text:
 EUROPOS KOMISIJA
 Briuselis, 2018 06 05
 COM(2018) 451 final
 2018/0238(NLE)
 Pasiūlymas
 TARYBOS SPRENDIMAS
 kuriuo, atsižvelgiant į Europos Sąjungos interesus, valstybės narės įgaliojamos ratifikuoti Protokolą, kuriuo iš dalies keičiama Europos Tarybos konvencija dėl asmenų apsaugos ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu (ETS Nr. 108)
 AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
 1.PASIŪLYMO DALYKAS
 Šis pasiūlymas teikiamas dėl sprendimo, kuriuo, atsižvelgiant į Europos Sąjungos interesus, valstybės narės įgaliojamos ratifikuoti Protokolą, kuriuo iš dalies keičiama Europos Tarybos konvencija dėl asmenų apsaugos ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu (ETS Nr. 108) (toliau – Protokolas, kuriuo iš dalies keičiama Europos Tarybos 108-oji konvencija).
 2.PASIŪLYMO APLINKYBĖS
 2.1.Pagrindiniai faktai
 Europos Tarybos konvencija dėl asmenų apsaugos ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu (Europos Tarybos 108-oji konvencija) yra vienintelis teisiškai privalomas daugiašalis susitarimas asmens duomenų apsaugos srityje. Konvencijos tikslas – apsaugoti teisę į privatų gyvenimą, pripažintą Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos 8 straipsnyje. Teisės į privatų gyvenimą ir asmens duomenų apsaugą taip pat įtvirtintos ES pagrindinių teisių chartijos 7 ir 8 straipsniuose bei SESV 16 straipsnyje.
 Europos Tarybos 108-ojoje konvencijoje reikalaujama, kad Šalys į savo atitinkamus nacionalinės teisės aktus įtrauktų būtinas priemones, kuriomis būtų užtikrinta, kad asmens teisės, susijusios su asmens duomenų tvarkymu, būtų gerbiamos visų asmenų atžvilgiu. Tai buvo vienas iš pagrindinių įkvėpimo šaltinių rengiant ES acquis asmens duomenų apsaugos srityje. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (EC) 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo 11 konstatuojamojoje dalyje nurodyta, kad vienas iš šios direktyvos tikslų – apibrėžti ir remti [Europos Tarybos 108-ojoje konvencijoje] nustatytus [principus ir teises].
 Iki šiol Europos Tarybos 108-ąją konvenciją ratifikavo 51 šalis, įskaitant 28 ES valstybes nares, keturias ELPA valstybes, visas Vakarų Balkanų šalis, kelias Europos kaimynystės priemonėje dalyvaujančias šalis (pvz., Armėniją ir Gruziją), Rusijos Federaciją, Turkiją ir kelias ne Europos šalis – Afrikoje (pvz., Senegalą, Tunisą) ir Lotynų Amerikoje (Urugvajų). Kelių šalių (pvz., Argentinos, Meksikos, Maroko) prašymai dar nagrinėjami, ir nemažai šalių (pvz., Japonija, Pietų Korėja) turi stebėtojo statusą.
 Europos Tarybos 108-oji konvencija buvo pateikta pasirašyti 1981 m. – gerokai prieš interneto ir elektroninių ryšių erą. Technologijų plėtra ir informacijos globalizacija kelia naujus uždavinius asmens duomenų apsaugos srityje. Šiuo Protokolu siekiama iš dalies pakeisti ir atnaujinti Europos Tarybos 108-ąją konvenciją, kad būtų galima išspręsti šiuos uždavinius.
 2.2.Protokolas, kuriuo iš dalies keičiama Europos Tarybos 108-oji konvencija
 Atnaujintos Konvencijos (Protokolu iš dalies pakeistos Europos Tarybos 108-osios konvencijos) taikymo sritis bus vienoda visoms Konvencijos šalims, nesuteikiant galimybės į jos taikymo sritį visiškai neįtraukti tam tikrų sektorių ar veiklos rūšių (pvz., nacionalinio saugumo srityje), kas yra įmanoma pagal dabartinės redakcijos Europos Tarybos 108-ąją konvenciją. Taigi ji apimtų visų rūšių duomenų tvarkymą, kuris priklauso Šalių jurisdikcijai tiek viešajame, tiek privačiajame sektoriuose.
 Protokolu, kuriuo iš dalies keičiama Europos Tarybos 108-oji konvencija, gerokai padidinamas Europos Tarybos 108-ąja konvencija suteikiamos duomenų apsaugos lygis. Visų pirma, atnaujintoje Konvencijoje bus tiksliau apibrėžtas teisėto duomenų tvarkymo principas (visų pirma, sutikimo reikalavimai) ir dar labiau sustiprinta tam tikrų kategorijų duomenų apsauga (taip pat bus išplėsta kategorijų apibrėžtis, kad apimtų pagal Sąjungos teisę pripažįstamas specialias asmens duomenų kategorijas). Be to, atnaujintoje Konvencijoje bus numatytos papildomos apsaugos priemonės asmenims, kai tvarkomi jų asmens duomenys (visų pirma, prievolė ištirti tikėtiną numatomo duomenų tvarkymo veiksmo poveikį ir įgyvendinti atitinkamas technines ir organizacines priemones; nustatyta prievolė pranešti apie didelius duomenų saugumo pažeidimus), taip pat sustiprintos jų teisės (visų pirma susijusios su skaidrumu ir prieiga prie duomenų). Taip pat nustatytos naujos duomenų subjektų teisės, kaip antai: teisė nesutikti, kad asmeniui būtų taikomas tik automatizuotu duomenų tvarkymu grindžiamas sprendimas, kuris darytų didelį poveikį duomenų subjektui, teisė nesutikti, kad duomenys būtų tvarkomi ir teisė pasinaudoti teisių gynimo priemone, jei pažeidžiamos asmens teisės.
 Į atnaujintą Konvenciją bus įtrauktos peržiūrėtos nuostatos (šiuo metu įtrauktos į papildomą Protokolą, kurį pasirašė tik kelios Šalys), kuriose reikalaujama, kad Šalys paskirtų vieną ar kelias nepriklausomas institucijas, atsakingas už Europos Tarybos 108-oji konvencijos nuostatų laikymosi užtikrinimą. Šių institucijų padėtis sustiprėtų nustačius reikalavimą, kad Šalys suteiktų joms papildomų įgaliojimų, pvz., įgaliojimus priimti sprendimus dėl Europos Tarybos 108-osios konvencijos pažeidimų ir skirti administracines nuobaudas.
 Nukrypti nuo minėtų teisių ir prievolių leidžiančios nuostatos, suformuluotos Protokole, kuriuo iš dalies keičiama Europos Tarybos 108-oji konvencija, atitinka tris pagrindines sąlygas: išsaugoti plačią Europos Tarybos 108-osios konvencijos taikymo sritį (netaikant jokių bendrų išimčių), lankstumą (leidžiant suderinti griežtus duomenų apsaugos standartus su kitais svarbiais visuomenės interesais, pavyzdžiui, nacionalinio saugumo) ir bendrą suderinamumą su Europos Žmogaus Teisių Teismo praktika (visų pirma, neribojant pagrindinės teisės į duomenų apsaugą).
 Apskritai, atnaujinta Konvencija būtų užtikrinta aukšto lygio apsauga, o Šalims paliekama galimybė nuspręsti, kaip įgyvendinti jos nuostatas nacionalinėje teisėje. Todėl prie atnaujintos Europos Tarybos 108-oji konvencijos norėtų prisijungti tos šalys (taip pat už Europos ribų), kurios svarsto galimybę sukurti arba stiprinti savo duomenų apsaugos sistemas. Tikėtina, kad jos praktinis poveikis bus daug didesnis nei dabar galiojančios Europos Tarybos 108-osios konvencijos poveikis tiek jos taikymo srities, tiek joje nustatytų prievolių požiūriu.
 Įsigaliojus Protokolui, kuriuo iš dalies keičiama Europos Tarybos 108-oji konvencija, Sąjunga turės galimybę tapti (atnaujintos) Konvencijos šalimi. Kalbant apie balsavimo teises Konvencijos komitete, sutartame tekste užtikrinamas principas, kad Sąjunga gali balsuoti pagal savo kompetencijos sritį, t. y. ji turi tiek balsų, kiek yra jos valstybių narių, kurios yra Konvencijos šalys. Siekiant išsklaidyti susirūpinimą dėl Sąjungos balso svorio, buvo susitarta dėl kompromisinio sprendimo, pagal kurį sprendimai gali būti priimami tik keturių penktadalių Šalių balsų dauguma, o priimant svarbiausius sprendimus dėl Konvencijos laikymosi – vienos iš Šalių – turi būti taikoma vadinama dviguba balsų dauguma (kvalifikuota balsų dauguma kartu su paprasta ne ES šalių balsų dauguma).
 Be to, atnaujintoje Konvencijoje nustačius, kad Konvencijos komitetas gali įvertinti priemonių, kurių imamasi pagal nacionalinės teisės aktus, veiksmingumą įgyvendinant Konvencijos nuostatas, duomenų apsauga taptų veiksmingesnė.
 Protokolo, kuriuo iš dalies keičiama Europos Tarybos 108-oji konvencija, tekstas buvo suderintas su valstybių narių atstovais kompetentingoje Tarybos darbo grupėje; juo įgyvendinami Tarybos derybiniai nurodymai. Be to, jis visiškai atitinka 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) ir 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2016/680 dėl fizinių asmenų apsaugos kompetentingoms institucijoms tvarkant asmens duomenis nusikalstamų veikų prevencijos, tyrimo, atskleidimo ar baudžiamojo persekiojimo už jas arba bausmių vykdymo tikslais ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (Duomenų apsaugos „Policijos direktyva“) nuostatas, todėl valstybėms narėms nėra taikomos skirtingos ar net viena kitai prieštaraujančios prievolės pagal Sąjungos ir Europos Tarybos teisę. Atsižvelgiant į Sąjungos tarptautinę strategiją duomenų apsaugos srityje, itin svarbu, kad būtų patvirtinta tvirta, tuo pačiu požiūriu ir principais kaip ir (naujas) Sąjungos acquis grindžiama Konvencija. Europos Tarybos 108-oji konvencija, prie kurios taip pat gali prisijungti ne Europos valstybės, sulaukė didžiulio susidomėjimo iš įvairių pasaulio šalių, kurios rengia arba planuoja priimti duomenų apsaugos teisės aktus. 2017 m. sausio mėn. komunikate „Keitimasis asmens duomenimis ir jų apsauga globalizuotame pasaulyje“ (COM/2017/07 final) Komisija nurodė Europos Tarybos 108-ąją konvenciją, pripažindama, kad atnaujinta Konvencija būtų grindžiama tais pačiais principais, kaip ir ES duomenų apsaugos teisės aktai, taigi ji padėtų „parengti suderintą aukštų duomenų apsaugos standartų rinkinį“ pasauliniu lygiu. Todėl ji įsipareigojo „skatinti greitai patvirtinti“ Protokolą, kuriuo iš dalies keičiama Europos Tarybos 108-oji konvencija.
 2.3.Aptariamoje srityje galiojanti Europos Sąjungos teisė ir politika
 Iš dalies keičiamos Konvencijos taikymo sričiai šiuo metu iš esmės taikoma Sąjungos duomenų apsaugos teisinė sistema. Bendrajame duomenų apsaugos reglamente, kuris taikomas nuo 2018 m. gegužės 25 d., ir Policijos direktyvoje, kurios perkėlimo į nacionalinę teisę laikotarpis baigėsi 2018 m. gegužės 6 d., numatyta visapusiška taisyklių sistema duomenų apsaugos srityje ir jais užtikrinama bent jau lygiavertė, o daugeliu atvejų – aukštesnio standarto apsauga. Pagal atnaujintos Konvencijos 13 straipsnį Šalys duomenų subjektams gali taikyti „platesnę apsaugos priemonę nei ta, kuri nurodyta šioje konvencijoje“, taigi, jos gali nevaržomai nustatyti griežtesnes apsaugos priemones.
 2.4.Pasiūlymo teikimo priežastys
 Protokolas, kuriuo iš dalies keičiama Europos Tarybos 108-oji konvencija, įsigalios, kai visos Šalys deponuos savo ratifikavimo, priėmimo ar patvirtinimo dokumentus Europos Tarybos generaliniam sekretoriui. Be to, atsižvelgiant į didelį šalių, kurios turi ratifikuoti Protokolą, skaičių, Protokole, kuriuo iš dalies keičiama Europos Tarybos 108-oji konvencija, numatoma galimybė praėjus penkeriems metams po to, kai bent trisdešimt aštuonios šalys išreiškė sutikimą laikytis Protokolo, nedidelei šalių grupei taikyti dalinio įsipareigojimo galimybę.
 ES valstybės narės (šiuo metu vienintelės Europos Tarybos 108-oji konvencijos šalys) turėtų imtis būtinų veiksmų, kad užtikrintų greitą Protokolo, kuriuo iš dalies keičiama Europos Tarybos 108-oji konvencija, įsigaliojimą.
 Pirma, atsižvelgiant į tai, kad atnaujintoje Konvencijoje bus iš esmės panašios apsaugos priemonės, kaip Bendrajame duomenų apsaugos reglamente ir Policijos direktyvoje, (dalinis) įsigaliojimas padės propaguoti Sąjungos duomenų apsaugos standartus visame pasaulyje. Iš tiesų, Europos Tarybos 108-oji konvencija atliko esminį vaidmenį skleidžiant „Europos duomenų apsaugos modelį“ visame pasaulyje, nes ji dažnai yra įkvėpimo šaltinis šalims, kurios svarsto galimybę priimti arba atnaujinti savo privatumo teisės aktus. Tai yra ypač aktualu dabar, kai vis daugiau įvairių pasaulio regionų šalių priima šios srities teisės aktus. Padidinus apsaugos standartus Konvencijos šalyse taip pat būtų palengvinti duomenų srautai tarp ES ir ES nepriklausančių Konvencijos šalių. Tam tikroms šalims prisijungimas prie Europos Tarybos 108-osios konvencijos yra naudingas rengiantis Europos Komisijos tinkamumo išvadai. Šis aspektas yra pabrėžtas Bendrajame duomenų apsaugos reglamente, kuriame aiškiai numatyta, kad prisijungimas prie Europos Tarybos 108-osios konvencijos yra svarbus veiksnys, į kurį turi atsižvelgti Europos Komisija, atlikdama tinkamumo vertinimą. Net ir neatsižvelgus į tinkamumo aspektą, užtikrinus aukštesnį apsaugos lygį (visų pirma kalbant apie teisminių ir neteisminių teisių gynimo priemonių taikymą, taip pat priežiūros institucijų atliekamą veiksmingą priežiūrą) būtų sudarytos palankesnės sąlygos keistis duomenimis taikant tinkamas apsaugos priemones (visų pirma dėl to, kad tokias apsaugos priemones būtų lengviau taikyti Susitariančiųjų Šalių teisinėse sistemose).
 Antra, svarbu užtikrinti, kad atnaujinta Konvencija ir toliau visapusiškai atitiktų Bendrojo duomenų apsaugos reglamento ir Policijos direktyvos nuostatas, kad ES valstybės narės galėtų likti šios Konvencijos šalimis ir laikytis jos nuostatų nepažeisdamos Sąjungos teisės aktų. Tai visų pirma susiję su nuostatomis dėl laisvo duomenų judėjimo tarp Šalių, atsižvelgiant į tai, kad atnaujintoje Konvencijoje (priešingai nei dabartiniame tekste) Šalims, kurioms „galioja regioninei tarptautinei organizacijai priklausančioms valstybėms taikomos suderintos apsaugos taisyklės“ taikoma šios taisyklės išimtis. Taip bus užtikrinta, kad ES valstybės narės laikytųsi reikalavimų, nepaisant to, kad Sąjungos duomenų apsaugos teisės aktuose jau nustatytos tarptautinio perdavimo sąlygos.
 Trečia, dabartinėje Europos Tarybos 108-ojoje konvencijoje nenumatyta galimybė tarptautinėms organizacijoms prisijungti prie Konvencijos. Protokolu, kuriuo iš dalies keičiama Europos Tarybos 108-oji konvencija, tokia galimybė numatoma, todėl jo įsigaliojimas yra būsimo ES prisijungimo prie Konvencijos sąlyga.
 3.TEISINIS PAGRINDAS
 Siūlomas Tarybos sprendimas grindžiamas SESV 218 straipsnio 6 dalimi kartu su SESV 16 straipsniu.
 2018/0238 (NLE)
 Pasiūlymas
 TARYBOS SPRENDIMAS
 kuriuo, atsižvelgiant į Europos Sąjungos interesus, valstybės narės įgaliojamos ratifikuoti Protokolą, kuriuo iš dalies keičiama Europos Tarybos konvencija dėl asmenų apsaugos ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu (ETS Nr. 108)
 EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
 atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 218 straipsnio 6 dalies a ir v punktus kartu su 16 straipsniu,
 atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
 atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą,
 kadangi:
 (1)2013 m. gegužės 31 d. Taryba įgaliojo Komisiją Sąjungos vardu dalyvauti derybose dėl Konvencijos dėl asmenų apsaugos ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu (ETS Nr. 108) (toliau – Europos Tarybos 108-oji konvencija) atnaujinimo ir dėl Sąjungos prisijungimo prie atnaujintos Konvencijos sąlygų ir tvarkos;
 (2)2018 m. gegužės 18 d. Europos Tarybos Ministrų Komitetas patvirtino Protokolą, kuriuo iš dalies keičiama Europos Tarybos 108-oji konvencija, jį bus galima pasirašyti nuo 2018 m. birželio 25 d.;
 (3)Protokolu, kuriuo iš dalies keičiama Europos Tarybos 108-oji konvencija, siekiama išplėsti Europos Tarybos 108-ąja konvencija suteikiamos duomenų apsaugos sritį, sustiprinti duomenų apsaugą ir padidinti veiksmingumą;
 (4)iš dalies keičiamos Europos Tarybos 108-osios konvencijos nuostatos, taikytinos asmens duomenų tvarkymui vykdant į Sąjungos teisės taikymo sritį patenkančią veiklą, gali daryti poveikį bendroms taisyklėms arba pakeisti jų taikymo sritį, apibrėžtą SESV 3 straipsnio 2 dalyje, nes šios nuostatos sutampa su Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2016/679
 1
 ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2016/680
 2
 nustatytomis prievolėmis;
 (5)atsižvelgiant į tai, kad atnaujintoje Europos Tarybos 108-ojoje konvencijoje būtų iš esmės panašios apsaugos priemonės, kaip ir Reglamente (ES) 2016/679 ir Direktyvoje (ES) 2016/680, jos įsigaliojimas prisidės prie ES duomenų apsaugos standartų propagavimo pasauliniu mastu, palengvins duomenų srautus tarp ES ir ES nepriklausančių Konvencijos šalių, užtikrins ES valstybių narių tarptautinių prievolių pagal Konvenciją laikymąsi ir sudarys sąlygas ateityje ES prisijungti prie Konvencijos;
 (6)Sąjunga negali pasirašyti ar ratifikuoti Protokolo, kuriuo iš dalies keičiama Europos Tarybos 108-oji konvencija, nes pagal galiojančią Konvenciją tik valstybės gali būti jos Šalys;
 (7)todėl valstybės narės, veikdamos bendrai dėl Sąjungos interesų, turėtų būti įgaliotos ratifikuoti Protokolą, kuriuo iš dalies keičiama Europos Tarybos 108-oji konvencija,
 PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
 1 straipsnis
 Atsižvelgiant į Europos Sąjungos interesus, valstybės narės įgaliojamos ratifikuoti Protokolą, kuriuo iš dalies keičiama Europos Tarybos konvencija dėl asmenų apsaugos ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu (ETS Nr. 108), kiek jo nuostatos patenka į Sąjungos kompetencijos sritį.
 2 straipsnis
 Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
 3 straipsnis
 Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.
 Priimta Briuselyje
 Tarybos vardu
 Pirmininkas
 (1)
 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).
 (2)
 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/680 dėl fizinių asmenų apsaugos kompetentingoms institucijoms tvarkant asmens duomenis nusikalstamų veikų prevencijos, tyrimo, atskleidimo ar baudžiamojo persekiojimo už jas arba bausmių vykdymo tikslais ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, ir kuriuo panaikinamas Tarybos pamatinis sprendimas 2008/799/TVR (OL L 119, 2016 5 4, p. 89).


type: wikipedia

text:
Kobylinek (prononciation : ) est un village polonais de la gmina de Płoniawy-Bramura dans le powiat de Maków de la voïvodie de Mazovie dans le centre-est de la Pologne.
 Il se situe à environ 8 kilomètres au sud de Płoniawy-Bramura (siège de la gmina), 7 kilomètres au nord-ouest de Maków Mazowiecki (siège du powiat) et à 79 kilomètres au nord de Varsovie (capitale de la Pologne).
 Le village possède une population de 161 habitants en 2006.
 Histoire
 De 1975 à 1998, le village appartenait administrativement à la voïvodie d'Ostrołęka.
 Références
 Village dans la voïvodie de Mazovie
 Powiat de Maków


type: other

text:
Vastu võetud 24.12.2001 nr 75
 RTL 2002, 3, 28
 jõustumine 10.01.2002
 28.01.2002 nr 20 (RTL 2002, 23, 317) 10.02.2002
 5.06.2002 nr 50 (RTL 2002, 66, 1028) 22.06.2002
 26.07.2002 nr 63 (RTL 2002, 87, 1355) 09.08.2002
 3. 09. 2002 nr 67 (RTL 2002, 98, 1527) 12.09.2002
 5.11.2002 nr 77 (RTL 2002, 125, 1820) 15.11.2002
 20.11.2002 nr 80 (RTL 2002, 130, 1905) 29.11.2002
 26.11.2002 nr 81 (RTL 2002, 134, 1958) 9.12.2002
 27.03.2003 nr 22 (RTL 2003, 44, 642) 11.04.2003
 16.05.2003 nr 30 (RTL 2003, 64, 914) 31.05.2003
 3.09.2003 nr 49 (RTL 2003, 100, 1509) 15.09.2003
 19.09.2004 nr 30 (RTL 2004, 67, 1117) 29.05.2004
 12.08.2005 nr 28 (RTL 2005, 91, 1365) 1.09.2005
 10.10.2005 nr 37 (RTL 2005, 105, 1601) 21.10.2005
 19.10.2005 nr 41 (RTL, 2005, 107, 1647) 4.11.2005
 10.01.2008 nr 1 (RTL 2008, 7, 73) 27.01.2008
 (1) Põhikooli ja gümnaasiumi riikliku õppekava järgi õppiv 9. klassi õpilane, õhtuses õppevormis üksikuid õppeaineid õppiv õpilane ja ekstern (edaspidi põhikoolilõpetaja ) sooritab põhikooli lõpetamiseks põhikooli ühtlustatud küsimuste ja ülesannetega eksamid (edaspidi ühtlustatud küsimustega eksamid).
 (2) Põhikooli lihtsustatud riikliku õppekava (abiõppe õppekava) järgi õppiv põhikoolilõpetaja ning põhikoolilõpetaja, kes põhikooli ühtlustatud küsimustega eksami ajal haigestub või ei saa sellel osaleda muul kooli direktori poolt mõjuvaks loetud põhjusel (nt osalemine rahvusvahelistel võistlustel, konkurssidel ja olümpiaadidel), sooritab põhikooli lõpetamiseks kooli direktori kinnitatud materjalidega põhikooli lõpueksamid (edaspidi põhikooli koolieksam ), mis toimuvad kooli direktori määratud ajal.
 (3) Toimetuleku riikliku õppekava järgi õppiv põhikoolilõpetaja põhikooli lõpetamiseks eksameid ei soorita.
 (4) Gümnaasiumi lõpetamiseks sooritavad 12. klassi õpilased, õhtuses õppevormis üksikuid õppeaineid õppivad õpilased ja eksternid (edaspidi gümnaasiumilõpetajad) gümnaasiumi lõpueksamid, mis jagunevad riigieksamiteks ja koolieksamiteks.
 [RTL 2005, 91, 1365 – jõust. 1.09.2005]
 § 2. Põhikooli ja gümnaasiumi lõpueksamitööde kasutamine ja säilitamine
 (1) Haridus- ja Teadusministeeriumil ning Riiklikul Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskusel (edaspidi Eksamikeskus) on õigus kasutada ühtlustatud küsimustega eksami eksamitöid ja lõpueksamiprotokolle eksamitulemuste kohta teabe saamiseks ja analüüsimiseks.
 (2) Haridus- ja Teadusministeeriumil ja Eksamikeskusel ning nende loal teistel isikutel ja asutustel on õigus kasutada ühtlustatud küsimustega eksamite valimisse kuuluvate eksamitööde ja gümnaasiumi riigieksamitööde katkendeid anonüümsete näidetena metoodilistes ning teistes kogumikes ja artiklites ning teadustöös.
 (3) Põhikooli lõpueksamitöid säilitatakse koolis või Eksamikeskuses kolm aastat. Gümnaasiumi riigieksamitöid säilitatakse Eksamikeskuses kolm aastat.
 (1) Ühtlustatud küsimustega eksami ja põhikooli koolieksami (edaspidi koos nimetatud põhikooli lõpueksami) eesmärgid on:
 1) hinnata põhikooli ja gümnaasiumi riiklikus õppekavas (edaspidi riiklik õppekava) määratletud õpitulemuste saavutatust eksamiainetes ;
 (2) Ühtlustatud küsimustega eksam võib olla:
 2) kirjalik ja suuline kaheosalise eksami puhul.
 § 4. Põhikooli lõpueksamid ja lõpueksamitel osalemine
 (1) Põhikooli ja gümnaasiumi riikliku õppekava järgi õppiv põhikoolilõpetaja sooritab põhikooli lõpetamiseks järgmised ühtlustatud küsimustega eksamid:
 1) eesti keele ja kirjanduse või eesti keele kui teise keele eksam;
 3) õpilase valikul eksam (edaspidi valikeksam) järgmiste õppeainete hulgast: vene keel ja kirjandus, inglise keel, saksa keel, prantsuse keel, vene keel, bioloogia, keemia, füüsika, geograafia, ajalugu, ühiskonnaõpetus.
 (11) Põhikooli lihtsustatud riikliku õppekava (abiõppe õppekava) järgi õppiv põhikoolilõpetaja sooritab põhikooli lõpetamiseks järgmised põhikooli koolieksamid:
 3) kooli poolt kohustuslike õppeainete hulgast valitud põhikooli koolieksam. Õppeaine, milles eksam toimub, määrab kooli direktor ning teeb selle põhikoolilõpetajale ja seaduslikule esindajale teatavaks enne käimasoleva õppeaasta esimese poolaasta lõppu.
 (2) [Kehtetu – RTL 2005, 91, 1365 – jõust. 1.09.2005]
 (3) Põhikooli lõpueksamid algavad kell 10.00 ning eksamiks antakse aega kaks kuni kolm astronoomilist tundi.
 (4) ja (5) [Kehtetud – RTL 2005, 91, 1365 – jõust. 1.09.2005]
 (6) Põhikoolilõpetaja teatab kooli juhtkonnale 1. märtsiks õppeaine, milles ta soovib sooritada valikeksami.
 (61) Põhikooli ühtlustatud küsimustega eksamid toimuvad üldjuhul kooli õppekeeles. Eesti keelest erineva õppekeelega kooli põhikoolilõpetajal on õigus sooritada matemaatikaeksam ja valikeksam eesti keeles. Oma soovist teatab põhikoolilõpetaja kooli juhtkonnale 1. märtsiks.
 (7) Põhikoolilõpetaja, kes soovib eesti keele kui teise keele ühtlustatud küsimustega eksami alusel saada eesti keele oskuse tunnistust vastavalt haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud võõrkeelse põhikooli ja gümnaasiumi eesti keele lõpueksami ja eesti keele tasemeeksami ühitamise tingimustele või kes soovib ühiskonnaõpetuse ühtlustatud küsimustega eksami sooritamisega sooritada ka Eesti Vabariigi põhiseaduse ja «Kodakondsuse seaduse» tundmise eksami, teatab oma sellekohase soovi kooli juhtkonnale kirjalikult 1. märtsiks.
 [RTL 2005, 105, 1601 – jõust. 21.10.2005]
 (8) Koolid teatavad 5. märtsiks Eksamikeskusele kirjalikult käesoleva paragrahvi lõigetes 61 ja 7 nimetatud õpilaste nimed ja isikukoodid.
 (9) Koolid saadavad 5. märtsiks Eksamikeskusele vormikohase tellimislehe ühtlustatud küsimustega eksami eksamimaterjalide saamiseks. Tellimislehed on saadaval Eksamikeskuses ja Eksamikeskuse veebilehel.
 (10) Koolid teatavad 25. jaanuariks Eksamikeskusele kirjalikult põhikooli ja gümnaasiumi riikliku õppekava järgi õppivate erivajadustega (nägemis-, kuulmis-, kõne- või kehapuudega) põhikoolilõpetajate eksamineerimiseks vajalikest tingimustest.
 (11) [Kehtetu – RTL 2005, 91, 1365 – jõust. 1.09.2005]
 § 5. Põhikooli lõpueksamikomisjonid
 (3) Lõpueksamikomisjon on vähemalt kolmeliikmeline. Kui põhikooli lõpueksamit sooritab korraga enam kui 60 eksaminandi, on lõpueksamikomisjonis üks liige iga 20 eksaminandi kohta.
 § 6. Välisvaatleja
 (1) Paragrahvi 4 lõikes 7 nimetatud õpilased koondatakse lõpueksami sooritamiseks eksamiruumi, kus lisaks lõpueksamikomisjonile on välisvaatleja.
 § 7. Ühtlustatud küsimustega eksamite korraldus
 (1) Kooli direktor tagab:
 2) kooli pitseriga varustatud vastuslehed matemaatikaeksamiks ja mustandilehed eesti keele (eesti õppekeelega koolides) ja vene keele (vene õppekeelega koolides) eksamiks.
 (2) Kirjalik eksam viiakse läbi ruumis, kus eksaminandid saavad istuda ühekaupa ja üksteist häirimata.
 (3) Eksamimaterjalide paketile on märgitud:
 3) eksamiülesannete eksemplaride arv.
 (4) Eksamimaterjalide paketis on:
 1) eksamiülesanded eksaminandidele ja üks eksemplar eksamikomisjonile;
 (5) Eksamimaterjalide paketi avab eksamikomisjon paketile märgitud kuupäeval 15 minutit enne eksami algust ja kontrollib, kas pakett on terve.
 (6) eksamikomisjon teatab viivitamatult Eksamikeskusele, kui:
 (7) Konfidentsiaalsusnõude rikkumise avastamisel teatab eksamikomisjoni esimees sellest Eksamikeskusele. Eksamikeskuse direktor teatab vajadusel konfidentsiaalsusnõude rikkumisest haridus- ja teadusministrile, kes võib põhjendatud asjaoludel lükata eksami toimumise edasi. Uus eksam toimub hiljemalt neljandal päeval pärast eksamiperioodi lõppu.
 (8) Enne eksami algust eksamikomisjon:
 (9) Eksamikomisjon kindlustab, et eksaminandid:
 (10) Eksaminand lubatakse eksamile, kui ta ei ole hilinenud rohkem kui pool tundi ja tal on hilinemiseks lõpueksamikomisjoni poolt mõjuvaks loetud põhjus.
 (11) Eksamile hilinenud eksaminandile võimaldatakse tööks täisaeg, tema tööle märgitakse aeg, millal ta alustas eksami sooritamist.
 (12) Lõpueksamikomisjoni liige ei tohi lahkuda eksamiruumist enne poole tunni möödumist eksami väljakuulutatud algusajast, v.a vältimatu vajaduse korral.
 (13) Eksaminand võib eksamiruumist lahkuda vaid vältimatu vajaduse korral. Eksamiruumist lahkumise ajaks annab eksaminand oma eksamitöö lõpueksamikomisjonile, kes märgib eksamitööle eksaminandi eksamiruumist lahkumise ja sinna tagasituleku aja.
 (14) Paragrahvi 4 lõikes 7 nimetatud õpilaste ühtlustatud küsimustega eesti keele kui teise keele eksami kirjaliku osa eksamitööd ja ühtlustatud küsimustega ühiskonnaõpetuse eksami eksamitööd annab välisvaatleja turvaümbrikus üle Eksamikeskuse volitatud esindajale. Eksamikeskuse volitatud esindaja edastab need eksamikeskusele.
 § 8. Põhikooli ühtlustatud küsimustega eksami töö hindamine
 (1) Ühtlustatud küsimustega eksami töid hindab lõpueksamikomisjon, lähtudes vastava õppeaine eksamitöö hindamisjuhendist.
 (2) Paragrahvi 4 lõikes 7 nimetatud õpilaste eesti keele kui teise keele eksami töid hinnatakse järgmiselt:
 1) eksami kirjaliku osa töid hindavad «Keeleseaduse» alusel haridus- ja teadusministri moodustatud riiklikud hindamiskomisjonid ja Eksamikeskus teatab kirjaliku osa punktisumma koolidele põhikooli lõpueksamiperioodi jooksul;
 2) eksami suulist osa hindavad välishindaja ja lõpueksamikomisjoni kuuluv eesti keele kui teise keele õpetaja vastavalt eesti keele kui teise keele eksamitöö suulise osa hindamisjuhendile. Välishindaja on Eksamikeskuse direktori käskkirjaga kinnitatud vastava kvalifikatsiooniga õpetaja, kelle ülesanne on hinnata eesti keele kui teise keele suulise osa vastuseid, jälgida eksamikorrast kinnipidamist ning edastada eksami suulise osa protokoll Eksamikeskuse volitatud isikule;
 3) kooli eesti keele kui teise keele lõpueksamikomisjon arvutab eesti keele kui teise keele eksami hinde vastavalt hindamisjuhendile Eksamikeskuse teatatud kirjaliku osa punktisumma ja suulise osa punktisumma alusel.
 (21) Paragrahvi 4 lõikes 7 nimetatud õpilaste ühtlustatud küsimustega ühiskonnaõpetuse eksami eksamitöid hindavad Vabariigi Valitsuse 14. jaanuari 2002. a määruse nr 14 „Kodakondsuse taotleja Eesti Vabariigi põhiseaduse ja "Kodakondsuse seaduse" tundmise eksami läbiviimise kord” alusel haridus- ja teadusministri poolt moodustatud riiklikud hindamiskomisjonid. Eksamikeskus teatab eksamitöö punktisumma koolidele põhikooli lõpueksamiperioodi jooksul.
 (22) [Kehtetu – RTL 2005, 91, 1365 – jõust. 01.09.2005]
 (23) Lähtudes õpiraskuse spetsiifikast on vastava aine lõpueksamikomisjoni põhjendatud otsusel lubatud ühtlustatud küsimustega eksami eksamitöid hinnata hindega «3» alates 35% punktide arvust õpilaste puhul:
 1) kes õpivad „Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse” § 15 lõikes 1 või § 21 lõike 41 punktides 1 ja 2 nimetatud klassis;
 2) kes õpivad tavaklassis, kuid nõustamiskomisjoni otsusest või hariduslikust erivajadusest lähtuvalt võiksid õppida „Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse” § 21 lõike 41 punktides 1 ja 2 nimetatud klassis;
 4) kelle kodune keel erineb kooli õppekeelest ja kes on Eestis alaliselt elanud vähem kui 3 aastat;
 5) kellele rakendatakse logopeedilist, abi.
 [RTL 2005, 105, 1601 – jõust 21.10.2005]
 (24) Käesoleva paragrahvi lõikes 23 nimetatud otsus ja põhjendused tuuakse ära lõpueksami protokollis.
 (3) Kui lõpueksamikomisjonil tekib hindamisel lahkarvamusi, otsustatakse küsimus häälteenamusega. Häälte võrdsel jagunemisel on otsustavaks lõpueksamikomisjoni esimehe hääl. Lõpueksamikomisjoni liikmete eriarvamused kantakse hindamisprotokolli.
 (4) Ühtlustatud küsimustega eksami tulemused protokollitakse lisas 1 toodud vormi kohaselt.
 § 9. Korduseksamite korraldamine
 Lõpueksami hindeks «nõrga» või «puuduliku» saanud põhikoolilõpetaja sooritab korduseksami põhikooli koolieksamina hiljemalt 30. juuniks. Eksami toimumise kuupäev määratakse kindlaks direktori ja õpilase vastastikusel kokkuleppel. Õpilase taotlusel võib eksam toimuda ka pärast 30 juunit, hiljemalt 25. augustil.
 § 10. Põhikooli lõpetamine
 (1) Põhikooli ja gümnaasiumi riikliku õppekava või põhikooli lihtsustatud riikliku õppekava (abiõppe õppekava) järgi põhihariduse omandanud õpilasele, kelle õppeainete aastahinded on vähemalt rahuldavad ning kes on kõik lõpueksamid sooritanud positiivselt, antakse õppenõukogu otsusega põhikooli lõputunnistus.
 (2) [Kehtetu RTL 2005, 105, 1601 – jõust. 21.10.2005]
 (3) Põhikooli ja gümnaasiumi riikliku õppekava või põhikooli lihtsustatud riikliku õppekava (abiõppe õppekava) järgi õppinud põhikoolilõpetajale, kellel on kuni kahes aines aasta- või lõpueksamihindeks «nõrk» või «puudulik», võib õpilase või tema seadusliku esindaja kirjaliku avalduse põhjal õppenõukogu otsusega anda põhikooli lõputunnistuse.
 [RTL 2005, 105, 1601]
 (4) Toimetuleku riikliku õppekava läbinud õpilasele antakse õppenõukogu otsusega põhikooli lõputunnistus
 § 11. [Kehtetu – RTL 2005, 91, 1365 – jõust. 1.09.2005]
 § 12. [Kehtetu – RTL 2005, 91, 1365 – jõust. 1.09.2005]
 3) siduda järjestikuseid haridusastmeid ja -tasemeid.
 3) kirjalik ja suuline kaheosalise eksami puhul.
 (5) Gümnaasiumi koolieksamite õppeained, vormi ja toimumise aja kinnitab kooli õppenõukogu.
 § 14. Gümnaasiumi lõpueksamid ja lõpueksamitel osalemine
 (1) Gümnaasiumi lõpetamiseks sooritavad gümnaasiumilõpetajad vähemalt viis gümnaasiumi lõpueksamit, millest vähemalt kolm on riigieksamid.
 (2) Õpilasel on õigus sooritada kõik lõpueksamid riigieksamitena.
 (3) Kõigile gümnaasiumilõpetajatele on kohustuslik eesti keele (eesti õppekeelega koolis) või eesti keele kui teise keele (muu õppekeelega koolis) riigieksam, välja arvatud § 23 lõigetes 31 ja 5 nimetatud gümnaasiumilõpetajatel.
 [RTL 2008, 7, 73 – jõust. 27.01.2008]
 (31) Eesti keelest erineva õppekeelega kooli lõpetaja, kellele on vastavalt keeleseadusele väljastatud eesti keele oskuse kõrgtaseme tunnistus, ning kes esitab vastava tunnistuse koolile hiljemalt 15. jaanuariks, ei pea gümnaasiumi lõpetamiseks sooritama eesti keele kui teise keele riigieksamit.
 (4) Gümnaasiumilõpetajad, kelle õppekeel on viipekeel, sooritavad soovi korral lõikes 3 nimetatud riigieksami asemel eesti keele kui teise keele riigieksami.
 (5) [Kehtetu – RTL 2005, 91, 1365 – jõust. 1.09.2005]
 (6) Kolme kohustusliku riigieksami hulgas võib olla üks võõrkeeleeksam. Saksa keele riigieksamina võib sooritada ka Saksamaa Liitvabariigi Kultuuriministrite Konverentsi Saksa II astme keelediplomi (edaspidi Saksa keelediplomi) eksami.
 (61) Gümnaasiumi õpilasel on õigus sooritada inglise keele, saksa keele, prantsuse keele ja vene keele riigieksam ka juhul, kui ta ei ole seda koolis õppinud.
 (7) Koolieksameid võib sooritada kõigis riikliku õppekava kohustuslikes õppeainetes ja nendes valikainetes, mida on gümnaasiumiastmes õpitud vähemalt 105 õppetundi.
 (8) [Kehtetu – RTL 2005, 91, 1365 – jõust. 1.09.2005]
 (9) Ühes õppeaines võib sooritada riigieksami või koolieksami.
 (10) Ühe koolieksami võib gümnaasiumilõpetaja sooritada ainealase uurimusena.
 1) põhihariduse baasil kutseõppeasutuses (edaspidi kutseõppeasutus) lõpukursustel õppivatel õpilastel;
 4) välisriigis Eesti keskharidusele vastava haridustaseme omandanud isikutel;
 5) gümnaasiumide õpilastel, kes ei ole 12. klassis, kuid kellel on eksamiaine gümnaasiumiastme kohustuslikud kursused läbitud ja kutseõppeasutuste õpilastel, kes ei ole lõpukursusel, kuid kellel on eksamiaine läbitud.
 (1) Gümnaasiumide ja kutseõppeasutuste õpilased ning eksternid teatavad kooli juhtkonnale hiljemalt 20. jaanuariks õppeained, milles nad soovivad riigieksameid sooritada. Riigieksamiainete valikul täidetakse vormikohased registreerimislehed, mis on saadaval Eksamikeskuses ja Eksamikeskuse Interneti koduleheküljel. Riigieksamite valikut õpilane samal aastal muuta ei saa.
 (2) Kui õpilane ei saa usulistel vm põhjusel riigieksamil osaleda põhieksami päeval, võib ta end registreerida riigieksami lisaeksamile.
 (3) Isik, kellel on õppeainete kooliastmehinded vähemalt rahuldavad ja kes on sooritanud koolieksamid positiivselt, kuid kellel jäi riigieksamite sooritamata jätmise või negatiivselt sooritamise tõttu gümnaasium lõpetamata ning kes ei ole asunud omandama keskharidust mõnes teises gümnaasiumis, sooritab riigieksamid selle kooli juures, kus ta õppis, kui teatab koolile oma soovist 20. jaanuariks. Kui kool on vahepeal tegevuse lõpetanud või reorganiseeritud, määrab Eksamikeskus kooli, kus isik riigieksamid sooritab.
 (4) Registreerimislehe saadab kool hiljemalt 25. jaanuariks Eksamikeskusele.
 (5) Koos registreerimislehega saadab kool 25. jaanuariks Eksamikeskusele kooskõlastamiseks järgmised andmed:
 (6) Paragrahvi 14 lõike 11 punktides 2 - 4 nimetatud isikud esitavad avalduse (avalduse blanketi väljastab Eksamikeskus) Eksamikeskusele hiljemalt 20. jaanuariks.
 (7) Eksamikeskus väljastab paragrahvi 14 lõike 11 punktides 2–4 nimetatud isikutele teate riigieksami toimumise koha (aadress, eksamiruumi number) ja kellaaja kohta hiljemalt 10 tööpäeva enne riigieksami toimumist. Teate saaja võtab teate riigieksamile kaasa.
 (8) Eksamikeskus kinnitab koolidele ja õpilastele koodid.
 § 151. Eesti keele riigieksami läbiviimine välisriigis Eesti keskharidusele vastavat haridust omandavatele isikutele.
 (1) Isik, kes omandab välisriigis Eesti keskhariduse tasemele vastavat haridust, võib hiljemalt eksami sooritamise aasta 25. jaanuariks esitatud taotluse alusel sooritada eesti keele riigieksami Eksamikeskuse direktori poolt määratud ajal ja korras.
 § 16. Gümnaasiumi riigieksamite läbiviimine
 (1) Gümnaasiumi riigieksam algab kell 10.00, eesti keele kui teise keele ja võõrkeelte riigieksami suuline osa algab igal eksamipäeval kell 9.00.
 (2) Kirjalikuks eksamiks antakse aega kolm kuni kuus astronoomilist tundi.
 (21) Kirjandi kirjutamiseks antakse aega kuus astronoomilist tundi.
 (4) Riigieksamimaterjalide paketi õigeaegse koolijõudmise eksamipäeva hommikul tagab riigieksamikomisjoni esimees.
 (5) Riigieksam viiakse läbi ruumis, kus eksaminandid saavad istuda ühekaupa ja üksteist häirimata. Eksaminand esitab igal eksamil osalemiseks riigieksamikomisjonile isikut tõendava dokumendi.
 (6) Eksaminandil ei ole lubatud eksamile kaasa võtta isiklikke esemeid, v.a kirjutusvahendid, hädavajalikud ravimid, elementaarsed isikliku hügieeni tarbed ja karastusjook.
 (7) Eksaminand lubatakse eksamile, kui ta ei ole hilinenud rohkem kui pool tundi ja tal on hilinemiseks riigieksamikomisjoni poolt mõjuvaks loetud põhjus.
 (8) Riigieksamile hilinenule võimaldatakse tööks täisaeg, tema tööle märgitakse aeg, millal eksaminand alustas eksami sooritamist.
 (9) Riigieksamiruumis võivad viibida:
 2) riigieksamikomisjon;
 5) Eksamikeskuse esindaja.
 (10) Riigieksami välisvaatleja on Eksamikeskuse direktori käskkirjaga kinnitatud isik, kelle ülesanne on jälgida eksamikorrast kinnipidamist. Riigieksami välisvaatleja peab olema igas eksamiruumis.
 (11) Eksamimaterjalide paketi avab 30 minutit enne eksami algust riigieksami välisvaatleja, kontrollides, kas pakett on terve. Riigieksamimaterjalide ümbrikud avab eksamiruumis eksaminandide juuresolekul ümbrikule märgitud kuupäeval ja kellaajal riigieksami välisvaatleja.
 (12) Riigieksamimaterjalide paketis on
 1) saatekirja vorm;
 2) riigieksamiülesanded suletud ümbrikus;
 3) vastuslehed (nende olemasolul) suletud ümbrikus;
 4) protokolli vorm riigieksamiülesannete paketi avamise kohta;
 5) protokolli vorm riigieksami toimumise kohta;
 6) protokolli vorm riigieksamitööde üleandmise kohta;
 7) hindamisprotokolli vorm (keeleeksamite suulise osa või eksamite või nende osade puhul, mida hindavad kaks hindajat);
 8) riigieksamitööde tagasisaatmise ümbrik;
 9) protokollide tagasisaatmise ümbrik.
 (13) Kinnisele riigieksamimaterjalide ümbrikule on märgitud:
 2) riigieksami toimumise kuupäev ja alguse kellaaeg;
 3) riigieksamiülesannete eksemplaride arv.
 (14) Riigieksami välisvaatleja teatab viivitamatult Eksamikeskusele, kui:
 (15) Konfidentsiaalsusnõude rikkumise avastamisel teatab riigieksami välisvaatleja sellest Eksamikeskusele. Eksamikeskuse direktor teatab vajadusel konfidentsiaalsusnõude rikkumisest haridus- ja teadusministrile, kes võib põhjendatud asjaoludel lükata eksami toimumise edasi haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud lisaeksami toimumise ajale.
 (16) Eksaminand lähtub riigieksamitöö kirjutamisel järgmistest nõuetest:
 1) kirjutab musta või sinise tindi või pastaga (pliiatsiga kirjutatud ja tindi või pastaga ülekirjutatud riigieksamitööd ei arvestata);
 2) teeb parandused riigieksamitöös selgelt, tõmmates maha terve sõna, sümboli või numbri;
 3) ei kasuta korrektoreid (vedelikku ega pliiatseid);
 4) kirjutab loetava käekirjaga; käekirja tõttu ebaselged kohad loetakse veaks.
 (17) Enne riigieksamitöö algust riigieksamikomisjon:
 2) juhib eksaminandide tähelepanu lõikes 16 ning vastava aine riigieksami läbiviimise juhendis toodud nõuetele;
 3) hoiatab eksaminande, et riigieksamil kõrvalise abi kasutamisel või mahakirjutamisel kõrvaldatakse eksaminand riigieksamilt ning riigieksamitööd hinnatakse 0 palliga;
 4) jagab riigieksamiülesanded eksaminandidele.
 (18) Riigieksamikomisjon tagab, et eksaminandid:
 1) sooritavad riigieksami käesoleva korra ja vastava aine riigieksami läbiviimise juhendi kohaselt;
 2) kasutavad riigieksamil ainult käesoleva korra ja vastava aine riigieksami läbiviimise juhendis lubatud töövahendeid;
 3) kirjutavad riigieksamitööle ja vastuslehe olemasolul ka vastuslehele riigieksamitöö üleandmise protokolli järgi oma koodi;
 4) alustavad kirjalikku riigieksamit üheaegselt pärast juhiste andmist ja ülesannete väljajagamist kõikidele eksaminandidele;
 (19) Riigieksamikomisjoni liige ei tohi lahkuda riigieksamiruumist enne poole tunni möödumist riigieksami väljakuulutatud algusajast, v.a vältimatu vajadus.
 (20) Eksaminand võib riigieksamiruumist lahkuda vaid eksamikorraldusega ettenähtud juhtudel või vältimatu vajaduse korral. Viimati nimetatud juhul peab eksaminandi saatma riigieksamikomisjoni liige, kes ei tohi olla riigieksamiaine õpetaja.
 (21) Riigieksamiruumist väljas viibimise ajaks annab eksaminand oma töö riigieksamikomisjonile, kes märgib riigieksamitööle eksaminandi eksamiruumist lahkumise ja eksamiruumi tagasituleku aja.
 (22) Riigieksami välisvaatleja tohib eksamiruumist lahkuda ainult erandjuhul. Kui riigieksami välisvaatleja ei viibi eksamiruumis, täidab tema ülesandeid riigieksamikomisjoni esimees.
 (23) Riigieksamikomisjon või riigieksami välisvaatleja kõrvaldab eksaminandi ette hoiatamata riigieksamilt, kui:
 (24) Riigieksamilt kõrvaldatud eksaminandi eksam loetakse mittesooritatuks ja ta ei saa samal aastal antud riigieksamit uuesti sooritada.
 (25) Kõik riigieksamikorra rikkumised fikseerib riigieksami välisvaatleja riigieksami toimumise protokollis.
 (26) Riigieksami välisvaatleja eemaldab riigieksamilt riigieksamikomisjoni liikme, kes üritab aidata eksaminande ülesannete lahendamisel või häirib neid oma tegevusega. Riigieksami välisvaatleja informeerib riigieksamikomisjoni liikme riigieksamilt eemaldamisest Eksamikeskuse direktorit ning teeb vastava märke riigieksami toimumise protokolli.
 (27) Kui riigieksami välisvaatleja ei täida korrektselt oma ülesandeid või segab riigieksami läbiviimist, on riigieksamikomisjoni esimehel kohustus informeerida sellest Eksamikeskuse direktorit ning toimida saadud juhtnööride kohaselt. Riigieksami välisvaatleja ebakohase käitumise kohta tehakse riigieksami toimumise protokolli vastav märge.
 (28) Kui riigieksami välisvaatleja ei ilmu kohale või haigestub riigieksami ajal, teavitab riigieksamikomisjoni esimees sellest Eksamikeskuse direktorit ning asendab riigieksami välisvaatlejat riigieksami läbiviimisel. Selle kohta tehakse vastav märge riigieksami toimumise protokolli.
 (29) Riigieksamile registreerunud, kuid ilmumata jäänud eksaminand võib kolme päeva jooksul pärast riigieksami toimumist esitada Eksamikeskusele lisaeksamil osalemise taotluse. Eksaminand lubatakse lisaeksamile, kui tal on selleks Eksamikeskuse poolt mõjuvaks loetud põhjus. Eksamikeskus vastab taotlusele hiljemalt kolme tööpäeva jooksul pärast avalduse registreerimist.
 (30) Riigieksamil tekkivad olukorrad, mida käesolevas määruses ei ole kirjeldatud ning mille lahendamisel tekib riigieksamikomisjonil lahkarvamus, lahendab Eksamikeskus.
 § 17. Riigieksami lõpetamine
 (2) Riigieksamikomisjon jagab vastuslehtede olemasolul 30 minutit enne riigieksami lõppu vastuslehed eksaminandidele.
 (3) Eksaminand, kes on riigieksamitöö lõpetanud varem ja soovib vastuslehte, annab sellest riigieksamikomisjonile käega märku.
 (4) Riigieksamikomisjon jagab riigieksamitöö varem lõpetanutele vastuslehed ning jälgib vastuslehtede täitmiseks ettenähtud ajast kinnipidamist.
 (5) Eksaminand, kes on riigieksamitöö lõpetanud:
 1) kirjutab riigieksamitöö ja vastuslehe olemasolul ka vastuslehe riigieksamikomisjonile üleandmisel sellele oma riigieksamitöö koodi, mis on toodud riigieksamitöö üleandmise protokollis;
 2) kirjutab gümnaasiumilõpetajana riigieksamitöö üleandmise protokolli oma jooksva õppeaasta aastahinde selles õppeaines;
 3) annab allkirja riigieksamitöö ja vastuslehe olemasolul ka vastuslehe üleandmise kohta;
 (6) [Kehtetu – RTL 2005, 91, 1365 – jõust. 1.09.2005]
 (7) Riigieksamiaja lõpul annab riigieksamikomisjon eksaminandidele korralduse kirjutamine lõpetada.
 (8) Pärast riigieksamiaja lõppemist riigieksamikomisjon koos riigieksami välisvaatlejaga:
 1) kontrollib, et iga eksaminandi riigieksamitööl ja vastuslehe olemasolul ka vastuslehel on õige riigieksamitöö kood;
 2) pakib riigieksamitööd ja vastuslehe olemasolul ka vastuslehed tagasisaatmise ümbrikusse tagasisaatmise ümbrikule trükitud koodide järjekorras;
 3) kontrollib, et tagasisaatmise ümbrikus oleksid ainult need riigieksamitööd ja vastuslehtede olemasolul vastuslehed, mille koodid on sellel ümbrikul;
 5) märgib ümbrikule riigieksamitööde või vastuslehtede olemasolul vastuslehtede arvu;
 6) pakib kasutamata jäänud riigieksamitööd ja vastuslehtede olemasolul ka vastuslehed ning riigieksamite läbiviimiseks kasutatud lisamaterjali kasutatud turvaümbrikusse.
 (9) Riigieksami toimumise kohta vormistatakse protokoll, millele kirjutavad alla riigieksamikomisjoni esimees ja riigieksami välisvaatleja, kinnitades allkirjaga ühtlasi, et riigieksamitööde tagasisaatmise ümbrikkude komplekteerimisel on järgitud lõikes 8 toodud nõudeid.
 (10) Eksamikeskusele tagasisaadetava paketi koostamise ja turvaümbriku sulgemise eest vastutavad riigieksamikomisjoni esimees ja riigieksami välisvaatleja. Paketti kuuluvad:
 1) riigieksamitööd ja vastuslehtede olemasolul ka vastuslehed (ka hindamisprotokollid nende olemasolu korral) kinnises ümbrikus;
 4) protokoll riigieksamitöö ja vastuslehtede olemasolul ka vastuslehe üleandmise kohta.
 § 18. Riigieksamitööde hindamine
 (1) Riigieksamitöid hindavad haridus- ja teadusministri käskkirjaga kinnitatud hindamiskomisjonid, kelle tegevust korraldab Eksamikeskus vastavalt haridus- ja teadusministri kinnitatud töökorrale.
 (2) Hindamiskomisjonid hindavad kodeeritud riigieksamitöid 100 palli süsteemis. Saksa II astme keelediplomi saamiseks sooritatud eksamitöid tunnustatakse riigieksamitöödena ja hinnatakse saksa keele riigieksami hindamisjuhendi järgi.
 (3) Gümnaasiumi lõpetamiseks on riigieksami tulemus positiivne alates 20 hindepallist. Kui riigieksamitulemus on vähem kui 20 palli, on riigieksam sooritatud mitterahuldavalt.
 (4) Kui riigieksamitööde hindaja tuvastab kõrvalise abi kasutamise või mahakirjutamise (eri eksaminandide töödes süstemaatiliselt esinevad ühesugused vead ja/või parandused, identselt sõnastatud pikemad vabavormilised vastused (näiteks võõrkeele essees), ülejäänud vastuse loogikaga mittehaakuvad ühesugused õiged või valed lisandused vastusesse, loomevargus vms) riigieksamitöö kirjutamisel, teeb ta hindamiskomisjoni esimehele ettepaneku hinnata riigieksamitöö 0 palliga.
 (41) Riigieksamitöö hindamisel 0 palliga käesoleva paragrahvi lõikes 4 toodud põhjustel, on Haridus- ja Teadusministeeriumil õigus pöörduda kooli riigieksamikomisjoni ja eksamil viibinud välisvaatleja poole selgituste ja lisamaterjalide saamiseks kõrvalise abi kasutamise või mahakirjutamise asjaolude tuvastamiseks.
 (5) Hindajatel on õigus võrrelda eksaminandi vastuslehte tema eksamitööga. Kui avastatakse vastuolu vastustes eksaminandi vastuslehel ja eksamitöös, loetakse ülemuslikuks eksamitöö.
 (6) Keeleainete riigieksamite suulise osa vastuseid hindab välishindaja. Välishindaja on Eksamikeskuse direktori käskkirjaga kinnitatud vastava kvalifikatsiooniga õpetaja, kes ei ole eksaminandi eksamiaine õpetaja. Eesti keele kui teise keele riigieksami suulise osa välishindaja ei tohi olla sama kooli õpetaja.
 [RTL 2003, 64, 914 – jõust 31.05.2003]
 § 19. Riigieksamitunnistuse väljastamine
 (1) Gümnaasiumiõpilasele väljastab Eksamikeskus kooli kaudu riigieksamitunnistuse kõigi tema poolt sooritatud riigieksamite tulemustega. Alla 20-punktilisele tulemusele lisatakse sulgudes «(sooritatud mitterahuldavalt)».
 (2) Kutseõppeasutuse õpilasele väljastab Eksamikeskus kooli kaudu riigieksamitunnistuse kõigi tema poolt sooritatud riigieksamite tulemustega.
 (3) Paragrahvi 14 lõike 11 punktides 2–4 nimetatud isikutele väljastab Eksamikeskus riigieksamitunnistuse kõigi nende poolt sooritatud riigieksamite tulemustega.
 § 20. Riigieksamitulemuste apelleerimine
 (1) Riigieksamitulemuste vaidlustamise avalduste läbivaatamiseks moodustab haridus- ja teadusminister käskkirjaga apellatsioonikomisjoni. Apellatsioonikomisjoni tegevust korraldab Haridus- ja Teadusministeeriumi järelevalveosakond.
 (2) Oma riigieksamitulemuse läbivaatamiseks apellatsioonikomisjonis esitab eksaminand Haridus- ja Teadusministeeriumi apellatsioonikomisjoni blanketil avalduse Haridus- ja Teadusministeeriumile. Avalduse blankett võib olla täidetud käsitsi või arvutis, selle võib edastada isiklikult või posti teel.
 (3) Riigieksamitulemust saab apellatsioonikomisjonis vaidlustada üks kord.
 (4) Apellatsioonikomisjoni otsusega võib hindamiskomisjoni otsust muuta (riigieksamitulemust tõsta või langetada).
 (5) Apellatsioonikomisjon vaatab vaidlustatud riigieksamitöö läbi kümne tööpäeva jooksul pärast avalduse registreerimist Haridus- ja Teadusministeeriumis, kontrollides selle hindamise vastavust vastava õppeaine riigieksamitöö hindamisjuhendile. Apellatsioonikomisjon teatab oma otsusest avalduse esitajale ja hinde muutmise korral Eksamikeskusele kirjalikult.
 (6) Riigieksami hinde muutmise korral väljastab Eksamikeskus eksaminandile hiljemalt apellatsiooniperioodi lõpul uue riigieksamitunnistuse.
 (7) Vaidlusaluse eksamitööga saavad avalduste esitajad tutvuda pärast apellatsiooniperioodi lõppu vastavalt Eksamikeskuse direktori kinnitatud korrale.
 § 21. Koolieksamite ettevalmistamine ja läbiviimine
 (1) Koolieksamid korraldatakse kooli direktori kinnitatud eksamiplaani järgi. Eksamiplaan pannakse õpilastele, õpetajatele ja lastevanematele tutvumiseks välja hiljemalt kaks nädalat enne eksamiperioodi algust.
 (2) Eksamiplaani koostamisel arvestatakse riigieksamite kuupäevi ja põhimõtet, et:
 2) lõpueksamite vahel on vähemalt kolm päeva;
 (3) Koolieksami materjalid koostab kooli ainekomisjon ja kinnitab kooli direktor vähemalt kaks nädalat enne koolieksamite algust.
 (4) Koolieksamite läbiviimiseks moodustab kooli direktor hiljemalt kaks nädalat enne koolieksamite algust vähemalt kolmeliikmelised koolieksamiainete koolieksamikomisjonid.
 (11) Kui gümnaasiumilõpetajal või lõikes 10 nimetatud gümnaasiumiõpilasel (edaspidi koolieksami sooritaja) ei ole võimalik mõjuvatel põhjustel (haigestumine, osavõtt rahvusvahelisest olümpiaadist või võistlusest) sooritada koolieksamit eksamiperioodi jooksul, võib gümnaasiumi õppenõukogu anda õpilasele loa koolieksamite sooritamiseks individuaalplaani järgi. Individuaalplaani kinnitab gümnaasiumi direktor.
 § 22. Koolieksami sooritamine ainealase uurimusena
 (1) Ühe koolieksami võib koolieksami sooritaja sooritada uurimusena.
 (2) Lõpueksami sooritamist uurimusena võib taotleda iga koolieksami sooritaja hiljemalt III õppeveerandi alguses. Sellekohase otsuse võtab vastu gümnaasiumi õppenõukogu, arvestades aineõpetaja soovitusi.
 (3) Koolieksami sooritaja abistamiseks ainealase uurimuse kirjutamisel määratakse juhendaja. Juhendajaks võib olla õpetaja või vastava ainevaldkonna spetsialist väljastpoolt gümnaasiumi. Ettepaneku juhendaja valikuks võib teha koolieksami sooritaja või õpetaja.
 (4) Uurimus peab kajastama koolieksami sooritaja oskust iseseisvalt mõelda, näha ja luua seoseid, teha järeldusi ja kokkuvõtteid; uurimus peab sisaldama õpilase oma seisukohti.
 (5) Uurimus peab olema korrektselt vormistatud ning vastama žanri nõuetele.
 (6) Uurimusele hinnangu andmiseks määrab vastava õppeaine koolieksamikomisjon kuni kaks retsensenti. Retsensent võib olla õpetaja või ainespetsialist väljastpoolt gümnaasiumi.
 (7) Töö esitatakse retsensentidele hiljemalt kaks nädalat enne kaitsmist. Retsensendid esitavad töö kohta kirjaliku retsensiooni koolieksami sooritajale ja koolieksamikomisjonile. Uurimuse juhendaja esitab töö kohta koolieksamikomisjonile oma kirjaliku arvamuse.
 (8) Uurimusi kaitstakse sama koolieksamikomisjoni ees, kes võtab vastu selle õppeaine koolieksamit, mida uurimusena taotletakse sooritada.
 (9) Uurimuse hinnet arvestatakse koolieksamihindena.
 (10) Uurimust kirjutama asunud koolieksami sooritajal on õigus oma otsust enne 1. märtsi muuta ning sooritada samas õppeaines koolieksam.
 § 23. Korduseksamite korraldamine
 (1) Koolieksamihindeks «nõrga» või «puuduliku» saanud koolieksami sooritaja sooritab korduseksami kooli direktori poolt kinnitatud materjalide alusel hiljemalt 25. augustiks. Eksami toimumise kuupäev määratakse kindlaks direktori ja õpilase vastastikusel kokkuleppel.
 (3) Gümnaasiumiõpilane, kes sooritas riigieksami mitterahuldavalt, saab sooritada eksami samas õppeaines uuesti mitte varem kui järgmisel aastal.
 (31) Gümnaasiumiõpilane, kellel esineb spetsiifiline õigekirjahäire (düsgraaf) ning kes sooritas § 14 lõikes 3 nimetatud kohustusliku riigieksami mitterahuldavalt, saab selle eksami asemel valida sooritamiseks mõne teise riigieksami.
 (4) Gümnaasiumiõpilane, kes sooritas riigieksami katseeksami mitterahuldavalt, saab sooritada korduseksami samas õppeaines koolieksamina lõikes 1 määratud tingimustel.
 (5) Gümnaasiumiõpilane, kes sooritas ühes õppeaines (sealhulgas § 14 lõikes 3 nimetatud kohustusliku eksami) riigieksami kahel korral mitterahuldavalt, saab selle eksami asemel valida sooritamiseks mõne teise riigieksami.
 1) 12. klassi õpilasele, kelle õppeainete kooliastmehinded on vähemalt rahuldavad ja kes on kõik sooritatud lõpueksamid sooritanud positiivselt;
 2) õhtuses õppevormis üksikuid õppeaineid õppivale õpilasele, kelle õppeainete lõpueksamihinded on vähemalt rahuldavad ja kes on kõik sooritatud lõpueksamid sooritanud positiivselt;
 3) eksternile, kelle aineeksamite hinded on vähemalt rahuldavad ja kes on kõik sooritatud lõpueksamid sooritanud positiivselt;
 4) isikule, kellel on õppeainete kooliastmehinded vähemalt rahuldavad, kuid kes eelmisel aastal ei saanud gümnaasiumi lõputunnistust, sest tal jäi riigieksam sooritamata või sooritas ta riigieksami mitterahuldavalt ja kes selle kooli juures, kus ta õppis, on järgmisel õppeaastal positiivselt sooritanud kõik tema poolt sooritatud riigieksamid.
 (3) 12. klassi õpilasele antakse klassitunnistus, kui ta ei ole täitnud käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud gümnaasiumi lõputunnistuse andmise tingimusi.
 § 25. Riikliku õppekava kohaldamine
 Kuni 1. septembrini 2002. a lähtutakse põhikooli ja gümnaasiumi lõpueksamite korraldamisel Vabariigi Valitsuse 6. septembri 1996. a määrusest nr 228 «Eesti põhi- ja üldkeskhariduse riikliku õppekava kinnitamine».
 § 251. Kaheosalised riigieksamid 2002/2003. õppeaastal inglise keeles, matemaatikas ja keemias
 (1) 2002/2003. õppeaastal toimuvad matemaatika, keemia ja inglise keele riigieksamid kaheosalise katseeksamina.
 (2) Isik, kes soovib sooritada lõikes 1 nimetatud eksami, teatab eksamiks registreerumisel, kas ta soovib sooritada eksami mõlemad või ainult esimese osa. Oma valikut isik samal õppeaastal muuta ei saa.
 (3) Lõikes 1 nimetatud riigieksamite mõlemaid osi hinnatakse 50 palli süsteemis.
 (4) Vastava taotluse alusel võib vastava koolieksamiaine koolieksamikomisjon hinnata nende õpilaste riigieksamitöid, kes sooritavad vaid lõikes 1 nimetatud eksami(te) esimese osa. Vastava taotluse esitab kool koos registreerimislehega Eksamikeskusele. Taotluse esitanud koolide riigieksamimaterjalide paketis on lõikes 1 nimetatud eksamite hindamisjuhendid. Hindamise läbiviimiseks koolieksamikomisjonide poolt tehakse enne riigieksamitööde ja vastuslehtede tagasisaatmise ümbrikusse pakkimist välisvaatleja juuresolekul koopiad vastavatest riigieksamitöödest. Hinnatud tööd saadetakse 10 päeva jooksul eksami toimumisest Eksamikeskusele. Koolieksamikomisjoni pandud hinnet ei arvestata riigieksamite hindamisel haridus- ja teadusministri moodustatud komisjonide poolt.
 (5) Gümnaasiumi lõpetamiseks on lõikes 1 nimetatud eksami tulemus positiivne, kui eksami esimese osa tulemus on vähemalt 20 punkti.
 (6) Lõikes 1 nimetatud riigieksamite kohta märgitakse riigieksamitunnistusele eraldi esimese ja teise osa tulemus. Gümnaasiumiõpilase puhul, kes on lõikes 1 nimetatud eksami esimese osa eest saanud vähem kui 20 punkti, tehakse riigieksamitunnistusele märge selle kohta, et eksam on sooritatud mitterahuldavalt.
 § 26. Põhikooli ja gümnaasiumi eesti keele (eesti õppekeelega koolides) ja vene keele (vene õppekeelega koolides) lõpueksamite korraldamine
 (1) 2001/2002. õppeaastal sooritavad põhikoolilõpetajad kohustusliku eesti või vene keele eksami asemel kohustusliku emakeele eksami, millele kohaldatakse määruses eesti ja vene keele eksami kohta sätestatut ning gümnaasiumilõpetajad kohustusliku eesti või vene keele riigieksami asemel kohustusliku emakeele riigieksami, millele kohaldatakse määruses eesti ja vene keele riigieksami kohta sätestatut.
 (2) 2001/2002. õppeaastal sooritavad muu õppekeelega põhikooli või gümnaasiumi lõpetajad eesti keele kui teise keele eksami asemel eesti keele eksami (vene õppekeelega koolidele), millele kohaldatakse määruses eesti keele kui teise keele eksami kohta sätestatut.
 (3) Kehtetu – RTL 2002, 125, 1820 – jõust 15.11.2002]
 (4) Kehtetu – RTL 2002, 125, 1820 – jõust 15.11.2002]
 (5) Kuni 2002/2003. õppeaastani (k.a) on gümnaasiumiastme eesti keele riigieksami vorm kirjand.
 (6) Kehtetu – RTL 2002, 125, 1820 – jõust 15.11.2002]
 (7) Kehetu – RTL 2002, 125, 1820 – jõust 15.11.2002]
 (8) Kuni 2002/2003. õppeaastani (k.a) on gümnaasiumiastme vene keele riigieksami vorm kirjand.
 (9) [Kehtetu – RTL 2005, 91, 1365 – jõust. 1.09.2005]
 (10) [Kehtetu – RTL 2005, 91, 1365 – jõust. 1.09.2005]
 (12) Kuni 2008/2009.õppeaastani (k.a) on vene õppekeelega koolide gümnaasiumilõpetajatele lisaks käesoleva määruse § 14 lõikes 3 nimetatud eksamile kohustuslik ka vene keele riigieksam.
 [RTL 2005, 107, 1647 – jõust. 4.11.2005]
 § 261. Põhihariduse baasil kutsekeskharidust omandavate muu õppekeelega õppegruppide lõpetajate eesti keele riigieksamile registreerimine
 2001/2002. õppeaastal teatavad põhihariduse baasil kutsekeskharidust omandavate muu õppekeelega õppegruppide lõpetajad kooli juhtkonnale oma soovist sooritada eesti keele riigieksam hiljemalt 15. veebruariks. Registreerimislehe saadab kool hiljemalt 20. veebruariks Eksamikeskusele.
 [RTL 2002, 23, 317 – jõust 10.02.2002]
 § 262. Riigieksami läbiviimine isikutele, kes gümnaasiumilõpetajatena said 2001/2002. õppeaastal ühe või mitme riigieksami tulemuseks vähem kui 20 palli
 (1) Isikud, kes gümnaasiumilõpetajatena said 2001/2002. õppeaastal ühe või mitme riigieksami tulemuseks vähem kui 20 palli, saavad ühe mitterahuldavalt sooritatud riigieksami sooritada uuesti 2002/2003. õppeaasta esimesel poolaastal.
 (2) Lõikes 1 nimetatud isikud esitavad avalduse 2002/2003. õppeaasta esimesel poolaastal riigieksami sooritamiseks Eksamikeskusele hiljemalt 17. septembriks 2002. a. Avalduse blanketi väljastab Eksamikeskus.
 (3) Eksamikeskus väljastab lõikes 2 nimetatud avalduse esitajatele teate riigieksami toimumise kohta (aadress, eksamiruumi number) ja kellaaja kohta hiljemalt 10 tööpäeva enne riigieksami toimumist. Teate saaja võtab teate riigieksamile kaasa.
 (4) Eksamikeskus väljastab lõikes 1 nimetatud isikule riigieksamitunnistuse tema poolt sooritatud riigieksami tulemusega.
 (5) Isikule, kellel on õppeainete aastahinded vähemalt rahuldavad ja kes lõikes 1 nimetatud tingimustel sooritab riigieksami positiivselt ning on seega sooritanud positiivselt kõik sooritatud lõpueksamid, annab kool, kus ta eelmisel õppeaastal õppis, riigieksamitunnistuse esitamisel õppenõukogu otsuse alusel lõputunnistuse.
 [RTL 2002, 130, 1905 – jõust 29.11.2002]
 § 263. Eesti keele riigieksami läbiviimine Eesti Vabariigi välisesinduste teenistujate lastele
 (1) Eesti Vabariigi välisesinduste teenistujate lapsed, kes on oma vanemaga kaasas pikaajalises välislähetuses ning kes omandavad 2003. aastal keskhariduse tasemele vastava välisriigi hariduse, võivad vastava taotluse alusel sooritada 2002/2003. õppeaastal eesti keele riigieksami.
 (2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isikud sooritavad eesti keele riigieksami vastava välisriigi Eesti Vabariigi välisesinduses. Eksami sooritamiseks vajalikud eksamimaterjalid tehakse kättesaadavaks interneti kaudu REKKi veebilehel pärast eksami algust.
 [RTL 2003, 44, 642 – jõust 11.04.2003]
 § 264. Riigieksami läbiviimine isikutele, kes gümnaasiumilõpetajatena said 2002/2003. õppeaastal ühe või mitme riigieksami tulemuseks vähem kui 20 palli
 (1) Isikud, kes gümnaasiumilõpetajatena said 2002/2003. õppeaastal ühe või mitme riigieksami tulemuseks vähem kui 20 palli, saavad mitterahuldavalt sooritatud riigieksami(d) sooritada uuesti 2003/2004. õppeaasta esimesel poolaastal.
 (2) Lõikes 1 nimetatud isikud esitavad avalduse 2003/2004. õppeaasta esimesel poolaastal riigieksami(te) sooritamiseks Eksamikeskusele hiljemalt 26. septembriks 2003. a. Avalduse blanketi väljastab Eksamikeskus.
 (3) Eksamikeskus väljastab lõikes 2 nimetatud avalduse esitajatele teate riigieksami(te) toimumise kohta (aadress, eksamiruumi number) ja kellaaja kohta hiljemalt 10 tööpäeva enne riigieksami(te) toimumist. Teate saaja võtab teate riigieksamile kaasa.
 (4) Eksamikeskus väljastab lõikes 1 nimetatud isikule riigieksamitunnistuse tema poolt sooritatud riigieksami(te) tulemusega.
 [RTL 2003, 100, 1509 – jõust 15.09.2003]
 § 265. Erisused põhikooli lõpueksamite sooritamises 2005/2006.õppeaastal
 (1) 2005/2006. õppeaastal sooritab põhikooli- ja gümnaasiumi riikliku õppekava järgi õppiv muu õppekeelega kooli õpilane põhikooli lõpetamiseks käesoleva määruse § 4 lõikes 1 nimetatud eksamite asemel järgmised ühtlustatud küsimustega eksamid:
 1) vene keele ja kirjanduse eksam,
 2) matemaatikaeksam,
 3) eesti keele kui teise keele eksam.
 (2) 2005/2006. õppeaastal ei soorita põhikooli lihtsustatud riikliku õppekava (abiõppe õppekava) järgi õppivad põhikoolilõpetajad põhikooli lõpetamiseks lõpueksameid ning neile ei kohaldata käesoleva määruse § 1 lõiget 2 ja § 4 lõiget 11.
 § 266. Gümnaasiumi lõpetamise tingimuste rakendumine
 Kui õpilast ei ole hinnatud § 15 lõikes 3 ja §-s 24 nimetatud kooliastmehinnetega, lähtub kool isiku eksamile lubamisel ja 12. klassi õpilasele lõputunnistuse või klassitunnistuse väljastamisel § 15 lõikes 3 ja §-s 24 nimetatud õppeainete kooliastmehinnete asemel õppeainete aastahinnetest.
 24. detsembri 2001. a määruse nr 75
 «Põhikooli ja gümnaasiumi lõpueksamite korraldamise ning põhikooli ja gümnaasiumi lõpetamise tingimused ja kord»
 (õppeaine, kirjalik / suuline)
 Põhikooli lõpueksam algas kell ____________________, lõppes kell ____________________
 Põhikooli lõpueksamile tuli ____õpilast. Eksamile lubatud õpilastest jäi tulemata
 Teema nr/ punktide arv
 Lõpueksami hinne
 Lõpueksami kuupäev " ___ " _________________ 2000 ____ a.
 Lõpueksamikomisjoni esimees / allkiri /
 gümnaasiumi koolieksami kohta
 Gümnaasiumi koolieksam algas kell ____________________, lõppes kell ________________
 Gümnaasiumi koolieksamile tuli ____õpilast. Eksamile lubatud õpilastest jäi tulemata
 Koolieksamihinne
 Koolieksami kuupäev " ___ " _________________ 2000 ____ a.
 Koolieksamikomisjoni esimees / allkiri /