena obalnih ribiških skupnosti in potrebe po vključitvi ribičev ter zadevnih poklicnih organizacij in organizacij civilne družbe v postopke odločanja,
 ODLOČENE, da bodo učinkovito sodelovale in ukrepale za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in zakonsko neurejenega ribolova, za odvračanje od njega ter njegovo odpravljanje,
 OB PRIZNAVANJU posebnih zahtev držav v razvoju po pomoči, da bi lahko učinkovito sodelovale pri ohranjanju, upravljanju in gojenju živih morskih virov,
 V PREPRIČANJU, da imajo ohranjanje in trajnostna uporaba živih morskih virov na območju uporabe ter varovanje morskih ekosistemov, v katerih se ti viri pojavljajo, pomembno vlogo pri modri rasti in trajnostnem razvoju,
 OB PRIZNAVANJU, da je treba v te namene v okviru Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo ter v skladu s členom XIV njene ustanovne listine ustanoviti Generalno komisijo za ribištvo v Sredozemlju (za katero se uporablja kratica „GFCM“) –
 DOGOVORILE O NASLEDNJEM:
 Člen 1
 (Uporabljeni pojmi)
 V tem sporazumu:
 (a)
 „Konvencija iz leta 1982“ pomeni Konvencijo Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu z dne 10. decembra 1982;
 (b)
 „Sporazum iz leta 1995“ pomeni Sporazum o izvajanju določb Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu z dne 10. decembra 1982 glede ohranjanja in upravljanja čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib z dne 4. decembra 1995;
 (c)
 „akvakultura“ pomeni gojenje živih vodnih virov;
 (d)
 „pogodbenica“ pomeni vsako državo in organizacijo za regionalno gospodarsko povezovanje, ki sestavljajo Komisijo v skladu s členom 4;
 (e)
 „sodelujoča nepogodbenica“ pomeni članico ali pridruženo članico Organizacije in tiste države nečlanice, ki so članice Združenih narodov ali katere koli od specializiranih agencij Združenih narodov in Komisiji niso uradno pridružene kot pogodbenice, ki upoštevajo ukrepe iz člena 8(b);
 (f)
 „ribolov“ pomeni iskanje, privabljanje, lociranje, lovljenje, odvzem ali pobiranje živih morskih virov ali kakršno koli dejavnost, za katero se lahko upravičeno pričakuje, da bo imela za posledico privabljanje, lociranje, lovljenje, odvzem ali pobiranje živih morskih virov;
 (g)
 „ribolovna zmogljivost“ pomeni največjo količino rib, ki bi jih bilo mogoče uloviti na ribolovnem območju ali z eno samo ribiško enoto (npr. ribič, skupnost, plovilo ali ladjevje) v določenem obdobju (npr. sezoni, letu) glede na biomaso in starostno strukturo ribjega staleža ter sedanje stanje tehnologije, brez kakršnih koli zakonskih omejitev ulova in ob popolni izrabi razpoložljivih sredstev;
 (h)
 „ribolovni napor“ pomeni količino ribolovnega orodja določene vrste, ki se uporablja na ribolovnih območjih v določenem časovnem obdobju (npr. ure uporabe vlečne mreže na dan, število nastavljenih trnkov na dan ali število izvlekov obalne potegalke na dan). Če se uporabljata dve vrsti orodja ali več, je treba zadevni napor, preden se ga sešteje, prilagoditi neki standardni vrsti;
 (i)
 „z ribolovom povezane dejavnosti“ pomeni katero koli dejavnost, ki podpira ribolovne dejavnosti ali je povezana s pripravo nanje, vključno z iztovarjanjem, pakiranjem, predelavo, pretovarjanjem ali prevozom rib ter zagotavljanjem osebja, goriva, orodja in drugih potrebščin;
 (j)
 „nezakonit, neprijavljen in zakonito neurejen ribolov“ se nanaša na dejavnosti iz odstavka 3 Mednarodnega akcijskega načrta za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in zakonsko neurejenega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje, ki ga je sprejela organizacija FAO leta 2001;
 (k)
 „največji trajnostni donos“ pomeni največji donos v teoretičnem ravnovesju, ki se ga lahko stalno ulovi (v povprečju) iz staleža v obstoječih (povprečnih) okoljskih razmerah, ne da bi vplivali na proces razmnoževanja;
 (l)
 „čezconski staleži“ pomenijo staleže, ki se pojavljajo znotraj izključnih ekonomskih con, pa tudi na območjih zunaj teh con ali območjih, ki mejijo nanje;
 (m)
 „plovilo“ pomeni kakršno koli plovilo, ladjo druge vrste ali čoln, ki se uporablja, je opremljen za uporabo ali se namerava uporabiti za ribolov ali z ribolovom povezane dejavnosti.
 Člen 2
 (Cilj)
 1. Pogodbene stranke s tem v okviru ustanovne listine Organizacije ZN za prehrano in kmetijstvo (v nadaljnjem besedilu: Organizacija) ustanovijo komisijo z imenom Generalna komisija za ribištvo v Sredozemlju (v nadaljnjem besedilu: Komisija), za namene opravljanja nalog in izpolnjevanja obveznosti iz tega sporazuma.
 2. Cilj tega sporazuma je zagotoviti ohranjanje in trajnostno uporabo živih morskih virov, na biološki, družbeni, gospodarski in okoljski ravni, ter trajnostni razvoj akvakulture na območju uporabe.
 3. Sedež Komisije je v Rimu v Italiji.
 Člen 3
 (Območje uporabe)
 1. Geografsko območje uporabe tega sporazuma vključuje vse morske vode Sredozemskega in Črnega morja.
 2. Nobena določba v tem sporazumu in nobeno dejanje ali dejavnost, izvedena v skladu s tem sporazumom, ne pomenita priznanja zahtevkov ali stališč katere koli pogodbenice v zvezi s pravnim statusom in obsegom voda in območij.
 Člen 4
 (Članstvo)
 1. Članice Komisije so lahko članice in pridružene članice Organizacije ter tiste države nečlanice, ki so članice Združenih narodov ali katere koli od specializiranih agencij Združenih narodov,
 (a)
 ki so:
 (i)
 obalne države ali pridružene članice, ki v celoti ali delno ležijo na območju uporabe;
 (ii)
 države ali pridružene članice, katerih plovila lovijo ali nameravajo loviti staleže rib, ki so zajeti v tem sporazumu, na območju uporabe ali
 (iii)
 organizacije za regionalno gospodarsko povezovanje, katerih članica je katera koli država iz pododstavka (i) ali (ii) zgoraj in na katere je ta država prenesla pristojnost za zadeve, ki jih zajema ta sporazum;
 (b)
 in ki sprejmejo ta sporazum v skladu z določbami člena 23 spodaj.
 2. V tem sporazumu besedna zveza „katerih plovila“, ki se nanaša na pogodbenico – organizacijo za regionalno gospodarsko povezovanje, pomeni plovila države članice te pogodbenice – organizacije za regionalno gospodarsko povezovanje.
 Člen 5
 (Splošna načela)
 Za uresničitev cilja tega sporazuma Komisija:
 (a)
 sprejme priporočila za ukrepe ohranjanja in upravljanja, namenjene zagotavljanju dolgoročne trajnosti ribolovnih dejavnosti, da se ohranijo živi morski viri, gospodarska in družbena sposobnost preživetja ribištva ter akvakultura; Komisija pri sprejemanju tovrstnih priporočil posebno pozornost nameni ukrepom za preprečevanje prelova in čim večje zmanjšanje zavržkov. Posebno pozornost nameni tudi potencialnemu učinku na mali ribolov in lokalne skupnosti;
 (b)
 oblikuje, v skladu s členom 8(b), ustrezne ukrepe na podlagi najboljših razpoložljivih znanstvenih nasvetov, pri čemer upošteva ustrezne okoljske, gospodarske in družbene dejavnike;
 (c)
 uporablja previdnostni pristop v skladu s Sporazumom iz leta 1995 in Kodeksom odgovornega ribištva FAO;
 (d)
 obravnava akvakulturo, vključno z obliko ekstenzivnega ribogojstva, pri kateri se ribji zarod iz ribogojnic vnese v naravno okolje, kot način za spodbujanje raznolikosti prihodka in prehrane, ter s tem zagotovi, da se živi morski viri uporabljajo odgovorno, da se ohrani genetska raznovrstnost in da se škodljivi učinki na okolje in lokalne skupnosti čim bolj zmanjšajo;
 (e)
 spodbuja, kot je primerno, podregionalni pristop k upravljanju ribištva in razvoju akvakulture za boljše upoštevanje posebnosti Sredozemskega in Črnega morja;
 (f)
 sprejme primerne ukrepe, da zagotovi upoštevanje svojih priporočil za odvračanje od nezakonitih, neprijavljenih in zakonsko neurejenih ribolovnih dejavnosti ter njihovo izkoreninjenje;
 (g)
 spodbuja preglednost pri svojih postopkih odločanja in drugih dejavnostih in
 (h)
 izvaja druge ustrezne dejavnosti, ki so potrebne za uresničevanje zgoraj opredeljenih načel.
 Člen 6
 (Komisija)
 1. Na zasedanjih Komisije vsako pogodbenico zastopa en delegat, ki ga lahko spremljajo namestnik ter strokovnjaki in svetovalci. Namestniki, strokovnjaki in svetovalci z udeležbo na zasedanjih Komisije ne pridobijo pravice do glasovanja, razen v primeru, ko namestnik nadomešča delegata med njegovo odsotnostjo.
 2. V skladu z odstavkom 3 ima vsaka pogodbenica po en glas. Odločitve Komisije se sprejmejo z večino oddanih glasov, razen če je s tem sporazumom določeno drugače. Za sklepčnost je potrebna večina vseh članov Komisije.
 3. Organizacija za regionalno gospodarsko povezovanje, ki je pogodbenica Komisije, ima na vseh zasedanjih Komisije ali katerega od njenih pomožnih organov pravico do tolikšnega števila glasov, kot je držav članic te organizacije, upravičenih do glasovanja na takih zasedanjih.
 4. Organizacija za regionalno gospodarsko povezovanje, ki je pogodbenica Komisije, in njene države članice, ki so pogodbenice Komisije, uveljavljajo svoje članske pravice izmenično na področjih, za katera so pristojne. Kadar svojo pravico do glasovanja uveljavi organizacija za regionalno gospodarsko povezovanje, ki je pogodbenica Komisije, njene države članice svojih ne uveljavijo in obratno.
 5. Vsaka pogodbenica Komisije lahko zahteva, da ji organizacija za regionalno gospodarsko povezovanje, ki je pogodbenica Komisije, ali njene države članice, ki so pogodbenice Komisije, posredujejo informacije o tem, ali je za določeno vprašanje pristojna pogodbenica – organizacija za regionalno gospodarsko povezovanje ali njene države članice. Organizacija za regionalno gospodarsko povezovanje ali zadevne države članice na tako zahtevo predložijo te informacije.
 6. Organizacija za regionalno gospodarsko povezovanje, ki je pogodbenica Komisije, ali njene države članice, ki so pogodbenice Komisije, pred vsakim zasedanjem Komisije ali njenega pomožnega organa navedejo, ali je za določena vprašanja, ki se bodo obravnavala na zasedanju, pristojna organizacija za regionalno gospodarsko povezovanje ali njene države članice ter ali bo pravico do glasovanja v zvezi s posameznimi točkami na dnevnem redu uveljavljala organizacija za regionalno gospodarsko povezovanje ali njene države članice. Ta odstavek organizaciji za regionalno gospodarsko povezovanje, ki je pogodbenica Komisije, ali njenim državam članicam, ki so pogodbenice Komisije, v ničemer ne onemogoča, da bi podale eno samo izjavo za namene tega odstavka, ki bo obveljala za vprašanja in točke dnevnega reda, ki se bodo obravnavali na vseh naslednjih zasedanjih, razen za izjeme ali spremembe, ki se navedejo pred vsakim posameznim zasedanjem.
 7. Kadar točka dnevnega reda zajema tako zadeve, za katere je bila pristojnost prenesena na organizacijo za regionalno gospodarsko povezovanje, kot zadeve, ki spadajo v pristojnost njenih držav članic, se lahko razprav udeležijo tako organizacija za regionalno gospodarsko povezovanje kot njene države članice. V takih primerih se na zasedanjih pri sprejemanju odločitev upošteva samo posredovanje tiste pogodbenice, ki ima glasovalno pravico.
 8. Za namene ugotavljanja sklepčnosti določenega zasedanja Komisije, se delegacija organizacije za regionalno gospodarsko povezovanje, ki je pogodbenica Komisije, upošteva v obsegu njene glasovalne pravice na zasedanju, za katero se ugotavlja sklepčnost.
 9. Pri določitvi pogostnosti, trajanja in časovnega razporeda zasedanj ter drugih sestankov in dejavnosti, ki se izvajajo pod okriljem Komisije, se uporablja načelo stroškovne učinkovitosti.
 Člen 7
 (Predsedstvo)
 Komisija izvoli predsednika in dva podpredsednika z dvotretjinsko večino. Vsi trije sestavljajo predsedstvo Komisije, ki deluje v skladu s pooblastili, določenimi v poslovniku.
 Člen 8
 (Naloge Komisije)
 Komisija v skladu s svojimi cilji in splošnimi načeli izvaja naslednje naloge:
 (a)
 redno preverja in ocenjuje stanje živih morskih virov;
 (b)
 v skladu z določbami člena 13 oblikuje in priporoča ustrezne ukrepe, med drugim:
 (i)
 za ohranjanje in upravljanje živih morskih virov na območju uporabe;
 (ii)
 za čim večje zmanjšanje učinkov ribolovnih dejavnosti na žive morske vire in njihove ekosisteme;
 (iii)
 za sprejetje večletnih načrtov upravljanja, ki se uporabljajo v vseh zadevnih podregijah, temeljijo na ekosistemskem pristopu k ribištvu, da se zagotovi ohranjanje ribjih staležev nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos, in so skladni z že sprejetimi ukrepi na nacionalni ravni;
 (iv)
 za vzpostavitev zaprtih območij za ribolov, da se zaščitijo ranljivi morski ekosistemi, med drugim območij odraščanja in drstišč, dodatno k podobnim ukrepom, ki so morda že vključeni v načrte upravljanja, ali za njihovo dopolnitev;
 (v)
 za zagotavljanje, po možnosti z elektronskimi sredstvi, zbiranja, predložitve, preverjanja, shranjevanja in razširjanja podatkov in informacij v skladu z ustreznimi politikami in zahtevami glede zaupnosti podatkov;
 (vi)
 za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in zakonsko neurejenega ribolova, odvračanje od njega ter njegovo odpravljanje, vključno z mehanizmi za učinkovito spremljanje in nadzorovanje;
 (vii)
 za odpravljanje primerov neskladnosti, vključno z ustreznim sistemom ukrepov. Komisija ta sistem ukrepov in način njihovega izvajanja določi v svojem poslovniku;
 (c)
 spodbuja trajnostni razvoj akvakulture;
 (d)
 redno preverja družbeno-gospodarske vidike ribiške industrije, vključno s pridobivanjem in ocenjevanjem ekonomskih in drugih podatkov in informacij, pomembnih za delo Komisije;
 (e)
 spodbuja razvoj institucionalne zmogljivosti in človeških virov, zlasti z izobraževalnimi dejavnostmi, dejavnostmi usposabljanja in poklicnimi dejavnostmi na področjih, ki so v pristojnosti Komisije;
 (f)
 izboljšuje komunikacijo in posvetovanje s civilno družbo, ki se ukvarja z akvakulturo in ribolovom;
 (g)
 spodbuja, priporoča, usklajuje ter opravlja raziskovalne in razvojne dejavnosti, vključno s projekti sodelovanja na področju ribištva in zaščite živih morskih virov;
 (h)
 sprejme ali spremeni, z dvotretjinsko večino svojih članov, svoj poslovnik in finančne predpise ter druge tovrstne notranje upravne predpise, ki so potrebni za izvajanje njenih nalog;
 (i)
 odobri svoj proračun in delovni program ter izvaja druge naloge, ki so potrebne za doseganje cilja tega sporazuma.
 Člen 9
 (Pomožni organi Komisije)
 1. Komisija lahko po potrebi ustanovi začasne, posebne ali stalne pomožne organe, katerih naloga je, da preučijo zadeve, povezane s cilji Komisije, in o njih poročajo, ter delovne skupine, da preučijo posebna tehnična vprašanja in dajo priporočila v zvezi z njimi. Pooblastila ustanovljenih pomožnih organov so določena v poslovniku, pri čemer se upošteva potreba po podregionalnem pristopu. Komisija lahko vzpostavi tudi posebne mehanizme za črnomorsko regijo, s katerimi si bo prizadevala zagotoviti polno udeležbo vseh držav ob obalah Črnega morja, v skladu z njihovim statusom v Komisiji, pri odločitvah, povezanih z upravljanjem ribištva.
 2. Pomožne organe in delovne skupine iz odstavka 1 zgoraj skliče predsednik Komisije, pri čemer čas in kraj sestanka določi po posvetu z generalnim direktorjem Organizacije, kot je primerno.
 3. Ustanovitev pomožnih organov in delovnih skupin Komisije iz odstavka 1 je odvisna od razpoložljivosti potrebnih sredstev, Komisija pa mora pred sprejetjem kakršnih koli odločitev, ki vključujejo izdatke, preučiti poročilo izvršilnega sekretarja o upravnih in finančnih posledicah.
 4. Vsaka pogodbenica ima pravico imenovati po enega predstavnika v vsak pomožni organ in delovno skupino, katerega lahko na zasedanjih spremljajo namestniki, strokovnjaki in svetovalci.
 5. Pogodbenice zagotovijo razpoložljive informacije, ki so pomembne za delovanje posameznih pomožnih organov in delovnih skupin, na način, ki tem omogoča izpolnjevanje njihovih obveznosti.
 Člen 10
 (Sekretariat)
 1. Sekretariat sestavljajo izvršilni sekretar in osebje, ki je zaposleno v Komisiji. Izvršilni sekretar in osebje sekretariata so imenovani in obravnavani v skladu z določbami, pogoji in postopki, ki so določeni v upravnih navodilih, kadrovskih predpisih in pravilih za osebje Organizacije, ki se splošno uporabljajo za druge zaposlene v Organizaciji.
 2. Izvršilnega sekretarja Komisije imenuje generalni direktor s soglasjem Komisije ali, v primeru imenovanja med dvema rednima zasedanjema Komisije, s soglasjem pogodbenic.
 3. Izvršilni sekretar je v skladu s pooblastili iz poslovnika pristojen za spremljanje izvajanja politik in dejavnosti Komisije ter o tem poroča Komisiji. Izvršilni sekretar po potrebi opravlja tudi nalogo izvršilnega sekretarja drugih pomožnih organov, ki jih ustanovi Komisija.
 Člen 11
 (Finančna ureditev)
 1. Komisija na vsakem rednem zasedanju sprejme svoj samostojni proračun za tri leta, ki ga je mogoče spremeniti na letnih rednih zasedanjih. Proračun se sprejme s soglasjem pogodbenic, vendar pa se v primeru, ko soglasja na tem zasedanju kljub vsem prizadevanjem ni mogoče doseči, izvede glasovanje in proračun sprejme z dvotretjinsko večino pogodbenic.
 2. Vsaka pogodbenica se zavezuje, da bo vsako leto v samostojni proračun prispevala svoj delež, skladno z razdelitvenim ključem za prispevke, določenim v skladu s programom, ki ga Komisija sprejme ali spremeni soglasno. Program je določen v finančnih predpisih.
 3. Vsaka nečlanica Organizacije, ki postane pogodbenica, mora za kritje stroškov Organizacije v zvezi z dejavnostmi Komisije plačevati tak prispevek, kot ga določi Komisija.
 4. Prispevki se plačujejo v prosto zamenljivih valutah, razen če Komisija s soglasjem generalnega direktorja Organizacije določi drugače.
 5. Komisija lahko sprejme donacije in druge oblike pomoči organizacij, posameznikov in drugih virov za namene, povezane z izpolnjevanjem katere koli od njenih nalog. Komisija lahko sprejme tudi prostovoljne prispevke splošne narave ali v zvezi z določenimi projekti ali dejavnostmi Komisije, ki jih izvrši sekretariat. Prostovoljni prispevki, donacije in druge oblike prejete pomoči se plačujejo v skrbniški sklad, ki ga ustanovi in upravlja Organizacija v skladu s finančnimi predpisi in poslovnikom Organizacije.
 6. Pogodbenica, ki zamuja s plačili svojih finančnih prispevkov Komisiji, v njej nima glasovalne pravice, če je znesek njenih zaostalih prispevkov enak vsoti njenih zapadlih prispevkov za dve predhodni koledarski leti ali jo presega. Komisija lahko takšni pogodbenici kljub temu dovoli glasovati, če ugotovi, da je neplačevanje posledica razmer, na katere pogodbenica nima vpliva, vendar pa ji glasovalne pravice v nobenem primeru ne podaljša za več kot nadaljnji dve koledarski leti.
 Člen 12
 (Stroški)
 1. Stroški sekretariata, vključno z objavami in sporočili ter stroški predsednika in podpredsednikov Komisije, ki nastanejo pri izvajanju dolžnosti v imenu Komisije med njenimi zasedanji, se določijo in plačajo iz proračuna Komisije.
 2. Stroške za raziskovalne in razvojne projekte, ki jih izvajajo posamezne pogodbenice bodisi samostojno ali na priporočilo Komisije, določijo in plačajo zadevne pogodbenice.
 3. Stroške, ki nastanejo v zvezi s skupnimi raziskovalnimi ali razvojnimi projekti, določijo in plačajo pogodbenice v sporazumno dogovorjenih obliki in deležih, če niso na voljo druga sredstva.
 4. Stroški strokovnjakov, ki so povabljeni, da se osebno udeležijo zasedanj Komisije in njenih pomožnih organov, se krijejo iz proračuna Komisije.
 5. Stroški Komisije se plačujejo iz njenega samostojnega proračuna, razen tistih, ki se nanašajo na osebje in objekte, ki jih lahko zagotovi Organizacija. Stroški, ki jih krije Organizacija, se določijo in plačajo v okviru dvoletnega proračuna, ki ga pripravi generalni direktor in odobri Konferenca Organizacije skladno s finančnimi predpisi in splošnimi pravili Organizacije.
 6. Stroške delegatov, njihovih namestnikov, strokovnjakov in svetovalcev, ki se zasedanj Komisije in njenih pomožnih organov udeležijo kot vladni predstavniki, in stroške opazovalcev na zasedanjih plačajo zadevne vlade ali organizacije. Ob priznavanju posebnih zahtev pogodbenic – držav v razvoju bi se stroški, v skladu s členom 17 in glede na razpoložljivost sredstev, lahko krili iz proračuna Komisije.
 Člen 13
 (Odločanje)
 1. Priporočila iz člena (8)(b) se sprejmejo z dvotretjinsko večino pogodbenic Komisije, ki so prisotne in glasujejo. Izvršilni sekretar besedila takšnih priporočil posreduje vsem pogodbenicam, sodelujočim nepogodbenicam in upoštevnim nepogodbenicam.
 2. Pogodbenice Komisije se skladno z določbami tega člena zavezujejo, da bodo upoštevale vsa priporočila, sprejeta v skladu s členom 8(b), od datuma, ki ga določi Komisija, ki pa ne sme biti pred iztekom obdobja za predložitev ugovorov iz tega člena.
 3. Vsaka pogodbenica Komisije lahko predloži ugovor na priporočilo v 120 dneh od datuma obvestila o priporočilu in v takem primeru ji obveznosti, da zadevno priporočilo upošteva, ni treba izpolniti. Ugovor mora vključevati pisno obrazložitev razlogov za nasprotovanje in, če je primerno, predloge za nadomestne ukrepe. Če katera od pogodbenic predloži ugovor v roku 120 dni, lahko druga pogodbenica podobno predloži ugovor kadar koli v obdobju nadaljnjih 60 dni. Pogodbenica lahko svoj ugovor tudi kadar koli umakne in upošteva priporočilo.
 4. Če ugovore na priporočilo predloži več kot tretjina pogodbenic Komisije, so druge pogodbenice nemudoma oproščene vseh obveznosti glede njegovega upoštevanja; vendar pa se lahko nekatere ali vse pogodbenice kljub temu med seboj dogovorijo, da bodo priporočilo upoštevale.
 5. Izvršilni sekretar nemudoma obvesti vsako pogodbenico o prejemu ali umiku vsakega ugovora.
 6. V izjemnih razmerah, ko morajo pogodbenice zaradi nujnih zadev sprejeti odločitve med dvema zasedanjema Komisije, se na zahtevo pogodbenice, kot določi izvršilni sekretar v posvetovanju s predsednikom, za odločanje izključno v zvezi s postopkovnimi in upravnimi zadevami Komisije, vključno s katerim koli od njenih pomožnih organov, ki se ne nanašajo na razlago in sprejetje sprememb Sporazuma ali njegovega poslovnika, lahko uporabijo kakršna koli hitra komunikacijska sredstva, vključno z elektronskimi.
 Člen 14
 (Obveznosti pogodbenic v zvezi z izvajanjem odločitev)
 1. Pogodbenice Komisije se skladno z določbami tega člena zavezujejo, da bodo upoštevale vsa priporočila, ki jih Komisija predloži v skladu s členom 8(b), od datuma, ki ga določi Komisija in ki ne sme biti pred iztekom obdobja za predložitev ugovorov iz člena 13.
 2. Vsaka pogodbenica sprejeta priporočila prenese, kot je primerno, v nacionalno zakonodajo, predpise ali ustrezne pravne instrumente organizacije za regionalno gospodarsko povezovanje. Te Komisiji letno poročajo o tem, kako so priporočila izvajale in/ali prenesle, pri čemer predložijo tudi ustrezne zakonodajne dokumente v zvezi z njimi, ki bi jih lahko zahtevala Komisija, in informacije o spremljanju in nadzoru ribištva. Komisija te informacije uporabi za to, da oceni, ali se priporočila enotno izvajajo.
 3. Vsaka pogodbenica sprejme ukrepe in sodeluje, da zagotovi izpolnjevanje svojih obveznosti kot države zastave in države pristanišča v skladu z ustreznimi mednarodnimi instrumenti, katerih pogodbenica je, in priporočili Komisije.
 4. Komisija bo pogodbenice, ki ne upoštevajo priporočil Komisije, obravnavala po postopku, ki vodi k ugotavljanju primerov neskladnosti, da bi tovrstne primere odpravila.
 5. Komisija v svojem poslovniku določi ustrezne ukrepe, ki jih lahko sprejme v primeru, ko ugotovi, da pogodbenice dlje časa in neupravičeno ne upoštevajo njenih priporočil.
 Člen 15
 (Opazovalci)
 1. Komisija lahko v skladu s splošnimi pravili Organizacije regionalne ali mednarodne vladne organizacije in regionalne ali mednarodne ali druge nevladne organizacije, vključno iz zasebnega sektorja, ki imajo s Komisijo skupne interese in cilje ali katerih dejavnosti so pomembne za delo Komisije ali njenih pomožnih organov, povabi kot opazovalke, oziroma jim prisotnost v vlogi opazovalk omogoči na njihovo zahtevo.
 2. Na zasedanja Komisije in njenih pomožnih organov je lahko kot opazovalka na lastno zahtevo povabljena vsaka članica ali pridružena članica Organizacije, ki ni pogodbenica. Predloži lahko memorandume in sodeluje v razpravah, vendar nima glasovalne pravice.
 Člen 16
 (Sodelovanje z drugimi organizacijami in institucijami)
 1. Komisija sodeluje z drugimi mednarodnimi organizacijami in institucijami v zadevah skupnega interesa.
 2. Komisija si prizadeva skleniti ustrezne dogovore za posvetovanje in sodelovanje z drugimi ustreznimi organizacijami in institucijami, vključno z memorandumi o soglasju in sporazumi o partnerstvu.
 Člen 17
 (Priznavanje posebnih zahtev pogodbenic – držav v razvoju)
 1. Komisija v skladu z ustreznimi določbami Sporazuma iz leta 1995 v celoti prizna posebne potrebe držav v razvoju, ki so pogodbenice tega sporazuma.
 2. Pogodbenice lahko neposredno ali prek Komisije sodelujejo za namene, ki so določeni v tem sporazumu, in zagotovijo pomoč za izpolnitev ugotovljenih potreb.
 Člen 18
 (Nepogodbenice)
 1. Komisija lahko nepogodbenice, katerih plovila opravljajo ribolov na območju uporabe, še zlasti obalne države, prek sekretariata pozove, naj v celoti sodelujejo pri izvajanju njenih priporočil, med drugim tudi tako, da postanejo sodelujoče nepogodbenice. Komisija lahko vse vloge za dodelitev statusa sodelujoče nepogodbenice odobri s soglasjem svojih pogodbenic, če pa soglasja kljub vsem prizadevanjem ni mogoče doseči, se izvede glasovanje in status sodelujoče nepogodbenice se dodeli z dvotretjinsko večino pogodbenic.
 2. Komisija prek sekretariata izmenjuje informacije o plovilih, ki opravljajo ribolov ali z ribolovom povezane dejavnosti na območju Sporazuma in plujejo pod zastavami nepogodbenic tega sporazuma, ter odkriva in obravnava, kot je primerno, primere dejavnosti nepogodbenic, ki škodljivo vplivajo na cilje Sporazuma, vključno z uporabo kazni, skladnimi z mednarodnim pravom, ki so določene v poslovniku. Kazni lahko vključujejo nediskriminatorne tržne ukrepe.
 3. Komisija sprejme ukrepe, skladne z mednarodnim pravom in tem sporazumom, da ta plovila odvrne od dejavnosti, ki spodkopavajo učinkovitost veljavnih priporočil, ter redno poroča o vseh ukrepih, ki so sprejeti kot odziv na ribolov in z ribolovom povezane dejavnosti nepogodbenic na območju Sporazuma.
 4. Komisija vsako nepogodbenico opozori na kakršno koli dejavnost, ki po mnenju katere koli pogodbenice negativno vpliva na uresničevanje cilja Sporazuma.
 Člen 19
 (Reševanje sporov v zvezi z razlago in uporabo Sporazuma)
 1. V primeru spora med dvema ali več pogodbenicami glede razlage ali uporabe tega sporazuma se zadevne pogodbenice med seboj posvetujejo, da bi poiskale rešitve s pogajanjem, mediacijo, preiskavo ali katerimi koli drugimi miroljubnimi sredstvi po njihovi izbiri.
 2. Če se zadevne pogodbenice ne morejo dogovoriti v skladu s členom 19(1), lahko zadevo skupaj predložijo odboru, ki ga sestavljajo po en predstavnik, imenovan s strani vsake pogodbenice v sporu, in predsednik Komisije. Čeprav ugotovitve tega odbora niso zavezujoče, za zadevne pogodbenice pomenijo podlago za ponovno preučitev zadeve, ki je privedla do spora.
 3. Spori v zvezi z razlago ali uporabo tega sporazuma, ki se ne rešijo s postopki iz člena 19(1) in (2), se s soglasjem vseh pogodbenic v sporu predložijo arbitraži. Izid arbitražnega postopka je za pogodbenice zavezujoč.
 4. Kadar se spor predloži arbitraži, se ustanovi arbitražno sodišče, kot je določeno v Prilogi k temu Sporazumu. Priloga je sestavni del tega sporazuma.
 Člen 20
 (Razmerje do drugih Sporazumov)
 V tem sporazumu sklicevanja na Konvencijo iz leta 1982 ali druge mednarodne sporazume ne vplivajo na položaj katere koli države, kar zadeva podpis in ratifikacijo Konvencije iz leta 1982 ali pristop h Konvenciji ali kar zadeva druge sporazume, niti ne posega v pravice, pristojnost in obveznosti pogodbenic, ki izhajajo iz Konvencije iz leta 1982 ali Sporazuma iz leta 1995.
 Člen 21
 (Uradni jeziki Komisije)
 Uradni jeziki Komisije so tisti uradni jeziki Organizacije, ki jih določi Komisija. Delegacije lahko na zasedanjih ter v svojih poročilih in obvestilih uporabijo katerega koli od teh jezikov. Uporaba uradnih jezikov pri simultanem prevajanju in prevajanju dokumentov na statutarnih zasedanjih Komisije je določena v poslovniku.
 Člen 22
 (Spremembe)
 1. Komisija lahko spremeni ta sporazum z dvotretjinsko večino vseh pogodbenic. S pridržkom spodnjega odstavka 2 spremembe začnejo veljati z datumom, ko jih sprejme Komisija.
 2. Spremembe v zvezi z novimi obveznostmi za pogodbenice začnejo veljati, ko jih odobrita dve tretjini pogodbenic, za posamezne pogodbenice pa šele potem, ko jih odobrijo te pogodbenice. Listine o sprejetju sprememb v zvezi z novimi obveznostmi se deponirajo pri generalnem direktorju Organizacije, ki o prejemu teh listin in začetku veljavnosti teh sprememb obvesti vse članice Organizacije in generalnega sekretarja Združenih narodov. Pravice in obveznosti pogodbenic, ki spremembe v zvezi z dodatnimi obveznostmi niso odobrile, še naprej urejajo določbe tega sporazuma, kot so veljale pred spremembo.
 3. Spremembe tega sporazuma se sporočijo svetu Organizacije, ki je pooblaščen, da zavrne vsako spremembo, za katero meni, da ni skladna s cilji in nameni Organizacije ali določbami ustanovne listine Organizacije. Če svet Organizacije meni, da je to primerno, lahko spremembo predloži Konferenci Organizacije, ki ima enaka pooblastila.
 Člen 23
 (Sprejetje)
 1. Ta sporazum lahko sprejmejo članice ali pridružene članice Organizacije.
 2. Komisija lahko z dvotretjinsko večino svojih članic v članstvo sprejme druge države, ki so članice Združenih narodov, katere koli od specializiranih agencij Združenih narodov ali Mednarodne agencije za atomsko energijo in ki so predložile vlogo za članstvo in izjavo v obliki uradne listine, da sprejemajo ta sporazum, kakor velja v času vstopa v članstvo.
 3. Sodelovanje pogodbenic, ki niso članice ali pridružene članice Organizacije, v dejavnostih Komisije, je pogojeno s prevzemom tolikšnega sorazmernega deleža stroškov sekretariata, kot se lahko določi v skladu z ustreznimi določbami finančnih predpisov in splošnih pravil Organizacije.
 4. Članica ali pridružena članica Organizacije sprejme ta sporazum tako, da pri generalnem direktorju Organizacije deponira listino o sprejetju, ki začne veljati, ko jo ta prejme.
 5. Nečlanice Organizacije sprejmejo ta sporazum tako, da pri generalnem direktorju Organizacije deponirajo listino o sprejetju. Članstvo začne veljati z dnem, ko Komisija odobri vlogo za članstvo v skladu z določbami odstavka 2 tega člena.
 6. Generalni direktor Organizacije obvesti vse pogodbenice Komisije, vse članice Organizacije in generalnega sekretarja Združenih narodov o vseh sprejetjih Sporazuma, ki so začela veljati.
 7. Nepogodbenice lahko ta sporazum sprejmejo s pridržki, ki pa začnejo veljati šele, ko jih odobrita dve tretjini pogodbenic. Če se pristojni organi pogodbenic ne odzovejo v treh mesecih od datuma priglasitve, se za te pogodbenice šteje, da so pridržek sprejele. Če pridržka ne odobri zadostno število pogodbenic, država ali organizacija za regionalno gospodarsko povezovanje, ki je pridržek podala, ne postane pogodbenica tega sporazuma. Generalni direktor Organizacije o morebitnih pridržkih nemudoma obvesti vse pogodbenice.
 Člen 24
 (Začetek veljavnosti)
 Ta sporazum začne veljati z dnem prejema pete listine o sprejetju.
 Člen 25
 (Pridržki)
 1. Ta sporazum se lahko sprejme s pridržki, ki niso nezdružljivi z njegovimi cilji in so podani v skladu s splošnimi pravili mednarodnega javnega prava, kot je izraženo v določbah dela II oddelka 2 Dunajske konvencije o pogodbenem pravu iz leta 1969.
 2. Komisija redno ocenjuje, ali je določen pridržek lahko razlog za neupoštevanje priporočil, sprejetih v skladu s členom 8(b), in lahko preuči ustrezne ukrepe, kot je določeno v njenem poslovniku.
 Člen 26
 (Odstop)
 1. Vsaka pogodbenica lahko od tega sporazuma odstopi kadar koli po izteku dveh let od dneva, ko je ta sporazum zanjo začel veljati, tako da predloži pisno obvestilo o odstopu generalnemu direktorju Organizacije, ki o takem odstopu nemudoma obvesti vse pogodbenice in članice Organizacije. Obvestilo o odstopu začne veljati tri mesece po datumu, ko ga prejme generalni direktor Organizacije.
 2. Pogodbenica lahko predloži obvestilo o odstopu za eno ali več ozemelj, za katerih mednarodne odnose je pristojna. Pogodbenica ob predložitvi obvestila o svojem odstopu iz Komisije navede, za katero ozemlje ali ozemlja velja odstop. Če take izjave ne poda, se šteje, da odstop velja za vsa ozemlja, za katerih mednarodne odnose je pogodbenica pristojna, razen za pridružene članice.
 3. Šteje se, da je pogodbenica, ki predloži obvestilo o izstopu iz Organizacije, hkrati izstopila iz Komisije, ta izstop pa velja za vsa ozemlja, za katerih mednarodne odnose je zadevna članica pristojna, razen za pridružene članice.
 Člen 27
 (Prenehanje)
 Ta sporazum samodejno preneha veljati, če in ko je pogodbenic zaradi odstopov manj kot pet, razen če preostale pogodbenice soglasno sklenejo drugače.
 Člen 28
 (Overitev in registracija)
 Besedilo tega sporazuma je bilo prvič napisano v Rimu štiriindvajsetega septembra leta tisoč devetsto devetinštirideset v francoskem jeziku.
 Predsednik Komisije in generalni direktor Organizacije overita po dva izvoda tega sporazuma in vseh sprememb tega sporazuma v arabskem, angleškem, francoskem in španskem jeziku. Eden od teh izvodov se deponira v arhivih Organizacije. Drugi izvod se pošlje v registracijo generalnemu sekretarju Združenih narodov. Poleg tega generalni direktor overi kopije tega sporazuma in pošlje po eno kopijo vsaki članici Organizacije ter tistim nečlanicam Organizacije, ki so ali bi lahko postale pogodbenice tega sporazuma.
 PRILOGA V ZVEZI Z ARBITRAŽO
 1.
 Arbitražno sodišče iz odstavka 4 člena 19, sestavljajo trije razsodniki, ki so imenovani, kot sledi:
 (a)
 pogodbenica, ki začne postopek, sporoči ime enega razsodnika drugi pogodbenici, ki nato v 40 dneh po tem uradnem obvestilu sporoči ime drugega razsodnika. Pri sporih med več kot dvema pogodbenicama, tiste, ki imajo enak interes, v skupnem dogovoru imenujejo enega razsodnika. Pogodbenici v 60 dneh po imenovanju drugega razsodnika imenujeta tretjega razsodnika, ki ne sme biti državljan prve ali druge pogodbenice in ne sme biti iste narodnosti kot prva dva razsodnika. Tretji razsodnik predseduje sodišču;
 (b)
 če drugi razsodnik ni bil imenovan v predpisanem roku ali se pogodbenici nista v predpisanem roku dogovorili o imenovanju tretjega razsodnika, tega razsodnika na zahtevo prve ali druge pogodbenice imenuje generalni direktor Organizacije v dveh mesecih po datumu prejema zahteve.
 2.
 Arbitražno sodišče določi svoj sedež in sprejme svoj poslovnik.
 3.
 Arbitražno sodišče izda razsodbo v skladu z določbami tega sporazuma in mednarodnega prava.
 4.
 Arbitražno sodišče sprejme razsodbo z večino glasov svojih članov, ki se ne smejo vzdržati glasovanja.
 5.
 S soglasjem arbitražnega sodišča se lahko postopka udeleži vsaka pogodbenica, ki ni udeleženka spora.
 6.
 Razsodba arbitražnega sodišča je dokončna in zavezujoča za pogodbenici v sporu in za vse pogodbenice, ki se udeležijo postopka, ter se mora takoj izpolniti. Arbitražno sodišče obrazloži razsodbo na zahtevo ene od pogodbenic v sporu ali katere od pogodbenic, ki so se postopka udeležile.
 7.
 Če arbitrarno sodišče zaradi posebnih okoliščin primera ne odloči drugače, se sodni stroški, vključno z osebnimi prejemki članov razsodišča, enakovredno razdelijo med pogodbenicama v sporu.


type: legislation

text:
 8.12.2017
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 L 324/1
 UITVOERINGSVERORDENING (EU) 2017/2243 VAN DE COMMISSIE
 van 30 november 2017
 houdende intrekking van Uitvoeringsverordening (EU) nr. 1212/2014 tot indeling van bepaalde goederen in de gecombineerde nomenclatuur
 DE EUROPESE COMMISSIE,
 Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
 Gezien Verordening (EU) nr. 952/2013 van het Europees Parlement en van de Raad van 9 oktober 2013 tot vaststelling van het douanewetboek van de Unie (1), en met name artikel 57, lid 4, en artikel 58, lid 2,
 Overwegende hetgeen volgt:
 (1)
 Bij Uitvoeringsverordening (EU) nr. 1212/2014 (2) heeft de Commissie een massief, cilindervormig en van schroefdraad voorzien product uit een titaniumlegering, dat wordt aangeboden voor gebruik bij traumachirurgie, ingedeeld onder GN-code 8108 90 90.
 (2)
 In zijn arrest in zaak C-51/16 (3) heeft het Hof van Justitie voor recht verklaard dat post 9021 van de gecombineerde nomenclatuur (GN), opgenomen in bijlage I bij Verordening (EEG) nr. 2658/87 (4) van de Raad, zoals gewijzigd bij Uitvoeringsverordening (EU) nr. 1101/2014 (5) van de Commissie, aldus moet worden uitgelegd dat medische implantaatschroeven als aan de orde in het hoofdgeding onder die post vallen, aangezien deze producten kenmerken hebben waardoor deze zich onderscheiden van gewone producten, in het bijzonder hun zorgvuldige afwerking en uiterste nauwkeurigheid, alsook hun wijze van vervaardiging en hun specifieke functie. Met name het feit dat medische implantaatschroeven als aan de orde in het hoofdgeding enkel in het lichaam kunnen worden ingebracht met behulp van specifieke medische instrumenten, en niet met gewone instrumenten, is een van de kenmerken die in aanmerking moeten worden genomen om deze medische implantaatschroeven te onderscheiden van gewone producten.
 (3)
 Het onder Uitvoeringsverordening (EU) nr. 1212/2014 vallende product voldoet aan de ISO/TC 150-normen voor implantaatschroeven, wordt aangeboden voor gebruik bij traumachirurgie om breuken te zetten, wordt in een steriele verpakking aangeboden, is genummerd en bijgevolg traceerbaar tijdens het volledige productie- en distributieproces, en moet in het lichaam worden ingebracht met behulp van specifieke instrumenten.
 (4)
 De indeling van het onder Uitvoeringsverordening (EU) nr. 1212/2014 vallende product onder GN-code 8108 90 90 is derhalve niet in overeenstemming met de bevindingen van het Hof van Justitie in zaak C-51/16.
 (5)
 Uitvoeringsverordening (EU) nr. 1212/2014 moet daarom worden ingetrokken.
 (6)
 De in deze verordening vervatte maatregelen zijn in overeenstemming met het advies van het Comité douanewetboek,
 HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
 Artikel 1
 Uitvoeringsverordening (EU) nr. 1212/2014 wordt ingetrokken.
 Artikel 2
 Deze verordening treedt in werking op de twintigste dag na die van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
 Gedaan te Brussel, 30 november 2017.
 Voor de Commissie,
 namens de voorzitter,
 Stephen QUEST
 Directeur-generaal
 Directoraat-generaal Belastingen en Douane-unie
 (1) PB L 269 van 10.10.2013, blz. 1.
 (2) Uitvoeringsverordening (EU) nr. 1212/2014 van de Commissie van 11 november 2014 tot indeling van bepaalde goederen in de gecombineerde nomenclatuur (PB L 329 van 14.11.2014, blz. 3).
 (3) Arrest van het Hof van Justitie van 26 april 2017, Stryker EMEA Supply Chain Services, C-51/16, ECLI:EU:C:2017:298.
 (4) Verordening (EEG) nr. 2658/87 van de Raad van 23 juli 1987 met betrekking tot de tarief- en statistieknomenclatuur en het gemeenschappelijk douanetarief (PB L 256 van 7.9.1987, blz. 1).
 (5) Uitvoeringsverordening (EU) nr. 1101/2014 van de Commissie van 16 oktober 2014 tot wijziging van bijlage I bij Verordening (EEG) nr. 2658/87 van de Raad met betrekking tot de tarief- en statistieknomenclatuur en het gemeenschappelijk douanetarief (PB L 312 van 31.10.2014, blz. 1).


type: contracts

text:
 25.11.2004
 PT
 Jornal Oficial da União Europeia
 L 349/32
 DECISÃO DO COMITÉ MISTO DO EEE
 N.o 74/2004
 de 8 de Junho de 2004
 que altera o anexo XI (serviços de telecomunicações) do Acordo EEE
 O COMITÉ MISTO DO EEE,
 Tendo em conta o Acordo sobre o Espaço Económico Europeu, tal como alterado pelo protocolo que adapta o Acordo sobre o Espaço Económico Europeu, a seguir designado «o acordo», e nomeadamente o seu artigo 98.o,
 Considerando o seguinte:
 (1)
 O anexo XI do acordo foi alterado pelo Acordo sobre a participação da República Checa, da República da Estónia, da República de Chipre, da República da Hungria, da República da Letónia, da República da Lituânia, da República de Malta, da República da Polónia, da República da Eslovénia e da República Eslovaca no Espaço Económico Europeu assinado em 14 de Outubro de 2003 no Luxemburgo (1).
 (2)
 A Recomendação 2003/558/CE da Comissão de 25 de Julho de 2003, relativa ao tratamento das informações de localização da pessoa que efectua a chamada nas redes de comunicações electrónicas tendo em vista os serviços de chamadas de emergência com capacidade de localização (2) deve ser incorporada no acordo,
 DECIDE:
 Artigo 1.o
 No anexo XI do acordo, a seguir ao ponto 5cn (Decisão 2003/548/CE da Comissão) é aditado o seguinte ponto:
 «5co.
 32003 H 0558: Recomendação 2003/558/CE da Comissão, de 25 de Julho de 2003, relativa ao tratamento das informações de localização da pessoa que efectua a chamada nas redes de comunicações electrónicas tendo em vista os serviços de chamadas de emergência com capacidade de localização (JO L 189 de 29.7.2003, p. 49).».
 Artigo 2.o
 Os textos da Recomendação 2003/558/CE, redigidos nas línguas islandesas e norueguesa, que serão publicados no suplemento EEE do Jornal Oficial da União Europeia fazem fé.
 Artigo 3.o
 A presente decisão entra em vigor em 9 de Junho de 2004, desde que tenham sido efectuadas ao Comité Misto do EEE (3) todas as notificações previstas no n.o 1 do artigo 103.o do acordo.
 Artigo 4.o
 A presente decisão será publicada na secção EEE e no suplemento EEE do Jornal Oficial da União Europeia.
 Feito em Bruxelas, em 8 de Junho de 2004.
 Pelo Comité Misto do EEE
 O Presidente
 S. GILLESPIE
 (1) JO L 130 de 29.4.2004, p. 3.
 (2) JO L 189 de 29.7.2003, p. 49.
 (3) Não são indicados os requisitos constitucionais.


text:
 |
 52013PC0639
 Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a kterým se zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 /* COM/2013/0639 final - 2013/0313 (COD) */
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU
 Evropský parlament, Rada a Komise se v rámci
 jednání o finančním nařízení shodly, že je zapotřebí toto
 nařízení pozměnit tak, aby zohledňovalo výsledky jednání o
 víceletém finančním rámci na období 2014–2020.
 Zároveň se schválením finančního
 nařízení proto bylo přijato následující společné prohlášení
 Evropského parlamentu, Rady a Komise:
 „Evropský parlament, Rada a Komise se
 dohodly, že finanční nařízení bude revidováno s cílem
 začlenit změny, které jsou nezbytné s ohledem na výsledky jednání o
 víceletém finančním rámci na období 2014–2020, týkající se mimo jiné:
 – pravidel pro přenos
 prostředků v případě rezervy na pomoc při
 mimořádných událostech a projektů financovaných z nástroje pro
 propojení Evropy,
 – přenosu nevyužitých
 prostředků a rozpočtového zůstatku a souvisejícího návrhu
 na zapsání těchto prostředků do rezervy na platby a na závazky,
 – možnosti začlenění Evropského
 rozvojového fondu do rozpočtu Unie,
 – nakládání s prostředky pocházejícími z
 dohod o boji proti nezákonnému obchodu s tabákovými výrobky."
 Parlament, předsednictví Rady a Komise
 dosáhly dne 27. června 2013 politické dohody ohledně balíčku
 víceletého finančního rámce (VFR) na období 2014–2020 a ohledně
 návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se vytváří
 nástroj pro propojení Evropy.
 Tento návrh pozměňuje článek 13
 finančního nařízení tak, aby tento článek obsahoval pravidla pro
 přenos prostředků z rezervy na pomoc při mimořádných
 událostech a prostředků na projekty financované v rámci nástroje pro
 propojení Evropy.
 Nové flexibilní možnosti týkající se
 nevyužitých prostředků na závazky a platby zavedlo také nařízení
 Rady, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020
 (nařízení o VFR). Budou mít formu technických úprav VFR, jak vyplývá
 z návrhu nařízení o VFR, a budou uvolněny v rámci
 rozpočtového postupu podle článku 314 Smlouvy o fungování Evropské
 unie. Pokud jde o tyto flexibilní možnosti, další změny finančního
 nařízení nejsou zapotřebí.
 Pokud jde o Evropský rozvojový fond (ERF) a
 jak uvedla Evropská Rada dne 8. února 2013, Komise hodlá navrhnout
 začlenění ERF do rozpočtu počínaje rokem 2021.
 V souvislosti s víceletým finančním
 rámcem na období 2014–2020 nebylo dosaženo žádné další shody, která by se
 týkala nakládání s finančními prostředky pocházejícími z plnění
 dohod o boji proti nezákonnému obchodu s tabákovými výrobky. Komise bude proto
 tyto dohody nadále plnit a stejně jako ve svém návrhu programu Hercule III
 navrhuje, aby vedle úsilí, které vynakládají jednotlivé členské státy, EU
 poskytla vhodné finanční prostředky nezbytné k boji proti pašování a
 padělání cigaret.
 2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
 ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
 Vzhledem k tomu, že předložený návrh
 pouze provádí výsledky jednání o víceletém finančním rámci na období
 2014–2020 a jeho rozsah působnosti je velmi omezený, žádné veřejné
 konzultace se neuskutečnily.
 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
 Ustanovení čl. 9 odst. 2 návrhu
 nařízení o VFR stanoví, že je roční částka rezervy na pomoc
 při mimořádných událostech stanovena na 280 milionů EUR (v
 cenách roku 2011) a v souladu s finančním nařízením
 může být použita i v roce n+1. Tato rezerva se zapíše do souhrnného
 rozpočtu Evropské unie provizorně. Tato část roční
 částky, která pochází z předchozího roku, bude použita jako
 první. Ta část roční částky z roku n, jež se nevyužije ani v
 roce n + 1, propadá.
 Výše uvedené vyžaduje dvě změny
 článku 13 finančního nařízení (FN): doplnění rezervy na
 pomoc při mimořádných událostech do čl. 13 odst. 2 FN a jako
 výjimku do čl. 13 odst. 6 FN, protože odpovídající prostředky jsou
 provizorně zapsány do hlavy 40 rozpočtu (rezervy).
 Pokud jde o pravidla pro přenos v
 případě projektů financovaných v rámci nástroje pro propojení
 Evropy, Komise již navrhla změnu finančního nařízení v důvodové
 zprávě k návrhu nařízení Rady, kterým se stanoví víceletý
 finanční rámec na období 2014–2020 tak, aby byl možný přenos
 prostředků do roku n+1[1].
 Kvůli své povaze si tyto infrastrukturální projekty vyžádají v mnoha
 případech složitá zadávací řízení. Za těchto okolností mohou i
 nevelká zpoždění způsobit ztrátu ročních prostředků na
 závazky a oslabit životaschopnost těchto projektů, a tím i politické
 odhodlání Unie modernizovat své dopravní, energetické a telekomunikační
 sítě a infrastrukturu.
 Dohodnuté kompromisní znění článku
 19 nástroje pro propojení Evropy stanoví:
 „Prostředky, které nebyly použity do
 konce rozpočtového roku, do něhož byly zahrnuty, se přenášejí v
 souladu s nařízením (EU) č. XXXX/2012 [nové finanční
 nařízení].“
 Stávající znění FN by neumožnilo
 přenos prostředků na závazky do roku n+1, a proto je
 zapotřebí změna FN, protože se jedná o výjimku ze zásady ročního
 rozpočtu. Aby se tomu předešlo, čl. 13 odst. 2 finančního
 nařízení by se měl pozměnit tak, aby umožňoval automatický
 přenos prostředků na závazky, které nebyly použity ke konci
 rozpočtového roku u projektů financovaných z nástroje pro propojení
 Evropy, do dalšího rozpočtového roku.
 2013/0313 (COD)
 Návrh
 NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
 RADY,
 kterým se mění nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012,
 kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a kterým
 se zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002
 EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
 UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
 unie, a zejména na článek 322 této smlouvy, ve spojení se Smlouvou o
 založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména s článkem
 106a této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním
 parlamentům,
 s ohledem na stanovisko Účetního dvora[2],
 v souladu s řádným legislativním postupem[3],
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1) Dne 25. října 2012 bylo
 schváleno nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č.
 966/2012[4]
 a Evropský parlament, Rada a Komise zároveň přijaly společné
 prohlášení, v němž se shodly na přezkumu finančního
 nařízení s cílem zohlednit výsledky jednání o víceletém finančním
 rámci na období 2014–2020.
 (2) V návaznosti na politickou
 dohodu ohledně víceletého finančního rámce na období 2014–2020 a na
 zřízení nástroje pro propojení Evropy, jakož i v souladu se společným
 prohlášením je zapotřebí pozměnit nařízení (EU, Euratom) č.
 966/2012 tak, aby obsahovalo pravidla pro přenesení prostředků
 určených na rezervu na pomoc při mimořádných událostech a na
 projekty financované v rámci nástroje pro propojení Evropy.
 (3) Pokud jde o rezervu na pomoc
 při mimořádných událostech, odpovídající prostředky jsou zapsány
 do hlavy rozpočtu upravující rezervu. Nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012
 je proto zapotřebí pozměnit, aby upravovalo přenos
 prostředků, které byly zapsány do rezervy a nebyly použity v roce n,
 do roku n+1.
 (4) Kvůli své povaze si
 projekty financované v rámci nástroje pro propojení Evropy vyžádají v mnoha
 případech složitá zadávací řízení. Za těchto okolností mohou i nevelká
 zpoždění způsobit ztrátu ročních prostředků na závazky
 a oslabit životaschopnost těchto projektů, a tím i politické
 odhodlání Unie modernizovat své dopravní, energetické a telekomunikační
 sítě a infrastrukturu. Aby se tomu předešlo, nařízení (EU,
 Euratom) č. 966/2012 by mělo umožnit automatický přenos
 prostředků na závazky, které nebyly použity ke konci
 rozpočtového roku u projektů financovaných z nástroje pro propojení
 Evropy, do dalšího rozpočtového roku,
 PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
 Článek 1
 Změny nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012
 Článek 13 nařízení (EU, Euratom)
 č. 966/2012 se mění takto:
 1) V odstavci 2 se doplňují
 nová písmena c) a d), která zní:
 „c) částky odpovídající prostředkům
 na závazky týkajícím se rezervy na pomoc při mimořádných událostech;
 d) částky odpovídající prostředkům
 na závazky týkajícím se projektů financovaných v rámci nástroje pro
 propojení Evropy.“
 2) V odstavci 2 se doplňuje
 druhý pododstavec, který zní:
 „Částky uvedené v prvním pododstavci písm. c)
 a d) mohou být přeneseny výlučně do následujícího
 rozpočtového roku.“
 3) Odstavec 6 se nahrazuje
 tímto:
 „6. Aniž jsou dotčeny čl. 13 odst. 2
 písm. c) a článek 14, prostředky zapsané do rezervy a prostředky
 na výdaje na zaměstnance se nepřenášejí. Pro účely tohoto
 článku zahrnují výdaje na zaměstnance odměny a
 příspěvky pro členy a zaměstnance orgánů, na které se
 vztahuje služební řád.“
 Článek 2
 Vstup v platnost
 Toto nařízení vstupuje v platnost
 dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
 Toto nařízení je závazné v celém
 rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
 V Bruselu dne
 Za Evropský parlament Za
 Radu
 předseda / předsedkyně předseda
 / předsedkyně
 [1] COM(2011) 398 final, bod 1.2.2.
 [2] Úř. věst. C.
 [3] Postoj Evropského parlamentu ze dne [XXX] a rozhodnutí
 Rady ze dne [XXX].
 [4] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU,
 Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se
 stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie
 a kterým se zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom)
 č. 1605/2002 (Úř. věst. L 298, 26.10.2012,
 s. 1).


type: caselaw

text:
 15.12.2014
 SL
 Uradni list Evropske unije
 C 448/40
 Tožba, vložena 10. septembra 2014 – ZZ/Evropski parlament
 (Zadeva F-92/14)
 (2014/C 448/50)
 Jezik postopka: nemščina
 Stranki
 Tožeča stranka: ZZ (zastopnik: Günther Maximini, odvetnik)
 Tožena stranka: Evropski parlament
 Predmet in opis spora
 Predlog, prvič, za razveljavitev zavrnilne odločbe Parlamenta, s katero je Parlament zavrnil, da bi tožečo stranko zavaroval pred škodo, ki ji je nastala s kršitvijo njenih osebnostnih pravic in določb Uredbe 45/2011 v okviru obravnave prejšnje zadeve, in drugič, za plačilo odškodnine skupaj z zamudnimi obrestmi zaradi nepremoženjske škode, ki ji je domnevno nastala.
 Predlog tožeče stranke
 Tožeča stranka predlaga,
 —
 naj se odločba tožene stranke z dne 5. marca 2014, s katero je bil zavrnjen odškodninski zahtevek tožeče stranke z dne 16. decembra 2013, ter zavrnitev, ki se zaradi molka organa domneva, v zvezi s pritožbo z dne 24. marca 2014 zoper prvo navedeno odločbo ter, podredno, naknadna zavrnilna odločba neznanega avtorja z dne 29. julija 2014 razglasijo za nične;
 —
 naj se toženi stranki naloži, naj tožeči stranki plača 30 000 EUR kot odškodnino za nepremoženjsko škodo skupaj z zamudnimi obrestmi v višini pet odstotnih točk nad temeljno obrestno mero na 25 000 EUR od 1. februarja 2014 in na 5 000 EUR od 1. maja 2014;
 —
 naj se toženi strani naloži plačilo stroškov postopka, vključno s predhodnim postopkom, ter vseh potrebnih izdatkov tožeče stranke.


text:
 30.6.2011
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 171/39
 DECIZIA NR. 38/2011 A COMITETULUI MIXT AL SEE
 din 1 aprilie 2011
 de modificare a anexei XIII (Transporturile) la Acordul privind SEE
 COMITETUL MIXT AL SEE,
 având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, astfel cum a fost modificat prin Protocolul de adaptare a Acordului privind Spațiul Economic European, denumit în continuare „acordul”, în special articolul 98,
 întrucât:
 (1)
 Anexa XIII la acord a fost modificată prin Decizia nr. 5/2011 a Comitetului mixt al SEE din 11 februarie 2011 (1).
 (2)
 Recomandarea 2010/379/EU a Comisiei din 5 iulie 2010 privind analiza de risc a defecțiunilor identificate în timpul controalelor tehnice rutiere (la vehiculele utilitare) în conformitate cu Directiva 2000/30/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2) trebuie încorporată în acord,
 DECIDE:
 Articolul 1
 La titlul „ACTE LA CARE SE FACE TRIMITERE”, după punctul 36b (Recomandarea 2010/19/UE a Comisiei) din anexa XIII la acord se introduce următorul punct:
 „36c.
 32010 H 0379: Recomandarea 2010/379/EU a Comisiei din 5 iulie 2010 privind analiza de risc a defecțiunilor identificate în timpul controalelor tehnice rutiere (la vehiculele utilitare) în conformitate cu Directiva 2000/30/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 173, 8.7.2010, p. 97).”
 Articolul 2
 Textele Recomandării 2010/379/UE în limbile islandeză și norvegiană, care urmează să fie publicate în suplimentul SEE la Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, sunt autentice.
 Articolul 3
 Prezenta decizie intră în vigoare la 2 aprilie 2011, cu condiția să se fi efectuat toate notificările prevăzute la articolul 103 alineatul (1) din acord către Comitetul mixt al SEE (3).
 Articolul 4
 Prezenta decizie se publică în secțiunea SEE și în suplimentul SEE ale Jurnalului Oficial al Uniunii Europene.
 Adoptată la Bruxelles, 1 aprilie 2011.
 Pentru Comitetul mixt al SEE
 Președintele interimar
 Gianluca GRIPPA
 (1) JO L 93, 7.4.2011, p. 33.
 (2) JO L 173, 8.7.2010, p. 97.
 (3) Nu au fost semnalate obligații constituționale.


text:
 Avis juridique important
 |
 21999D0186
 Decision of the EEA Joint Committee No 186/1999 of 17 December 1999 amending Annex XXII (Company law) to the EEA Agreement
 Official Journal L 074 , 15/03/2001 P. 0016 - 0017
 Decision of the EEA Joint CommitteeNo 186/1999of 17 December 1999amending Annex XXII (Company law) to the EEA AgreementTHE EEA JOINT COMMITTEE,Having regard to the Agreement on the European Economic Area, as adjusted by the Protocol adjusting the Agreement on the European Economic Area, hereinafter referred to as "the Agreement", and in particular Article 98 thereof,Whereas:(1) Annex XXII to the Agreement was amended by Decision No 125/1999 of the EEA Joint Committee of 30 September 1999(1).(2) Council Directive 1999/60/EC of 17 June 1999 amending Directive 78/669/EEC as regards amounts expressed in ecus(2) is to be incorporated into the Agreement,HAS DECIDED AS FOLLOWS:Article 1Point 4 (fourth Council Directive 78/660/EEC) of Annex XXII to the Agreement shall be amended as follows:1. The following indent shall be added before the adaptations:"- 399 L 0060: Council Directive 1999/60/EC of 17 June 1999 amending Directive 78/660/EEC as regards amounts expressed in ecus (OJ L 162, 26.6.1999, p. 65)."2. The following adaptation shall be added:"(c) in Article 2, regarding the EFTA States, 'published in the Official Journal of the European Communities' shall read 'published officially in each EFTA State'."Article 2The texts of Directive 1999/60/EC in the Icelandic and Norwegian languages, which are annexed to the respective language versions of this Decision, are authentic.Article 3This Decision shall enter into force on 18 December 1999, provided that all the notifications under Article 103(1) of the Agreement have been made to the EEA Joint Committee.Article 4This Decision shall be published in the EEA section of, and in the EEA Supplement to, the Official Journal of the European Communities.Done at Brussels, 17 December 1999.For the EEA Joint CommitteeThe PresidentN. v. Liechtenstein(1) OJ L 325, 21.12.2000, p. 46.(2) OJ L 162, 26.6.1999, p. 65.