type: legislation

text:
 |
 52012PC0298
 Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1288/2009 /* COM/2012/0298 final - 2012/0158 (COD) */
 SELETUSKIRI
 1. ETTEPANEKU TAUST
 Pärast Euroopa
 Liidu toimimise lepingu jõustumist ei saa tehnilisi kaitsemeetmeid enam
 iga-aastasesse kalapüügivõimalusi käsitlevasse määrusesse üleminekuajaks
 lisada, kuna kõnealune määrus võib sisaldada meetmeid üksnes püügivõimaluste
 kindlaksmääramise ja jaotamise kohta, ning nn seotud tingimused, mis puudutavad
 kalapüügivõimaluste kasutamist, kuid mis ei ole nendega funktsionaalselt
 seotud, tuleks vastu võtta kaasotsustamise teel.
 Vastavalt sellele esitles komisjon 2008.
 aastal ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus kalavarude kaitse kohta
 tehniliste meetmete abil,[1] millega sooviti asendada määrus (EÜ) nr 850/98 kalavarude
 kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu[2] ning näha ette iga-aastases kalapüügivõimalusi käsitlevas määruses
 sätestatud tehniliste üleminekumeetmete pidev rakendamine. Kuid poliitilise
 kokkuleppeni ei jõutud ning seetõttu võeti ettepanek 2010. aasta oktoobris
 tagasi.
 Selleks et 2009. aasta kalapüügivõimaluste
 kindlaksmääramist käsitlevas määruses (EÜ) nr 43/2009[3] sätestatud tehnilised kaitsemeetmed jääksid alates 1. jaanuarist 2010
 kehtima võttis nõukogu vastu määruse (EÜ) nr 1288/2009 tehniliste
 üleminekumeetmete kehtestamise kohta ajavahemikuks 1. jaanuarist 2010 kuni 30.
 juunini 2011[4]. Selle määrusega nähti ette, et kõnealuste tehniliste meetmete
 rakendamist jätkatakse üleminekuajal 18 kuu jooksul kuni 30. juunini 2011.
 Määrusega (EL) 579/2011[5] pikendati nende meetmete kehtivusaega veel 18 kuu võrra, kuna 30.
 juuniks 2011 ei olnud veel võimalik neid inkorporeerida kehtivasse tehnilisi
 meetmeid käsitlevasse määrusesse (EÜ) nr 850/98 (või uude kõnealust määrust
 asendavasse määrusesse)
 Komisjonil on kavas määrus (EÜ) nr 850/98 läbi
 vaadata pärast ühise kalanduspoliitika reformi, mille üle peetakse praegu
 läbirääkimisi, ning kooskõlas kõnealuse reformiga. Seega ei saa uus tehnilisi
 meetmeid käsitlev määrus olla 1. jaanuariks 2013 jõustamiseks valmis. Seepärast
 on vaja leida võimalus tehniliste üleminekumeetmete säilitamiseks pärast
 31. detsembrit 2012, et oleks aega töötada välja uus tehnilisi meetmeid
 käsitlev raamistik.
 Määruses (EÜ) nr 43/2009 sätestatud tehnilised
 meetmed on olulised säästvaks kalapüügiks ning on vaja tagada nende
 järjepidevus. Kui kõnealuste meetmete rakendamine katkestatakse (isegi
 ajutiselt), mõjutaks see negatiivselt asjaomaste kalavarude ning ohualdiste
 süvamereelupaikade ja merelindude ökosüsteemi kaitset muu hulgas mitmel
 direktiiviga 92/43/EMÜ[6] loodud NATURA 2000 kaitsealal Euroopa territooriumil, samuti aladel,
 mis on suletud ohualdiste süvamereelupaikade kaitsmiseks rahvusvahelistes
 vetes. Samuti tähendaks see mitme põhjendatud ja heakskiidetud erandi, mis on
 tehtud määruse (EÜ) nr 850/98 sätetest, kohaldamise lõpetamist.
 Lisaks tuleks kalanduse teadus-, tehnika- ja
 majanduskomitee (STECF) nõuande põhjal vähesel määral muuta tehnilisi meetmeid,
 mis ei ole kooskõlas või mis on vastuolus määruses (EÜ) nr 850/98 sätestatud
 meetmetega.
 Samuti on vaja ajakohastada määruses (EÜ) nr
 43/2009 sätestatud kehtivaid meetmeid Kirde-Atlandi Kalanduskomisjoni (NEAFC)
 soovituse põhjal ning lisada teatavad tehnilised meetmed, et vähendada
 pelaagiliste liikide tagasiheidet Kirde-Atlandil vastavalt kokkuleppele, mis
 sõlmiti Norra ja Fääri saarte ning ELi vahel 2010. aastal, kuid mis ei ole veel
 ELi õigusaktidesse üle võetud.
 Seepärast leitakse, et määrust (EÜ) nr 850/98
 on asjakohane muuta, et lisada sellesse kõnealused tehnilised meetmed ning
 jätta võimaluse korral välja selgelt määratletud, kuid vananenud meetmed, mis
 on sätestatud nii määruses (EÜ) nr 850/98 kui ka määruses (EÜ)
 nr 1288/2009.
 2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA
 MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
 Huvitatud isikutega ei olnud vaja
 konsulteerida ning mõju ei olnud vaja hinnata. Mõju hindamine tehti seoses
 komisjoni 2008. aasta ettepanekuga võtta vastu nõukogu määrus kalavarude kaitse
 kohta tehniliste meetmete abil[7]. Enamik käesolevas ettepanekus käsitletud meetmetest on kehtivad
 meetmed, mis olid lisatud ka 2008. aasta ettepanekusse ning seega on need hõlmatud
 viimati nimetatud ettepanekuga seoses tehtud mõju hindamisega. Alates
 2008. aastast toimunud muudatuste tõttu tuleb enamikke käesolevas
 ettepanekus käsitletud meetmeid ajakohastada, kuid mitte sisuliselt muuta;
 mitmed meetmed tulenevad rahvusvahelistest kohustustest ning nende kohta ei ole
 vaja teha mõju hindamist.
 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
 · Kavandatud meetmete kokkuvõte
 · Peamine eesmärk on hoida ära kõnealuste tehniliste meetmete rakendamise
 katkestamine 2012. aasta lõpuks, mis mõjutaks negatiivselt asjaomaste
 kalavarude kaitset ja ökosüsteeme. Sellega tagatakse kõnealuste meetmete
 õiguskindlus seni, kuni ühise kalanduspoliitika reformi osana töötatakse välja
 uus tehniliste meetmete raamistikku käsitlev määrus.
 · Õiguslik alus
 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43
 lõige 2.
 · Subsidiaarsuse põhimõte
 Ettepanek tehakse Euroopa Liidu ainupädevusse
 kuuluvas valdkonnas.
 · Proportsionaalsuse põhimõte
 Käesoleva ettepanekuga lisatakse olemasolevad
 määruses (EL) nr 43/2009 sätestatud tehnilised meetmed ning määruses (EÜ) nr
 850/98 juba sätestatud meetmete muudatused, seega ei seata proportsionaalsuse
 põhimõtet kahtluse alla.
 · Õigusakti valik
 Kavandatud õigusakt: Euroopa Parlamendi ja
 nõukogu määrus.
 Muud meetmed ei oleks asjakohased järgmisel
 põhjusel: määrust peab muutma määrusega.
 4. MÕJU EELARVELE
 Käesoleva meetmega ei kaasne täiendavaid liidu
 kulusid.
 2012/0158 (COD)
 Ettepanek:
 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
 millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr
 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste
 meetmete kaudu ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1288/2009
 EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
 NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
 lepingut ja eriti selle artikli 43 lõiget 2,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
 pärast õigusakti eelnõu esitamist riikide
 parlamentidele,
 võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
 Sotsiaalkomitee arvamust,[8]
 toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
 ning arvestades järgmist:
 (1) Nõukogu 27. novembri 2009.
 aasta määrusega (EÜ) nr 1288/2009 (tehniliste üleminekumeetmete kehtestamise
 kohta ajavahemikuks 1. jaanuarist 2010 kuni 30. juunini 2011)[9] ning selle muutmisaktiga, 8.
 juuni 2011. aasta määrusega (EL) nr 579/2011, millega muudetakse nõukogu
 määrust (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks
 võetud tehniliste meetmete kaudu,[10]
 on ette nähtud teatavate nõukogu 16. jaanuari 2009. aasta määruses (EÜ) nr
 43/2009 (millega määratakse 2009. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja
 kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse
 vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes)[11] sätestatud tehniliste meetmete
 kohaldamise jätkamine üleminekuajal kuni 31. detsembrini 2012.
 (2) On oodata uut tehniliste
 kaitsemeetmete raamistikku, mis õigustab kõnealuste tehniliste meetmete
 kohaldamise pikendamist üleminekuajal. See raamistik ei jõustu 2012. aasta
 lõpuks, kuna selle vastuvõtmine sõltub äärmiselt suurel määral ühise
 kalanduspoliitika reformist.
 (3) Selleks et tagada
 merekeskkonna bioloogiliste ressursside jätkuv nõuetekohane kaitse ja
 majandamine, tuleks 30. märtsi 1998. aasta määrust (EÜ) nr 850/98 (kalavarude
 kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu)
 ajakohastada ning lisada sellesse tehnilised üleminekumeetmed.
 (4) Teatavad meetmed, millega
 jäetakse lõhelised, silmud ja pihklased seisevvõrkudele kohaldatavate ning
 saagi koostist käsitlevate sätete reguleerimisalast välja, ei ole enam
 asjakohased ning seetõttu tuleks need välja jätta, kuna kõnealuseid liike enam
 ei püüta..
 (5) Tuleks jätkata suuremate
 isendite eelistamise keelamist kõigis ICES püügipiirkondades ning tahtmatu
 püügi vähendamiseks tuleks kehtestada teatavate liikide vette tagasi laskmise
 keeld ning nõue lahkuda püügipiirkonnast, kui 10 % püütud saagist sisaldab
 alamõõdulisi kalu, nagu 2009. aastal lepiti kokku Norra ja Fääri saartega.
 (6) Kalanduse teadus-, tehnika-
 ja majanduskomitee (STECF) nõuande kohaselt ei ole püügikeeld teatavates
 heeringa kudemiskohtades enam vajalik selle liigi säästva kasutamise tagamiseks
 ICES VIa rajoonis ning kõnealused püügikeelud tuleks tühistada.
 (7) Võttes arvesse STECFi
 nõuannet, mille kohaselt on tobiate vähesus seotud kaljukajakate ebaõnnestunud
 pesitsemisega, tuleks püügikeeldu ICES IV alapiirkonnas jätkata, arvestamata
 kalavarude seireks igal aastal toimuvat piiratud kalapüüki.
 (8) STECFi nõuande kohaselt
 tuleks selliste püügivahendite kasutamist, millega ei püüta norra salehomaari,
 lubada teatavates piirkondades, kus norra salehomaari püük on keelatud.
 (9) ICESi ja STECFi nõuande
 kohaselt tuleks Rockalli kilttursa, tursa-, kilttursa- ja merlangivarude
 kaitsmiseks jätkata teatavate tehniliste kaitsemeetmete kohaldamist Šotimaast
 lääne pool (ICES VIa rajoon), Keldi meres (ICES VIIf ja VIIg rajoon) ning Iiri
 meres (ICES VIIa rajoon), et aidata kaasa kalavarude kaitsmisele.
 (10) STECFi nõuande kohaselt tuleks
 lubada selliste meetmete võtmist, millega lubatakse põhjaatlandi süsika püügil
 ICES VIa rajoonis kasutada ridvata õngesid ja automatiseeritud
 taglasõngejadasid ning milles käsitletakse sorteerimisvõrede kasutamist ICES
 VIIa rajooni piirangutega alas.
 (11) STECFi nõuande kohaselt tuleks
 jätkata kilttursa noorisendite püügikeelu kohaldamist ICES VIb rajoonis.
 (12) STECFi nõuande kohaselt tuleks
 jätkata sinise molva kudekogumite kaitsmiseks võetavate meetmete kohaldamist
 ICES VIa rajoonis.
 (13) Tuleks jätkata Kirde-Atlandi
 Kalanduskomisjonis (NEAFC) 2011. aastal meriahvena kaitsmiseks kehtestatud
 meetmete kohaldamist ICES I ja II alapiirkonna rahvusvahelistes vetes.
 (14) Tuleks jätkata NEAFC poolt
 2011. aastal meriahvena kaitsmiseks kehtestatud meetmete kohaldamist Irmingeri
 meres ja sellega piirnevates vetes.
 (15) STECFi nõuande kohaselt tuleks
 jätkuvalt lubada kalapüüki elektriimpulsse kasutava piimtraaliga teatavatel
 tingimustel ICES IVc rajoonis ja IVb rajooni lõunaosas.
 (16) Alaliselt tuleks rakendada
 teatavaid meetmeid, millega piiratakse vastavalt 2009. aastal liidu ning
 Norra ja Fääri saarte vahel sõlmitud kokkuleppele selliste pelaagilise püügi
 laevade saagi käitlemise ja vette tagasi pumpamise võimsust, millega püütakse
 Kirde-Atlandil heeringat, makrelli ja stauriidi.
 (17) ICESi nõuande kohaselt tuleks
 jätkata tehniliste kaitsemeetmete kohaldamist, et kaitsta kudemisajal täiskasvanud
 tursa varusid Iiri meres.
 (18) STECFi nõuande kohaselt tuleks
 seisevvõrkude ja nakkevõrkudega kalapüüki ICES IIIa, VIa, VIb, VIIb, VIIc,
 VIIj, VIIk rajooni ja ICES alapiirkonna VIII, IX, X ja XII vetes, mille sügavus
 on 200–600 m lubada üksnes teatavatel tingimustel, millega tagatakse
 bioloogiliselt tundlike süvamereliikide kaitse.
 (19) Biskaia lahes tuleks jätkuvalt
 lubada kasutada teatavate selektiivsete püügivahendite kasutamist, et tagada
 merluusi ja norra salehomaari varude säästev kasutamine ning vähendada
 kõnealuste liikide tagasiheidet.
 (20) Teatavates piirkondades tuleks
 jätkuvalt kohaldada püügipiiranguid, mille NEAFC kehtestas 2004. aastal
 ohualdiste süvamereelupaikade kaitsmiseks NEAFCi reguleeritavas piirkonnas ja
 liit 2008. aastal ICES VIIc, VIIj, VIIk ja VIIIc rajooni teatavatel aladel.
 (21) Vastavalt liidu ja Norra ühise
 töörühma nõuandele, milles käsitletakse tehnilisi meetmeid, ei aita heeringa-,
 makrelli- või kilupüügi keeld traalide või seinnootadega nädalavahetustel
 Skagerrakis ja Kattegatis enam pelaagilisi kalavarusid kaitsta, kuna 2011.
 aastal liidu, Norra ja Fääri saarte vahel sõlmitud kokkuleppega muudeti
 püügitavasid ning sellest tulenevalt tuleks kõnealune keeld tühistada.
 (22) Selguse ja parema
 reguleerimise huvides tuleks mõned vananenud sätted välja jätta.
 (23) Veenuskarplase alammõõdud
 tuleks bioloogiliste andmete põhjal läbi vaadata.
 (24) Kolmandate riikide
 suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvatest ja CECAFi
 (Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee) piirkonnas asuvatest vetest püütud
 kaheksajalale on kehtestatud alammõõt, et parandada kaheksajala ning eelkõige
 noorisendite kaitsmist.
 (25) Tuleks kehtestada uued
 sorteerimisvõre spetsifikatsioonid, et vähendada kaaspüüki norra salehomaari
 püügil ICES VI alapiirkonnas ja ICES VIIa rajoonis.
 (26) Kehtima peaksid jääma
 spetsifikatsioonid, milles käsitletakse ruudukujuliste silmadega
 selektiivakende kasutamist teatavatel tingimustel teatavate veetavate
 püünistega kalapüügil Biskaia lahel.
 (27) Selleks et vähendada
 ebaühtlust määruse (EÜ) nr 43/2009 ja määruse (EÜ) nr 850/98 vahel, tuleks ICES
 VIa rajoonis lubada kasutada 2 m ruudukujuliste silmadega selektiivaknaid
 laevadel, mille mootori võimsus on alla 112 kW.
 (28) Nõukogu määrus (EÜ)
 nr 1288/2009 tuleks kehtetuks tunnistada.
 (29) Seepärast tuleks määrust (EÜ)
 nr 850/98 vastavalt muuta,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
 Artikkel 1
 Määrust (EÜ) nr 850/98 muudetakse
 järgmiselt.
 (1)
 Artikkel 13 jäetakse välja.
 (2)
 Lisatakse järgmine jaotis IIIa.
 „IIIa JAOTIS
 MEETMED TAGASIHEITE VÄHENDAMISEKS”
 Artikkel 19a
 Alamõõdulised mereorganismid
 1. Kõik käesoleva määruse artiklis 2
 määratletud piirkondades 1 kuni 4 püütud kvoodiga hõlmatud liigid tõmmatakse
 laeva pardale ja seejärel lossitakse.
 2. Lõikes 1 osutatud sätted ei piira
 käesolevas määruses ega mis tahes muus kalandusalases õigusaktis sätestatud
 kohustusi.
 3. Kui
 piirkondades 1 kuni 4 püütud alamõõduliste makrellide, heeringate või
 stauriidide kogus ühes loomuses ületab 10 % kogu püütud kalakogusest,
 lahkub laev püügipiirkonnast.”
 (3)
 Artikli 20 lõike 1 punkt d jäetakse välja.
 (4)
 Artikkel 29a asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 29a
 Tobiapüügi keeluala ICES IV
 alapiirkonnas
 Keelatud on lossida ja pardal hoida tobiaid,
 mis on püütud geograafilisest piirkonnast, mis asub Inglismaa ja Šotimaa
 idaranniku ning järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste
 koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:
 –
 55o30’ põhjalaiust Inglismaa
 idarannikul,
 –
 55o30’ põhjalaiust, 1o00’
 läänepikkust,
 –
 58o00’ põhjalaiust, 1o00’
 läänepikkust,
 –
 58o00’ põhjalaiust, 2o00’
 läänepikkust,
 –
 2o00’ läänepikkust Šotimaa idarannikul.”
 (5)
 Artikli 29b lõiget 3 muudetakse järgmiselt:
 „3. Erandina lõikes 1 sätestatud keelust on
 püük kalakorvidega, millega ei püüta norra salehomaari, lõike 1 punktides a ja
 b nimetatud geograafilistes piirkondades ja samades punktides nimetatud
 ajavahemikul lubatud.”
 (6)
 Lisatakse artiklid 29c–29h:
 „Artikkel 29c
 Rockalli kilttursa ala ICES
 VI alapiirkonnas
 1. Piirkondades, mis asuvad järgmiste
 ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud
 loksodroomide vahel, on keelatud Rockalli kilttursa püük, v.a püük õngejadaga:
 –
 57o00’N, 15o00’ W
 –
 57o00’N, 14o00’ W
 –
 56o30’ N, 14o00’ W
 –
 56o30’N, 15o00’ W”
 Artikkel 29d
 Tursa-, kilttursa- ja
 merlangipüügi piirangud ICES VI alapiirkonnas
 1. Igasugune tursa-, kilttursa- ja
 merlangipüük on keelatud ICES VIa rajooni selles osas, mis asub ida või lõuna
 pool järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaselt määratud
 koordinaate loksodroomidest:
 –
 54o30’ N, 10o35’ W
 –
 55o20’ N, 09o50’ W
 –
 55o30’ N, 09o20’ W
 –
 56o40’ N, 08o55’ W
 –
 57o00’ N, 09o00’ W
 –
 57o20’ N, 09o20’ W
 –
 57o50’ N, 09o20’ W
 –
 58o10’ N, 09o00’ W
 –
 58o40’ N, 07o40’ W
 –
 59o00’ N, 07o30’ W
 –
 59o20’ N, 06o30’ W
 –
 59o40’ N, 06o05’ W
 –
 59o40’ N, 05o30’ W
 –
 60o00’ N, 04o50’ W
 –
 60o15’ N, 04o00’ W
 2. Kõik lõikes 1 osutatud piirkonnas viibivad
 kalalaevad tagavad, et kõik pardal olevad püügivahendid on soritud ja stoovitud
 vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009[12]
 artiklile 47:
 3. Erandina lõikest 1 lubatakse nimetatud
 piirkondades nimetatud ajavahemikel tegeleda püügitegevusega, kasutades
 teivastega kinnitatud rannalähedasi passiivpüüniseid, kammkarbi tragisid,
 südakarbi tragisid, ridvata õngesid, mehhaniseeritud taglasõngejadasid,
 kaldavõrke ja kaldanootasid, lõkspüüniseid ja mõrdasid, tingimusel et:
 (a)
 pardal hoitakse või kasutatakse üksnes teivastega
 kinnitatud rannalähedasi passiivpüüniseid, kammkarbi tragisid, südakarbi
 tragisid, ridvata õngesid, mehhaniseeritud taglasõngejadasid, kaldavõrke ja
 kaldanootasid, lõkspüüniseid ja mõrdasid ning
 (b)
 peale makrelli, euroopa süsika, põhjaatlandi süsika
 ja lõhe või karpide (v.a limused ja koorikloomad) ei hoita pardal, lossita ega
 tooda maale muud kala.
 4. Erandina lõikest 1 on selles lõikes
 nimetatud piirkondades püügitegevus lubatud võrkudega, mille võrgusilma suurus
 on alla 55 mm, tingimusel et:
 (a)
 pardal ei hoita võrke, mille silmasuurus on
 55 mm või üle selle ning
 (b)
 pardal ei hoita muud kala peale heeringa, makrelli,
 sardiini, sardinelli, stauriidi, kilu, põhjaputassuu, hirvkala ja hõbekala.
 5. Erandina lõikest 1 on lubatud püüda norra
 salehomaari, tingimusel et:
 (a)
 kasutatavas püügivahendis on sorteerimisvõre
 kooskõlas XIVa lisaga või XIVc lisas kirjeldatud ruudukujuliste silmadega
 selektiivaken;
 (b)
 püügivahendi võrgusilma miinimumsuurus on 80 mm;
 (c)
 norra salehomaar moodustab pardal hoitava saagi
 kaalust vähemalt 30 %;
 (d)
 pardal hoitava saagi kaalust võib kuni 10 %
 moodustada segu tursast, kilttursast ja/või merlangist.
 6. Lõiget 5 ei kohaldata piirkonnas, mis asub
 järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega
 määratud loksodroomide vahel:
 –
 59o05’ N, 06o45’ W
 –
 59o30’ N, 06o00’ W
 –
 59o40’ N, 05o00’ W
 –
 60o00’ N, 04o00’ W
 –
 59o30’ N, 04o00’ W
 –
 59o05’ N, 06o45’ W
 7. Erandina lõikest 1 on lubatud kala püüda
 traali, põhjanooda või samalaadse püügivahendiga, tingimusel et:
 (a)
 kalalaevade, mille kogupikkus on üle 15 meetri,
 pardal olevate võrkude võrgusilma miinimumsuurus on 120 mm ning kõigi teiste
 kalalaevade pardal olevate võrkude võrgusilma miinimumsuurus on 110 mm;
 (b)
 pardal hoitava saagi kaalust võib kuni 30 %
 moodustada segu tursast, kilttursast ja/või merlangist;
 (c)
 kui pardal hoitavast saagist moodustab põhjaatlandi
 süsikas alla 90 %, on kasutatavas püügivahendis XIVc lisas kirjeldatud
 ruudukujuliste silmadega selektiivaken, ning
 (d)
 kui kalalaeva kogupikkus ei ületa 15 meetrit ning
 vaatamata pardal hoitavast põhjaatlandi süsika saagi kogusest, on kasutatavas
 püügivahendis XIVd lisas kirjeldatud ruudukujuliste silmadega selektiivaken.
 8. Lõiget 7 ei kohaldata piirkonnas, mis asub
 järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega
 määratud loksodroomide vahel:
 –
 59o05’ N, 06o45’ W
 –
 59o30’ N, 06o00’ W
 –
 59o40’ N, 05o00’ W
 –
 60o00’ N, 04o00’ W
 –
 59o30’ N, 04o00’ W
 –
 59o05’ N, 06o45’ W
 9. Iga asjaomane liikmesriik rakendab 1.
 jaanuarist kuni 30. juunini pardapealset vaatlemiskava, mille eesmärgiks on
 võtta proove saagist ja tagasi heidetud saagist kalalaevadel, mis kasutavad
 lõigetes 6 ja 7 sätestatud erandeid. Vaatlemiskavasid teostatakse piiramata
 vastavate eeskirjade kohaseid kohustusi ning nende eesmärgiks on hinnata tursa,
 kilttursa ja merlangi püüki ja tagasiheidet vähemalt 20 % täpsusega.
 10. Asjaomased liikmesriigid esitavad
 komisjonile esialgse aruande vaatlemiskavas osalevate kalalaevade püügi ja
 tagasiheite koguste kohta hiljemalt kava rakendamise aasta 30. juunil.
 Lõpparuanne asjaomase kalendriaasta kohta esitatakse hiljemalt kõnealusele
 kalendriaastale järgneva aasta 1. veebruaril.
 Artikkel 29e
 Tursapüügi piirangud ICES VII
 alapiirkonnas
 1. Igasugune tursapüük on 1. veebruarist kuni
 31. märtsini keelatud ICES VII alapiirkonnas asuvates ICESi statistilistes
 ruutudes: 30E4, 31E4, 32E3. Kõnealust keeldu ei kohaldata kuue meremiili
 ulatuses lähtejoonest.
 2. Erandina lõikest 1 lubatakse nimetatud
 piirkondades nimetatud ajavahemikel tegeleda püügitegevusega, kasutades
 teivastega kinnitatud rannalähedasi passiivpüüniseid, kammkarbi tragisid,
 südakarbi tragisid, kaldavõrke ja kaldanootasid, ridvata õngesid,
 mehhaniseeritud taglasõngejadasid, lõkspüüniseid ja mõrdasid, tingimusel et:
 (a)
 pardal hoitakse või kasutatakse üksnes teivastega
 kinnitatud rannalähedasi passiivpüüniseid, kammkarbi tragisid, südakarbi
 tragisid, kaldavõrke ja kaldanootasid, ridvata õngesid, mehhaniseeritud
 taglasõngejadasid, lõkspüüniseid ja mõrdasid ning
 (b)
 peale makrelli, euroopa süsika, lõhe, karpide (v.a
 limused ja koorikloomad) ei hoita pardal, lossita ega tooda maale muud kala.
 3. Erandina lõikest 1 on selles lõikes
 nimetatud piirkondades püügitegevus lubatud võrkudega, mille võrgusilma suurus
 on alla 55 mm, tingimusel et:
 (a)
 pardal ei hoita võrke, mille silmasuurus on
 55 mm või üle selle ning
 (b)
 pardal ei hoita muud kala peale heeringa, makrelli,
 sardiini, sardinelli, stauriidi, kilu, põhjaputassuu, hirvkala ja hõbekala.
 Artikkel 29f
 Erieeskirjad sinise molva
 kaitseks
 1. Ajavahemikul 1. märtsist kuni 31. maini ei
 tohi pardal hoitava sinise molva kogus ületada kuut tonni püügireisi kohta ICES
 VIa rajooni piirkondades, mis asuvad järgmiste ülemaailmse geodeetilise
 süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:
 (a)
 Šoti mandrilava serv
 –
 59o58’ N, 07o00’ W
 –
 59o55’ N, 06o47’ W
 –
 59o51’ N, 06o28’ W
 –
 59o45’ N, 06o38’ W
 –
 59o27’ N, 06o42’ W
 –
 59o22’ N, 06o47’ W
 –
 59o15’ N, 07o15’ W
 –
 59o07’ N, 07o31’ W
 –
 58o52’ N, 07o44’ W
 –
 58o44’ N, 08o11’ W
 –
 58o43’ N, 08o27’ W
 –
 58o28’ N, 09o16’ W
 –
 58o15’ N, 09o32’ W
 –
 58o15’ N, 09o45’ W
 –
 58o30’ N, 09o45’ W
 –
 59o30’ N, 07o00’ W
 (b)
 Rosemary madaliku serv
 –
 60o00’ N, 11o00’ W
 –
 59o00’ N, 11o00’ W
 –
 59o00’ N, 09o00’ W
 –
 59o30’ N, 09o00’ W
 –
 59o30’ N, 10o00’ W
 –
 60o00’ N, 10o00’ W
 V.a piirkond, mis asub järgmiste ülemaailmse
 geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide
 vahel:
 –
 59o15’ N, 10o24’ W
 –
 59o10’ N, 10o22’ W
 –
 59o08’ N, 10o07’ W
 –
 59o11’ N, 09o59’ W
 –
 59o15’ N, 09o58’ W
 –
 59o22’ N, 10o02’ W
 –
 59o23’ N, 10o11’ W
 –
 59o20’ N, 10o19’ W
 2. Lõikes 1 sätestatud piirkonda
 sisenedes ja sealt väljudes kannab kalalaeva kapten püügipäevikusse sisenemise
 ja väljumise kuupäeva, kellaaja ja koha.
 3. Kui kalalaeva sinise molva saak jõuab
 kummaski lõikes 1 sätestatud piirkonnas 6 tonnini:
 (a)
 lõpetab ta viivitamata püügi ja väljub piirkonnast,
 kus ta viibib;
 (b)
 ei tohi ta kumbagi piirkonda naasta enne saagi
 lossimist;
 (c)
 ei tohi ta sinist molvat mis tahes koguses merre
 tagasi lasta.
 4. Määruse (EÜ) nr 2347/2002[13] artiklis 8 osutatud vaatlejad,
 kes on määratud lõikes 1 osutatud piirkondades viibivatele kalalaevadele,
 peavad lisaks kõnealuse artikli kohastele ülesannetele mõõtma sinise molva
 saagi asjakohastes proovides sisalduvaid kalu ja määrama osaproovi kalade
 suguküpsuse astme. Liikmesriigid kehtestavad STECFi nõuande põhjal üksikasjalikud
 proovivõtumenetlused ja tulemuste võrdlemise korra.
 5. Ajavahemikul 15. veebruarist kuni 15.
 aprillini on põhjatraalide, õngejadade ja seisevvõrkude kasutamine keelatud
 piirkonnas, mis asub järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84)
 kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:
 –
 60o58.76’ N, 27o27.32’ W
 –
 60o56.02’ N, 27o31.16’ W
 –
 60o59.76’ N, 27o43.48’ W
 –
 61o03.00’ N, 27o39.41’ W.
 Artikkel 29g
 Meetmed seoses meriahvena
 püügiga ICES I ja II alapiirkonna rahvusvahelistes vetes
 1. Meriahvena sihtpüük on ICES I ja II
 alapiirkonna rahvusvahelistes vetes lubatud 15. augustist kuni 30. novembrini
 üksnes nendel laevadel, mis on varem tegelenud meriahvena püügiga NEAFCi
 reguleeritavas piirkonnas.
 2. Liikmesriigid piiravad muu kalapüügiga
 kaasnevat meriahvena kaaspüüki nii, et see ei moodustaks üle 1 % kogu
 pardal hoitavast saagist.
 3. Sellise püügi käigus püütud roogitud ja
 ilma peata, sealhulgas Jaapani moodi roogitud meriahvena puhul on
 ümberarvestustegur 1,70.
 4. Erandina määruse (EL) nr 1236/2010[14] artikli 9 lõike 1 punktist b
 esitab sellise püügiga tegeleva kalalaeva kapten püügiaruande iga päev.
 5. Lisaks määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 5
 sätetele kehtib meriahvena püügi luba üksnes siis, kui laev edastab aruande
 kooskõlas määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 9 lõikega 1 ning see kantakse
 andmebaasi vastavalt määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 9 lõikele 3.
 6. Liikmesriik tagab, et tema lipu all
 sõitvate laevade pardal viibivad teadusvaatlejad koguvad teaduslikke andmeid.
 Kogutavad andmed sisaldavad andmeid erinevates sügavustes tüüpilise soo, vanuse
 ja pikkuse kohta. Liikmesriigi pädev asutus edastab selle teabe ICESile.
 7. Komisjon teavitab liikmesriike kuupäevast,
 mil NEAFCi sekretariaat teatab NEAFCi lepinguosalistele, et lubatud kogupüük on
 täielikult ära kasutatud. Liikmesriigid keelavad alates sellest kuupäevast oma
 lipu all sõitvatel laevadel meriahvena sihtpüügi.
 Artikkel 29h
 Meetmed seoses meriahvena
 püügiga Irmingeri meres ja sellega piirnevates vetes
 1. Igal aastal enne 10. maid on meriahvena
 püük keelatud ICES V alapiirkonna rahvusvahelistes vetes ja ICES XII ja XIV
 alapiirkonna liidu vetes, mis asuvad järgmiste ülemaailmse geodeetilise
 süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel (edaspidi
 „meriahvena kaitseala”):
 –
 64°45’ N, 28°30’ W
 –
 62°50’ N, 25°45’ W
 –
 61°55’ N, 26°45’ W
 –
 61°00’ N, 26°30’ W
 –
 59°00’ N, 30°00’ W
 –
 59°00’ N, 34°00’ W
 –
 61°30’ N, 34°00’ W
 –
 62°50’ N, 36°00’ W
 –
 64°45’ N, 28°30’ W
 2. Keelatud on kasutada traalnootasid, mille
 võrgusilma suurus on alla 100 mm.
 3. Meriahvena kaitsealas püütud roogitud ja
 ilma peata, sealhulgas Jaapani moodi roogitud meriahvena puhul on
 ümberarvestustegur 1,70.
 4.. Väljaspool meriahvena kaitseala kala
 püüdva laeva kapten edastab määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 9 lõike 1 punktis
 b sätestatud püügiaruande iga päev pärast asjaomase kalendripäeva püügitegevuse
 lõpetamist. Selles märgitakse laeva pardal olev saak, mis on püütud pärast
 viimast püügiandmete edastamist.
 5. Lisaks määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 5
 sätetele kehtib meriahvena püügi luba üksnes siis, kui laev edastab aruande
 kooskõlas määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 9 lõikega 1 ning see kantakse
 andmebaasi vastavalt määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 9 lõikele 3.
 6. Lõikes 5 osutatud aruanne koostatakse
 vastavalt asjaomastele eeskirjadele.”
 (7)
 Lisatakse artikkel 31a:
 „Artikkel 31a
 Elektriga kalapüük ICES IVc
 ja IVb rajoonis
 1. Erandina artiklist 31 on lubatud kalapüük
 elektriimpulsse kasutava piimtraaliga ICES IVc ja IVb rajoonis lõuna pool
 järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega
 määratud loksodroomi:
 –
 punkt Ühendkuningriigi idarannikul asukohaga 55o
 põhjalaiust,
 –
 seejärel ida poole kuni punktini 55oo
 põhjalaiust ja 5o idapikkust,
 –
 seejärel põhja poole kuni 56o
 põhjalaiuseni,
 –
 ja lõpuks ida poole kuni 56o põhjalaiusel
 asuva punktini Taani läänerannikul.
 2. Elektriimpulssidega kalapüük on lubatud
 üksnes juhul, kui:
 (a)
 piimtraali kasutavatest liikmesriikide laevadest ei
 kasuta traalimise ajal elektriimpulsse üle 5 %;
 (b)
 maksimaalne elektrivoolu võimsus kilovattides iga
 piimtraali puhul ei ületa selle pikkust meetrites, mis on korrutatud 1,25-ga;
 (c)
 elektroodidevaheline toitepinge on kuni 15 V;
 (d)
 kalalaev on varustatud automaatse arvutipõhise
 juhtimissüsteemiga, mis salvestab traali maksimaalse kasutatud elektrivoolu ja
 elektroodidevahelise toitepinge vähemalt viimase 100 traalimise ajal.
 Volitamata isikul ei ole võimalust sekkuda sellesse automaatsesse
 arvutipõhisesse juhtimissüsteemi.
 (e)
 raskusselise ees on keelatud kasutada üht või
 enamat ketipöörlejat.”
 (8)
 Lisatakse artikkel 32a:
 „Artikkel 32a
 Saagi käitlemise ja vette
 tagasi pumpamise piirangud pelaagilise püügi laevadele
 1. Pelaagilise püügi laeval, mis püüab
 makrelli, heeringat ja stauriidi määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 3 punktis 3
 määratletud NEAFCi konventsiooni alal, asuva vee-eraldi varbade vahe on kuni 10
 mm. Varvad on kohale keevitatud. Kui vee-eraldil on varbade asemel avad, ei
 tohi ava diameeter ületada 10 mm. Avade diameeter vee-eraldi ees olevates
 rennides ei tohi ületada 15 mm.
 2. Kõigil NEACFi konventsiooni alal
 tegutsevatel pelaagilise püügi laevadel keelatakse kalade vette tagasi
 pumpamine allpool laeva veeliini asuvatest vahemahutitest või jahutatud merevee
 mahutitest (RSW-mahutid).
 3. Laeva kapten saadab lipuliikmesriigi
 pädevale kalandusasutusele joonised, mis käsitlevad selliste NEAFCi
 konventsiooni alal makrelli, heeringat ja stauriidi püüdvate pelaagilise püügi
 laevade, kellel on lipuliikmesriigi pädeva asutuse väljaantud sertifikaat,
 saagi käitlemise ja vette tagasi pumpamise võimsust ning kõiki selle muudatusi.
 Laeva lipuliikmesriigi pädev asutus kontrollib perioodiliselt esitatud jooniste
 täpsust. Jooniste koopiad peavad olema kogu aeg laeva pardal. "
 (9)
 Lisatakse artiklid 34a–34f:
 „Artikkel 34a
 Tehnilised kaitsemeetmed Iiri
 meres
 1. Ajavahemikul 14. veebruarist kuni
 30. aprillini on keelatud kasutada mis tahes põhjatraali, noota või
 samalaadset veetavat püügivahendit, seisevvõrku, abarat ja nakkevõrku või
 samalaadset passiivset püügivahendit ja ka konksudega püügivahendeid selles
 ICES VIIa rajooni osas, mis on piiratud järgmiste joontega:
 –
 Iirimaa idaranniku ja Põhja-Iirimaa idarannikuga
 ning
 –
 sirgjoontega, mis ühendavad järjestikku järgmisi
 geograafilisi koordinaate:
 –
 punkt Põhja-Iirimaa idarannikul Ardsi poolsaarel
 põhjalaiusel 54o30’,
 –
 54o30’N, 04o50’W,
 –
 53o15’ N, 04o50’ W,
 –
 punkt Iirimaa idarannikul asukohaga 53o15’N.
 2. Erandina lõikest 1, seal viidatud
 piirkonnas ja ajavahemikul:
 (a)
 lubatakse kasutada traallaudadega põhjatraale
 tingimusel, et kalalaeva pardal ei ole muid püügivahendeid ning:
 –
 selliste võrkude silma suurus on vahemikus 70–79 mm
 või 80–99mm ja
 –
 sellisel võrgul ei ole ühtegi võrgusilma, olenemata
 selle asukohast võrgus, suurusega üle 300 mm ning
 –
 neid kasutatakse üksnes piirkonnas, mis asub
 järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega
 määratud loksodroomide vahel:
 –
 53o30’ N, 05o30’ W
 –
 53o30’ N, 05o20’ W
 –
 54o20’ N, 04o50’ W
 –
 54o30’ N, 05o10’ W
 –
 54o30’ N, 05o20’ W
 –
 54o00’ N, 05o50’ W
 –
 54o00’ N, 06o10’ W
 –
 53o45’ N, 06o10’ W
 –
 53o45’ N, 05o30’ W
 –
 53o30’ N, 05o30’ W
 (b)
 lubatakse kasutada põhjatraali, noota või
 samalaadset selektiivaknaga või sorteerimisvõrguga varustatud veetavat püünist
 tingimusel, et kalalaeva pardal ei ole muid püügivahendeid ja et sellised
 võrgud:
 –
 vastavad lõike 2 punktis a esitatud tingimustele;
 –
 selektiivaken on ehitatud vastavalt nõukogu määruse
 (EÜ) nr 254/2002[15]
 lisas esitatud tehnilistele üksikasjadele, ning
 –
 sorteerimisvõrk on kooskõlas XIVa lisaga;
 (c)
 lisaks lubatakse kasutada põhjatraali, noota või
 samalaadset selektiivaknaga või sorteerimisvõrguga varustatud veetavat püünist
 ka piirkonnas, mis asub järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84)
 kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:
 –
 53o45’ N, 06o00’ W
 –
 53o45’ N, 05o30’ W
 –
 53o30’ N, 05o30’ W
 –
 53o30’ N, 06o00’ W
 –
 53o45’ N, 06o00’ W
 „Artikkel 34b
 Seisevvõrkude kasutamine ICES
 IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j, k rajoonis ning ICES VIII, IX, X ja XII
 alapiirkonnas
 1. Liidu kalalaevad ei kasuta ICES IIIa, IVa,
 Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k rajoonis ja ICES XII alapiirkonnas ida pool 27°W,
 VIII, IX ja X alapiirkonnas seisevvõrke, nakkevõrke ega abaraid üheski kohas,
 kus kaardistatud veesügavus on üle 200 m.
 2. Igal kalalaeval, kes kasutab ICES IIIa,
 IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k rajoonis ja ICES XII alapiirkonnas ida pool
 27°W, VIII, IX ja X alapiirkonnas seisev- või nakkevõrke kohas, kus
 kaardistatud veesügavus on üle 200 meetri, peab olema spetsiaalne
 lipuliikmesriigi väljaantud seisevvõrguluba.
 3. Erandina lõikest 1 lubatakse kasutada
 järgmisi püügivahendeid:
 (a)
 seisevvõrke, mille võrgusilma suurus on vähemalt
 120 mm ja alla 150 mm, ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k rajoonis ja
 ICES XII alapiirkonnas ida pool 27°W, seisevvõrke, mille võrgusilma suurus on
 vähemalt 100 mm ja alla 130 mm ICES VIIIa, b, d rajoonis ning ICES X alapiirkonnas,
 ning seisevvõrke, mille võrgusilma suurus on 80–110 mm ICES VIIIc rajoonis ja
 ICES alapiirkonnas IX tingimusel, et:
 –
 neid kasutatakse vetes, mille kaardistatud sügavus
 on alla 600 m;
 –
 nende vertikaalne ulatus ei ole üle 100 võrgusilma
 ning nende võrgunöörisuhe on vähemalt 0,5;
 –
 need on laiali tõmmatud ujukite või samaväärse
 ujuvseadise abil;
 –
 võrk võib olla kuni 5 meremiili pikkune ja
 kõigi samaaegselt vette lastud võrkude kogupikkus ei tohi ületada 25 km
 kalalaeva kohta;
 –
 võrk võib vees olla kuni 24 tundi; või
 (b)
 nakkevõrke, mille võrgusilma suurus on vähemalt 250
 mm, tingimusel, et:
 –
 neid kasutatakse vetes, mille kaardistatud sügavus
 on alla 600 m;
 –
 nende vertikaalne ulatus ei ole üle 15 võrgusilma
 ning nende võrgunöörisuhe on vähemalt 0,33;
 –
 need ei ole laiali tõmmatud ujukite või samaväärse
 ujuvseadise abil;
 –
 võrgu pikkus on kuni 10 km. Kõigi samaaegselt vette
 lastud võrkude kogupikkus ei tohi ületada 100 km kalalaeva kohta;
 –
 võrk võib vees olla kuni 72 tundi;
 (c)
 seisevvõrke silmasuurusega vähemalt 100 mm ja alla
 130 mm ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k rajoonis ja ICES XII
 alapiirkonnas ida pool 27o W, tingimusel et:
 –
 neid kasutatakse kohas, kus vee kaardistatud
 sügavus on üle 200 meetri, kuid alla 600 meetri;
 –
 nende vertikaalne ulatus ei ole üle 100 võrgusilma
 ning nende võrgunöörisuhe on vähemalt 0,5;
 –
 need on laiali tõmmatud ujukite või samaväärse
 ujuvseadise abil;
 –
 võrgud võivad olla kuni nelja meremiili pikkused ja
 kõigi samaaegselt vette lastud võrkude kogupikkus ei tohi ületada 20 km
 kalalaeva kohta;
 –
 püünis võib vees olla kuni 24 tundi;
 –
 merluus moodustab pardal hoitava saagi kaalust
 vähemalt 85 %;
 –
 püügis osalevate laevade arv ei ületa 2008. aastal
 registreeritud taset;
 –
 püügis osaleva laeva kapten kannab enne sadamast
 lahkumist püügipäevikusse laeva pardal olevate püügivahendite koguse ja
 kogupikkuse. Sadamast väljuvatest laevadest kontrollitakse vähemalt 15 %;
 –
 laeva kapten tagab, et lossimise ajal on laeva
 pardal 90 % ühenduse püügipäevikusse antud püügiretke osas kantud
 püügivahenditest;
 –
 ühenduse püügipäevikusse kantakse kõikide liikide
 kogused, mida püütakse enam kui 50 kg või mida heidetakse tagasi enam kui 50
 kg.
 4. Kõnealust erandit ei kohaldata NEACFi
 reguleeritavas piirkonnas, nagu on määratletud määruse (EL) nr 1236/2010
 artikli 3 lõikes 3.
 5. Laeva pardal tohib korraga olla ainult üks
 püügivahendite liikidest, mida on kirjeldatud lõike 3 punktides a ja b. Laeva
 pardal võib olla võrke, mille kogupikkus on kuni 20 % suurem jadade
 kogupikkusest, mida võib samaaegselt vette lasta.
 6. Lõikes 2 osutatud seisevvõrguloaga püüdva
 kalalaeva kapten kannab püügipäevikusse kalalaeval olevate püügivahendite
 koguse ja pikkuse enne kui laev lahkub sadamast ja sadamasse tagasi jõudes,
 ning peab andma aru nende andmete võimalike lahknevuste kohta.
 7. Kontrollitakse vähemalt 15 % neid
 sadamast väljuvaid kalalaevu, mis kasutavad lõike 3 punktis c osutatud erandit.
 8. Pädeval asutusel on õigus eemaldada ICES
 IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k rajoonis ning ICES
 XII alapiirkonnas ida pool 27o W ja VIII, IX ja X
 alapiirkonnas merre järelevalveta jäetud võrgud järgmistel juhtudel:
 (a)
 - püügivahend ei ole korralikult märgistatud;
 (b)
 - poimärgised või laevaseiresüsteemi andmed
 näitavad, et omanik on üle 120 tunni olnud oma püügivahendist vähemalt 100
 meremiili kaugusel;
 (c)
 - püügivahendit kasutatakse kohas, kus vee
 kaardistatud sügavus on lubatust suurem;
 (d)
 - püügivahendi võrgusilma suurus erineb lubatust.
 9. Lõikes 6 osutatud seisevvõrguloaga püüdva
 kalalaeva kapten kannab iga püügireisi ajal püügipäevikusse järgmised andmed:
 –
 kasutatud võrgu silmasuurus,
 –
 ühe võrgu nominaalpikkus,
 –
 võrkude arv jadas,
 –
 kasutatud jadade koguarv,
 –
 iga jada kasutamise koht,
 –
 iga jada kasutamise sügavus,
 –
 iga jada vees olemise aeg,
 –
 kaotatud püügivahendite hulk, püügivahendi viimane
 teadaolev asukoht ja kaotamise kuupäev.
 10. Lõikes 2 osutatud seisevvõrguloaga püüdval
 kalalaeval lubatakse saaki lossida ainult määruse (EÜ) nr 2347/2002[16] artikli 7 kohaselt
 liikmesriikide määratud sadamates.
 11. Lõike 3 punktis b kirjeldatud
 püügivahendit kasutava kalalaeva pardal hoitavate haide kogus ei tohi ületada
 5 % pardal hoitavate mereorganismide eluskaalu üldkogusest.”
 Artikkel 34c
 Biskaia lahes lubatud
 teatavate veetavate püünistega püügi tingimused
 1. Erandina komisjoni määruse (EÜ) nr 494/2002[17] artikli 5 lõikes 2
 sätestatust, lubatakse määruse (EÜ) nr 494/2002 artikli 5 lõike 1 punktis b
 nimetatud piirkonnas kala püüda traalide, ankurdatud põhjanootade ja
 samalaadsete püügivahenditega (välja arvatud piimtraalidega), mille võrgusilma
 suurus on 70–99 mm ja mis on varustatud XIVb lisa kohase ruudukujuliste
 silmadega selektiivaknaga.
 2. Kalapüügil ICES VIIIa ja b
 rajoonis, on lubatud kasutada selektiivset võre ja selle kinnitusi
 noodapära ja/või ruudukujuliste silmadega selektiivakna ees, mille silmasuurus
 on võrgupikenduse alumises osas noodapära ees vähemalt 60 mm. Käesoleva määruse
 artikli 4 lõike 1, artikli 6 ja artikli 9 lõike 1 sätteid ning määruse (EÜ) nr
 494/2002 artikli 3 punktide a ja b sätteid ei kohaldata traali selle osa
 suhtes, kuhu lisatakse nimetatud selektiivsed seadised.
 Artikkel 34d
 Ohualdiste süvamereelupaikade
 kaitsemeetmed NEAFCi reguleeritavas piirkonnas
 1. Kalapüük põhjatraalide ja
 passiivpüünistega, sealhulgas seisevvõrkude ja põhjaõngejadadega on keelatud
 piirkondades, mis asuvad järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84)
 kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:
 Hecate veealused mäed:
 –
 52o21.2866’ N, 31o09.2688’ W
 –
 52o20.8167’ N, 30o51.5258’ W
 –
 52o12.0777’ N, 30o54.3824’ W
 –
 52o12.4144’ N, 31o14.8168’ W
 –
 52o21.2866’ N, 31o09.2688’ W
 Faraday veealused mäed:
 –
 50o01.7968’ N, 29o37.8077’ W
 –
 49o59.1490’ N, 29o29.4580’ W
 –
 49o52.6429’ N, 29o30.2820’ W
 –
 49o44.3831’ N, 29o02.8711’ W
 –
 49o44.4186’ N, 28o52.4340’ W
 –
 49o36.4557’ N, 28o39.4703’ W
 –
 49o29.9701’ N, 28o45.0183’ W
 –
 49o49.4197’ N, 29o42.0923’ W
 –
 50o01.7968’ N, 29o37.8077’ W
 Reykjanese aheliku osa:
 –
 55o04.5327’ N, 36o49.0135’ W
 –
 55o05.4804’ N, 35o58.9784’ W
 –
 54o58.9914’ N, 34o41.3634’
 W
 –
 54o41.1841’ N, 34o00.0514’ W
 –
 54o00.0000’ N, 34o00.0000’ W
 –
 53o54.6406’ N, 34o49.9842’ W
 –
 53o58.9668’ N, 36o39.1260’ W
 –
 55o04.5327’ N, 36o49.0135’ W
 Altairi veealused mäed:
 –
 44o50.4953’ N, 34o26.9128’ W
 –
 44o47.2611’ N, 33o48.5158’ W
 –
 44o31.2006’ N, 33o50.1636’ W
 –
 44o38.0481’ N, 34o11.9715’ W
 –
 44o38.9470’ N, 34o27.6819’ W
 –
 44o50.4953’ N, 34o26.9128’ W
 Anti-Altairi veealused mäed:
 –
 43o43.1307’ N, 22o44.1174’ W
 –
 43o39.5557’ N, 22o19.2335’ W
 –
 43o31.2802’ N, 22o08.7964’ W
 –
 43o27.7335’ N, 22o14.6192’ W
 –
 43o30.9616’ N, 22o32.0325’ W
 –
 43o40.6286’ N, 22o47.0288’ W
 –
 43o43.1307’ N, 22o44.1174’ W
 Hattoni madalik:
 –
 59°26.00’ N, 14°30.00’ W
 –
 59°12.00’ N, 15°08.00’ W
 –
 59°01.00’ N, 17°00.00’ W
 –
 58°50.00’ N, 17°38.00’ W
 –
 58°30.00’ N, 17°52.00’ W
 –
 58°30.00’ N, 18°22.00’ W
 –
 58°03.00’ N, 18°22.00’ W
 –
 58°03.00’ N, 17°30.00’ W
 –
 57°55.00’ N, 17°30.00’ W
 –
 57°45.00’ N, 19°15.00’ W
 –
 58°11.15’ N, 18°57.51’ W
 –
 58°11.57’ N, 19°11.97’ W
 –
 58°27.75’ N, 19°11.65’ W
 –
 58°39.09’ N, 19°14.28’ W
 –
 58°38.11’ N, 19°01.29’ W
 –
 58°53.14’ N, 18°43.54’ W
 –
 59°00.29’ N, 18°01.31’ W
 –
 59°08.01’ N, 17°49.31’ W
 –
 59°08.75’ N, 18°01.47’ W
 –
 59°15.16’ N, 18°01.56’ W
 –
 59°24.17’ N, 17°31.22’ W
 –
 59°21.77’ N, 17°15.36’ W
 –
 59°26.91’ N, 17°01.66’ W
 –
 59°42.69’ N, 16°45.96’ W
 –
 59°20.97’ N, 15°44.75’ W
 –
 59°21.00’ N, 15°40.00’ W
 –
 59°26.00’ N, 14°30.00’ W
 Loode-Rockalli madalik:
 –
 57o00’ N, 14o53’ W
 –
 57o37’ N, 14o42’ W
 –
 57o55’ N, 14o24’ W
 –
 58o15’ N, 13o50’ W
 –
 57o57’ N, 13o09’ W
 –
 57o50’ N, 13o14’ W
 –
 57o57’ N, 13o45’ W
 –
 57o49’ N, 14o06’ W
 –
 57o29’ N, 14o19’ W
 –
 57o22’ N, 14o19’ W
 –
 57o00’ N, 14o34’ W
 –
 56o56’ N, 14o36’ W
 –
 56o56’ N, 14o51’ W
 Edela-Rockalli madalik (Empress of Britain Bank):
 –
 56o24’ N, 15o37’ W
 –
 56o21’ N, 14o58’ W
 –
 56o04’ N, 15o10’ W
 –
 55o51’ N, 15o37’ W
 –
 56o10’ N, 15o52’ W
 Logachevi veealune mägi:
 –
 55°17’ N, 16°10’ W
 –
 55°34’ N 15°07’ W
 –
 55°50’ N 15°15’ W
 –
 55°33’ N 16°16’ W
 –
 55°17’ N, 16°10’ W
 Lääne-Rockalli veealune mägi:
 –
 57o20’ N, 16o30’ W
 –
 57o05’ N, 15o58’ W
 –
 56o21’ N, 17o17’ W
 –
 56o40’ N, 17o50’ W
 2. Kui NEAFCi reguleeritava piirkonna uutes ja
 senistes põhjalähedase püügi piirkondades toimuva püügi käigus püütud
 eluskoralli või eluskäsnade kogus püügivahendi kohta on suurem kui 60 kg
 eluskoralli ja/või 800 kg eluskäsnade puhul, teatab laev sellest oma
 lipuriigile, lõpetab püügi ja liigub vähemalt kaks meremiili eemale asukohast,
 mis tõenditele tuginedes on lähim kõnealuse saagi püüdmise täpsele kohale.
 Artikkel 34e
 Ohualdiste süvamereelupaikade
 kaitsemeetmed ICES VIIc, j, k rajoonis
 1. Kalapüük põhjatraalide ja
 passiivpüünistega, sealhulgas seisevvõrkude ja põhjaõngejadadega on keelatud
 piirkonnas, mis asub järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84)
 kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:
 Belgica veealune mäestik:
 –
 51o29.4’ N, 11o51.6’ W
 –
 51o32.4’ N, 11o41.4’ W
 –
 51o15.6’ N, 11o33.0’ W
 –
 51o13.8’ N, 11o44.4’ W
 Hovlandi veealune mäestik:
 –
 52o16.2’ N, 13o12.6’ W
 –
 52o24.0’ N, 12o58.2’ W
 –
 52o16.8’ N, 12o54.0’ W
 –
 52o16.8’ N, 12o29.4’ W
 –
 52o04.2’ N, 12o29.4’ W
 –
 52o04.2’ N, 12o52.8’ W
 –
 52o09.0’ N, 12o56.4’ W
 –
 52o09.0’ N, 13o10.8’ W
 Porcupine’i madaliku loodeosa I piirkond:
 –
 53o30.6’ N, 14o32.4’ W
 –
 53o35.4’ N, 14o27.6’ W
 –
 53o40.8’ N, 14o15.6’ W
 –
 53o34.2’ N, 14o11.4’ W
 –
 53o31.8’ N, 14o14.4’ W
 –
 53o24.0’ N, 14o28.8’ W
 Porcupine’i madaliku loodeosa II piirkond:
 –
 53o43.2’ N, 14o10.8’ W
 –
 53o51.6’ N, 13o53.4’ W
 –
 53o45.6’ N, 13o49.8’ W
 –
 53o36.6’ N, 14o07.2’ W
 Porcupine’i madaliku edelaosa:
 –
 51o54.6’ N, 15o07.2’ W
 –
 51o54.6’ N, 14o55.2’ W
 –
 51o42.0’ N, 14o55.2’ W
 –
 51o42.0’ N, 15o10.2’ W
 –
 51o49.2’ N, 15o06.0’ W
 2. Kõik lõikes 1 sätestatud ohualdiste
 süvamereelupaikade kaitsealal kala püüdvad pelaagilise püügi laevad peavad
 olema kantud püügiluba omavate laevade loetellu ning neile peab olema antud
 määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 7 kohane kalapüügiluba, mida tuleb hoida
 pardal. Püügiluba omavate laevade loetellu kuuluvad laevad kannavad pardal
 üksnes pelaagilisi püügivahendeid.
 3. Lõikes 1 sätestatud ohualdiste
 süvamereelupaikade kaitsealal kala püüda kavatsevad pealaagilise püügi laevad
 peavad teatama määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 4 punktis 15 määratletud
 kalapüügi seirekeskusele Iirimaal neli tundi varem oma kavatsusest siseneda
 ohualdiste süvamereelupaikade kaitsealale. Samal ajal teatavad nad ka pardal
 hoitava kala koguse.
 4. Lõikes 1 osutatud ohualdiste süvamereelupaikade
 kaitsealal kala püüdvatel pelaagilise püügi laevadel peab olema toimiv,
 täielikult töökorras ja kindel laevaseiresüsteem, mis on ohualdiste
 süvamereelupaikade kaitsealal viibides täiel määral kooskõlas asjaomaste
 eeskirjadega.
 5. Lõikes 1 osutatud ohualdiste
 süvamereelupaikade kaitsealal kala püüdvad pelaagilise püügi laevad peavad
 saatma iga tund laevaseiresüsteemi aruandeid.
 6. Lõikes 1 osutatud ohualdiste
 süvamereelupaikade kaitsealal kalapüügi lõpetanud pelaagilise püügi laevad
 peavad teavitama Iiri seirekeskust sellelt alalt lahkumisest. Samal ajal
 teatavad nad ka pardal hoitava kala koguse.
 7. Lõikes 1 osutatud ohualdiste
 süvamereelupaikade kaitsealal pelaagiliste liikide püügi piiranguna nõutakse,
 et pardal olevad või püügil kasutatavad võrgud oleksid silmasuurusega 16–31 mm
 või 32–54 mm.
 Artikkel 34f
 Ohualdiste süvamereelupaikade
 kaitsemeetmed ICES VIIIc rajoonis
 1. Kalapüük põhjatraalide ja
 passiivpüünistega, sealhulgas seisevvõrkude ja põhjaõngejadadega on keelatud
 piirkonnas, mis asub järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84)
 kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:
 El Cachucho:
 –
 44o12.00’ N, 05o16.00’ W
 –
 44o12.00’ N, 04o26.00’ W
 –
 43o53.00’ N, 04o26.00’ W
 –
 43o
 53.00’ N, 05o16.00’ W
 2. Erandina lõikes 1 sätestatud keelust võivad
 laevad, mis on 2006., 2007. ja 2008. aastal põhjapüügivahenditega püüdnud
 lima-niituimlutsu, saada oma kalandusametilt kalapüügiloa sellise püügi
 jätkamiseks piirkonnas lõuna pool 44o00.00’ N. Igal sellise loa
 saanud laeval on sõltumata nende kogupikkusest toimiv, täielikult töökorras ja
 kindal laevaseiresüsteem, mis on lõikes 1 osutatud piirkonnas kala püüdes
 kooskõlas asjaomaste eeskirjadega.”
 (10)
 Artikkel 38 jäetakse välja.
 (11)
 Artikkel 47 jäetakse välja.
 (12)
 I lisas jäetakse välja tabeli kuues joonealune
 märkus.
 (13)
 I lisa tabelis asendatakse veenuskarplast ja
 kaheksajalga käsitlevad read järgmiselt
 Liik || Minimaalne suurus
 Piirkonnad 1–5, v.a Skagerrak ja Kattegat || Skagerrak ja Kattegat
 Veenuskarplased (Ruditapes philippinarum) || Passiivpüünised, mille võrgusilma suurus on alla 35mm ||
 Liik || Minimaalne suurus Piirkonnad 1–5, v.a Skagerrak ja Kattegat
 Harilik kaheksajalg (Octopus vulgaris) || Kogu piirkond, v.a piirkonna 5 õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvad veed: 750 grammi Piirkonna 5 õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvad veed: 450 grammi (roogitud)
 (14)
 XIV lisasse lisatakse tähestikulises järjekorras
 järgmised eestikeelsed nimed:
 EESTIKEELNE NIMI || TEADUSLIK NIMI
 Hirvkalalased || Capros aper
 Lima-niituimluts || Phycis blennoides
 Meriahven || Sebastes spp.
 Sardinellad || Sardinella aurita
 (15)
 Lisatakse XIVa–XIVd lisa:
 „XIVa LISA
 SORTEERIMISVÕRE SPETSIFIKATSIOONID
 1. Võre on ristkülikukujuline. Võre varvad on
 paralleelsed võre pikiteljega. Võre trellide vahekaugus on kuni 35 mm.
 Lubatud on kasutada ühte või mitut hinge, et hõlbustada püünise hoidmist
 võrgupoolil.
 2. Võre kinnitatakse traalile diagonaalselt,
 eest tahapoole üles, mis tahes kohta noodapära algusest kuni mittekoonilise osa
 alguseni. Kõik võre küljed kinnitatakse traali külge.
 3. Traali ülemises paneelis on võre ülaserva
 vahetus läheduses vaba väljapääsuava kaladele. Väljapääsuava kaugem serv on
 võrega ühelaiune ja tehtud võre mõlemalt küljelt piki võrgu sõlmevahesid
 ettepoole ulatuva teravikukujulise väljalõikena.
 4. Võre ette tohib kinnitada lehtri, mis
 suunab kalad traali põhja ja võre poole. Lehtri võrgusilmasuurus on vähemalt 70
 mm. Lehtri kõige kitsama osa vertikaalsuunaline läbimõõt võre ees on 15 cm.
 Lehtri laius võre ees on võrdne võre laiusega.
 XIVb LISA
 Biskaia lahes lubatud teatavate veetavate
 püünistega püügi tingimused
 1. Ülemise ruudukujuliste silmadega
 selektiivakna spetsifikatsioonid
 Selektiivaken on täisnurkne võrguosa.
 Selektiivaknaid on ainult üks. Selektiivaken ei tohi olla mingil moel
 ummistatud sisemiste või väliste tarinditega.
 2. Selektiivakna asukoht
 Selektiivaken paigutatakse traali tagumise
 koonilise osa ülemisse paneeli vahetult noodapärast ja võrgupikendusest
 koosneva mittekoonilise osa ette.
 Selektiivaken lõpeb kõige rohkem 12 silma
 kaugusel käsitsi põimitud silmareast võrgupikenduse ja traali tagumise
 koonilise osa vahel.
 3. Selektiivakna suurus
 Selektiivakna pikkus on vähemalt kaks meetrit
 ja laius vähemalt üks meeter.
 4. Selektiivakna võrk
 Silmaava suurus on vähemalt 100 mm.
 Võrgusilmad on ruudukujulised, st selektiivakna võrgu kõik neli külge lõikuvad
 sõlmevahedega.
 Võrk paigaldatakse nii, et sõlmevahed kulgevad
 paralleelselt ja risti noodapära pikiteljega.
 Võrgumaterjal on ühekordsest niidist. Niidi
 maksimaalne jämedus on 4 mm.
 5. Selektiivakna kinnitamine rombikujuliste
 silmadega võrgu külge
 Selektiivakna neli külge on lubatud ääristada.
 Ääristuse läbimõõt ei ületa 12 mm.
 Sirgeks veetud selektiivakna pikkus on võrdne
 selektiivakna pikiküljele kinnitatud rombikujuliste silmade pikkusega, kui need
 on sirgeks veetud.
 Selektiivakna väikseima külje (s.t
 meetripikkune külg, mis on risti noodapära pikiteljega) ülemise osa avatud
 rombikujuliste võrgusilmade arv peab olema vähemalt võrdne paneeli pikiküljele
 kinnitatud täisrombikujuliste silmade arvuga, mis on jagatud 0,7-ga.
 6. Selektiivakna
 paigutust traalis kujutab järgmine joonis.
 XIVc LISA
 ÜLE 15 MEETRI PIKKUSTE LAEVADE RUUDUKUJULISTE SILMADEGA SELEKTIIVAKEN
 1. Ülemise ruudukujuliste silmadega
 selektiivakna spetsifikatsioonid
 Selektiivaken on täisnurkne võrguosa.
 Võrgumaterjal on ühekordsest niidist. Kõik võrgusilmad on ruudukujulised, st
 selektiivakna võrgu kõik neli külge lõikuvad sõlmevahedega. Võrgusilma suurus
 on vähemalt 120 mm. Selektiivaken on vähemalt kolm meetrit pikk, välja arvatud
 juhul, kui ta on ühendatud võrkudega, mida veab vähem kui 112 kW võimsusega
 laev; sellisel juhul peab selektiivaken olema vähemalt kaks meetrit pikk.
 2. Selektiivakna asukoht
 Selektiivaken paikneb noodapära ülemises
 paneelis. Selektiivakna tagumine serv ei tohi olla kaugemal kui 12 m komisjoni
 määruse (EMÜ) nr 3440/84[18]
 artikli 8 kohasest gaitanist.
 3. Selektiivakna kinnitamine rombikujuliste
 silmadega võrgu külge
 Selektiivakna pikikülje ja küljeõmbluse vahel
 ei ole üle kahe avatud rombikujulise võrgusilma. Sirgeks veetud selektiivakna
 pikkus on võrdne selektiivakna pikiküljele kinnitatud rombikujuliste silmade
 pikkusega, kui need on sirgeks veetud. Noodapära ülemise paneeli rombikujuliste
 võrgusilmade ja selektiivakna väikseima külje ühendamisel ühendatakse kolm
 rombikujulist võrgusilma ühe ruudukujulise võrgusilma kohta, kui noodapära
 võrgusilma suurus on 80 mm, või kaks rombikujulist võrgusilma ühe ruudukujulise
 võrgusilma kohta, kui noodapära võrgusilma suurus on 120 mm, v.a selektiivakna
 mõlema külje sõlmevahed.
 XIVd LISA
 ALLA 15 MEETRI PIKKUSTE LAEVADE RUUDUKUJULISTE SILMADEGASELEKTIIVAKEN
 1. Ülemise ruudukujuliste silmadega
 selektiivakna spetsifikatsioonid
 Selektiivaken on täisnurkne võrguosa.
 Võrgumaterjal on ühekordsest niidist. Kõik võrgusilmad on ruudukujulised, st
 selektiivakna võrgu kõik neli külge lõikuvad sõlmevahedega. Võrgusilma suurus
 on vähemalt 110 mm. Selektiivaken on vähemalt kolm meetrit pikk, välja arvatud
 juhul, kui ta on ühendatud võrkudega, mida veab vähem kui 112 kW
 võimsusega laev; sellisel juhul peab selektiivaken olema vähemalt kaks meetrit
 pikk.
 2. Selektiivakna asukoht
 Selektiivaken paikneb noodapära ülemises
 paneelis. Selektiivakna tagumine serv ei tohi olla kaugemal kui 12 meetrit
 komisjoni määruse (EMÜ) nr 3440/84 artikli 8 kohasest gaitanist.
 3. Selektiivakna kinnitamine
 rombikujuliste silmadega võrgu külge
 Selektiivakna pikikülje ja küljeõmbluse vahel
 ei ole üle kahe avatud rombikujulise võrgusilma. Sirgeks veetud selektiivakna
 pikkus on võrdne selektiivakna pikiküljele kinnitatud rombikujuliste silmade
 pikkusega, kui need on sirgeks veetud. Noodapära ülemise paneeli rombikujuliste
 võrgusilmade ja selektiivakna väikseima külje ühendamisel ühendatakse kaks
 rombikujulist võrgusilma ühe ruudukujulise võrgusilma kohta,
 v.a selektiivakna mõlema külje sõlmevahed.”
 Artikkel 2
 Määruse (EÜ) nr 1288/2009 kehtetuks tunnistamine
 Määrus (EÜ) nr 1288/2009 tunnistatakse
 kehtetuks.
 Artikkel 3
 Jõustumine
 Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval
 pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
 Käesolev
 määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
 Brüssel,
 Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu
 nimel
 president eesistuja
 [1] KOM(2008) 324.
 [2] EÜT L 125, 27.4.1998, lk 1.
 [3] ELT L 22, 26.1.2009, lk 1.
 [4] ELT L 347, 24.12.2009, lk 6.
 [5] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 579/2011,
 8. juuni 2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 850/98 kalavarude
 kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu ja
 nõukogu määrust (EÜ) nr 1288/2009 tehniliste üleminekumeetmete kehtestamise
 kohta ajavahemikuks 1. jaanuarist 2010 kuni 30. juunini 2011 (ELT L 165,
 24.6.2011, lk 1).
 [6] Nõukogu
 direktiiv 92/43/EMÜ, 21. mai 1992, looduslike elupaikade ning loodusliku
 loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7).
 [7] SEK(2008) 1978.
 [8] ELT L 55, 28.2.2008, lk 19.
 [9] ELT L 347, 24.12.2009, lk 6.
 [10] EÜT L 125, 27.4.1998, lk 1.
 [11] ELT L 22, 26.1.2009, lk 1.
 [12] ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.
 [13] EÜT L 351, 28.12.2002, lk 6.
 [14] ELT L 348, 31.12.2010, lk 17.
 [15] EÜT L 41, 13.2.2002, lk 1.
 [16] EÜT L 351, 28.12.2002, lk 6.
 [17] EÜT L 77, 20.3.2002, lk 8.
 [18] EÜT L 318, 7.12.1984, lk 23.


jurisdiction: EU

text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 19.12.2018.
 COM(2018) 892 final
 2018/0432(COD)
 Prijedlog
 UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
 radi omogućivanja nastavka programâ teritorijalne suradnje PEACE IV (Irska–Ujedinjena Kraljevina) i Ujedinjena Kraljevina–Irska (Irska–Sjeverna Irska–Škotska) u kontekstu povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije
 OBRAZLOŽENJE
 1.KONTEKST PRIJEDLOGA
 •Razlozi i ciljevi prijedloga
 Ujedinjena Kraljevina dostavila je 29. ožujka 2017. obavijest o namjeri povlačenja iz Unije na temelju članka 50. Ugovora o Europskoj uniji. To znači da će se primarno i sekundarno pravo Unije, ako sporazum o povlačenju
 1
 ne bude ratificiran, prestati primjenjivati na Ujedinjenu Kraljevinu od 30. ožujka 2019. („datum povlačenja”). Ujedinjena Kraljevina tada postaje treća zemlja.
 U Komunikaciji Komisije „Pripreme za povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije 30. ožujka 2019.: akcijski plan za izvanredne situacije”
 2
 navodi se da se „Komisija obvezala i da će osigurati nastavak postojećih programa u kojima sudjeluju granični okruzi Irske i Sjeverne Irske PEACE i INTERREG, u kojima je Ujedinjena Kraljevina partner”.
 Europsko vijeće (članak 50.) 13. prosinca 2018. ponovilo je svoj poziv na intenzivniji rad u pogledu pripremljenosti, na svim razinama, na posljedice povlačenja Ujedinjene Kraljevine, uzimajući u obzir sve moguće ishode. Ovaj je akt dio paketa mjera koje Komisija donosi kao odgovor na taj poziv.
 Cilj je ovog Prijedloga osigurati nastavak dvaju programa bilateralne suradnje u koje je uključena Irska, odnosno programa PEACE IV (Irska–Ujedinjena Kraljevina) i programa Ujedinjena Kraljevina–Irska (Irska–Sjeverna Irska–Škotska).
 •Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području
 Cilj je ovog Prijedloga nastavak postojećih programa.
 •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije
 Prijedlog je potpuno u skladu s mandatom Vijeća za pregovore s Ujedinjenom Kraljevinom o njezinu povlačenju iz Unije
 3
 .
 2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST
 •Pravna osnova
 Članak 178. UFEU-a•Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)
 Budući da se predloženim aktom nastoji osigurati nastavak dvaju programa suradnje uređenih Uredbom (EU) br. 1299/2013, usklađenost tih programa s načelom supsidijarnosti već je ispitana u trenutku njezina donošenja.
 •Proporcionalnost
 Ovaj se Prijedlog smatra proporcionalnim jer se njime predviđaju nužne pravne promjene, a istodobno ne prelazi ono što je potrebno za uredan nastavak dvaju programa suradnje između sjevera i juga koji uključuju teritorij Sjeverne Irske.
 •Odabir instrumenta
 S obzirom na to da se ovaj akt nadovezuje na Uredbu (EU) br. 1299/2013, jedini je odgovarajući oblik instrumenta prijedlog uredbe.
 Budući da će se ova Uredba, koja će stupiti na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije, primjenjivati samo ako sporazum o povlačenju sklopljen s Ujedinjenom Kraljevinom u skladu s člankom 50. stavkom 2. Ugovora o Europskoj uniji ne stupi na snagu do datuma prestanka primjene Ugovorâ na Ujedinjenu Kraljevinu i u Ujedinjenoj Kraljevini, predloženi ad hoc akt prikladniji je od uredbe u obliku akta o izmjeni.
 3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA
 •Savjetovanja s dionicima
 Zbog hitnosti izrade prijedloga kako bi ga suzakonodavci mogli pravodobno donijeti, nije bilo moguće provesti savjetovanje s dionicima.
 •Procjena učinka
 Zbog prirode predložene mjere, u skladu sa smjernicama za bolju regulativu nije provedena procjena učinka. Na raspolaganju nema drugih bitno različitih mogućnosti politike. Predviđena mjera jedina je izvediva mogućnost politike kojom se može osigurati uredan nastavak dvaju bilateralnih programa suradnje u koje je uključena Irska, odnosno programa PEACE IV (Irska–Ujedinjena Kraljevina) i programa Ujedinjena Kraljevina–Irska (Irska–Sjeverna Irska–Škotska), nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije.
 4.UTJECAJ NA PRORAČUN
 Cilj je ovog Prijedloga osigurati, ako sporazum o povlačenju ne bude ratificiran, nastavak dvaju programa bilateralne suradnje u koje je uključena Irska, odnosno programa PEACE IV (Irska–Ujedinjena Kraljevina) i programa Ujedinjena Kraljevina–Irska (Irska–Sjeverna Irska–Škotska), bez promjene iznosa koji su dodijeljeni za njihovo financiranje. Ta će se dva programa i dalje financirati iz proračuna Unije. Mogućnost provedbe potrebnih kontrola i revizija u svim regijama sudionicama morat će se potvrditi sporazumom između Komisije i tijela Ujedinjene Kraljevine te će biti uvjet za financiranje.
 2018/0432 (COD)
 Prijedlog
 UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
 radi omogućivanja nastavka programâ teritorijalne suradnje PEACE IV (Irska–Ujedinjena Kraljevina) i Ujedinjena Kraljevina–Irska (Irska–Sjeverna Irska–Škotska) u kontekstu povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije
 EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 178.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
 uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora
 4
 ,
 uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija
 5
 ,
 u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,
 budući da:
 (1)Ujedinjena Kraljevina dostavila je 29. ožujka 2017. obavijest o namjeri povlačenja iz Unije na temelju članka 50. Ugovora o Europskoj uniji. Ugovori se prestaju primjenjivati na Ujedinjenu Kraljevinu od dana stupanja na snagu sporazuma o povlačenju ili, ako do toga ne dođe, dvije godine od te obavijesti, odnosno od 30. ožujka 2019., osim ako Europsko vijeće, u dogovoru s Ujedinjenom Kraljevinom, jednoglasno odluči produljiti to razdoblje.
 (2)Povlačenje se odvija tijekom programskog razdoblja 2014.–2020., u kojem Ujedinjena Kraljevina sudjeluje u 15 programa u okviru cilja „Europska teritorijalna suradnja” („programi suradnje”). Dva programa uključuju Sjevernu Irsku i njima se podupiru mir i pomirenje te suradnja sjevera i juga na temelju Sporazuma na Veliki petak, što Unija namjerava nastaviti čak i ako se Ujedinjena Kraljevina povuče iz Unije a da sporazum o povlačenju nije stupio na snagu do datuma prestanka primjene Ugovorâ na Ujedinjenu Kraljevinu i u Ujedinjenoj Kraljevini u skladu s člankom 50. stavkom 3. Ugovora o Europskoj uniji. Stoga bi se ova Uredba trebala ograničiti na ta dva programa suradnje.
 (3)Dva predmetna programa suradnje posebno su uređena Uredbom (EU) br. 1299/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
 6
 , Uredbom (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
 7
 i Uredbom (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća
 8
 . Ovom bi se Uredbom trebale utvrditi odredbe kojima bi se omogućio nastavak tih dvaju programa suradnje nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije u skladu s navedenim uredbama.
 (4)Kad je riječ o bilateralnim programima suradnje PEACE IV (Irska–Ujedinjena Kraljevina) i Ujedinjena Kraljevina–Irska (Irska–Sjeverna Irska–Škotska), upravljačko tijelo nalazi se u Tijelu za posebne programe EU-a, koje je uspostavljeno Sporazumom između Vlade Irske i Vlade Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske o uspostavljanju provedbenih tijela, potpisanim 8. ožujka 1999. (Britansko-irski sporazum od 8. ožujka 1999.). Budući da ta dva programa suradnje uključuju Sjevernu Irsku, trebala bi se nastaviti provoditi uz nužne dopunske odredbe.
 (5)U svrhu nastavka tih programa treba razjasniti da, ne dovodeći u pitanje članak 20. stavke 2. i 3. Uredbe (EU) br. 1299/2013, predmetni programi suradnje mogu obuhvaćati uključene regije u Ujedinjenoj Kraljevini, koje bi trebale biti jednake regijama razine NUTS 3.
 (6)U svrhu nastavka tih programa uz pomoć financijskih sredstava iz općeg proračuna EU-a trebao bi se sklopiti administrativni sporazum s učinkom od datuma prestanka primjene Ugovorâ na Ujedinjenu Kraljevinu i u Ujedinjenoj Kraljevini između Komisije i tijela Ujedinjene Kraljevine kako bi se omogućile kontrole i revizije pojedinih programa. Ako se potrebne kontrole i revizije ne mogu provesti, Komisija bi trebala imati mogućnost prekinuti rokove plaćanja, suspendirati plaćanja i primijeniti financijske ispravke kako je utvrđeno u člancima 83., 142., 144. i 145. Uredbe (EU) br. 1303/2013.
 (7)U skladu s člankom 76. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Odluka Komisije o odobrenju programa PEACE IV (Irska–Ujedinjena Kraljevina) C(2015) 8564 od 30. studenoga 2015., kako je izmijenjena Odlukom C(2018) 5126 od 26. srpnja 2018., i Odluka o programu Interreg V-A C(2015) 890 od 12. veljače 2015., kako je izmijenjena Odlukom C(2016) 1547 od 10. ožujka 2016., i dalje čine odluku o financiranju u smislu Financijske uredbe, a time i pravnu obvezu u smislu te uredbe. Ujedinjena Kraljevina i dalje je odgovorna za svoje financijske obveze koje je preuzela kao država članica, a koje se odnose na te pravne obveze Unije.
 (8)Ujedinjena Kraljevina prestaje, od datuma prestanka primjene Ugovorâ, biti dijelom „Unijina dijela programskog područja” u smislu članka 20. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1299/2013. Stoga bi trebalo prilagoditi odredbe o prihvatljivosti operacija ovisno o lokaciji.
 (9)Kako bi se omogućila brza primjena mjera predviđenih ovom Uredbom, ova Uredba trebala bi stupiti na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije. Ova bi se Uredba trebala primjenjivati samo ako sporazum o povlačenju sklopljen s Ujedinjenom Kraljevinom u skladu s člankom 50. stavkom 2. Ugovora o Europskoj uniji ne stupi na snagu do datuma prestanka primjene Ugovora na Ujedinjenu Kraljevinu i u Ujedinjenoj Kraljevini u skladu s člankom 50. stavkom 3. Ugovora o Europskoj uniji,
 DONIJELI SU OVU UREDBU:
 Članak 1.
 Predmet i područje primjene
 Ovom se Uredbom utvrđuju odredbe za suočavanje s posljedicama povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije u situaciji kad sporazum o povlačenju sklopljen s Ujedinjenom Kraljevinom u skladu s člankom 50. stavkom 2. Ugovora o Europskoj uniji nije stupio na snagu do datuma prestanka primjene Ugovorâ na Ujedinjenu Kraljevinu i u Ujedinjenoj Kraljevini u skladu s člankom 50. stavkom 3. Ugovora o Europskoj uniji i s obzirom na nastavak sljedećih dvaju programa suradnje obuhvaćenih Uredbom (EU) br. 1299/2013 u kojima sudjeluje Ujedinjena Kraljevina („programi suradnje”):
 (1)PEACE IV (Irska–Ujedinjena Kraljevina);
 (2)Ujedinjena Kraljevina–Irska (Irska–Sjeverna Irska–Škotska).
 Uredba (EU) br. 1299/2013 nastavlja se primjenjivati na programe suradnje koji podliježu odredbama ove Uredbe.
 Članak 2.
 Geografski opseg
 Ne dovodeći u pitanje članak 20. stavke 2. i 3. Uredbe (EU) br. 1299/2013, programi suradnje mogu obuhvaćati uključene regije u Ujedinjenoj Kraljevini, koje bi trebale biti jednake regijama razine NUTS 3.
 Članak 3.
 Programska tijela
 Odstupajući od članka 21. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1299/2013
 –Tijelo za posebne programe EU-a, u kojemu se nalaze upravljačko tijelo i tijelo za ovjeravanje programâ PEACE IV (Irska–Ujedinjena Kraljevina) i Ujedinjena Kraljevina–Irska (Irska–Sjeverna Irska–Škotska), i dalje obavlja svoje zadaće,
 –Ministarstvo financija Sjeverne Irske ostaje tijelo za reviziju tih programa.
 Članak 4.
 Nadležnost Komisije u kontroli
 Komisija i tijela Ujedinjene Kraljevine dogovaraju se o primjeni pravila o kontrolama i revizijama pojedinih programa. Kontrole i revizije obuhvaćaju cijelo razdoblje programâ suradnje.
 Ako se potrebne kontrole i revizije programâ ne mogu provesti u svim predmetnim regijama, to predstavlja ozbiljan nedostatak u sustavu upravljanja i kontrole za potrebe mjera utvrđenih u člancima 83., 142., 144. i 145. Uredbe (EU) br. 1303/2013.
 Članak 5.
 Prihvatljivost operacija ovisno o lokaciji
 Gornja granica utvrđena člankom 20. stavkom 2. točkom (b) Uredbe (EU) br. 1299/2013 ne primjenjuje se na programe suradnje.
 Članak 6.
 Stupanje na snagu i primjena
 Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
 Primjenjuje se od sljedećeg dana od dana prestanka primjene Ugovorâ na Ujedinjenu Kraljevinu i u Ujedinjenoj Kraljevini u skladu s člankom 50. stavkom 3. Ugovora o Europskoj uniji.
 Međutim, ova se Uredba ne primjenjuje ako sporazum o povlačenju sklopljen s Ujedinjenom Kraljevinom u skladu s člankom 50. stavkom 2. Ugovora o Europskoj uniji stupi na snagu do tog datuma.
 Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
 Sastavljeno u Bruxellesu,
 Za Europski parlament
 Za Vijeće
 Predsjednik
 Predsjednik
 ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
 1.OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 1.1.Naslov prijedloga/inicijative
 1.2.Odgovarajuća područja politike
 Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o posebnim odredbama za upravljanje programima europske teritorijalne suradnje u kontekstu povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije
 1.3.Osnova prijedloga/inicijative
 1.3.1.Zahtjevi koje treba ispuniti u kratkoročnom ili dugoročnom razdoblju, uključujući detaljan vremenski plan provedbe inicijative
 Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
 Primjenjuje se od sljedećeg dana od dana prestanka primjene Ugovorâ na Ujedinjenu Kraljevinu i u Ujedinjenoj Kraljevini u skladu s člankom 50. stavkom 3. Ugovora o Europskoj uniji.
 Ova se Uredba ne primjenjuje ako sporazum o povlačenju sklopljen s Ujedinjenom Kraljevinom u skladu s člankom 50. stavkom 2. Ugovora o Europskoj uniji stupi na snagu do tog datuma.
 1.3.2.Dodana vrijednost angažmana Unije (može proizlaziti iz raznih čimbenika, npr. bolje koordinacije, pravne sigurnosti, veće djelotvornosti ili komplementarnosti). Za potrebe ove točke „dodana vrijednost angažmana Unije” vrijednost je intervencije Unije koja je dodana vrijednosti koju bi države članice inače ostvarile svojim zasebnim djelovanjima.
 Nije primjenjivo.
 1.3.3.Pouke iz prijašnjih sličnih iskustava
 Nije primjenjivo.
 1.3.4.Usklađenost s višegodišnjim financijskim okvirom i moguće sinergije s drugim prikladnim instrumentima
 Ova je Uredba u skladu s VFO-om. Nema financijski učinak.
 1.3.5.Ocjena različitih dostupnih mogućnosti financiranja, uključujući mogućnost preraspodjele
 Ova Uredba nema financijski učinak. Doprinos Unije za programe financirat će se iz općeg proračuna Unije.
 1.4.Trajanje i financijski učinak prijedloga/inicijative
 –X Nema financijski učinak
 1.5.Predviđeni načini upravljanja
 9
 ◻Izravno upravljanje koje provodi Komisija
 –◻ putem svojih službi, uključujući osoblje u delegacijama Unije
 –◻ putem izvršnih agencija
 X Podijeljeno upravljanje s državama članicama
 ◻ Neizravno upravljanje povjeravanjem zadaća izvršenja proračuna:
 –◻ trećim zemljama ili tijelima koja su one odredile
 –◻ međunarodnim organizacijama i njihovim agencijama (navesti)
 –◻ EIB-u i Europskom investicijskom fondu
 –◻ tijelima iz članaka 70. i 71. Financijske uredbe
 –◻ tijelima javnog prava
 –◻ tijelima uređenima privatnim pravom koja pružaju javne usluge u mjeri u kojoj daju odgovarajuća financijska jamstva
 –◻ tijelima uređenima privatnim pravom države članice kojima je povjerena provedba javno-privatnog partnerstva i koja daju odgovarajuća financijska jamstva
 –◻ osobama kojima je povjerena provedba određenih djelovanja u području ZVSP-a u skladu s glavom V. UEU-a i koje su navedene u odgovarajućem temeljnom aktu.
 –Ako je označeno više načina upravljanja, pojedinosti navesti u odjeljku „Napomene”.
 Napomene
 Nije primjenjivo.
 2.MJERE UPRAVLJANJA
 2.1.Pravila nadzora i izvješćivanja
 Navesti učestalost i uvjete.
 Nije primjenjivo.
 2.2.Sustavi upravljanja i kontrole
 2.2.1.Obrazloženje načina upravljanja, mehanizama provedbe financiranja, načina plaćanja i predložene strategije kontrole
 Nije primjenjivo.
 2.2.2.Informacije o utvrđenim rizicima i sustavima unutarnje kontrole uspostavljenima radi smanjivanja tih rizika
 Nije primjenjivo.
 2.2.3.Procjena i obrazloženje troškovne učinkovitosti kontrola (omjer troškova kontrole i vrijednosti sredstava kojima se upravlja) i procjena očekivane razine rizika od pogreške (pri plaćanju i pri zaključenju)
 Nije primjenjivo.
 2.3.Mjere za sprječavanje prijevara i nepravilnosti
 Navesti postojeće ili predviđene mjere za sprečavanje i zaštitu, npr. iz strategije za borbu protiv prijevara.
 Nije primjenjivo.
 3.PROCIJENJENI FINANCIJSKI UČINAK PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 3.1.Naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i proračunske linije rashoda na koje prijedlog/inicijativa ima učinak
 ·Postojeće proračunske linije
 Prema redoslijedu naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija.
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira
 Proračunska linija
 Vrsta
 rashoda
 Doprinos
 Broj
 Dif./nedif.
 10
 zemalja EFTA-e
 11
 zemalja kandidatkinja
 12
 trećih zemalja
 u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe
 13
 13.03.64.01 – Europski fond za regionalni razvoj (EFRR) – Europska teritorijalna suradnja
 Dif.
 NE
 NE
 NE
 NE
 3.2.Procijenjeni financijski učinak prijedloga na odobrena sredstva
 3.2.1.Sažetak procijenjenog učinka na odobrena sredstva za poslovanje
 –X
 Ova Uredba nema financijski učinak.
 ◻
 Za prijedlog/inicijativu potrebna su sljedeća odobrena sredstva za poslovanje:
 EUR
 Naslov višegodišnjeg financijskog
 okvira:
 13
 2019.
 2020.
 2021.
 2022.
 2023.
 Sljedeće godine
 UKUPNO
 • Poništenje odobrenih sredstava za poslovanje
 13.03.64.01 – Europski fond za regionalni razvoj (EFRR) – Europska teritorijalna suradnja
 Preuzete obveze
 (1a)
 Plaćanja
 (2a)
 UKUPNA odobrena sredstva
 Preuzete obveze
 =1a+1b +3
 Plaćanja
 =2a+2b
 +3
 •UKUPNA odobrena sredstva za poslovanje
 Preuzete obveze
 (4)
 Plaćanja
 (5)
 •UKUPNA administrativna odobrena sredstva koja se financiraju iz omotnice za posebne programe
 (6)
 UKUPNA odobrena sredstva
 iz NASLOVA 13
 višegodišnjeg financijskog okvira
 Preuzete obveze
 = 4 + 6
 Plaćanja
 = 5 + 6
 Ako prijedlog/inicijativa utječe na više od jednog naslova za poslovanje, ponovite prethodni odjeljak:
 • UKUPNA odobrena sredstva za poslovanje (svi naslovi za poslovanje)
 Preuzete obveze
 (4)
 Plaćanja
 (5)
 UKUPNA administrativna odobrena sredstva koja se financiraju iz omotnice za posebne programe (svi naslovi za poslovanje)
 (6)
 UKUPNA odobrena sredstva
 iz NASLOVA 1 – 4
 višegodišnjeg financijskog okvira
 (referentni iznos)
 Preuzete obveze
 = 4 + 6
 Plaćanja
 = 5 + 6
 Naslov višegodišnjeg financijskog
 okvira:
 5
 „Administrativni rashodi”
 U ovaj se dio unose „administrativni proračunski podaci”, koji se najprije unose u
 prilog zakonodavnom financijskom izvještaju
 (Prilog V. internim pravilima), koji se učitava u sustav DECIDE za potrebe savjetovanja među službama.
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Godina
 N
 Godina
 N+1
 Godina
 N+2
 Godina
 N+3
 Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja učinka (vidjeti točku 1.6.)
 UKUPNO
 GU: <.......>
 • Ljudski resursi
 • Ostali administrativni rashodi
 GLAVNA UPRAVA <....> UKUPNO
 Odobrena sredstva
 UKUPNA odobrena sredstva
 iz NASLOVA 5
 višegodišnjeg financijskog okvira
 (ukupne obveze = ukupna plaćanja)
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Godina
 N
 13
 Godina
 N+1
 Godina
 N+2
 Godina
 N+3
 Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja učinka (vidjeti točku 1.6.)
 UKUPNO
 UKUPNA odobrena sredstva
 iz NASLOVA 1 – 5
 višegodišnjeg financijskog okvira
 Preuzete obveze
 Plaćanja
 3.2.2.Procijenjeni rezultati financirani odobrenim sredstvima za poslovanje
 Odobrena sredstva za preuzimanje obveza u milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Navesti ciljeve i rezultate
 ⇩
 Godina
 N
 Godina
 N+1
 Godina
 N+2
 Godina
 N+3
 Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja učinka (vidjeti točku 1.6.)
 UKUPNO
 REZULTATI
 Vrsta
 14
 Prosječni trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Ukupni broj
 Ukupni trošak
 POSEBNI CILJ br. 1
 15
 ...
 — Rezultat
 — Rezultat
 — Rezultat
 Međuzbroj za posebni cilj br. 1
 POSEBNI CILJ br. 2...
 — Rezultat
 Međuzbroj za posebni cilj br. 2
 UKUPNO
 3.2.3.Sažetak procijenjenog učinka na administrativna odobrena sredstva
 –◻
 Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna administrativna odobrena sredstva
 –◻
 Za prijedlog/inicijativu potrebna su sljedeća administrativna odobrena sredstva:
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Godina
 N
 16
 Godina
 N+1
 Godina
 N+2
 Godina
 N+3
 Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja učinka (vidjeti točku 1.6.)
 UKUPNO
 NASLOV 5
 višegodišnjeg financijskog okvira
 Ljudski resursi
 Ostali administrativni rashodi
 Međuzbroj za NASLOV 5
 višegodišnjeg financijskog okvira
 Izvan NASLOVA 5
 17
 višegodišnjeg financijskog okvira
 Ljudski resursi
 Ostali administrativni
 rashodi
 Međuzbroj
 izvan NASLOVA 5
 višegodišnjeg financijskog okvira
 UKUPNO
 Potrebna odobrena sredstva za ljudske resurse i ostale administrativne rashode pokrit će se odobrenim sredstvima glavne uprave koja su već dodijeljena za upravljanje djelovanjem i/ili su preraspodijeljena unutar glavne uprave te, prema potrebi, bilo kojim dodatnim sredstvima koja se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.
 3.2.3.1.Procijenjene potrebe u pogledu ljudskih resursa
 –◻
 Za prijedlog/inicijativu nisu potrebni ljudski resursi.
 –◻
 Za prijedlog/inicijativu potrebni su sljedeći ljudski resursi:
 Procjenu navesti u ekvivalentima punog radnog vremena
 Godina
 N
 Godina
 N+1
 Godina N+2
 Godina N+3
 Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja učinka (vidjeti točku 1.6.)
 • Radna mjesta prema planu radnih mjesta (dužnosnici i privremeno osoblje)
 XX 01 01 01 (sjedište i predstavništva Komisije)
 XX 01 01 02 (delegacije)
 XX 01 05 01/11/21 (neizravno istraživanje)
 10 01 05 01/11 (izravno istraživanje)
 • Vanjsko osoblje (u ekvivalentu punog radnog vremena: EPRV)
 18
 XX 01 02 01 (UO, UNS, UsO iz „globalne omotnice”)
 XX 01 02 02 (UO, LO, UNS, UsO i MSD u delegacijama)
 XX 01 04 yy
 19
 — u sjedištima
 — u delegacijama
 XX 01 05 02/12/22 (UO, UNS, UsO – neizravno istraživanje)
 10 01 05 02/12 (UO, UNS, UsO – izravno istraživanje)
 Ostale proračunske linije (navesti)
 UKUPNO
 XX se odnosi na odgovarajuće područje politike ili glavu proračuna.
 Potrebe za ljudskim resursima pokrit će se osobljem glavne uprave kojemu je već povjereno upravljanje djelovanjem i/ili koje je preraspoređeno unutar glavne uprave te, prema potrebi, resursima koji se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.
 Opis zadaća:
 Dužnosnici i privremeno osoblje
 Vanjsko osoblje
 3.2.4.Usklađenost s aktualnim višegodišnjim financijskim okvirom
 Prijedlog/inicijativa:
 –X
 može se u potpunosti financirati unutar relevantnog naslova višegodišnjeg financijskog okvira (VFO)
 –◻
 zahtijeva upotrebu nedodijeljene razlike u okviru relevantnog naslova VFO-a i/ili upotrebu posebnih instrumenata kako su definiranih u Uredbi o VFO-u
 Objasniti što je potrebno te navesti odgovarajuće naslove i proračunske linije, odgovarajuće iznose te instrumente čija se upotreba predlaže.
 –◻
 zahtijeva reviziju VFO-a.
 Objasniti što je potrebno te navesti odgovarajuće naslove i proračunske linije i iznose.
 3.2.5.Doprinos trećih strana
 U prijedlogu/inicijativi:
 –X ne predviđa se sudjelovanje trećih strana u sufinanciranju
 –
 predviđa se sudjelovanje trećih strana u sufinanciranju prema sljedećoj procjeni:
 Odobrena sredstva u EUR
 3.3.Procijenjeni učinak na prihode
 –X
 Prijedlog/inicijativa nema financijski učinak na prihode.
 –
 Prijedlog/inicijativa ima sljedeći financijski učinak:
 –◻
 na vlastita sredstva
 –◻
 na ostale prihode
 –navesti ako su prihodi dodijeljeni proračunskim linijama rashoda X
 EUR
 Za namjenske prihode navesti odgovarajuće proračunske linije rashoda.
 Nije primjenjivo.
 Ostale napomene (npr. metoda/formula za izračun učinka na prihode ili druge informacije)
 (1)
 https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/draft_withdrawal_agreement_0.pdf
 .
 (2)
 COM(2018) 880 final, 13.11.2018.
 (3)
 Inspirirano Prijedlogom uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1316/2013 s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Unije, COM(2018) 568, 1.8.2018.
 (4)
 SL C , , str. .
 (5)
 SL C , , str. .
 (6)
 Uredba (EU) br. 1299/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o posebnim odredbama za potporu iz Europskog fonda za regionalni razvoj cilju „Europska teritorijalna suradnja” (SL L 347, 20.12.2013., str. 259.).
 (7)
 Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).
 (8)
 Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).
 (9)
 Informacije o načinima upravljanja i upućivanju na Financijsku uredbu dostupne su na internetskoj stranici BudgWeb:
 https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/HR/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx
 (10)
 Dif. = diferencirana odobrena sredstva / nedif. = nediferencirana odobrena sredstva.
 (11)
 EFTA: Europsko udruženje slobodne trgovine.
 (12)
 Zemlje kandidatkinje i, ako je primjenjivo, potencijalni kandidati sa zapadnog Balkana.
 (13)
 Godina N godina je početka provedbe prijedloga/inicijative. Umjesto „N” upišite predviđenu prvu godinu provedbe (na primjer: 2021.). Isto učinite i za ostale godine.
 (14)
 Rezultati su proizvodi i usluge koji se isporučuju (npr.: broj financiranih studentskih razmjena, broj kilometara izgrađenih cesta, itd.).
 (15)
 Na način opisan u odjeljku 1.4.2. „Posebni ciljevi...”
 (16)
 Godina N godina je početka provedbe prijedloga/inicijative. Umjesto „N” upišite predviđenu prvu godinu provedbe (na primjer: 2021.). Isto učinite i za ostale godine.
 (17)
 Tehnička i/ili administrativna pomoć i rashodi za potporu provedbi programa i/ili djelovanja EU-a (prijašnje linije „BA”), neizravno istraživanje, izravno istraživanje.
 (18)
 UO = ugovorno osoblje; LO = lokalno osoblje; UNS = upućeni nacionalni stručnjaci; UsO = ustupljeno osoblje; MSD = mladi stručnjaci u delegacijama.
 (19)
 U okviru gornje granice za vanjsko osoblje iz odobrenih sredstava za poslovanje (prijašnje linije „BA”).


type: other

text:
Şahul din Vulcan nu este în criză! Este la înălţime! | Avantul Liber
 21 iulie 2018, sâmbătă, 12:29
 În urmă cu vre-o două săptămâni, un om de şah avansa ideea că şahul din Valea Jiului este în criză. Ba’ mai mult, – ţineţi-vă bine! – “din cauza implicării slabe a juniorilor din Vale, de câţiva ani încoace aproape că nici nu mai contăm în şahul clasic naţional.” Poziţia d-lui Gheorghe Scurhan (despre dumnealui este vorba) nu merita comentată. Pentru că vine de la un om cu credibilitate în mare suferinţă şi pentru că este prea departe de adevăr.
 Copiii nu sunt niciodată vinovaţi!
 În primul rând: cum să dai vina pe copii pentru lipsa de rezultate?! Copiii trebuie chemaţi. Copiilor trebuie să le fie arătat binele şi frumosul şi ei – în mod sigur – vor urma binele şi frumosul! Copiii trebuie ajutaţi şi îndrumaţi să descopere minunata lume a jocului de şah şi – aproape fără excepţie – vor fi fascinaţi de frumuseţea acestei lumi! Chiar şi cei care nu vor atinge performanţe deosebite în acest sport.
 Dacă nu vin copiii spre şah sau dacă vin şi rezultatele nu sunt pe măsura dorinţelor sau a aşteptărilor noastre, vina nu le aparţine. În nici un caz! Vina ne aparţine întotdeauna nouă, celor mari: pentru că nu am ştiut să-i îndrumăm către şah, pentru că nu am ştiut să-i păstrăm lângă şah, pentru că nu am ştiut să-i pregătim atât de bine cât ar fi putut ei să acumuleze.
 Avem 2 (două) campioane naționale! Deci, contăm!
 La Vulcan, începând cu 2014, șahul a adus 3 titluri de campion național la șah individual (Oana Șchiopu) și încă 3 titluri de campion național pe echipe de fete sau mixte (Oana Șchiopu și Diana Petculescu). La acestea se adaugă 7 titluri de vicecampion național si 7 medalii de bronz! LA CAMPIONATE NAȚIONALE! Pe lângă cele două campioane, și alți șahiști de la Vulcan (Eduard Berechet, Raul Gircsis, Florin Andri, Andrada Talpalaru ș.a.) au obținut foarte multe rezultate notabile la concursuri naționale și internaționale. In aceste condiții, ce mai rămâne din declarația domnului Gheorghe Scurhan?
 Ultima ispravă a fetelor noastre: ieri au devenit vicecampioane naționale la echipe mixte de 10 ani!
 La Olănești, în perioada 2-6 noiembrie 2016, s-au desfășurat Campionatele Naționale de Șah Clasic pentru Echipe Mixte (doi băieți și două fete). Oana și Diana (sportive cu dubla legitimare: CSM Mihai Viteazu Vulcan și CSȘ nr. 1 Timișoara) au făcut parte din echipa de 10 ani a clubului de pe Bega. După disputarea celor 7 runde, echipa fetelor noastre a obținut titlul de vicecampioană națională! Este foarte important de precizat ca echipa fetelor a învins în toate partidele, a câștigat meciul direct (2,5p – 1,5p) cu ocupanta locului I (CSM București), dar a fost dezavantajată de primul criteriu de departajare: numărul de partide câștigate individual. Absolut remarcabilă a fost evoluția vulcănencelor noastre în meciul direct cu CSM București, în care Oana Șchiopu a învins-o pe campioana „en-titre” la șah clasic – fete 10 ani – Alexia-Teodora Puia, iar Diana Petculescu a obținut remiza la campioana „en-titre” la fete 8 ani, Lia-Alexandra Maria! Oana a mai bifat o performanță: a câștigat toate partidele disputate, fiind singurul sportiv al competiției cu procentaj de 100%!
 Putem spune: contăm la nivel național și în șahul clasic? Putem!!!
 La antrenamentele Secţiei de Şah a CSM „Mihai Viteazu” Vulcan participă săptămânal cca. 45 de copii, organizaţi în 4 niveluri de pregătire. Şi numărul acestora este în creştere. În luna octombrie au venit 6 copii, chiar dacă nu am demarat tradiţionala acţiune de promovare anuală a şahului în şcolile din mun. Vulcan. Cunoscătorii ştiu că, pentru o secţie de şah, o astfel de participare este una cel puţin onorabilă.
 Printre copiii care frecventează secția de șah a CSM Mihai Viteazu, avem câțiva cu vârste între 5 si 8 ani care promit foarte mult: Isabela Drăghici, Ana Maria Bădeață, Emir Kotan, Codruț Toma, David Kelemen ș.a.
 La concursul de șah pentru copii sub 18 ani „Trofeul Clubului de Șah Deva” (26-28 octombrie 2016) unde CSM Mihai Viteazu Vulcan a participat cu 11 sportivi, surpriza turneului nu a fost câștigarea trofeului de către Oana Șchiopu (mulți se așteptau la asta), ci câștigarea concursului de dezlegări – categoria 10 ani – de către Ana Maria Bădeață (7 ani)! Cu 28 de puncte din 30 posibile! Cea mai elocventa dovadă că, la Vulcan, vin din urma și alți copii valoroși.
 Președinte Secția de Șah – CSM Mihai Viteazu Vulcan
 « Crucea Roşie, Moş Crăciun pentru 1000 de suflete (Știre anterioară)
 (Următoarea știre) Reparaţii la secţia de pediatrie a Spitalului din Deva »


type: contracts

text:
 7.4.2016
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 93/20
 AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG 12/2015 HATÁROZATA
 (2015. február 25.)
 az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás II. mellékletének (Műszaki előírások, szabványok, vizsgálatok és tanúsítás) módosításáról [2016/500]
 AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,
 mivel:
 (1)
 A 2015., 2016. és 2017. évre vonatkozó, a növényi és állati eredetű élelmiszerekben, illetve azok felületén található növényvédőszer-maradékok határértékeinek való megfelelés biztosítására, valamint a fogyasztók ilyen növényvédőszer-maradékokból eredő expozíciójának értékelésére irányuló, többéves összehangolt uniós ellenőrzési programról szóló, 2014. április 22-i 400/2014/EU bizottsági végrehajtási rendeletet (1) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.
 (2)
 A 400/2014/EU végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezi az EGT-megállapodásba foglalt 788/2012/EU bizottsági végrehajtási rendeletet, (2) amelyet következésképpen el kell hagyni az EGT-megállapodásból.
 (3)
 Ez a határozat élelmiszerekre vonatkozó jogszabályokat érint. Az EGT-megállapodás II. melléklete XII. fejezetének bevezetőjében meghatározottak szerint az élelmiszereket érintő jogszabályok mindaddig nem alkalmazandók Liechtensteinre, amíg az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodás kiterjed Liechtensteinre. Ez a határozat ezért nem alkalmazandó Liechtensteinre.
 (4)
 Az EGT-megállapodás II. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,
 ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
 1. cikk
 Az EGT-megállapodás II. mellékletének XII. fejezete a következőképpen módosul:
 1.
 A szöveg a 87. pont (589/2014/EU bizottsági rendelet) után a következő ponttal egészül ki:
 „88.
 32014 R 0400: a Bizottság 2014. április 22-i 400/2014/EU végrehajtási rendelete a 2015., 2016. és 2017. évre vonatkozó, a növényi és állati eredetű élelmiszerekben, illetve azok felületén található növényvédőszer-maradékok határértékeinek való megfelelés biztosítására, valamint a fogyasztók ilyen növényvédőszer-maradékokból eredő expozíciójának értékelésére irányuló, többéves összehangolt uniós ellenőrzési programról (HL L 119., 2014.4.23., 44. o.).
 A rendelet rendelkezései e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazítással értendők:
 A II. melléklet 5. pontjában a táblázat a következőkkel egészül ki:
 IS
 12 (1)
 15 (2)
 NO
 12 (1)
 15 (2)”
 2.
 A 73. pont (1048/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet) szövegét el kell hagyni.
 2. cikk
 A 400/2014/EU végrehajtási rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.
 3. cikk
 Ez a határozat 2015. február 26-án lép hatályba, feltéve, hogy az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megtették (*).
 4. cikk
 Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.
 Kelt Brüsszelben, 2015. február 25-én.
 az EGT Vegyes Bizottság részéről
 az elnök
 Gianluca GRIPPA
 (1) HL L 119., 2014.4.23., 44. o.
 (2) HL L 235., 2012.9.1., 8. o.
 (*) Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.