type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 25.8.2014
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 C 282/55
 Žaloba podaná 2. júla 2014 – Sertrans Catalunya/Komisia
 (Vec T-504/14)
 2014/C 282/73
 Jazyk konania: španielčina
 Účastníci konania
 Žalobkyňa: Sertrans Catalunya, SA (Barcelona, Španielsko) (v zastúpení: J. De Juan Casadevall, abogado)
 Žalovaná: Európska komisia
 Návrhy
 Žalobkyňa navrhuje, aby Všeobecný súd:
 —
 zrušil napadnuté rozhodnutie,
 —
 subsidiárne za predpokladu, že SEAF bude považovaná za protiprávnu štátnu pomoc, rozhodol o jej vrátení iba do dátumu uverejnenia rozhodnutia o začatí formálneho zisťovania v Úradnom vestníku EÚ dňa 21. septembra 2011, a
 —
 zaviazal Komisiu na náhradu trov konania.
 Dôvody a hlavné tvrdenia
 Dôvody a hlavné tvrdenia sú rovnaké ako vo veci T-500/14, Derivados del Flúor/Komisia.


type: legislation

text:
 |
 52013PC0342
 Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse jaoks vajaliku statistika esitamise ja kvaliteedi kohta /* COM/2013/0342 final - 2013/0181 (COD) */
 SELETUSKIRI
 1. ETTEPANEKU TAUST
 Käesolev algatus sobib liidu majanduse
 juhtimise parandamise poliitilisse konteksti. Koostöös ELi majanduskasvu ja
 tööhõive strateegia, majandus- ja eelarvepoliitika tugevdatud kooskõlastamise
 Euroopa poolaasta ning valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi
 kõrvaldamist käsitleva stabiilsuse ja kasvu paktiga on vaja välja selgitada
 makromajanduslikud tasakaalunihked ning neid ennetada ja korrigeerida.
 Selleks on määruses (EL) nr 1176/2011
 sätestatud üksikasjalikud eeskirjad euroalal ja ELis tekkiva või püsiva
 makromajandusliku tasakaalustamatuse varajaseks avastamiseks, ennetamiseks ja
 korrigeerimiseks (makromajandusliku tasakaalustamatuse menetlus või MTM).
 MTMi ja selle näitajate tulemustabeli jaoks on
 vaja näitajate ja nende aluseks oleva statistilise teabe kvaliteedi tõhusat
 järelevalvet.
 8. novembril 2011 ja 13. novembril 2012 kokku
 tulnud majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu rõhutas, et õigeaegsed
 kvaliteetsed andmed on MTMi tulemustabeli usaldusväärusse seisukohalt väga
 olulised ja palus komisjonil (Eurostatil) võtta kõik vajalikud meetmed, et
 tagada usaldusväärne statistika koostamise kord ning selle aluseks oleva
 statistilise teabe pidev täiustamine.
 Seepärast on MTMi jaoks vaja välja töötada
 tõhus statistikajärelevalve süsteem, mille aluseks on Euroopa Parlamendi ja
 nõukogu määrus. Kõnealune määrus hõlmab andmete kvaliteedi kontrollimist,
 andmete ja metaandmete koostamist ja edastamist, andmete teatamist/edastamist
 erinevatele sidusrühmadele ning Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
 Määrusega antakse komisjonile (Eurostat) uued
 ülesanded järgmistes põhiaspektides: MTMi jaoks oluliste andmete kvaliteedi
 valideerimine vastavalt juba olemasolevatele või teatavates valdkondades veel
 täpsustatavatele kvaliteedikriteeriumidele; liikmesriikide andmekogumise
 allikate ja meetodite struktureerimine, kogumine ja analüüsimine;
 parandusmeetmete tegevuskava väljatöötamine ja rakendamine. Tööd MTMi jaoks
 oluliste andmetega on vaja toetada heade eeskirjadega andmete Internetis avaldamise
 ja levitamise ning samuti statistika avalikustamise kohta.
 Määruse eelnõu rakendamine eesmärgiga
 kvaliteetset statistikat pakkuda eeldab tihedat koostööd liikmesriikide
 statistikaasutustega nii tulemustabeli andmete kui ka nende aluseks oleva statistilise
 teabe osas.
 2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA
 MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
 2.1. HUVITATUD ISIKUTEGA
 KONSULTEERIMISE TULEMUSED
 Majandus- ja rahandusministrite nõukogu on
 rõhutanud, et MTMi tulemustabeli jaoks on vaja kvaliteetset statistikat ning et
 selleks on vaja välja töötada usaldusväärne kvaliteedijärelevalve kord.
 Majanduspoliitika komitees on liikmesriikidega
 peetud laiapõhjalist arutelu MTMi jaoks vajalike andmete kvaliteedi ja
 võrreldavuse küsimuses. Eelkõige tehti struktuurstatistikat käsitlevas
 majanduspoliitika komitee 2012. aasta aruandes kindlaks teatavad probleemsed
 valdkonnad.
 Kontaktid on olemas ka teiste
 peadirektoraatidega, eelkõige majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadiga.
 Koostöös Euroopa Keskpanga ja teiste rahvusvaheliste
 organisatsioonidega on võetud mitmeid meetmeid statistilise alusteabe
 parandamiseks.
 2.2. MÕJU HINDAMINE
 Käesoleva määruse edukas rakendamine eeldab
 tihedat koostööd liikmesriikide statistikaametitega, et parandada MTMi jaoks
 vajalike andmete kvaliteeti ja nende aluseks olevat statistilist teavet.
 Täiendavat andmete kogumise mehhanismi ei ole ette nähtud.
 Kui tõhusat ja õiguslikult siduvat
 kvaliteedijärelevalve menetlust vastu ei võeta, ei ole võimalik tagada MTMi
 jaoks vajalike andmete kvaliteeti ja võrreldavust komisjoni nõuete kohaselt.
 See võib omakorda mõjutada MTMi süsteemi usaldusväärsust ja tõhusust.
 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
 Käesolevas määruses sätestatakse eeskirjad
 makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse jaoks oluliste statistiliste
 andmete esitamise kohta. Need eeskirjad käsitlevad makromajandusliku
 tasakaalustamatuse menetluse tulemustabeli näitajate koostamist,
 kvaliteedijärelevalvet ja avaldamist. Määruse peamine eesmärk on luua tõhus
 kvaliteedijärelevalve kord, et tagada MTMi jaoks vajalike andmete kõrge
 kvaliteet.
 Euroopa statistika õiguslik alus on sätestatud
 Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 338. Euroopa Parlament ja nõukogu
 võtavad seadusandliku tavamenetluse kohaselt vajaduse korral meetmeid
 statistika koostamiseks selle kohta, kuidas Euroopa Liit oma tegevust ellu
 viib. Nimetatud artiklis on esitatud nõuded Euroopa statistika kohta, mille
 kohaselt peavad statistilised andmed vastama erapooletuse, usaldusväärsuse,
 objektiivsuse, teadusliku sõltumatuse, tasuvuse ja andmete konfidentsiaalsuse
 nõuetele.
 Ettepanek on kooskõlas nii subsidiaarsuse kui
 ka proportsionaalsuse põhimõttega.
 Subsidiaarsuse põhimõtte seisukohalt ei kuulu
 ettepaneku eesmärgid Euroopa Liidu ainupädevusse, kuid samas ei suuda ka
 liikmesriigid üksi neid küllaldaselt täita.
 Liikmesriigid ei suuda vajalikul määral täita
 esmatähtsaid kvaliteedinõudeid, kui puudub selge üleeuroopaline raamistik, s.o
 Euroopa õigusaktid, millega määratakse kindlaks MTMi jaoks vajalike andmete
 kvaliteedi ühine järelevalvekord.
 Ettepaneku eesmärke on võimalik paremini
 saavutada Euroopa Liidu tasandil Euroopa tasandi õigusakti alusel, sest üksnes
 komisjon saab välja töötada MTMi jaoks vajalike andmete kvaliteedi ühtse
 järelevalvekorra ja kohaldada seda Euroopa Liidu tasandil. Teiselt poolt nõuab
 kõnealuse korra edukas rakendamine tihedat koostööd liikmesriikide
 statistikaasutustega, mis hõlmaks nii MTMi jaoks vajalikke andmeid kui ka nende
 aluseks olevat statistilist teavet. Seepärast võib Euroopa Liit võtta meetmeid
 kooskõlas aluslepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega.
 Vastavalt proportsionaalsuse põhimõttele
 piirdutakse käesolevas määruses vähimaga, mis on vajalik seatud eesmärgi
 saavutamiseks, ega minda sellest kaugemale. Selles ei määrata iga liikmesriigi
 jaoks kindlaks MTMi jaoks vajalike andmete kogumise korda ega dubleerita
 olemasolevaid menetlusi. Selles kehtestatakse üksnes kvaliteedi
 järelevalvesüsteem seoses tulemustabeli ja muude MTMi jaoks vajalike andmete
 koostamise, edastamise ja avaldamisega.
 Kavandatav õigusakt on Euroopa Parlamendi ja
 nõukogu määrus. Määrust eelistatakse sellepärast, et sellega kehtestatakse
 ühesugused õigusnormid kogu Euroopa Liidus ning liikmesriikidel ei ole võimalik
 kohaldada neid osaliselt või valikuliselt. Määrus on vahetult kohaldatav, mis
 tähendab, et seda pole vaja liikmesriikide õigusesse üle võtta. Määruse
 kasutamine on kooskõlas teiste alates 1997. aastast vastu võetud Euroopa
 statistikaalaste õigusaktidega.
 4. MÕJU EELARVELE
 Selleks et tagada MTMi jaoks vajalike andmete
 ranged kvaliteedinõuded vastavalt komisjoni nõuetele, mis on esitatud teatises
 KOM (2011) 211 (lõplik) „Euroopa statistika tõhusa kvaliteedijuhtimise
 väljatöötamine”, on vaja täiendavaid vahendeid. Et täita komisjoni (Eurostat)
 nõutud ülesanded, on vaja on luua 21 uut ametikohta (12 ametikohta ja 9
 koosseisuvälist töötajat).
 Lisaks vajab komisjon liikmesriikide
 ekspertide abi ja jagaks liikmesriikidega käesolevas ettepanekus nimetatud MTMi
 lähetustega seotud kulusid. Kõnealune abi hõlmab ka riikide ekspertide
 erialateadmisi ja kogemusi lähetustel teistesse liikmesriikidesse, mis tehakse
 muu hulgas süsteemi täieliku läbipaistvuse eesmärgil. Praeguses etapis on raske
 näidata, kuidas täpselt komisjoni kulusid rahastatakse ja hinnata nende täpset
 suurust, eelkõige kuna sünergiat püütakse leida ka Eurostati lähetustega seotud
 valdkondades.
 5. LISATEAVE
 Kavandatav õigusakt ei käsitle Euroopa
 Majanduspiirkonnaga seotud küsimust.
 2013/0181 (COD)
 Ettepanek:
 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
 makromajandusliku tasakaalustamatuse
 menetluse jaoks vajaliku statistika esitamise ja kvaliteedi kohta
 EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
 NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
 lepingut, eriti selle artikli 338 lõiget 1,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
 olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
 liikmesriikide parlamentidele,
 võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust,
 toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
 ning arvestades järgmist:
 (1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu
 16. novembri 2011. aasta määruses (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku
 tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta[1] on ette nähtud häiremehhanism
 tasakaalustamatuse varajase tuvastamise ja jälgimise hõlbustamiseks. Selle
 mehhanismi kohaselt peab komisjon igal aastal koostama häiremehhanismi aruande,
 mis sisaldab kvalitatiivset majandus- ja finantsolukorra hinnangut ja milles
 tehakse kindlaks liikmesriigid, kus komisjoni arvates võib esineda
 tasakaalustamatus või kus võib esineda oht selle tekkimiseks.
 (2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu
 16. novembri 2011. aasta määruses (EL) nr 1174/2011 euroalal esineva ülemäärase
 makromajandusliku tasakaalustamatuse korrigeerimiseks võetavate täitemeetmete
 kohta[2]
 on euroala liikmesriikide jaoks sätestatud finantssanktsioonide süsteem
 ülemäärase makromajandusliku tasakaalustamatuse tõhusaks korrigeerimiseks.
 (3) Usaldusväärsed statistilised
 andmed on makromajandusliku tasakaalustamatuse järelevalve alus. Selleks et
 kindlustada usaldusväärne ja sõltumatu statistika, peaksid liikmesriigid tagama
 riiklike statistikaasutuste ametialase sõltumatuse kooskõlas Euroopa Parlamendi
 ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika
 kohta[3].
 (4) Häiremehhanismi aruanne, mis
 põhineb tulemustabelil, mille teatavate näitajate väärtust on võrreldud nende
 künnisväärtusega, on esmane analüüsivahend, mille abil komisjon teeb kindlaks
 liikmesriigid, kelle puhul oleks arengute põhjal vaja põhjalikult analüüsida,
 kas esineb tasakaalustamatust või on selle tekkimise oht. Häiremehhanismi aruanne
 peaks sisaldama ka MTMi jaoks vajalikke andmeid. Täheldatud arengute põhjuseid
 analüüsitakse aga üksikasjalikult järgnevates põhjalikes uuringutes, et määrata
 kindlaks tasakaalustamatuse laad. Tulemustabelit ja künnisväärtusi ei
 tõlgendada mehaaniliselt, vaid aluseks võetakse majanduslik analüüs. Põhjaliku
 läbivaatamise käigus uurib komisjon paljusid majanduslikke muutujaid ja
 lisateavet, võttes arvesse konkreetse riigi olukorda. Neil põhjustel ei ole
 võimalik eelnevalt esitada ammendavat loetelu andmetest, mida võidakse kasutada
 makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluses, vaid need tuleks määratleda
 osutades korrale, mis on sätestatud määruses (EL) nr 1176/2011
 makromajandusliku tasakaalustamatuse tuvastamiseks, samuti ülemäärase
 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamiseks ja korrigeerimiseks liidus.
 Makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse rakendamisel peaksid komisjon ja
 nõukogu eelistama statistikat, mille on koostanud ja komisjonile (Eurostat)
 edastanud liikmesriigid. Muul viisil kogutud ja edastatud statistikat tuleks
 kasutada vaid siis, kui liikmesriikide koostatud ja edastatud statistika ei
 anna vajalikku teavet, võttes sealjuures nõuetekohaselt arvesse muul viisil
 kogutud ja edastatud statistika kvaliteeti.
 (5) Tuleks luua usaldusväärne
 kord makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse jaoks vajalike andmete
 (edaspidi „MTMi jaoks vajalikud andmed”) koostamise, järelevalve ja avaldamise
 jaoks ning samuti nende aluseks oleva statistilise teabe pidevaks täiustamiseks
 kooskõlas komisjoni Euroopa statistika kvaliteedijuhtimise raamistikuga[4]. Komisjoni loodud
 makromajandusliku statistika direktorite töörühm on asjakohane eksperdirühm
 toetamaks komisjoni (Eurostat) MTMi jaoks vajalike andmete tõhusa
 kvaliteedijärelevalve rakendamisel.
 (6) On väga oluline, et liidu
 tegevuseks vajalik statistika toetuks usaldusväärsetele andmetele. MTMi jaoks
 vajalike andmete koostamisel, mis on oluline sisend liidus esineva
 makromajandusliku tasakaalustamatuse tuvastamiseks ning samuti ülemäärase
 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamiseks ja korrigeerimiseks, võivad
 ebausaldusväärsed andmed liidu huvidele märkimisväärset mõju avaldada.
 Makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse läbiviimisel on MTMi jaoks
 vajalike andmete koostamise, edastamise ja kvaliteedijärelevalve tõhusamaks
 jõustamiseks vaja võtta lisameetmeid. Need meetmed peaksid suurendama
 statistilise alusteabe usaldusväärsust ja parandama MTMi jaoks vajalike andmete
 edastamist ja nende kvaliteedi järelevalvet. Selleks et vältida kas tahtlikku
 või tõsisest hooletusest tingitud valeandmete esitamist MTMi jaoks vajalike
 andmete puhul, tuleks kehtestada trahvid, mis aitavad tagada ka nõuetekohase
 hoolsuse MTMi jaoks vajalike andmete koostamisel.
 (7) Selleks et täiendada
 eeskirju, mis käsitlevad trahvide arvutamist statistika manipuleerimise
 vältimiseks ning menetlusnorme, mille kohaselt komisjon sellist tegevust uurib,
 peaks komisjonil olema õigus kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu
 (edaspidi „alusleping”) artikliga 290 võtta vastu õigusakte trahvisumma
 üksikasjalike kriteeriumide ja komisjoni teostatava uurimise kohta. On eriti
 oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid
 konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide
 ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide
 sama- ja õigeaegse ning nõuetekohase edastamise Euroopa Parlamendile ja
 nõukogule.
 (8) Selleks et tagada
 liikmesriikide esitatavate MTMi jaoks vajalike andmete ja nende aluseks oleva
 statistilise teabe kvaliteet, on vaja komisjoni ja liikmesriikide
 statistikaasutuste vahel luua tihe koostöö ja pidev dialoog.
 (9) Selleks et vähendada
 aruandluskoormust, tagada sidusus, parandada statistikat ning tagada andmete
 võrreldavus, tuleks seoses MTMI jaoks vajalike andmetega tagada tihe koostöö
 Euroopa statistikasüsteemi ja Euroopa Keskpankade Süsteemi vahel kooskõlas
 määruse (EÜ) nr 223/2009 artikliga 9.
 (10) Ühetaoliste tingimuste
 tagamiseks käesoleva määruse rakendamiseks tuleks komisjonile anda rakendusvolitused,
 mida teostatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari
 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse
 eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli
 mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes[5].
 (11) Kuna käesoleva määruse
 eesmärki, milleks on MTMi jaoks vajalike andmete esitamise ühtse usaldusväärse
 menetluse kehtestamine ja nende andmete kvaliteedi järelevalve ning samuti
 statistilise teabe pidev täiustamine, saab paremini saavutada ELi kui
 liikmesriikide tasandil, võib EL võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu
 artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis
 sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus
 nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.
 (12) Eurostat kui liidu
 statistikaasutus peaks täitma käesoleva määrusega komisjonile pandud
 statistilisi kohustusi. Eurostat peaks neid ülesandeid täitma kooskõlas
 määruses (EÜ) nr 223/2009 sätestatud statistikapõhimõtetega ja vastavalt
 komisjoni 17. septembri 2012. aasta otsusele 2012/504/EL Eurostati kohta[6],
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
 I
 PEATÜKK
 EESMÄRK
 Artikkel 1
 1. Käesolevas määruses sätestatakse
 eeskirjad selliste statistiliste andmete esitamise ja kvaliteedikontrolli
 kohta, mis on kogutud ja edastatud liidus esineva makromajandusliku
 tasakaalustamatuse tuvastamiseks ja samuti ülemäärase makromajandusliku
 tasakaalustamatuse ennetamiseks ja korrigeerimiseks vastavalt määruse (EL) nr
 1176/2011 artiklitele 3–11 (edaspidi „MTMi jaoks vajalikud andmed).
 2. Käesolevat määrust kohaldatakse
 selliste MTMi jaoks oluliste andmete suhtes, mille on kogunud ja edastanud
 liikmesriigid, olenemata sellest, kas nõukogu või Euroopa Komisjon leiab, et
 tasakaalustamatus esineb või kas nõukogu on määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 7
 kohaselt ülemäärase tasakaalustamatuse esinemise kindlaks teinud. Käesolevat
 määrust kohaldatakse ka nende liikmesriikide suhtes, kelle puhul
 makromajandusliku tasakaalustamatuse menetlus on peatatud vastavalt määruse
 XXXX artiklile XXXX (viide kahest määrusest koosnevale paketile , kui see on
 vastu võetud)
 II
 PEATÜKK
 ANDMETE
 EDASTAMINE KOMISJONILE
 Artikkel
 2
 1. MTMi jaoks vajalikud andmed, mille
 liikmesriigid edastavad, peavad hõlmama eelnevat aastat (n-1) ja sellele
 eelnevat üheksat aastat (n-2 kuni n-10).
 2. MTMi jaoks vajalike andmete
 edastamise tähtajad kehtestatakse asjaomastes põhiõigusaktides või teatab need
 komisjon spetsiaalses kalendris, võttes arvesse Euroopa Liidu vajadusi.
 3. Komisjon teatab liikmesriikidele
 igal aastal määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 3 kohase iga-aastase
 häiremehhanismi ajakava aruande. Selle ajakava ning lõikes 2 osutatud
 tähtaegade ja kalendri põhjal teeb komisjon otsuse kõige uuemate MTMi jaoks
 vajalike andmete edastamise tähtaja suhtes ja teatab sellest liikmesriikidele.
 III
 PEATÜKK
 KVALITEEDIARUANDED
 Artikkel
 3
 1. Artiklis 1 osutatud MTMi jaoks
 vajalike andmete edastamisel saadavad liikmesriigid komisjonile (Eurostat)
 kvaliteediaruande vormis teabe selle kohta, kuidas need andmed on arvutatud,
 sealhulgas iga muutuse kasutatud allikates või meetodites.
 2. Edastatavate andmete suhtes
 kehtivad määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 12 lõikes 1 osutatud
 kvaliteedikriteeriumid.
 3. Kvaliteediaruannete üksikasjad,
 ülesehituse ja esitamise sageduse määrab komisjon kindlaks rakendusaktidega.
 Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 14 lõikes 2 osutatud
 kontrollimenetlusega.
 Artikkel
 4
 Kui on kahtlusi MTMi jaoks vajalike andmete
 kogumise ja nende edastamise eeskirjade nõuetekohase rakendamise suhtes, nõuab
 asjaomane liikmesriik komisjonilt (Eurostat) selgitust. Komisjon uurib küsimust
 viivitamata ja edastab oma selgitused asjaomasele liikmesriigile, komisjoni
 loodud makromajandusliku statistika asjaomasele eksperdirühmale, kõigile
 teistele liikmesriikidele ja avalikkusele.
 IV
 PEATÜKK
 KVALITEEDI
 HINDAMINE
 Artikkel
 5
 1. Komisjon (Eurostat) hindab
 korrapäraselt MTMi jaoks vajalike andmete kvaliteeti. Hindamises keskendutakse
 peamiselt artiklis 6 osutatud loeteludes kirjeldatud valdkondadele, kui see on
 asjakohane, ning liikmesriikide kvaliteediaruannetele. Kvaliteedi hindamine
 toimub kooskõlas määruses (EÜ) nr 223/2009 sätestatud statistikapõhimõtetega.
 Kvaliteedi hindamises võetakse vajaduse korral arvesse MTMi jaoks vajalike
 andmete olemasoleva kvaliteediraamistiku kontekstis tehtud tööd ja saadud
 tulemusi.
 2. Liikmesriigid esitavad komisjonile
 (Eurostat) nii kiiresti kui võimalik statistilise teabe, mida on nõutud andmete
 kvaliteedi hindamiseks, ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 223/2009
 statistilist konfidentsiaalsust käsitlevaid sätteid.
 3. Igal aastal hindab komisjon
 (Eurostat) makromajandusliku statistika asjaomase eksperdirühma toetusel
 liikmesriikide esitatud MTMi jaoks vajalikke andmeid.
 4. Kõnealune hindamine viiakse läbi
 kooskõlas artikli 3 lõikes 2 osutatud kvaliteedikriteeriumidega. Hindamises
 võetakse arvesse eelkõige järgmisi elemente:
 a) MTMi jaoks vajalikud andmed,
 mille on edastanud liikmesriigid;
 b) kvaliteediaruanded ja artiklis
 6 osutatud loetelud;
 c) liikmesriikidesse tehtud
 lähetuste ja nendega peetud arutelude põhjal koostatud aruanded MTMi jaoks
 vajalike andmete kohta.
 V
 PEATÜKK
 MTMi
 JAOKS VAJALIKE ANDMETE KOGUMISEKS KASUTATUD ALLIKATE JA MEETODITE LOETELU
 Artikkel
 6
 1. Liikmesriigid edastavad komisjonile
 (Eurostat) täieliku ja ajakohastatud kirjelduse allikatest ja meetoditest
 (edaspidi „loetelu”), mida kasutati MTMi jaoks vajalike andmete kogumiseks.
 2. Liikmesriigid koostavad loetelud ja
 saadavad need komisjonile (Eurostat) hiljemalt [kuupäev][[üheksa kuud
 pärast käesoleva määruse vastuvõtmist – täpse kuupäeva lisab Euroopa Liidu
 Väljaannete Talitus pärast avaldamist]. Komisjon võtab vastu rakendusaktid
 kõnealuste loetelude ülesehituse ja üksikasjade kindlaksmääramiseks nende
 ajakohastamise eesmärgil [kuupäev] [kuue kuu jooksul pärast käesoleva
 määruse vastuvõtmist – täpse kuupäeva lisab Euroopa Liidu Väljaannete Talitus
 pärast avaldamist]. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas
 artikli 14 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
 3. Liikmesriigid teevad oma loetelud
 üldsusele kättesaadavaks.
 VI
 PEATÜKK
 KONTROLLKÄIGUD
 LIIKMESRIIKIDESSE
 Artikkel
 7
 1. Kui komisjon (Eurostat) avastab
 eelkõige artiklis 5 osutatud kvaliteedijärelevalve osas probleemi, võib ta
 otsustada teha kontrollkäigu asjaomasesse liikmesriiki.
 2. Kontrollkäigu eemärk on uurida
 süvitsi asjaomaste MTMi jaoks vajalike andmete kvaliteeti. Kontrollkäikudel
 keskendutakse metoodilistele küsimustele, loeteludes kirjeldatud allikatele ja
 meetoditele, andmetele ja statistilistele tugiprotsessidele, et hinnata nende
 vastavust asjaomastele arvepidamis- ja statistikaalastele eeskirjadele.
 3. Komisjon teatab nõukogu otsusega
 74/122/EMÜ[7]
 loodud majanduspoliitika komiteele kontrollkäikude tulemustest ja esitab ka asjaomase
 liikmesriigi tehtud märkused nende tulemuste kohta. Pärast seda, kui aruanded
 on koos asjaomaste liikmesriikide märkustega majanduspoliitika komiteele
 edastatud, tehakse need aruanded avalikuks, ilma et see piiraks statistilist
 konfidentsiaalsust käsitlevaid sätteid määruses (EÜ) nr 223/2009.
 4. Komisjoni (Eurostat) taotlusel
 pakuvad liikmesriigid ekspertide abi komisjoni makromajandusliku
 tasakaalustamatuse menetlusega seotud statistikaalastes küsimustes, sealhulgas
 kontrollkäigu ettevalmistamiseks ja läbiviimiseks. Kõnealused eksperdid
 esitavad sõltumatu eksperdiarvamuse. Ekspertide nimekiri koostatakse (kuupäev
 täpsustamisel) MTMi jaoks vajalike andmete eest vastutavate liikmesriikide
 ametiasutuste ettepaneku põhjal.
 5. Komisjon (Eurostat) kehtestab
 ekspertide valimise eeskirjad ja menetluse, pidades silmas ekspertide
 asjakohast jaotust ja rotatsiooni liikmesriikide vahel, nende töökorra ja
 rahalised üksikasjad. Komisjon (Eurostat) jagab koos liikmesriikidega kõiki
 kulusid, mis liikmesriikidel nende riiklike ekspertide abiga seoses on
 tekkinud.
 6. Komisjon (Eurostat) tagab, et
 kõnealustel kontrollkäikudel osalevad ametnikud ja eksperdid täidavad kõiki
 tehnilise asjatundlikkuse, professionaalse sõltumatuse ja konfidentsiaalsusega
 seotud nõudeid.
 VII
 PEATÜKK
 ANDMETE
 ESITAMINE KOMISJONI (EUROSTAT) POOLT
 Artikkel
 8
 1. Komisjon (Eurostat) esitab
 makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluses kasutatavad MTMi jaoks
 vajalikud andmed pressiteadete kujul ja /või muude asjakohaste kanalite kaudu.
 2. Komisjon (Eurostat) ei viivita MTMi
 jaoks vajalike andmete esitamisega nende liikmesriikide puhul, kes ei ole veel
 oma andmeid esitanud.
 3. Komisjon (Eurostat) võib esitada
 reservatsiooni liikmesriigi MTMi jaoks vajalike andmete kvaliteedi suhtes. Kui
 komisjon (Eurostat) kavatseb esitada ja avaldada reservatsiooni, edastab ta
 selle hiljemalt kolm tööpäeva enne kavandatavat avaldamiskuupäeva asjaomasele
 liikmesriigile ning majanduspoliitika komitee esimehele. Kui küsimus
 lahendatakse pärast andmete ja reservatsiooni avaldamist, avaldatakse kohe
 teade reservatsiooni tagasivõtmise kohta.
 4. Komisjon (Eurostat) võib muuta
 liikmesriikide edastatud andmeid ning esitada muudetud andmed koos muudatuste
 põhjendustega, kui on tõendeid, et liikmesriikide edastatud andmed ei ole
 vastavuses artikli 3 lõike 2 nõuetega. Hiljemalt kolm tööpäeva enne
 kavandatavat avaldamiskuupäeva edastab komisjon (Eurostat) asjaomasele
 liikmesriigile ning majanduspoliitika komitee esimehele muudetud andmed koos
 põhjendustega.
 VIII
 PEATÜKK
 KARISTUSED
 STATISTIKA MANIPULEERIMISE KORRAL
 Artikkel
 9
 1. Nõukogu võib komisjoni ettepanekul
 trahvida liikmesriiki, kes kas tahtlikult või tõsise hooletuse tõttu on
 esitanud ebaõigeid MTMi jaoks vajalikke andmeid.
 2. Lõikes 1 osutatud trahv on tõhus,
 hoiatav ja proportsionaalne võrreldes ebaõige teabe esitamise laadi,
 raskusastme ja kestusega. Trahvisumma ei ületa 0,05 % asjaomase
 liikmesriigi SKPst.
 3. Komisjon võib teha kõiki
 uurimistoiminguid, mis on vajalikud lõikes 1 osutatud ebaõige teabe esitamise
 fakti tuvastamiseks. Komisjon võib teha otsuse algatada uurimine, kui tal on
 tõsiseid viiteid ebaõige teabe esitamise kohta. Väidetavate ebaõige teabe
 esitamise juhtude uurimisel võtab komisjon arvesse asjaomase liikmesriigi
 esitatud märkusi. Oma ülesannete täitmiseks võib komisjon nõuda liikmesriigilt
 teabe esitamist, viia läbi kohapealseid kontrollkäike ja kontrollida MTMi jaoks
 vajalike andmete aluseks olevat statistilist teavet ja seotud dokumente. Kui
 asjaomase liikmesriigi seadustes nõutakse enne kohapealse kontrollimise
 toimumist kohtu luba, esitab komisjon selleks vajalikud taotlused.
 Pärast uurimise lõpetamist ja enne nõukogule
 ettepaneku esitamist annab komisjon asjaomasele liikmesriigile võimaluse saada
 uurimisaluses küsimuses ära kuulatud. Komisjon võtab nõukogule esitatava
 ettepaneku aluseks üksnes asjaolud, mille kohta asjaomasel liikmesriigil on
 olnud võimalus selgitusi jagada.
 Komisjon austab uurimise käigus täiel määral
 asjaomase liikmesriigi kaitseõigust.
 4. Komisjonile antakse õigus vastu
 võtta delegeeritud õigusakte vastavalt artiklile 12, et sätestada järgmist:
 a) lõikes 1 osutatud trahvisumma
 kehtestamise üksikasjalikud kriteeriumid;
 b) lõikes 3 osutatud uurimise
 üksikasjalikud menetlusnormid, kaasnevad meetmed ja uurimisest aruandmine;
 c) üksikasjalikud menetlusnormid,
 mille eesmärk on tagada kaitseõigus, toimikuga tutvumise õigus, õigus
 esindajale ja konfidentsiaalsus ning tähtaegadega seotud sätted ja lõikes 1
 osutatud trahvisummade kogumine.
 5. Euroopa Liidu Kohtul on täielik
 pädevus vaadata läbi otsused, millega nõukogu on määranud trahve vastavalt
 lõikele 1. Kohus võib määratud trahvi tühistada, trahvisummat vähendada või
 suurendada.
 IX
 PEATÜKK
 KARISTUSTE
 LAAD JA NENDE EELARVELINE JAOTUS
 Artikkel
 10
 Artikli 11 alusel määratud karistused on haldusõiguslikud.
 Artikkel
 11
 Artikli 9 alusel kogutud trahvid kujutavad
 endast muud tulu, nagu on osutatud aluslepingu artiklis 311, ja kantakse liidu
 eelarvesse.
 X
 PEATÜKK
 DELEGEERITUD
 VOLITUSTE RAKENDAMINE
 Artikkel
 12
 1. Komisjonile antakse õigus võtta
 vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
 2. Artikli 9 lõikes 4 osutatud õigus
 võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile kolmeks aastaks pärast
 ühe kuu möödumist käesoleva määruse vastuvõtmisest. Komisjon esitab
 delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne kõnealuse
 kolmeaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist uuendatakse
 automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament
 või nõukogu esitab pikendamise suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm
 kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.
 3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad
 artikli 9 lõikes 4 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.
 Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine.
 Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu
 Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba
 jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
 4. Niipea kui komisjon on delegeeritud
 õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile
 ja nõukogule.
 5. Artikli 9 lõike 4 alusel
 vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub, kui Euroopa Parlament ega nõukogu
 ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist esitanud selle kohta
 vastuväiteid või kui mõlemad institutsioonid on enne selle tähtaja möödumist
 teatanud komisjonile, et neil ei ole õigusaktile vastuväiteid. Euroopa
 Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.
 XI
 PEATÜKK
 HÄÄLETAMINE
 KARISTUSTE ÜLE
 Artikkel
 13
 Artiklis 9 osutatud meetmete üle otsustamisel
 ei võta nõukogu arvesse asjaomast liikmesriiki esindava nõukogu liikme häält.
 XII
 PEATÜKK
 ÜLDSÄTTED
 Artikkel
 14
 1. Komisjoni abistab Euroopa
 statistikasüsteemi komitee, mis on asutatud määrusega (EÜ) nr 223/2009.
 Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
 2. Käesolevale lõikele viitamisel
 kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
 Artikkel
 15
 Vastavalt määruse (EÜ) nr 223/2009 artiklile 5
 tagavad liikmesriikide statistikaasutused MTMi jaoks vajalike andmete
 nõuetekohase koordineerimise riigi tasandil. Kõik muud riigisisesed asutused
 annavad sellega seoses liikmesriigi statistikaametile aru. Liikmesriigid
 võtavad vajalikud meetmed, et tagada käesoleva sätte kohaldamine.
 Artikkel
 16
 1. Liikmesriigid tagavad, et
 komisjonile (Eurostat) edastatavad MTMi jaoks vajalikud andmed koostatakse
 kooskõlas määruse (EÜ) nr 223/2009 artiklis 2 kehtestatud
 põhimõtetega.
 2. Liikmesriigid võtavad asjakohased
 meetmed selle tagamiseks, et institutsioonid ja ametnikud, kes vastutavad
 komisjonile (Eurostat) MTMi jaoks vajalike andmete esitamise eest, on
 vastutussuutlikud ja tegutsevad kooskõlas määruse (EÜ) nr 223/2009
 artiklis 2 kehtestatud põhimõtetega.
 Artikkel
 17
 Komisjon (Eurostat) annab Euroopa Parlamendile
 ja nõukogule regulaarselt aru komisjoni (Eurostati) tegevuse kohta käesoleva
 määruse rakendamiseks.
 Artikkel
 18
 1. 14. detsembriks 2014. ja seejärel
 iga viie aasta järel vaatab komisjon läbi käesoleva määruse kohaldamise ning
 teavitab selle tulemustest Euroopa Parlamenti ja nõukogu.
 2. Läbivaatamise käigus hinnatakse muu
 hulgas järgmisi aspekte:
 a) edusammud MTMi jaoks vajalike
 andmete kvaliteedi tagamisel;
 b) määruse ja kohaldatava
 järelevalvekorra tulemuslikkus,
 Vajaduse korral lisatakse läbivaatamisele
 käesoleva määruse muutmise ettepanek.
 Artikkel
 19
 Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval
 pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
 Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
 vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
 Brüssel,
 Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu
 nimel
 president eesistuja
 FINANTSSELGITUS
 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus
 Ettepanek:
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus makromajandusliku tasakaalustamatuse
 menetluse jaoks vajaliku statistika esitamise ja kvaliteedi kohta
 1.2. Asjaomased
 poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
 struktuurile[8]
 Statistika
 (3403 — Statistilise teabe tootmine, 3480 — Haldustoetus Eurostatile, 3481 —
 Eurostati poliitiline strateegia ja koordineerimine)
 1.3. Ettepaneku/algatuse liik
 þ Ettepanek/algatus
 käsitleb uut meedet
 1.4. Eesmärgid
 1.4.1. Komisjoni mitmeaastased
 strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse
 Tugevdatud
 ja integreeritud majandusjuhtimine ELis 2011. aasta kuuikpaketi põhjal
 1.4.2. Erieesmärgid ning asjaomased
 tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile
 Erieesmärk nr 1: Esitada statistilist teavet,
 et toetada liidu poliitiliste strateegiate väljatöötamist, jälgimist ja
 hindamist, pöörates eritähelepanu majandusliku tasakaalustamatuse menetlusele
 ja selle näitajate tulemustabelile, võttes aluseks määruse (EL) nr 1176/2011,
 milles on sätestatud üksikasjalikud eeskirjad euroalal ja ELis tekkiva või
 püsiva makromajandusliku tasakaalustamatuse varajaseks avastamiseks,
 ennetamiseks ja korrigeerimiseks.
 Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja
 eelarvestamise süsteemile
 3403 – Statistilise teabe tootmine
 1.4.3 Oodatavad tulemused ja mõju
 Täpsustage, milline
 peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmadele
 Makromajandusliku
 tasakaalustamatuse menetlus (MTM) ja selle tulemustabel põhinevad määrusel (EL)
 nr 1176/2011, milles on sätestatud üksikasjalikud eeskirjad euroalal ja ELis
 tekkiva või püsiva makromajandusliku tasakaalustamatuse varajaseks
 avastamiseks, ennetamiseks ja korrigeerimiseks.
 Selleks et MTM oleks tõhus, on vaja tagada MTMi jaoks
 vajalike andmete tõhus kvaliteedikontroll. Nõukogu on rõhutanud, et õigeaegsed
 kvaliteetsed andmed on MTMi tulemustabeli usaldusväärusse seisukohalt väga
 olulised ja palus komisjonil (Eurostatil) võtta kõik vajalikud meetmed, et
 tagada usaldusväärne statistika koostamise kord ning selle aluseks oleva
 statistilise teabe pidev täiustamine.
 Seepärast
 töötab Eurostat määruse alusel MTMi jaoks välja tõhusa statistikajärelevalve
 süsteemi. Tulemused peaksid andma usaldusväärse statistilise aluse MTMiga
 seotud otsuste tegemiseks komisjoni kehtestatud kvaliteedinõuetele vastavate
 kvaliteetsete näitajate vormis.
 1.4.4 Tulemus- ja mõjunäitajad
 Täpsustage, milliste
 näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.
 Eurostat
 hindab liikmesriikide andmeid koostöös makromajandusliku statistika
 kõrgetasemeliste riiklike ekspertidega, et tagada liikmesriikide puhul
 kindlakstehtud probleemide nõuetekohane lahendamine ja kindlaksmääratud
 parandusmeetmete rakendamine. Igal aastal arutatakse tehtud töö tulemusi
 majanduspoliitika komitees ja need esitatakse komisjoni häiremehhanismi aruandes
 Euroopa poolaasta raames. Lisaks sellele antakse korrapäraselt aru Euroopa
 Parlamendile ja nõukogule.
 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus
 1.5.1. Lühi- või pikaajalises
 perspektiivis täidetavad vajadused
 Nõukogu
 on rõhutanud, et MTMi tulemustabeli jaoks on vaja kvaliteetset statistikat ning
 et selleks on vaja välja töötada usaldusväärne kvaliteedijärelevalve kord.
 Majanduspoliitika
 komitees on liikmesriikidega peetud laiapõhjalist arutelu MTMi jaoks vajalike
 andmete kvaliteedi ja võrreldavuse küsimuses. Eelkõige tehti
 struktuurstatistikat käsitlevas majanduspoliitika komitee 2012. aasta aruandes
 kindlaks teatavad probleemsed valdkonnad. Selleks et tagada kõnealuste andmete
 kvaliteet, on vaja kehtestada tõhus kvaliteedijärelevalve kord
 1.5.2. Euroopa Liidu meetme
 lisaväärtus
 ELi
 osalus on vajalik, et Euroopa tasandil välja töötada ja ellu rakendada MTMi
 jaoks vajalike andmete ühtne kvaliteedijärelevalve kord. Siinkohal kasutatakse
 ära kõikide liikmesriikide kogemusi ja parimaid tavasid ning lihtsustatakse selliste
 kogemuste ja tavade jagamist.
 1.5.3. Samalaadsetest kogemustest
 saadud õppetunnid
 Käesolevas
 ettepanekus kavandatud kvaliteedijärelevalve korra aluseks on suures ulatuses
 samalaadsed menetlused, mille Eurostat on ELi omavahendite statistika ja ülemäärase
 eelarvepuudujäägi menetluse jaoks välja töötanud ja aastaid rakendanud. Tänu
 sellele on nimetatud kahes valdkonnas tehtud märkimisväärseid edusamme.
 1.5.4. Kooskõla ja võimalik koostoime
 muude asjaomaste meetmetega
 Käesolevas
 ettepanekus kavandatud spetsiaalne kvaliteedijärelevalve kord viiakse sisse
 asjaomastes valdkondades, kus sellist korda varem ei olnud. Sellise täiustatud
 kvaliteedijärelevalvesüsteemi rakendamise ja töös hoidmise jaoks on vaja
 lisaressursse. Ilma lisaressurssideta ei ole võimalik saavutada nõuetekohast
 kvaliteeti. Loomulikult on kõnealuste lisaressursside hindamisel pööratud suurt
 tähelepanu sellele, et vältida töö dubleerimist, ja samuti kontrollitakse
 süsteemselt, kas on võimalik ära kasutada sünergiaid teiste samasuguste olemasolevate
 kvaliteediraamistikega, nt rahvamajanduse kogutulu ja ülemäärase
 eelarvepuudujäägi menetluse statistika valdkonnas.
 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju
 þ Piiramatu kestusega
 ettepanek/algatus
 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise
 viisid[9]
 þ Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt
 2. HALDUSMEETMED
 2.1. Järelevalve ja aruandluse
 eeskirjad
 Täpsustage teostamise
 tingimused ja sagedus.
 Igal
 aastal arutatakse tehtud töö tulemusi majanduspoliitika komitees ja need
 esitatakse komisjoni häiremehhanismi aruandes Euroopa poolaasta raames.
 Hiljemalt 14. detsembriks 2014 ja seejärel iga viie aasta järel avaldab
 komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule suunatud aruande käesoleva määruse
 kohaldamise kohta.
 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid
 2.2.1. Tuvastatud ohud
 2.2.2. Ettenähtud kontrollimeetod(id)
 2.3. Pettuse ja eeskirjade
 eiramise ärahoidmise meetmed
 Täpsustage
 rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.
 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE
 FINANTSMÕJU
 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku
 rubriigid ja kulude eelarveread, mille mõju avaldub
 - Olemasolevad eelarveread
 Järjestage
 mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees
 eelarveridade kaupa.
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Kulu liik || Osalus
 Nr [Nimetus..........] || Liigendatud/ liigendamata ([10]) || EFTA riigid[11] || Kandidaatriigid[12] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 1 || 29.010405 (Liidu statistikaprogramm 2008 – 2012 — Halduskorralduskulud) || Liigendatud || JAH || EI || EI || JAH/EI
 1 || 29.010401 (Liidu statistikaprogrammi toetuskulud) || Liigendatud || JAH || EI || EI || JAH/EI
 - Uued eelarveread, mille loomist taotletakse
 Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide
 kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.
 Mitme-aastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Kulu liik || Osalus
 Nr [Nimetus.....] || Liigendatud/ liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 || [XX.YY.YY.YY] || Liigendatud || JAH || EI || EI || JAH/EI
 3.2. Hinnanguline mõju kuludele
 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju
 kuludele
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || Number || 2013 (k.a): Rubriik 1A – Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive nimel alates 2014. aastast: Rubriik 1 - Arukas ja kaasav majanduskasv (muud...)
 DG: Statistika peadirektoraat (ESTAT) || || || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 ja järgmised aastad || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu mõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU
  Tegevusassigneeringud || || || || || || || ||
 Eelarverida nr || Kulukohustused || (1) || || || || || || || ||
 Maksed || (2) || || || || || || || ||
 Eelarverida nr || Kulukohustused || (1a) || || || || || || || ||
 Maksed || (2a) || || || || || || || ||
 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[13] || || || || || || || ||
 Eelarverida nr || 29.010405 || (3) || 0,210 || || || || || || || 0,840
 29.010401 || || 0,210 || 0,210 || 0,210 || || ||
 Statistika peadirektoraadi (ESTAT) assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3 || 0,210 || 0, 210 || 0, 210 || 0, 210 || || || || 0,840
 Maksed || =2+2a +3 || 0, 210 || 0, 210 || 0, 210 || 0, 210 || || || || 0, 840
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || 0 || 0 || 0 || 0 || || || || 0
 Maksed || (5) || 0 || 0 || 0 || 0 || || || || 0
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || 0,210 || 0, 210 || 0, 210 || 0, 210 || || || || 0, 840
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide 1A JA 1 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 || 0,210 || 0, 210 || 0, 210 || 0, 210 || || || || 0, 840
 Maksed || =5+ 6 || 0, 210 || 0, 210 || 0, 210 || 0, 210 || || || || 0, 840
 Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut
 rubriiki:
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || || || || || || || ||
 Maksed || (5) || || || || || || || ||
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || || || || || || || ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide 1−4 assigneeringud KOKKU (võrdlussumma) || Kulukohustused || =4+ 6 || || || || || || || ||
 Maksed || =5+ 6 || || || || || || || ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 5 || Halduskulud
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 || || || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 või hilisem || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogufinantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU
 DG: Statistika peadirektoraat (ESTAT) ||
  Personalikulud || 2,016 || 2,016 || 2,016 || 2,016 || || || || 8,064
  Muud halduskulud || 0,221 || 0,221 || 0,221 || 0,221 || || || || 0,884
 Statistika peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || 2,237 || 2,237 || 2,237 || 2,237 || || || || 8,948
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 2,237 || 2,237 || 2,237 || 2,237 || || || || 8,948
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 || || || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 ja järgmised aastad || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogufinantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide 1−5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 2,447 || 2,447 || 2,447 || 2,447 || || || || 9,788
 Maksed || 2,447 || 2,447 || 2,447 || 2,447 || || || || 9,788
 3.2.2. Hinnanguline mõju
 tegevusassigneeringutele
 · þ Ettepanek/algatus
 ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
 · ̈ Ettepanek/algatus
 hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:
 Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes
 (kolm kohta pärast koma)
 Täpsustada eesmärgid ja väljundid ò || || || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogufinantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU
 VÄLJUNDID
 Väljundi liik[14] || Väljundi keskmine kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku
 ERIEESMÄRK nr 1[15] || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Toodang || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Toodang || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Toodang || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Erieesmärk nr 1 kokku || || || || || || || || || || || || || || || ||
 ERIEESMÄRK nr 2 || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Toodang || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Erieesmärk nr 2 kokku || || || || || || || || || || || || || || || ||
 KULUD KOKKU || || || || || || || || || || || || || || || ||
 3.2.3. Hinnanguline mõju
 haldusassigneeringutele
 3.2.3.1. Ülevaade
 · ̈ Ettepanek/algatus
 ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
 · þ Ettepanek/algatus
 hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 või hilisem || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogufinantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 || || || || || || || ||
 Personalikulud || 2,016 || 2,016 || 2,016 || 2,016 || || || || 8,064
 Muud halduskulud – lähetused (29 01 02 11 01) || 0,081 || 0,081 || 0,081 || 0,081 || || || || 0,324
 Muud halduskulud – koosolekud ja konverentsid (29 01 02 11 02) || 0,140 || 0,140 || 0,140 || 0,140 || || || || 0,560
 Muud halduskulud - kokku || 0,221 || 0,221 || 0,221 || 0,221 || || || || 0,884
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku || 2,237 || 2,237 || 2,237 || 2,237 || || || || 8,948
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud[16] || || || || || || || ||
 Personalikulud || 0,210 || 0,210 || 0,210 || 0,210 || || || || 0,840
 Muud halduskulud || || || || || || || ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku || 0,210 || 0,210 || 0,210 || 0,210 || || || || 0,840
 KOKKU || 2,447 || 2,447 || 2,447 || 2,447 || || || || 9,788
 3.2.3.2. Hinnanguline
 personalivajadus
 · ̈ Ettepanek/algatus
 ei hõlma personali kasutamist
 · þ Ettepanek/algatus
 hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:
 Hinnangud väljendada täisaja ekvivalentides
 || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 või hilisem
  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)
 29 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 12 || 12 || 12 || 12
 XX 01 01 02 (delegatsioonides) || || || ||
 XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || || || ||
 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) || || || ||
  Koosseisuvälised töötajad (täistööajale taandatud töötajad)[17]
 29 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid) || 6 || 6 || 6 || 6
 XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud, noored eksperdid delegatsioonides, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid) || || || ||
 29 01 04 05 [18] || - peakorteris[19] || 3 || || ||
 - delegatsioonides || || || ||
 29 01 04 01 [20] || - peakorteris[21] || || 3 || 3 || 3
 - delegatsioonides || || || ||
 XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) || || || ||
 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) || || || ||
 Muud eelarveread (täpsustage) || || || ||
 KOKKU || 21 || 21 || 21 || 21
 XX osutab
 asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.
 Personalivajadused
 kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate
 ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse
 personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite
 eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.
 Ülesannete kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad || Makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse (MTM) ja selle näitajate tulemustabel põhinevad määrusel (EL) nr 1176/2011, milles on sätestatud üksikasjalikud eeskirjad euroalal ja ELis tekkiva või püsiva makromajandusliku tasakaalustamatuse varajaseks avastamiseks, ennetamiseks ja korrigeerimiseks. Selleks et MTM oleks tõhus on vaja tagada MTMi jaoks vajalike andmete kvaliteedi tõhus järelevalve. 8. novembril 2011 ja 13. novembril 2012 kokku tulnud nõukogus rõhutati, et ajakohased kvaliteetsed andmed on MTMi tulemustabeli usaldusväärsuse seisukohalt väga olulised ja palus komisjonil (Eurostatil) võtta kõik vajalikud meetmed tagamaks usaldusväärne statistika koostamise kord ning selle aluseks oleva statistilise teabe pidev täiustamine. Seepärast töötab Eurostat määruse alusel MTMi jaoks välja tõhusa statistikajärelevalve süsteemi. See hõlmab peamiselt liikmesriikide edastatavate andmete ja metaandmete koostamist ja edastamist; andmekvaliteedi kontrollimist Eurostati poolt; andmete teatamist/edastamist erinevatele sidusrühmadele ning Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Määrusega antakse komisjonile uued ülesanded järgmistes põhivaldkondades: MTMi jaoks vajalike andmete kvaliteedi valideerimine vastavalt juba olemasolevatele või teatavates valdkondades veel täpsustatavatele kvaliteedikriteeriumidele (nt maksebilansi statistika ja rahvusvaheline netoinvesteerimispositsioon, tööjõu nominaalne ühikukulu, korrigeeritud eluasemehinnad, erasektori krediidivoog, erasektori võlg, töötuse määr, finantssektori kogukohustised), sealhulgas korrapärased ja põhjalikud kontrollkäigud liikmesriikidesse; liikmesriikide andmekogumise allikate ja meetodite struktureerimine, kogumine ja analüüsimine; parandusmeetmete tegevuskava väljatöötamine ja rakendamine; korrapärased aruanded majanduspoliitika komiteele tulemuste kohta.
 Koosseisuvälised töötajad || Toetada ametnikke ja ajutisi töötajaid eespool nimetatud ülesannete täitmisel.
 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase
 finantsraamistikuga
 · þ Ettepanek/algatus
 on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga.
 · ̈ Ettepanekuga/algatusega
 kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine
 Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele
 eelarveridadele ja summadele..
 · ̈ ettepanekuga/algatusega
 seoses võib olla vajalik paindlikkusinstrumendi kohaldamine või mitmeaastase
 finantsraamistiku läbivaatamine[22].
 Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele
 rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.
 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline
 osalus
 · þ Ettepanek/algatus
 ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist.
 · Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on
 järgmine:
 assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta
 pärast koma)
 || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogufinantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || Kokku
 Täpsustage kaasrahastav asutus || || || || || || || ||
 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU || || || || || || || ||
 3.3. Hinnanguline mõju tuludele
 · þ Ettepanekul/algatusel
 puudub finantsmõju tuludele.
 · ̈ Ettepanekul/algatusel
 on järgmine finantsmõju:
 ̈ omavahenditele
 ̈ mitmesugustele tuludele
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Tulude eelarverida: || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[23]
 Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)
 Artikkel ... || || || || || || || ||
 Mitmesuguste
 sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid
 ettepanek mõjutab.
 Täpsustage tuludele
 avalduva mõju arvutusmeetod.
 [1] ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.
 [2] ELT L 306, 23.11.2011, lk 8.
 [3] ELT L 87, 31.3.2009, lk 164.
 [4] KOM(2005) 217 (lõplik) ja KOM(2011)
 211 (lõplik).
 [5] ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.
 [6] ELT L 251, 18.9.2012, lk 49-52.
 [7] EÜT L 63, 5.3.1974, lk 21.
 [8] ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine
 eelarvestamine.
 [9] Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega
 finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
 [10] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.
 [11] EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
 [12] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani
 potentsiaalsed kandidaatriigid.
 [13] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
 meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read),
 otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.
 [14] Väljundid on tarnitavad tooted ja teenused (nt rahastatud
 üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jne).
 [15] Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele. „Erieesmärk
 (eesmärgid)....“
 [16] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
 meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B.A read), otsene
 teadustegevus, kaudne teadustegevus.
 [17] lepingulised töötajad, renditööjõud, noored eksperdid
 delegatsioonides; kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid.
 [18] Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste
 töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read).
 [19] Peamiselt struktuurifondid, Euroopa Maaelu Arengu
 Põllumajandusfond (EAFRD) ja Euroopa Kalandusfond (EFF).
 [20] Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste
 töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read).
 [21] Peamiselt struktuurifondid, Euroopa Maaelu Arengu
 Põllumajandusfond (EAFRD) ja Euroopa Kalandusfond (EFF).
 [22] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19
 ja 24.
 [23] Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja
 suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, s.t brutosumma pärast 25 %
 sissenõudmiskulude mahaarvamist.


type: other

text:
ACÓRDÃO N.o 183-2013 | Constituição | Lei das Obrigações
 saveSave ACÓRDÃO N.o 183-2013 For Later
 ACRDO N. 183/2013 Processo n.
 107/13 2 Seco Relator: Conselheiro Pedro Machete
 Acordam, em conferncia, na 2. Seco do Tribunal Constitucional: 1. A., recorrente nos presentes autos em que recorrido o Ministrio Pblico, foi condenado pelo 2. Juzo Criminal de Lisboa pela prtica de um crime de abuso de confiana contra a segurana social na forma continuada, previsto e punido pelos artigos 107., n. 1, e 105. n. 1, ambos do Regime Geral das Infraes Tributrias, aprovado pela Lei n. 15/2001, de 5 de Junho (adiante designado abreviadamente por RGIT), numa pena de 200 dias de multa taxa diria de 8,00, num total de 1 600,00. Inconformado com tal deciso condenatria, da mesma interps o arguido, ora recorrente, recurso para o Tribunal da Relao de Lisboa, que, por acrdo de 6 de dezembro de 2012, negou provimento ao recurso e confirmou a sentena ento recorrida. Desse acrdo foi interposto recurso de constitucionalidade, ao abrigo do artigo 70., n. 1, alnea b) da Lei de Organizao, Funcionamento e Processo do Tribunal Constitucional (Lei n.28/82, de 15 de novembro, adiante referida como LTC), em requerimento com o seguinte teor:
 [] O recorrente suscitou, nas concluses da motivao do recurso apresentado nesse Tribunal da Relao o seguinte: e) Acresce que em caso de conflito de deveres, o dever fundamental plasmado nos art. 59. n. 1, alnea a) e no art. 53. da Constituio, isto , o dever de pagar salrios aos trabalhadores e de assegurar os seus postos de trabalho, mais valioso que o dever consignado no art. 103., n.1 da Constituio tendo o Meritssimo Juiz a quo feito uma interpretao
 inconstitucional dos art. 105., n. 1 e 107. da Lei n. 15/2001, de 5 de Junho (RGIT) face queles preceitos constitucionais (os art. 59. n. 1, alnea a) e 53. da Constituio, o que tambm precipita, por erro de interpretao, a violao do art. 1. da Lei Fundamental, que consagra o princpio da dignidade da pessoa humana); Isto , os art. 105., n. 1 e 107., da Lei n. 15/2001, de 5 de Junho (RGIT), so inconstitucionais, face aos art. 59., n. 1, alnea a); 53. e 1. da Constituio, quando interpretados no sentido eleito pela Relao de Lisboa, isto , de que o direito ao salrio cede, em caso de conflito de direitos, face ao dever de entregar os descontos para a Caixa Geral de Aposentaes, desses trabalhadores, dando, por isso, prevalncia ao dever de pagar as contribuies segurana social (que no so impostos!!!). Destarte, e com o douto suprimento de Vossas Excelncias, Venerandos Desembargadores, roga-se a admisso do recurso e a sua remessa, com os autos, para o Venerando Tribunal Constitucional.
 Pela Deciso Sumria n. 94/2013 foi decidido no conhecer do objeto do recurso de constitucionalidade, por se entender que o critrio normativo aplicado na deciso recorrida diferente daquele cuja inconstitucionalidade o recorrente pretende ver apreciada no recurso de constitucionalidade. Com efeito, considerou-se naquela Deciso que, segundo o tribunal recorrido, no ocorreu in casu um conflito de deveres previsto no artigo 36. do Cdigo Penal. 2. No se conformando com tal Deciso, vem agora o recorrente dela reclamar para a conferncia com os seguintes fundamentos:
 3. A questo colocada prende-se com um conflito de direitos/deveres constitucionais, o dever fundamental plasmado no art 59. n 1, alnea a) e no art 53. da constituio, isto o dever de pagar salrios aos trabalhadores e de assegurar os seus postos de trabalho e o correspetivo direito de o trabalhador ser remunerado pela prestao do seu trabalho, e o dever consignado no art 103, n 1 da CRP, que, face interpretao dada pelas instncias aos arts 105 n 1 e 107 da Lei 15/2001, de 5 de junho (RGIT), face queles imperativos constitucionais (os arts 53 e 59, 1, alnea a) do CRP), precipita, outrossim, a violao destas normas e o art 1 da CRP, que consagra o princpio da dignidade da pessoa humana. E isto porque para, designadamente, o Tribunal da Relao de
 Lisboa, no acrdo recorrido, sufraga o entendimento que o direito ao salrio cede face ao dever de se entregar C.G.A. a contribuio respetivas. (mesmo que, no tendo a entidade empregadora, meios financeiros para satisfazer esta obrigao). 4 Note-se que no acrdo recorrido, o do TRL, citada a abundante jurisprudncia da qual, alis, para o caso apenas interessa o Ac. do TRL de 22.9.2004 tirado no mbito do Proc 4855/04.3 3 Seco, em que foi Relator o Mui Ilustre Desembargador, Doutor Antnio Clemente Lima, porquanto s nesse que se discute uma situao paralela dos autos (a no entrega Segurana Social ou C.G.A. do desconto meramente escritural das contribuies ao Estado), j que aos outros arestos o que estava em causa era a no entrega do IVA, imposto que, como se sabe entregue, de facto, pelo cliente a certa empresa e que, por no lhe pertencer, deve entregar Fazenda Nacional. 5. Em nosso modesto entender obstam concordncia com a douta deciso sumria trs ordens de razes: Os fundamentos apresentados nessa douta deciso no esto corretos; A questo no simples, como determina o art 78-A, n 1 do LTC. Compromete princpios jurdico-constitucionais fundamentais. 6 O argumento essencial da douta deciso sumria o seguinte: O acrdo recorrido do Tribunal da Relao nega a existncia do conflito de deveres constitucionais. Ento esse conflito no existe e por isso, o Tribunal Constitucional no se tem que pronunciar (fls. 6 da deciso). Ora a realidade no esta. E por dois motivos: - No por um Tribunal Comum negar a existncia de um conflito de direitos/deveres constitucionais que este no existe e que o TC no tem que se pronunciar. Se assim fosse, no seria necessrio existir TC ou a existir teria as suas competncias limitadas pelos Tribunais comuns. Se porventura admitirmos que os tribunais comuns ao afirmarem que no h questes constitucionais a considerar retiram o poder de aferir essa constitucionalidade ao TC, estamos a admitir que so os tribunais comuns que definem as competncias reais do TC. Tal interpretao dos poderes do TC inconstitucional. No pode este deixar de se pronunciar sobre a inconstitucionalidade ou ilegalidade das normas jurdicas quando esta invocada, mesmo que o tribunal comum tenha recusado um juzo de constitucionalidade.
 de uma lgica liminar. - Acresce, que no caso em apreo, desde sempre o arguido defendeu que considerava que se encontrava perante um conflito de deveres constitucionais. verdade que as duas instncias dos tribunais comuns recusaram esse entendimento no sentido, e apenas nesse, de exclurem a ilicitude nos termos do art. 36 do Cdigo Penal, mas tambm certo que sempre se pronunciaram sobre esse conflito de deveres fazendo o escalonamento que consideraram relevante. Isto quer dizer que a questo do conflito efectivamente equacionada no referido aresto (ao contrrio do afirmado na deciso sumria), embora negada. Se atentarmos a fls. 21 do acrdo recorrido explanada uma larga teorizao acerca de qual dos deveres deve prevalecer. Sendo certo que o acrdo conclui em termos diversos da pretenso do arguido, a verdade que equaciona a questo e na primeira linha da deciso. S depois a fls. 22 acrescentam os doutos Desembargadores Mesmo que assim no se entenda. 7 Assim, da concluso base do Conselheiro-Relator ressaltam dois aspetos fulcrais: A aceitar-se a sua tese esto-se a diminuir os poderes do TC e a permitir que a mera declarao da no existncia de questo constitucional por parte de um Tribunal comum afaste essa questo inelutavelmente da esfera do TC. Tal entendimento em si mesmo inconstitucional e corresponde a uma excluso da sindicncia constitucional inadmissvel. Ao contrrio do que afirma o Excelentssimo ConselheiroRelator a questo do conflito de deveres equacionada efetivamente pelo Tribunal da Relao e como primeira linha de argumentao decisria (fls. 19,20,21,22 do referido aresto) 8 Um segundo argumento aduzido pelo Colando Conselheiro prende-se com a questo da construo feita pelo Tribunal da Relao de Lisboa segundo a qual as quantias discutidas no processo so quantias da propriedade do trabalhador e no do empregador pelo que a questo do conflito de direitos no se colocaria, tambm por essa razo. S por aqui se v que a questo no simples como determina o art. 78-A, pelo contrrio, complexa. E mais, esquecem-se os princpios que esto subjacentes a estas matrias designadamente da prevalncia da matria sobre a forma e que as construes/fices jurdicas em matria fiscal no se estendem aos outros ramos do direito, como por exemplo o direito penal e constitucional. Basta esta sinttica argumentao para verificarmos que no
 estamos perante uma questo simples. Pelo contrrio, estamos perante uma questo bem complexa e que merece a ateno deste Tribunal. Alis, se repararmos no dispositivo da deciso no surge clarificado o fundamento da deciso de indeferimento. Esse tinha que ser a simplicidade da causa, designadamente que j tivesse sido decidida ou fosse manifestamente infundada. Mas o certo que tal no surge expresso na deciso, logo em termos formais esta no obedece ao disposto no art. 78-A. 9 Finalmente h o princpio constitucional do direito a uma fair hearing. Todo o cidado tem direito a ser ouvido no Tribunal Constitucional e no por existirem correntes de opinio que querem desvalorizar o papel do TC por no ser um tribunal de recurso ordinrio ou por questes ligadas prescrio que esse fair hearing deve ser coarctado, sobretudo num caso que baseou toda a sua defesa, desde o princpio, nesta questo de conflito de deveres. No se trata de uma teoria inventada na vigsima quinta hora. H um dever de dar suporte ao cidado, sabendo-se como se sabe que os tribunais comuns no so especialmente sensveis a questes constitucionais. E, dentro deste direito a uma fair hearing, tambm estabelecido pelo art. 6 da Conveno Europeia dos Direitos do Homem (CEDH) assume especial relevncia o facto de estarmos perante um caso de natureza criminal. Nesses casos, toda a jurisprudncia e doutrina internacionais considera que quanto mais sria a consequncia para o indivduo mais elevado o patamar de exigncia para uma audio em tribunal. Assim, a doutrina da simplicidade plasmada pelo art. 78-A tem que estar submetida a requerimentos especiais em casos criminais que so aqueles que consequncias mais srias tm para o indivduo. A simplicidade ser uma coisa para casos civis ou de outra natureza, outra coisa para casos de natureza criminal, devendo haver uma predisposio favorvel audio pelo tribunal. []
 3. Notificado para se pronunciar, o Ministrio Pblico pugna pelo indeferimento da reclamao. 4. Para a boa deciso da presente reclamao cumpre ter presente o que o acrdo recorrido afirmou no tocante ao fundamento do recurso relacionado com a matria do conflito de deveres (cfr. fls. 1099 a 1102):
 Como terceira questo invoca o recorrente que se verifica
 violao do art. 36 CP, pois existe conflito de deveres entre a obrigao de pagar salrios e o dever de entregar CGA as contribuies descontadas nos salrios dos trabalhadores, chamando lia os art.s 53, 59 e 103 da CRP.
 A eventual justificao de condutas de caractersticas essenciais idnticas s daquela por que o arguido responde nestes autos tem vindo a ser tratada pela jurisprudncia dos Tribunais Superiores de modo sensivelmente uniforme, no sentido oposto ao propugnado pelo recorrente. Com efeito, vem a jurisprudncia entendendo que a utilizao por empresrios, quer a ttulo individual, quer enquanto representantes de uma sociedade, de importncias recebidas no mbito de uma relao de substituio fiscal, como seja a cobrana das contribuies para a Segurana Social e de IVA aos clientes ou o desconto de IRS nas retribuies pagas aos trabalhadores, para solver outros compromissos da empresa, designadamente, o pagamento de salrios no configura, por via de regra, uma situao de conflito de deveres, suscetvel de justificar o facto nos termos do art. 36 do CP. Como representativos dessa orientao jurisprudencial podemos indicar, a ttulo meramente exemplificativo, e reportandonos apenas a decises do STJ, os Acrdos de 15/1/97 e de 20/6/01, publicados em CJ, STJ, tomo I, ano 1997, pgs. 190 a 194 e tomo II, ano 2001, pg. 227 respetivamente, e de 18.06.2003 e 5.11.1986 in www.dzsi.pt/jstj. Ao nvel da jurisprudncia das Relaes podemos referenciar, na mesma ordem de ideias, os Acrdos da Relao de Guimares de 11/11/02, proferido no processo n 283/02-1 e relatado pelo Exmo. Desembargador Dr. Heitor Gonalves, e de 25/5/06, proferido no processo n 1039/04-1 e relatado pelo Exmo. Desembargador Dr. Ricardo Silva, da Relao do Porto de 29/1/03, relatado pelo Exmo. Desembargador Antnio Gama, de 2/4/03, relatado pelo Exmo. Desembargador Dr. Marques Salgueiro, de 22/9/04, relatado pelo Exmo. Desembargador Dr. Fernando Monterroso e de 26/9/07, relatado pelo Exmo. Desembargador Dr. Borges Martins, todos disponveis em www.dgsi.pt e os da Relao de Lisboa de 22/9/04, proferido no processo n 4885/04-3 e relatado pelo Exmo. Desembargador Clemente Lima, de 17/1/07, proferido no processo n 9326/06-3 e relatado pelo Exmo. Desembargador Dr. Rui Gonalves, de 15/2/07, proferido no processo n 1552/07-9 e relatado pelo Exmo. Desembargador Dr. Trigo Mesquita e de 17/5/07, proferido no processo n 3273/07-9 e relatado pelo Exmo. Desembargador Dr. Almeida Cabral, estes sumariados em www.pgdlisboa.pt.
 Por outro lado, a argumentao desenvolvida pelo recorrente confunde, neste tocante, duas realidades jurdicas bem distintas. Uma coisa a tutela constitucional dispensada pelo art. 59 n l al. a) da CRP ao direito do trabalhador retribuio do seu trabalho de forma a garantir uma existncia condigna, observandose o princpio trabalho igual, salrio igual, tutela essa que se reflete em toda a normao infra-constitucional, seja de natureza pblica, seja de cariz privado. Outra coisa muito diferente a obrigao de pagar salrios, que tem necessariamente fonte contratual e qual s est sujeito quem tiver, em concreto, celebrado um contrato de trabalho na qualidade de patro. Pelo contrrio, o dever de pagar este ou aquele imposto especfico tem fonte na prpria Lei, como, alis, a prpria Constituio impe, no seu art. 103 n 2, fonte que, no caso das contribuies para a Segurana Social se reconduz ao respetivo Cdigo dos Regimes Contributivos do Sistema Previdencial de Segurana Social constante da Lei n. 110/2009, de 16 de Setembro, alterada pela Lei n. 119/2009, de 30 de Dezembro e pela Lei n. 55-A/2010, de 31 de Dezembro. As receitas fiscais destinam-se a assegurar a cobertura das necessidades gerais da comunidade, representada pelo Estado. Inversamente, o direito do trabalhador retribuio do seu trabalho tem por funo assegurar interesses que, por mais respeitveis que sejam e que efetivamente o so, revestem natureza parcelar e privada, a saber os do trabalhador envolvido e da sua famlia. Nesta conformidade, o dever de pagar impostos e o de pagar salrios no so, em face da ordem jurdica, qualitativamente equiparveis, atendendo quer sua fonte, que legal, no caso do primeiro, e contratual, no do segundo, quer natureza dos interesses que tm por funo tutelar, que pblica, quanto ao primeiro, e privada, relativamente ao segundo. Por conseguinte, em caso de conflito em que o cumprimento de um implique necessariamente o sacrifcio do outro, o dever de pagar impostos dever sobrelevar, como regra, o do pagamento de salrios, conforme vem sustentando a generalidade da jurisprudncia. Mesmo que assim se no entenda, sempre diremos que o conflito de deveres nem sequer dever ser colocado, em abstrato, relativamente s quantias recebidas pelo sujeito interposto, no quadro de uma relao de substituio fiscal. Nesse contexto, o sujeito interposto fica investido da disponibilidade fctica e jurdica dessas importncias, mas estas no
 se integram no seu patrimnio, pois ficam-lhe entregues a ttulo no translativo da propriedade, para a exclusiva finalidade de serem entregues ao Fisco. Assim sendo, as quantias em referncia no respondem por outras obrigaes pecunirias a que esteja vinculado o sujeito que as receba, incluindo as que relevem do pagamento de salrios. Como tal, teremos de concluir pela improcedncia da invocao pelo recorrente da causa de excluso da ilicitude de conflito de deveres pelo que nenhuma violao do art.36 CP se verifica.
 Cumpre apreciar e decidir. II. Fundamentao 5. Em sede de fiscalizao concreta da constitucionalidade, nomeadamente nos recursos previstos na alnea b) do n. 1 do artigo 70. da LTC, tratando-se de formular um juzo que tem por objeto uma norma, ou interpretao normativa, tal como aplicada num caso concreto, pressuposto de conhecimento do recurso que a deciso que o Tribunal Constitucional venha a proferir sobre a questo de constitucionalidade suscitada possa produzir algum efeito sobre a deciso de que se recorre (cfr., entre muitos, os Acrdos deste Tribunal n.os 463/94, 366/96, 687/2004, 447/2012). Exige-se, por outras palavras, a correspondncia entre o critrio normativo cuja fiscalizao de constitucionalidade se requereu e aquele que foi adotado pela deciso recorrida. De outro modo, o eventual juzo positivo de inconstitucionalidade a emitir pelo Tribunal Constitucional no ter qualquer efeito til sobre a deciso recorrida (cfr. o artigo 80., n. 2, da LTC). No caso vertente, o critrio normativo cuja constitucionalidade o recorrente pretende ver apreciada por este Tribunal a soluo dada ao conflito entre o dever de pagar salrios e o dever de entregar os descontos para a Caixa Geral de Aposentaes e h conflito, em seu entender, porque o empregador no dispe das quantias necessrias ao cumprimento simultneo das duas obrigaes. Assim, para o recorrente, a aplicao do disposto nos artigos 105., n. 1, e 107., ambos do RGIT, implica uma interpretao normativa inconstitucional destes dois preceitos, na medida em que d prevalncia ao dever de pagar as contribuies segurana social.
 Porm, a ratio decidendi considerada especificamente na deciso recorrida consiste precisamente na negao da existncia de tal conflito. E, se certo que o tribunal recorrido procede na sua argumentao a uma comparao dos diferentes deveres, dando a conhecer qual, no seu entendimento, deve prevalecer em geral; no menos certo que, a final, vem a julgar o caso com base em soluo diversa. Com efeito, o tribunal recorrido comea por sustentar, como posio geral e de princpio (por via de regra), a prevalncia geral do dever de pagar impostos (ou as contribuies obrigatrias para a Segurana Social, incluindo nesta a Caixa Geral de Aposentaes) sobre o dever de pagar os salrios. Por entender assim, afirma-se no acrdo recorrido, aderindo expressamente orientao jurisprudencial nele citada, que em caso de conflito em que o cumprimento de um implique necessariamente o sacrifcio do outro, o dever de pagar impostos dever sobrelevar, como regra, o do pagamento de salrios, conforme vem sustentando a generalidade da jurisprudncia. Mas a seguir, referindo-se especificamente ao tipo de situaes como a dos presentes autos, em que a importncia do crdito fiscal fica na disponibilidade fctica e jurdica de um terceiro (quantias recebidas o sujeito interposto, no quadro de uma relao de substituio fiscal), o tribunal recorrido considera que, em abstrato, nem sequer existe um conflito de deveres que impendam sobre o dito terceiro, porquanto o mesmo apenas detm aquela importncia a ttulo no translativo da propriedade, para a exclusiva finalidade de [a entregar] ao Fisco. Como se refere no artigo 107., n. 1, do RGIT, trata-se de importncias deduzidas do valor das remuneraes devidas a trabalhadores, mas que so por estes legalmente devidas. Nesta construo que no cabe ao Tribunal Constitucional sindicar as importncias em causa pertencem aos trabalhadores e so por eles devidas segurana social, pelo que as quantias em referncia no respondem por outras obrigaes pecunirias a que esteja vinculado o sujeito que as receba, incluindo as que relevem do pagamento de salrios. E apenas com base nesta assero aquela que se aplica diretamente ao caso sujeito - que no acrdo recorrido se conclui pela improcedncia da invocao pelo
 recorrente da causa de excluso da ilicitude de conflito de deveres e pela consequente no violao do artigo 36. do Cdigo Penal. De harmonia com este entendimento, falta o prprio pressuposto de aplicao do preceito, ou seja, no se verifica qualquer conflito de deveres (o conflito de deveres nem sequer dever ser colocado, em abstrato, relativamente s quantias recebidas pelo sujeito interposto, no quadro de uma relao de substituio fiscal). 6. Na reclamao ora em anlise afirma-se, todavia, que o tribunal recorrido equaciona a questo [do conflito de deveres] e na primeira linha da deciso. Alis, s depois a fls. 22 acrescentam os doutos Desembargadores Mesmo que assim no se entenda. Contudo, a verdade que o inciso transcrito pelo reclamante evidencia a autonomia do que, na lgica da reclamao, constituiria uma segunda linha argumentativa, ou, porventura melhor, um segundo fundamento decisrio. E tanto basta para comprovar que um eventual juzo de inconstitucionalidade sobre a soluo dada ao alegado conflito de deveres a primeira linha argumentativa ou, melhor, o primeiro fundamento decisrio seja insuscetvel de produzir efeito til sobre a deciso recorrida. Isto : mesmo que este Tribunal julgasse procedente a argumentao deduzida pelo recorrente, ora reclamante, quanto soluo abstrata do conflito de deveres, tal juzo em nada alteraria a deciso proferida pelo tribunal a quo, uma vez que, para este, inexiste no caso sujeito qualquer conflito de deveres. Porm, como referido anteriormente e conforme resulta do prprio teor do acrdo recorrido, a deciso do caso sub iudicio pelo tribunal recorrido pressups que o conflito de deveres nem sequer dever ser colocado, em abstrato, relativamente s quantias recebidas pelo sujeito interposto, no quadro de uma relao de substituio fiscal. 7. No que se refere aos demais fundamentos da reclamao, manifesto o equvoco do recorrente quanto natureza e funo da fiscalizao concreta da constitucionalidade consignada na ordem jurdica portuguesa.
 Em primeiro lugar, tal fiscalizao respeita exclusivamente inconstitucionalidade de normas jurdicas aplicadas ou desaplicadas num dado caso. Em segundo lugar, a mesma fiscalizao compete a todos os tribunais, nos termos do artigo 204. da Constituio, devendo o Tribunal Constitucional intervir apenas para decidir os recursos interpostos das decises sobre questes de inconstitucionalidade normativa tomadas por outros tribunais. A interpretao e aplicao do direito infraconstitucional no integram a competncia do Tribunal Constitucional, pelo que este no controla o respetivo acerto. Por ser assim, o problema no o de saber se um tribunal comum nega, ou no, um conflito de direitos/deveres constitucionais, conforme pretende o reclamante; o que importa determinar antes se o tribunal comum aplica ou desaplica uma norma - decidindo com base em tal aplicao ou desaplicao o caso em juzo relativamente qual se coloque a questo da sua compatibilidade com a Constituio. Se, ao invs, o problema reside na interpretao ou aplicao errneas do direito infraconstitucional pelo tribunal comum, esse um problema que s pode ser resolvido na ordem de tribunais em que tal tribunal se integre e sobre o qual o Tribunal Constitucional no se pode pronunciar. Esta limitao dos poderes de cognio e deciso do Tribunal Constitucional resulta diretamente do artigo 280. da Constituio. Finalmente, no que respeita admissibilidade da prolao de decises sumrias pelo relator, nos termos do artigo 78.-A, n. 1, da LTC, cumpre recordar que tais decises so admissveis, alm dos casos em que a questo a decidir simples, sempre que no se possa conhecer do objeto do recurso em virtude da no verificao de algum dos seus pressuposto processuais. Foi o que sucedeu in casu, quanto falta de correspondncia exigida entre o critrio normativo cuja fiscalizao da constitucionalidade o recorrente requereu e a ratio decidendi da deciso recorrida. III. Deciso Pelo exposto, decide-se indeferir a reclamao apresentada e condenar o reclamante nas custas, fixando-se a taxa de justia em
 20 UC, ponderados os critrios referidos no artigo 9., n. 1, do Decreto-Lei n. 303/98, de 7 de outubro (cfr. o artigo 7. do mesmo diploma). Lisboa, 20 de maro de 2013. Pedro Machete Fernando Vaz Ventura Joaquim de Sousa Ribeiro.
 Documents Similar To ACÓRDÃO N.o 183-2013
 Transcendencia Dos Motivos1
 resindência 2012
 As competencias da psico juridica
 vizzoteria


type: contracts

text:
 10.3.2005
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 L 64/55
 EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS
 Nr. 129/2004
 (2004. gada 24. septembris),
 ar ko groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports)
 EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,
 ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kas grozīts ar protokolu, ar kuru pielāgo Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, turpmāk tekstā “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,
 tā kā:
 (1)
 Līguma XIII pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2004. gada 9. jūlija Lēmumu Nr. 109/2004 (1).
 (2)
 Līgumā ir jāiekļauj Komisijas 2003. gada 23. decembra Direktīva 2003/127/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 1999/37/EK par transportlīdzekļu reģistrācijas dokumentiem (2).
 IR NOLĒMUSI TURPMĀKO.
 1. pants
 Līguma XIII pielikuma 24.c punktā (Padomes Direktīva 1999/37/EK) iekļauj šādu ievilkumu:
 “—
 32003 L 0127: Komisijas 2003. gada 23. decembra Direktīva 2003/127/EK (OV L 10, 16.1.2004., 29. lpp.).”
 2. pants
 Direktīvas 2003/127/EK teksti islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ pielikumā, ir autentiski.
 3. pants
 Šis lēmums stājas spēkā 2004. gada 25. septembrī ar noteikumu, ka EEZ Apvienotajai komitejai ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (3).
 4. pants
 Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un EEZ pielikumā.
 Briselē, 2004. gada 24. septembrī
 EEZ Apvienotās komitejas vārdā —
 priekšsēdētājs
 Kjartan JÓHANNSSON
 (1) OV L 376, 23.12.2004., 43. lpp.
 (2) OV L 10, 16.1.2004., 29. lpp.
 (3) Konstitucionālās prasības nav norādītas.


text:
 8.12.2014
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 C 439/28
 2014. május 12-én benyújtott kereset – Arvanitis és társai kontra Európai Parlament és társai
 (T-350/14. sz. ügy)
 (2014/C 439/38)
 Az eljárás nyelve: görög
 Felek
 Felperesek: Athanasios Arvanitis (Rodosz, Görögország) és 47 másik felperes (képviselő: Ch. Papadimitriou ügyvéd)
 Alperesek: Európai Parlament, Európa Tanács, az Európai Unió Tanácsa, Európai Bizottság, Európai Központi Bank, Eurogroup
 Kérelmek
 A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:
 —
 állapítsa meg, hogy az alperesek elmulasztották az ahhoz szükséges jogszabályi intézkedés elfogadását, hogy teljes érvényesülést lehessen biztosítani az uniós jog általános elveinek, különösen a határozott idejű munkavégzésről szóló irányelvnek a felpereseknek az egykori Olympiaki Aeroporiától történő elbocsátásukat követően, amit az Európai Bizottságnak a görög jogba a 3717/2008. sz. törvénnyel átültetett határozata írt elő;
 —
 biztosítsa valamely, közvetlenül alkalmazandó uniós jogi aktusban – irányelv, rendelet vagy más uniós jogi aktus – a felperesek, valamint az egykori Olympiaki Aeroporiától elbocsátott valamennyi munkavállaló számára azt a lehetőséget, hogy megkapják azt a kártérítést, amelyhez mint határozatlan időre foglalkoztatott munkavállalóknak lett volna joguk az Olympiaki Aeroporiától történő kötelező elbocsátásuk-felmondásuk jogcímén;
 —
 rendeljen el valamely, közvetlenül alkalmazandó uniós jogi aktusban – irányelv, rendelet vagy más uniós jogi aktus – 3 00 000 eurónak megfelelő kártérítést minden egyes felperes javára az általuk elszenvedett zavarok és szorongások, alapvető jogaik súlyos megsértése, valamint szakmai pályafutásuk idő előtti félbeszakadásának okán.
 Jogalapok és fontosabb érvek
 Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek két jogalapra hivatkozik/hivatkoznak.
 1.
 Az első jogalap: a 3717/2008 sz. törvény, amely előírja az Olympiaki Aeroporia működésének megszűnését és valamennyi ideiglenes alkalmazott elbocsátását, hiteles uniós jogi aktusnak minősül, és lényegében azt az uniós intézmények fogadták el, többek között az EKB és az Európai Bizottság, és a görög kormány által elfogadott valamennyi intézkedés az Eurogroup, az ECOFIN, az EKB és az Európai Bizottság javaslata, pontosabban ezek határozatát követően írták elő.
 2.
 A második jogalap: az egykori Olympiaki Aeroporia elbocsátott ideiglenes alkalmazottainak az egykori Olympiaki Aeroporia határozott idejű munkavállalóival történő egyenrangúsítása elmulasztása, valamint az ezeknek nyújtott kifejezett kártérítés elmulasztása, amikor elbocsátották őket, számukra közvetlen, személyes és súlyos kárt okoztak, és megfosztották őket attól, hogy élhessenek alapvető jogaikkal


type: wikipedia

text:
Románo Pródi, italijanski politik, bivši predsednik Evropske komisije, * 9. avgust 1939 Scandiano, Reggio Emilia, Kraljevina Italija.
 Prodi je nekdanji dvakratni predsednik vlade Italije ter predsednik Evropske komisije.
 Življenjepis
 Prodi je diplomiral iz prava na Katoliški univerzi v Milanu in se pozneje izpopolnjeval na London School of Economics. Akademsko kariero je nadaljeval kot profesor in raziskovalec na področju ekonomije in krajši čas gostoval na univerzi Stanford in Harvard v ZDA.
 Sredi sedemdesetih let 20. stoletja je vstopil v italijansko politiko in bil leta 1978 imenovan za ministra za industrijo. V 80. in prvi polovici 90. let je bil imenovan na mesta v različnih komisijah. Leta 1995 je prevzel vodstvo levosredinske koalicije Oljka. Od leta 1996 do 1998 je bil italijanski predsednik vlade.
 Od leta 1999 je bil na položaju predsednika Evropske komisije, ki ga je zapustil 1. novembra 2004, ko ga je nasledil portugalski ministrski predsednik José Manuel Durão Barroso.
 Prodi, ki so ga imeli za najresnejšega tekmeca Silvia Berlusconija, se je tako novembra vrnil na domače politično prizorišče, kjer je imel v načrtu, da koalicijo Oljka pripelje na parlamentarnih volitvah leta 2006 znova na vodilno pozicijo. Zasedal jo je do leta 2008, ko je na oblast spet prišel Silvio Berlusconi.
 Glej tudi
 seznam italijanskih politikov
 seznam italijanskih pravnikov
 seznam italijanskih ekonomistov
 Zunanje povezave
 Uradna stran predsednika Evropske komisije - Z življenjepisom, od koder so bili povzeti nekateri podatki v tem sestavku.
 |-
 |-
 |-
 |-
 Živeči ljudje
 Italijanski pravniki
 Italijanski ekonomisti
 Predavatelji na Univerzi Stanford
 Predavatelji na Univerzi Harvard
 Nosilci reda zvezde Romunije
 Nosilci reda za izredne zasluge Republike Slovenije
 Italijanski univerzitetni učitelji
 Nosilci reda Isabele Katoliške
 Nosilci reda za zasluge Republike Italije
 Italijanski akademiki
 Predsedniki Evropske komisije
 Ministrski predsedniki Italijanske republike
 Poslanci Legislature XIII Italijanske republike
 Poslanci Legislature XV Italijanske republike
 Ministri za industrijo Italijanske republike


text:
Hjärnfysik - en blogg om hjärnan och löpning: Löpning, inlärning och ADHD
 När jag känner mig trött eller lite orolig, då finns det inget bättre än en klargörande löprunda. Tröttheten dunstar bort och oron tappar kraft. Oro är ofta tankar som inte kan fästa vid något och få ett avslut och genom att springa bryter man ett mönster. Den rytmiska löpningen skapar taktfasta alfavågor, det frigörs ämnen som gör oss euforiska och ansträngningen leder till en rejäl blodsköljning av hjärnan. Med varje droppe blod följer miljontals syremolekyler som sugs upp av kroppens mest blodtörstiga organ - hjärnan. Foto: Dreamstime
 Det är inte så att löpningen gör att mängden blod ökar, det är tillgängligheten som ökar. När man springer bildas en kraftfull molekyl - kväveoxid - som förbättrar flödet av blod genom att spänna ut blodkärlen. Det leder i sin tur till att det bildas nya blodkärl som tränger djupare in i kroppens vävnader, vilket ger cellerna bättre tillgång till blodomloppets inflöde av näring och syre och utflöde av restprodukter, som t ex beta-amyloid som är starkt kopplat till Alzheimer. Att springa är att bokstavligen skölja hjärnan ren. Samband mellan träning och inlärning Vi vet sedan några år att träning är viktigt för hjärnan, fast det mesta återstår fortfarande att upptäcka. I en ny studie fann forskare nya aspekter av träningens påverkan på hjärnan. Man såg framför allt två saker: Minnet påverkas olika beroende på om man är växande eller fullvuxen. Man fann gener som är viktiga när det gäller hur mycket träningen påverkar hjärnan. Studien genomfördes av David Bucci vid Darthmoth College. Syftet var från början att finna samband mellan motion, minne och ADHD. Allt fler barn får diagnosen ADHD och Bucci ville hitta en alternativ behandling till medicinering, vars konsekvenser kan vara svåra att överblicka på lång sikt. Bucci såg att råttor med ADHD-liknande beteende minskade dessa beteenden om de motionerade. Forskarna borrade sig sedan djupare in i hjärnans vindlingar för att finna kopplingar i form av BDNF - Brain Derived Neurotrophic factor - mellan inlärning och träning. Man fann att mängden BDNF korrelerade positivt med förbättrat minne och effekten satt i under en längre tid hos unga personer än hos vuxna. Motion är således viktig för inlärning, men särskilt viktigt under ungdomen, medan hjärnvolymen växer. Att dra ner på idrott i skolan är därmed med stor säkerhet förkastligt, vilket jag argumenterade för i ett tidigare inlägg. I en senare studie gjorde forskarna nästa stora upptäckt. Huruvida personerna kunde dra nytta av träningens effekter på inlärning avgjordes till stor del av gener som påverkade BDNF. Alla svarar inte lika på träning och vi är alla olika, såvida man inte delat äggcell med någon. Det måste träningsprogram ta hänsyn till och ju bättre vi känner vår genetiska kod, desto bättre utformade träningsprogram kommer vi att få. Den typen av individuella, genetiskt grundade program kanske inte ligger så långt borta. ADHD och träning Det finns många berättelser om att barn med ADHD mår bättre om de tränar och är aktiva. Många har säkert läst om hur Michael Phelps mor kastade sin rastlösa son i bassägen och lät honom simma sig lugn. Det resulterade i ett antal OS-medaljer. Några läsare med ADHD har hört av sig till mig och sagt att de blir bättre av träning. Som så ofta springer praktiken långt före teorin, som långsamt och mödosamt följer spåren och med hjälp av dessa bygger en teori som kan ge hjälp att förstå vart spåren kommer ifrån och vart de leder nånstans. Det finns ett inslag av ärftlighet i ADHD. Enligt en svensk studie kan gener förklara mellan 45-90%. Dessa gener har inte sållats bort av det naturliga urvalet och därmed torde de ha ett överlevnadsvärde. Under större delen av människans utveckling har vi varit aktiva jägare och samlare. De som hade ett större driv än andra, fångade säkert fler byten och samlade in mer värdefulla bär, frukter och växter. De satt aldrig still. De kanske hade klassats som ADHD idag, när det har blivit så viktigt att sitta stilla att det i sig blivit ett allvarligt hälsoproblem.
 Daniel21 maj 2012 18:40Härligt poetisk inledning. Sitter nu och arbetar med viktigt stillasittande, men blev duktigt sugen på att ge mig ut och spola av hjärnan lite. Så att säga.SvaraRaderaSvarJohan22 maj 2012 11:36Härligt, det gjorde ju inlägget mödan värd:)RaderaSvaraAnonym21 oktober 2014 14:34Riktigt intressant läsning stort tack =)SvaraRaderaLägg till kommentarLäs in mer...