type: contracts

text:
 9.3.2021
 HR
 Službeni list Europske unije
 L 82/30
 Samo izvorni tekstovi UNECE-a imaju pravni učinak prema međunarodnom javnom pravu. Status i datum stupanja na snagu ovog Pravilnika treba provjeriti u najnovijem izdanju dokumenta UNECE-a TRANS/WP.29/343/, koji je dostupan na: http://www.unece.org/tran/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html
 Pravilnik UN-a br. 155 – Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila s obzirom na kibersigurnost i sustav za upravljanje kibersigurnošću [2021/387]
 Datum stupanja na snagu: 22. siječnja 2021.
 Ovaj je dokument isključivo informativne prirode. Vjerodostojni i pravno obvezujući tekstovi su:
 —
 ECE/TRANS/WP.29/2020/79
 —
 ECE/TRANS/WP.29/2020/94 i
 —
 ECE/TRANS/WP.29/2020/97.
 SADRŽAJ
 PRAVILNIK
 1.
 Područje primjene
 2.
 Definicije
 3.
 Zahtjev za homologaciju
 4.
 Oznake
 5.
 Homologacija
 6.
 Certifikat o sukladnosti sustava za upravljanje kibersigurnošću
 7.
 Specifikacije
 8.
 Preinake tipa vozila i proširenje homologacije
 9.
 Sukladnost proizvodnje
 10.
 Sankcije za nesukladnost proizvodnje
 11.
 Trajno obustavljena proizvodnja
 12.
 Imena i adrese tehničkih službi odgovornih za provođenje homologacijskih ispitivanja te imena i adrese homologacijskih tijela
 PRILOZI
 1.
 Opisni dokument
 2.
 Izjava
 3.
 Izgled homologacijskih oznaka
 4.
 Predložak certifikata o sukladnosti sustava za upravljanje kibersigurnošću
 5.
 Popis prijetnji i odgovarajućih protumjera
 1. PODRUČJE PRIMJENE
 1.1.
 Ovaj se Pravilnik primjenjuje na vozila kategorija M i N s obzirom na kibersigurnost.
 Ovaj se Pravilnik primjenjuje i na vozila kategorije O ako imaju barem jednu elektroničku upravljačku jedinicu.
 1.2.
 Ovaj se Pravilnik primjenjuje i na vozila kategorija L6 i L7 ako imaju funkcionalnosti automatizirane vožnje najmanje 3. razine, kako je definirano u referentnom dokumentu s definicijama automatizirane vožnje u okviru WP.29 i općih načela za izradu pravilnika UN-a o automatiziranim vozilima (ECE/TRANS/WP.29/1140).
 1.3.
 Ovim se Pravilnikom ne dovode u pitanje drugi pravilnici UN-a, regionalno zakonodavstvo ni nacionalno zakonodavstvo kojima je uređeno kako ovlaštene strane pristupaju vozilu i njegovim podacima, funkcijama i resursima te uvjeti takvog pristupa. Njime se ne dovodi u pitanje ni primjena nacionalnog i regionalnog zakonodavstva u području privatnosti i zaštite fizičkih osoba s obzirom na obradu njihovih osobnih podataka.
 1.4.
 Ovim se Pravilnikom ne dovode u pitanje drugi pravilnici UN-a, regionalno zakonodavstvo ni nacionalno zakonodavstvo kojima je uređeno kako se razvijaju i ugrađuju/integriraju u sustav fizički i digitalni zamjenski dijelovi i zamjenski sastavni dijelovi s obzirom na kibersigurnost.
 2. DEFINICIJE
 Za potrebe ovog Pravilnika primjenjuju se sljedeće definicije:
 2.1.
 „tip vozila” znači vozila koja se ne razlikuju barem prema sljedećim bitnim svojstvima:
 (a)
 proizvođačeva oznaka tipa vozila;
 (b)
 bitne karakteristike električke/elektroničke arhitekture i vanjskih sučelja s obzirom na kibersigurnost;
 2.2.
 „kibersigurnost” znači stanje u kojem su cestovna vozila i njihove funkcije zaštićeni od kiberprijetnji električnim i elektroničkim sastavnim dijelovima;
 2.3.
 „sustav za upravljanje kibersigurnošću” ili „CSMS” znači na riziku utemeljen sustavan pristup kojim se definiraju organizacijski postupci, odgovornosti i upravljanje namijenjeni za obradu rizika povezanih s kiberprijetnjama vozilima i za zaštitu vozila od kibernapada;
 2.4.
 „sustav” znači skup sastavnih dijelova i/ili podsustava kojim su ostvarene određene funkcije;
 2.5.
 „faza razvoja” znači razdoblje prije homologacije tipa vozila;
 2.6.
 „faza proizvodnje” znači razdoblje tijekom kojeg se određeni tip vozila proizvodi;
 2.7.
 „faza nakon proizvodnje” znači razdoblje od prestanka proizvodnje tipa vozila do kraja životnog vijeka svih vozila tog tipa. Tijekom ove faze vozila tog tipa su u uporabi, ali se više ne proizvode. Ova se faza završava kad u uporabi više nema vozila tog tipa;
 2.8.
 „protumjera” znači mjera koja smanjuje rizik;
 2.9.
 „rizik” znači potencijal određene prijetnje za iskorištavanje slabih točaka vozila, a time i uzrokovanja štete organizaciji ili pojedincu;
 2.10.
 „procjena rizika” znači cijeli postupak pronalaženja, prepoznavanja i opisivanja rizika (utvrđivanje rizika) radi razumijevanja prirode rizika i određivanja njegova stupnja (analiza rizika) te primjena kriterija rizika na rezultate analize rizika kako bi se odredilo jesu li rizik i/ili njegovi razmjeri prihvatljivi ili podnošljivi (evaluacija rizika);
 2.11.
 „upravljanje rizikom” znači koordinirane aktivnosti za usmjeravanje i kontrolu organizacije s obzirom na rizik;
 2.12.
 „prijetnja” znači potencijalni uzrok neželjenog događaja čija posljedica može biti šteta sustavu, organizaciji ili pojedincu;
 2.13.
 „slaba točka” znači slabost elementa ili protumjere zbog koje je taj element odnosno protumjera izložen najmanje jednoj prijetnji.
 3. ZAHTJEV ZA HOMOLOGACIJU
 3.1.
 Zahtjev za homologaciju tipa vozila s obzirom na kibersigurnost podnosi proizvođač vozila ili njegov ovlašteni zastupnik.
 3.2.
 Zahtjevu se prilažu dokumenti u nastavku u tri primjerka i sljedeće pojedinosti:
 3.2.1.
 opis tipa vozila s obzirom na elemente iz Priloga 1. ovom Pravilniku;
 3.2.2.
 ako se pokaže da su podaci zaštićeni pravima intelektualnog vlasništva ili da predstavljaju specifično znanje i iskustvo proizvođača ili njegovih dobavljača, proizvođač odnosno njegovi dobavljači dužni su staviti na raspolaganje dovoljno podataka za ispravno provođenje provjera propisanih u ovom Pravilniku. Svi se takvi podaci smatraju povjerljivima;
 3.2.3.
 certifikat o sukladnosti CSMS-a u skladu sa stavkom 6. ovog Pravilnika.
 3.3.
 Dokumentacija se dijeli na dva dijela:
 (a)
 službena opisna dokumentacija za homologaciju, koja sadržava stavke iz Priloga 1., koja se dostavlja homologacijskom tijelu ili njegovoj tehničkoj službi u trenutku podnošenja zahtjeva za homologaciju. Homologacijskom tijelu, ili njegovoj tehnički službi, ta je opisna dokumentacija osnovna referenca za homologacijski postupak. Homologacijsko tijelo, ili njegova tehnička služba, dužno se pobrinuti da opisna dokumentacija bude dostupna najmanje deset godina od trenutka trajnog obustavljanja proizvodnje tipa vozila;
 (b)
 dodatni materijali bitni za zahtjeve ovog Pravilnika koje proizvođač može zadržati, ali koji se daju na uvid u trenutku homologacije. Proizvođač se dužan pobrinuti da svi materijali dani na uvid u trenutku homologacije budu dostupni najmanje deset godina od trenutka trajnog obustavljanja proizvodnje tipa vozila.
 4. OZNAKE
 4.1.
 Na svako se vozilo koje je sukladno s tipom vozila homologiranim na temelju ovog Pravilnika pričvršćuje, na vidljivom i lako dostupnom mjestu naznačenom na homologacijskom obrascu, međunarodna homologacijska oznaka koja se sastoji od:
 4.1.1.
 kružnice oko slova „E” iza kojeg slijedi razlikovni broj države koja je dodijelila homologaciju;
 4.1.2.
 desno od kružnice propisane u stavku 4.1.1., broja ovog Pravilnika iza kojeg slijede slovo „R”, crtica i homologacijski broj.
 4.2.
 Ako je vozilo sukladno s tipom vozila homologiranim na temelju najmanje jednog drugog pravilnika priloženog Sporazumu u zemlji koja je dodijelila homologaciju na temelju ovog Pravilnika, simbol propisan stavkom 4.1.1. ovog Pravilnika ne treba ponavljati; u tom se slučaju brojevi pravilnika, homologacijski brojevi i dodatni simboli svih pravilnika na temelju kojih je homologacija dodijeljena u zemlji koja je dodijelila homologaciju na temelju ovog Pravilnika navode u okomitim stupcima desno od simbola opisanog u stavku 4.1.1.
 4.3.
 Homologacijska oznaka mora biti lako čitljiva i neizbrisiva.
 4.4.
 Homologacijska oznaka postavlja se blizu pločice s podacima o vozilu koju je pričvrstio proizvođač ili na nju.
 4.5.
 U Prilogu 3. ovom Pravilniku prikazani su primjeri homologacijskih oznaka.
 5. HOMOLOGACIJA
 5.1.
 Homologacijska tijela dodjeljuju, kako je primjenjivo, homologaciju s obzirom na kibersigurnost samo tipovima vozila koji ispunjavaju zahtjeve ovog Pravilnika.
 5.1.1.
 Homologacijsko tijelo, ili njegova tehnička služba, dužno je u dokumentaciji provjeriti da je proizvođač vozila poduzeo potrebne mjere relevantne za tip vozila radi:
 (a)
 prikupljanja i provjeravanja podataka, koji se traže na temelju ovog Pravilnika, u cijelom lancu opskrbe kako bi se dokazalo da su rizici povezani s dobavljačima utvrđeni i stavljeni pod kontrolu;
 (b)
 dokumentiranja procjene rizika (provedene tijekom faze razvoja ili naknadno) te ispitivanja rezultata i protumjera primijenjenih na tipu vozila, uključujući konstrukcijske podatke na kojima se temelji procjena rizika;
 (c)
 ugradnje odgovarajućih kibersigurnosnih mjera u konstrukciju tipa vozila;
 (d)
 otkrivanja mogućih kibersigurnosnih napada i odgovaranja na njih;
 (e)
 bilježenja podataka kako bi se pomoglo u otkrivanju kibernapada i posjedovanja funkcionalnosti obrade podataka radi analize pokušanih i uspješnih kibernapada.
 5.1.2.
 Homologacijsko tijelo, ili njegova tehnička služba, dužno je ispitivanjem uzorka tipa vozila provjeriti da je proizvođač vozila ugradio kibersigurnosne mjere navedene u dokumentaciji. Na temelju uzoraka homologacijsko tijelo ili tehnička služba provodi ispitivanja samostalno ili u suradnji s proizvođačem vozila. Iako je fokus provjere uzoraka na rizicima koji su u procjeni rizika ocijenjeni visokima, ta provjera nije ograničena samo na te rizike.
 5.1.3.
 Homologacijsko tijelo, ili njegova tehnička služba, dužno je odbiti homologaciju s obzirom na kibersigurnost ako proizvođač vozila nije ispunio neki od zahtjeva iz stavka 7.3., konkretno:
 (a)
 ako proizvođač vozila nije proveo temeljitu procjenu rizika iz stavka 7.3.3., što uključuje i ako nije uzeo u obzir sve rizike povezane s prijetnjama iz dijela A Priloga 5.;
 (b)
 ako proizvođač vozila nije zaštitio tip vozila od rizika utvrđenih u procjeni rizika koju je sam izradio ili ako nije ugradio razmjerne protumjere, kako je propisano u stavku 7.;
 (c)
 ako proizvođač vozila nije uspostavio odgovarajuće i razmjerne sigurnosne mjere za namjenska okruženja u tipu vozila (ako takva okruženja postoje u vozilu) za pohranu i izvršavanje softvera, usluga, aplikacija i podataka koji se dodaju nakon prodaje;
 (d)
 ako proizvođač vozila nije prije homologacije proveo odgovarajuće i dostatno ispitivanje da potvrdi djelotvornost ugrađenih sigurnosnih mjera.
 5.1.4.
 Homologacijsko tijelo koje provodi homologacijska ispitivanja dužno je odbiti homologaciju s obzirom na kibersigurnost ako homologacijsko tijelo odnosno njegova tehnička služba od proizvođača vozila ne dobije dostatne podatke za procjenu kibersigurnosti tipa vozila.
 5.2.
 Obavijest o dodjeljivanju, proširenju ili odbijanju homologacije tipa vozila homologiranog na temelju ovog Pravilnika dostavlja se ugovornim strankama Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik putem obrasca u skladu s predloškom iz Priloga 2. ovom Pravilniku.
 5.3.
 Homologacijsko tijelo ne smije dodijeliti homologaciju prije nego što provjeri da je proizvođač uspostavio zadovoljavajuće mjere i postupke za valjano upravljanje kibersigurnosnim svojstvima obuhvaćenima ovim Pravilnikom.
 5.3.1.
 Homologacijsko tijelo i njegove tehničke službe dužni su se uz kriterije s Popisa 2. Sporazuma iz 1958. pobrinuti:
 (a)
 da raspolažu stručnim osobljem s odgovarajućim kibersigurnosnim vještinama i poznavanjem procjena rizika specifičnih za automobilski sektor (1);
 (b)
 da uvedu postupke za ujednačenu evaluaciju na temelju ovog Pravilnika.
 5.3.2.
 Svaka ugovorna stranka koja primjenjuje ovaj Pravilnik putem svojeg homologacijskog tijela obavješćuje homologacijska tijela ostalih ugovornih stranaka koje primjenjuju ovaj Pravilnik o metodi i kriterijima kojima se to homologacijsko tijelo služi za procjenu primjerenosti mjera poduzetih na temelju ovog Pravilnika, a osobito stavaka 5.1., 7.2. i 7.3.
 Te se informacije dijele (a) samo jednom, prije prve dodjele homologacije na temelju ovog Pravilnika, i (b) svaki put kad se metoda ili kriteriji procjene ažuriraju.
 Te se informacije trebaju dijeliti radi prikupljanja i analize najboljih primjera iz prakse te zato da sva homologacijska tijela koja primjenjuju ovaj Pravilnik budu dosljedna u njegovoj primjeni.
 5.3.3.
 Informacije iz stavka 5.3.2. unose se na engleskom jeziku u sigurnu internetsku bazu podataka „DETA” (2), koju je uspostavila Gospodarska komisija Ujedinjenih naroda za Europu, pravovremeno, a najkasnije 14 dana prije dodjele homologacije na temelju tih metoda i kriterija procjene. Te informacije moraju biti dovoljne za razumijevanje minimalne učinkovitosti koju je homologacijsko tijelo postavilo za svaki specifični zahtjev iz stavka 5.3.2. te postupaka i mjera koje to tijelo primjenjuje da bi provjerilo da je ta minimalna učinkovitost postignuta (3).
 5.3.4.
 Homologacijska tijela koja primaju informacije iz stavka 5.3.2. mogu u roku od 14 dana od primanja obavijesti unijeti u DETA-u komentare namijenjene homologacijskom tijelu koje je unijelo obavijest.
 5.3.5.
 Ako homologacijsko tijelo koje dodjeljuje homologaciju ne može uzeti u obzir komentare primljene u skladu sa stavkom 5.3.4., homologacijska tijela koja su poslala komentare i homologacijsko tijelo koje dodjeljuje homologaciju dužna su tražiti dodatno objašnjenje u skladu s Popisom 6. Sporazuma iz 1958. Odgovarajuća pomoćna radna skupina (4) Svjetskog foruma za usklađivanje pravilnika o vozilima (WP.29) za ovaj Pravilnik dogovara zajedničko tumačenje metoda i kriterija procjene (5). To se zajedničko tumačenje mora primijeniti te su sva homologacijska tijela dužna izdavati homologacije na temelju ovog Pravilnika u skladu s tim zajedničkim tumačenjem.
 5.3.6.
 Svako homologacijsko tijelo koje dodijeli homologaciju na temelju ovog Pravilnika dužno je o dodijeljenoj homologaciji obavijestiti ostala homologacijska tijela. U roku od 14 dana od dana dodjele homologacije homologacijsko tijelo u DETA-u (6) unosi homologaciju i dopunsku dokumentaciju na engleskom jeziku.
 5.3.7.
 Ugovorne stranke mogu proučiti dodijeljene homologacije na temelju informacija unesenih u skladu sa stavkom 5.3.6. Ako ugovorne stranke donesu različite zaključke, to se rješava u skladu s člankom 10. i Popisom 6. Sporazuma iz 1958. Ugovorne stranke također obavješćuju odgovarajuću pomoćnu radnu skupinu Svjetskog foruma za usklađivanje pravilnika o vozilima (WP.29) o različitim tumačenjima u smislu Popisa 6. Sporazuma iz 1958. Odgovarajuća radna skupina pomaže u rješavanju pitanja različitih zaključaka te se prema potrebi može savjetovati s WP.29.
 5.4.
 Za potrebe stavka 7.2. ovog Pravilnika proizvođač se dužan pobrinuti da su kibersigurnosna svojstva obuhvaćena ovim Pravilnikom ugrađena.
 6. CERTIFIKAT O SUKLADNOSTI SUSTAVA ZA UPRAVLJANJE KIBERSIGURNOŠĆU
 6.1.
 Ugovorne stranke imenuju homologacijsko tijelo za procjenu proizvođača i izdavanje certifikata o sukladnosti CSMS-a.
 6.2.
 Zahtjev za certifikat o sukladnosti sustava za upravljanje kibersigurnošću podnosi proizvođač vozila ili njegov ovlašteni zastupnik.
 6.3.
 Zahtjevu se prilažu dokumenti u nastavku u tri primjerka i sljedeće pojedinosti:
 6.3.1.
 dokumenti s opisom sustava za upravljanje kibersigurnošću;
 6.3.2.
 potpisana izjava u skladu s predloškom iz Dodatka 1. Prilogu 1.
 6.4.
 U okviru procjene proizvođač izjavljuje, koristeći izjavu u skladu s predloškom iz Dodatka 1. Prilogu 1., i mora dokazati homologacijskom tijelu ili njegovoj tehničkoj službi da je uspostavio potrebne postupke za ispunjavanje svih zahtjeva za kibersigurnost u skladu s ovim Pravilnikom.
 6.5.
 Nakon što je zaprimljena potpisana proizvođačeva izjava u skladu s predloškom iz Dodatka 1. Prilogu 1. i ako je ishod procjene pozitivan, proizvođaču se dodjeljuje certifikat koji se zove certifikat o sukladnosti CSMS-a, kako je opisan u Prilogu 4. ovom Pravilniku (dalje u tekstu „certifikat o sukladnosti CSMS-a”).
 6.6.
 Homologacijsko tijelo ili njegova tehnička služba za certifikat o sukladnosti CSMS-a koristi predložak iz Priloga 4. ovom Pravilniku.
 6.7.
 Ako nije prethodno povučen, certifikat o sukladnosti CSMS-a vrijedi najdulje tri godine od datuma izdavanja.
 6.8.
 Homologacijsko tijelo koje je dodijelilo certifikat o sukladnosti CSMS-a može u bilo kojem trenutku provjeriti da su zahtjevi za valjanost certifikata i dalje ispunjeni. Ako zahtjevi utvrđeni u ovom Pravilniku nisu ispunjeni, homologacijsko tijelo povlači certifikat o sukladnosti CSMS-a.
 6.9.
 Proizvođač obavješćuje homologacijsko tijelo ili njegovu tehničku službu o svakoj promjeni koja će utjecati na valjanost certifikata o sukladnosti CSMS-a. Nakon savjetovanja s proizvođačem homologacijsko tijelo ili njegova tehnička služba odlučuje jesu li potrebne nove provjere.
 6.10.
 Zahtjev za novi certifikat o sukladnosti CSMS-a ili produljenje postojećeg certifikata o sukladnosti CSMS-a proizvođač je dužan podnijeti pravovremeno tako da homologacijsko tijelo može dovršiti procjenu prije isteka valjanosti certifikata o sukladnosti CSMS-a. Ako je ishod procjene pozitivan, homologacijsko tijelo izdaje novi certifikat o sukladnosti CSMS-a ili produljuje valjanost postojećeg certifikata za novo razdoblje od tri godine. Homologacijsko tijelo provjerava da CSMS i dalje ispunjava zahtjeve ovog Pravilnika. Homologacijsko tijelo izdaje novi certifikat ako su njemu odnosno njegovoj tehničkoj službi prijavljene promjene, a ishod procjene tih promjena bio je pozitivan.
 6.11.
 Istek ili povlačenje proizvođačeva certifikata o sukladnosti CSMS-a smatra se, kad je riječ o tipovima vozila na koje se odnosi taj CSMS, kao preinaka homologacije, kako je navedeno u stavku 8., što može značiti povlačenje homologacije ako uvjeti za njezinu dodjelu više nisu ispunjeni.
 7. SPECIFIKACIJE
 7.1.
 Opće specifikacije
 7.1.1.
 Zahtjevi ovog Pravilnika ne ograničavaju odredbe ni zahtjeve drugih pravilnika UN-a.
 7.2.
 Zahtjevi za sustav za upravljanje kibersigurnošću
 7.2.1.
 Za potrebe ocjenjivanja homologacijsko tijelo ili njegova tehnička služba provjerava da je proizvođač vozila uspostavio sustav za upravljanje kibersigurnošću te da je taj sustav sukladan s ovim Pravilnikom.
 7.2.2.
 Sustav za upravljanje kibersigurnošću obuhvaća sljedeće.
 7.2.2.1.
 Proizvođač vozila dužan je dokazati homologacijskom tijelu ili njegovoj tehničkoj službi da se sustav za upravljanje kibersigurnošću primjenjuje na sljedeće faze:
 (a)
 fazu razvoja;
 (b)
 fazu proizvodnje;
 (c)
 fazu nakon proizvodnje.
 7.2.2.2.
 Proizvođač vozila dužan je dokazati da se postupcima u njegovu sustavu za upravljanje kibersigurnošću jamči da je sigurnost uzeta u obzir na primjeren način, što uključuje uzimanje u obzir rizika i protumjera iz Priloga 5. To obuhvaća:
 (a)
 postupke za upravljanje kibersigurnošću u proizvođačevoj organizaciji;
 (b)
 postupke za utvrđivanje rizika za tipove vozila. U tim se postupcima moraju uzeti u obzir prijetnje iz dijela A. Priloga 5. i druge relevantne prijetnje;
 (c)
 postupke za ocjenjivanje, kategorizaciju i obradu utvrđenih rizika;
 (d)
 postupke za provjeru da se utvrđenim rizicima upravlja na odgovarajući način;
 (e)
 postupke za ispitivanje kibersigurnosti tipa vozila;
 (f)
 postupke za osiguravanje ažurnosti procjene rizika;
 (g)
 postupke za praćenje i otkrivanje kibernapada, kiberprijetnji i slabih točaka na tipovima vozila, postupke za odgovaranje na te kibernapade, kiberprijetnje i slabe točke te postupke za procjenu jesu li ugrađene kibersigurnosne mjere još djelotvorne s obzirom na novoutvrđene kiberprijetnje i slabosti;
 (h)
 postupke za prikupljanje odgovarajućih podataka radi analize pokušanih i uspješnih kibernapada.
 7.2.2.3.
 Proizvođač vozila dužan je dokazati da se postupcima u njegovu sustavu za upravljanje kibersigurnošću postiže da su, u skladu s kategorizacijom iz stavka 7.2.2.2. podstavaka (c) i (g), u razumnom roku poduzete protumjere u slučaju kiberprijetnji i slabih točaka na koje je proizvođač vozila dužan reagirati.
 7.2.2.4.
 Proizvođač vozila dužan je dokazati da se postupcima u njegovu sustavu za upravljanje kibersigurnošću kontinuirano vrši praćenje iz stavka 7.2.2.2. podstavka (g). To:
 (a)
 obuhvaća praćenje vozila nakon prve registracije;
 (b)
 obuhvaća sposobnost analiziranja i otkrivanja kiberprijetnji, slabih točaka i kibernapada na temelju podataka i zapisa iz vozila. Ta sposobnost mora biti u skladu sa stavkom 1.3. i pravom na privatnost vlasnika i vozača vozila, a osobito s obzirom na privolu.
 7.2.2.5.
 Proizvođač vozila dužan je dokazati kako s obzirom na zahtjeve iz stavka 7.2.2.2. njegov sustav za upravljanje kibersigurnošću drži pod kontrolom potencijalne ovisnosti među dobavljačima, pružateljima usluga ili proizvođačevim podorganizacijama.
 7.3.
 Zahtjevi za tipove vozila
 7.3.1.
 Proizvođač mora imati valjan certifikat o sukladnosti sustava za upravljanje kibersigurnošću koji odgovara tipu vozila koji se homologira.
 Međutim, kad je riječ o homologacijama prije 1. srpnja 2024., ako proizvođač vozila može dokazati da se tip vozila ne bi mogao projektirati u skladu s CSMS-om, proizvođač vozila umjesto toga dokazuje da je kibersigurnost primjereno uzeta u obzir u fazi razvoja tog tipa vozila.
 7.3.2.
 Da bi se vozilo homologiralo, proizvođač vozila dužan je utvrditi i staviti pod kontrolu rizike povezane s dobavljačima.
 7.3.3.
 Proizvođač vozila dužan je identificirati kritične elemente tipa vozila i provodi temeljitu procjenu rizika za taj tip vozila pa obrađuje ili kontrolira utvrđene rizike na primjeren način. U procjeni rizika uzima u obzir pojedinačne elemente tipa vozila i njihove interakcije. U procjeni rizika razmatra i interakcije sa svim vanjskim sustavima. U procjeni rizika proizvođač vozila uzima u obzir rizike povezane sa svim prijetnjama iz dijela A Priloga 5. i sve ostale relevantne rizike.
 7.3.4.
 Proizvođač vozila dužan je zaštititi tip vozila od rizika utvrđenih u procjeni rizika koju je izradio. Radi zaštite tipa vozila ugrađuje razmjerne protumjere. Ugrađene protumjere moraju obuhvaćati sve protumjere iz dijelova B i C Priloga 5. relevantne za utvrđene rizike. Međutim, ako neka protumjera iz dijela B ili C Priloga 5. nije relevantna ili nije dovoljna za utvrđeni rizik, proizvođač vozila dužan se pobrinuti za ugradnju druge odgovarajuće protumjere.
 Kad je riječ o homologacijama prije 1. srpnja 2024., ako neka protumjera iz dijela B ili C Priloga 5. nije tehnički izvediva, proizvođač vozila dužan se pobrinuti da je ugrađena druga odgovarajuća protumjera. Proizvođač je dužan homologacijskom tijelu dati odgovarajuću procjenu tehničke izvedivosti.
 7.3.5.
 Proizvođač vozila dužan je uspostaviti odgovarajuće i razmjerne sigurnosne mjere za namjenska okruženja u tipu vozila (ako takva okruženja postoje u vozilu) za pohranu i izvršavanje softvera, usluga, aplikacija i podataka koji se dodaju nakon prodaje.
 7.3.6.
 Proizvođač vozila dužan je prije homologacije provesti odgovarajuće i dostatno ispitivanje da potvrdi djelotvornost ugrađenih sigurnosnih mjera.
 7.3.7.
 Proizvođač vozila dužan je u tip vozila ugraditi mjere:
 (a)
 za otkrivanje i sprečavanje kibernapada na vozila tog tipa vozila;
 (b)
 za potporu proizvođačeve sposobnosti praćenja radi otkrivanja prijetnji, slabih točaka i kibernapada relevantnih za tip vozila;
 (c)
 za funkcionalnost obrade podataka radi analize pokušanih i uspješnih kibernapada.
 7.3.8.
 Kriptografski moduli koji se koriste za potrebe ovog Pravilnika moraju biti u skladu s prihvaćenim normama. Ako korišteni kriptografski moduli nisu u skladu s prihvaćenim normama, proizvođač vozila dužan je obrazložiti njihovu uporabu.
 7.4.
 Izvješćivanje
 7.4.1.
 Proizvođač vozila najmanje jednom godišnje, ili češće ako je važno, izvješćuje homologacijsko tijelo ili tehničku službu o ishodima aktivnosti praćenja, kako su definirane u stavku 7.2.2.2. podstavku (g), što obuhvaća relevantne informacije o novim kibernapadima. Proizvođač vozila također izvješćuje homologacijsko tijelo ili tehničku službu o tome da su kibersigurnosne mjere ugrađene u njegove tipove vozila i dalje djelotvorne i potvrđuje tu djelotvornost te ih izvješćuje o svim dodatnim poduzetim mjerama.
 7.4.2.
 Homologacijsko tijelo ili tehnička služba provjerava dostavljene informacije i prema potrebi traži da proizvođač vozila ispravi utvrđene nedjelotvornosti.
 Ako izvješćivanje ili odgovori nisu dostatni, homologacijsko tijelo može odlučiti povući certifikat o sukladnosti CSMS-a u skladu sa stavkom 6.8.
 8. PREINAKE TIPA VOZILA I PROŠIRENJE HOMOLOGACIJE
 8.1.
 Homologacijsko tijelo koje je homologiralo tip vozila mora se obavijestiti o svakoj preinaci tog tipa vozila koja utječe na tehničku sposobnost s obzirom na kibersigurnost i/ili na dokumentaciju propisane ovim Pravilnikom. Homologacijsko tijelo tada može:
 8.1.1.
 smatrati da učinjene preinake još uvijek ispunjavaju zahtjeve i da odgovaraju dokumentaciji postojeće homologacije; ili
 8.1.2.
 provesti potrebnu dodatnu procjenu u skladu sa stavkom 5. i prema potrebi tražiti dodatno ispitno izvješće od tehničke službe odgovorne za provođenje ispitivanja.
 8.1.3.
 Obavijest o dodjeljivanju, proširenju ili odbijanju homologacije, uz navođenje preinaka, dostavlja se putem obrasca u skladu s predloškom iz Priloga 2. ovom Pravilniku. Homologacijsko tijelo koje izda proširenje homologacije dodjeljuje serijski broj tom proširenju te je o tome dužno obavijestiti ostale stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik izjavom u skladu s predloškom iz Priloga 2. ovom Pravilniku.
 9. SUKLADNOST PROIZVODNJE
 9.1.
 Postupci za provjeru sukladnosti proizvodnje moraju biti u skladu s onima iz Popisa 1. Sporazuma iz 1958. (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) i ispunjavati sljedeće zahtjeve:
 9.1.1.
 nositelj homologacije dužan se pobrinuti da su rezultati provjera sukladnosti proizvodnje zabilježeni i da su priloženi dokumenti dostupni tijekom razdoblja dogovorenog s homologacijskim tijelom ili njegovom tehničkom službom. To razdoblje ne smije biti dulje od 10 godina od trenutka trajnog obustavljanja proizvodnje;
 9.1.2.
 homologacijsko tijelo koje je dodijelilo homologaciju može u bilo kojem trenutku provjeriti metode za provjeru sukladnosti proizvodnje koje se primjenjuju u svakom proizvodnom pogonu. Te se provjere obično provode jednom u tri godine.
 10. SANKCIJE ZA NESUKLADNOST PROIZVODNJE
 10.1.
 Homologacija dodijeljena tipu vozila na temelju ovog Pravilnika može se povući ako nisu ispunjeni zahtjevi ovog Pravilnika ili ako uzorci vozila ne ispunjavaju zahtjeve ovog Pravilnika.
 10.2.
 Ako homologacijsko tijelo povuče homologaciju koju je prethodno dodijelilo, dužno je o tome odmah obavijestiti druge ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik izjavom u skladu s predloškom iz Priloga 2. ovom Pravilniku.
 11. TRAJNO OBUSTAVLJENA PROIZVODNJA
 11.1.
 Ako nositelj homologacije potpuno obustavi proizvodnju tipa vozila homologiranog na temelju ovog Pravilnika, dužan je o tome obavijestiti homologacijsko tijelo koje je dodijelilo homologaciju. Nakon primanja te obavijesti to tijelo o tome obavještava druge stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik kopijom izjave o homologaciji na čijem je kraju bilješka „PROIZVODNJA OBUSTAVLJENA”, napisana velikim slovima, potpisana i datirana.
 12. IMENA I ADRESE TEHNIČKIH SLUŽBI ODGOVORNIH ZA PROVOĐENJE HOMOLOGACIJSKIH ISPITIVANJA TE IMENA I ADRESE HOMOLOGACIJSKIH TIJELA
 12.1.
 Ugovorne stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik prijavljuju Tajništvu Ujedinjenih naroda imena i adrese tehničkih službi odgovornih za provođenje homologacijskih ispitivanja te homologacijskih tijela koja dodjeljuju homologacije i kojima treba dostaviti obrasce za potvrdu dodjeljivanja, proširenja, odbijanja ili povlačenja homologacije koji su izdani u drugim državama.
 (1) Npr. ISO 26262-2018, ISO/PAS 21448, ISO/SAE 21434.
 (2) https://www.unece.org/trans/main/wp29/datasharing.html
 (3) Smjernice za detaljne podatke (npr. metoda, kriteriji, učinkovitost) koje treba unijeti i format tih podataka navode se u dokumentu za tumačenje koji Radna skupina za kibersigurnost i pitanja odašiljanja radiovalovima priprema za sedmi sastanak GRVA-e.
 (4) Radna skupina za automatizirana/autonomna i povezana vozila (GRVA).
 (5) To se tumačenje mora unijeti u dokument za tumačenje na koji se upućuje u bilješki uz stavak 5.3.3.
 (6) Na sedmom sastanku GRVA-a pripremit će se dodatne informacije o minimalnim zahtjevima za opisnu dokumentaciju.
 PRILOG 1.
 Opisni dokument
 Sljedeći se podaci, ako su primjenjivi, dostavljaju u tri primjerka s popisom sadržaja. Svi se crteži dostavljaju u prikladnom mjerilu na formatu A4 ili u mapi tog formata i moraju biti dovoljno detaljni. Fotografije, ako ih ima, moraju biti dovoljno detaljne.
 1.
 Marka (trgovačko ime proizvođača): ...
 2.
 Tip i opći trgovački opisi: ...
 3.
 Podaci za identifikaciju tipa, ako su označeni na vozilu: ...
 4.
 Mjesto te oznake: ...
 5.
 Kategorije vozila: ...
 6.
 Ime i adresa proizvođača/proizvođačeva zastupnika: ...
 7.
 Imena i adrese proizvodnih pogona: ...
 8.
 Fotografije i/ili crteži reprezentativnog vozila: ...
 9.
 Kibersigurnost
 9.1.
 Opće konstrukcijske karakteristike tipa vozila, uključujući:
 (a)
 sustave vozila bitne za kibersigurnost tipa vozila
 (b)
 sastavne dijelove tih sustava koji su bitni za kibersigurnost
 (c)
 interakciju tih sustava s drugim sustavima vozila i vanjskim sučeljima
 9.2.
 Shema tipa vozila
 9.3.
 Broj certifikata o sukladnosti sustava za upravljanje kibersigurnošću: ...
 9.4.
 Dokumenti, koji se odnose na tip vozila koji se homologira, s opisom ishoda procjene rizika i utvrđenih rizika: ...
 9.5.
 Dokumenti, koji se odnose na tip vozila koji se homologira, s opisom protumjera ugrađenih na popisane sustave ili u tip vozila i načina kako utječu na navedene rizike: ...
 9.6.
 Dokumenti, koji se odnose na tip vozila koji se homologira, s opisom zaštita namjenskih okruženja za softver, usluge, aplikacije i podatke koji se dodaju nakon prodaje: ...
 9.7.
 Dokumenti, koji se odnose na tip vozila koji se homologira, s opisom ispitivanja korištenih za provjeru kibersigurnosti tipa vozila i njegovih sustava i s rezultatima tih ispitivanja: ...
 9.8.
 Opis kako je lanac opskrbe uzet u obzir s obzirom na kibersigurnost: ...
 Dodatak 1. Prilogu 1.
 Predložak proizvođačeve izjave o sukladnosti sustava za upravljanje kibersigurnošću
 Proizvođačeva izjava o sukladnosti sa zahtjevima za sustav za upravljanje kibersigurnošću
 Ime proizvođača: ...
 Adresa proizvođača: ...
 ... (ime proizvođača) potvrđuje da su postupci potrebni za ispunjavanje zahtjeva za sustav za upravljanje kibersigurnošću, utvrđeni u stavku 7.2. Pravilnika UN-a br. 155, uspostavljeni i da se održavaju..........
 Sastavljeno u: ... (mjesto)
 Datum: ...
 Ime potpisnika: ...
 Funkcija potpisnika: ...
 ...
 (pečat i potpis proizvođačeva zastupnika)
 PRILOG 2.
 Izjava
 (najveći format: A4 (210 × 297 mm))
 (1)
 koju je izdalo:
 ime tijela
 ...
 ...
 ...
 O (2)
 dodjeli homologacije
 proširenju homologacije
 povlačenju homologacije s učinkom od dd/mm/gggg
 odbijanju homologacije
 trajno obustavljenoj proizvodnji
 tipa vozila na temelju Pravilnika UN-a br. 155
 Homologacijski broj: ...
 Broj proširenja: ...
 Obrazloženje proširenja: ...
 1.
 Marka (trgovačko ime proizvođača): ...
 2.
 Tip i opći trgovački opisi: ...
 3.
 Podaci za identifikaciju tipa, ako su označeni na vozilu: ...
 3.1.
 Mjesto te oznake: ...
 4.
 Kategorije vozila: ...
 5.
 Ime i adresa proizvođača/proizvođačeva zastupnika: ...
 6.
 Imena i adrese proizvodnih pogona: ...
 7.
 Broj certifikata o sukladnosti sustava za upravljanje kibersigurnošću: ...
 8.
 Tehnička služba odgovorna za provođenje homologacijskih ispitivanja: ...
 9.
 Datum ispitnog izvješća: ...
 10.
 Broj ispitnog izvješća: ...
 11.
 Napomene: (ako ih ima) ...
 12.
 Mjesto: ...
 13.
 Datum: ...
 14.
 Potpis: ...
 15.
 Priloženo je kazalo informacijskog paketa podnesenog homologacijskom tijelu, koji se može dobiti na zahtjev.
 (1) Razlikovni broj države koja je dodijelila/proširila/odbila/povukla homologaciju (vidjeti odredbe o homologaciji u Pravilniku).
 (2) Prekrižiti suvišno.:
 PRILOG 3.
 Izgled homologacijskih oznaka
 PREDLOŽAK A
 (vidjeti stavak 4.2. ovog Pravilnika)
 a = 8 mm (najmanje)
 Ova homologacijska oznaka pričvršćena na vozilo označava da je taj tip cestovnog vozila homologiran u Nizozemskoj (E 4) na temelju pravilnika br. 155 pod homologacijskim brojem 001234. Prve dvije znamenke homologacijskog broja označavaju da je homologacija dodijeljena u skladu sa zahtjevima iz ovog Pravilnika u izvornoj verziji (00).
 PRILOG 4.
 Predložak certifikata o sukladnosti sustava za upravljanje kibersigurnošću
 Certifikat o sukladnosti sustava za upravljanje kibersigurnošću
 s Pravilnikom UN-a br. 155
 Broj certifikata [referentni broj]
 [....... homologacijsko tijelo]
 potvrđuje da je
 proizvođač: ...
 adresa proizvođača: ...
 sukladan s odredbama stavka 7.2. Pravilnika br. 155.
 Provjere su provedene (datum): ...
 od (ime i adresa homologacijskog tijela ili tehničke službe): ...
 Broj izvješća: ...
 Certifikat važi do: [......................................................... datum]
 Sastavljeno u: ......................................................... mjesto]
 [.........................................................datum]
 [......................................................... potpis]
 Prilozi: proizvođačev opis sustava za upravljanje kibersigurnošću
 PRILOG 5.
 Popis prijetnji i odgovarajućih protumjera
 1.
 Ovaj se Prilog sastoji od tri dijela. U dijelu A ovog Priloga opisane su referentne prijetnje, slabe točke i metode napada. U dijelu B ovog Priloga opisane su protumjere prijetnjama protiv tipova vozila. U dijelu C ovog Priloga opisane su protumjere prijetnjama protiv područja izvan vozila, npr. back-end informatičkoj infrastrukturi.
 2.
 Proizvođači vozila dužni su u procjeni rizika i u odlučivanju o protumjerama koje moraju ugraditi uzeti u obzir dijelove A, B i C.
 3.
 U dijelu A indeksirane su slabe točke, podijeljene u glavne skupine, s odgovarajućim primjerima. Tim se indeksiranjem u tablicama u dijelovima B i C svaki napad/slaba točka povezuje s popisom odgovarajućih protumjera.
 4.
 U analizi prijetnji uzimaju se u obzir i moguće posljedice napada. To može poslužiti da bi se utvrdila težina rizika i da se utvrde dodatni rizici. Među mogućim posljedicama napada mogu biti:
 (a)
 ugrožen siguran rad vozila;
 (b)
 prekinut rad funkcija vozila;
 (c)
 izmijenjen softver s utjecajem na radni učinak;
 (d)
 izmijenjen softver, ali bez posljedica na rad;
 (e)
 povreda cjelovitosti podataka;
 (f)
 povreda povjerljivosti podataka;
 (g)
 gubitak raspoloživosti podataka;
 (h)
 drugo, među ostalim kriminal.
 Dio A. Slabe točke i metode napada povezane s prijetnjama
 1.
 Prijetnje i povezane slabe točke ili metode napada razvrstane su u glavne skupine i opisane u tablici A1.
 Tablica A1
 Popis slabih točaka ili metoda napada povezanih s prijetnjama
 Glavna podjela i potpodjela prijetnji/slabih točaka s opisom
 Primjer slabe točke ili metode napada
 4.3.1.
 Prijetnje koje se odnose na back-end poslužitelje povezane s vozilima u uporabi
 1.
 Back-end poslužitelji iskorišteni za napad na vozilo ili krađu podataka
 1.1.
 Zlouporaba prava osoblja (napad iznutra)
 1.2.
 Neovlašten pristup poslužitelju s interneta (putem stražnjih ulaza, neispravljenih slabih točaka softvera, napada putem SQL-a ili na druge načine)
 1.3.
 Neovlašten fizički pristup poslužitelju (npr. priključivanjem USB memorije u poslužitelj ili čitanjem sadržaja nekog drugog medija)
 2.
 Ometanje usluga back-end poslužitelja koje utječe na rad vozila
 2.1.
 Napad na back-end poslužitelj zbog kojeg potonji ne može raditi, npr. zbog napada ne može komunicirati s vozilima i pružati usluge na koje se vozila oslanjaju
 3.
 Izgubljeni ili ugroženi podaci povezani s vozilima smješteni na back-end poslužiteljima („povreda podataka”)
 3.1.
 Zlouporaba prava osoblja (napad iznutra)
 3.2.
 Gubitak informacija u oblaku; osjetljivi podaci mogu biti izgubljeni zbog napada ili slučajnih nesreća ako su pohranjeni kod treće strane pružatelja usluga u oblaku
 3.3.
 Neovlašten pristup poslužitelju s interneta (putem stražnjih ulaza, neispravljenih slabih točaka softvera, napada putem SQL-a ili na druge načine)
 3.4.
 Neovlašten fizički pristup poslužitelju (npr. priključivanjem USB memorije u poslužitelj ili čitanjem sadržaja nekog drugog medija)
 3.5.
 Povreda podataka u obliku nenamjeravanog dijeljenja podataka (npr. administratorske pogreške)
 4.3.2.
 Prijetnje vozilima preko njihovih komunikacijskih kanala
 4.
 Lažiranje poruka ili podataka koje vozilo prima
 4.1.
 Lažiranje poruka (npr. 802.11p V2X komunikacija tijekom vožnje u konvoju, poruke GNSS-a itd.) imitiranjem
 4.2.
 Sybilin napad (lažiranje drugih vozila tako da se čini da na cesti postoji mnogo vozila)
 5.
 Komunikacijski kanali iskorišteni za neovlašteno manipuliranje, brisanje ili druge izmjene koda/podataka u vozilima
 5.1.
 Moguće je ubaciti kod putem komunikacijskih kanala, npr. nedopušteno modificirani softver u binarnom obliku može biti ubačen u komunikacijski protok
 5.2.
 Moguće je manipulirati kodom/podacima u vozilu putem komunikacijskih kanala
 5.3.
 Moguće je prebrisati kod/podatke u vozilu putem komunikacijskih kanala
 5.4.
 Moguće je izbrisati kod/podatke u vozilu putem komunikacijskih kanala
 5.5.
 Moguće je unijeti kod/podatke u vozilo putem komunikacijskih kanala (pisanje podataka ili koda)
 6.
 Moguće je dopustiti prihvaćanje nevjerodostojnih/nepouzdanih poruka putem komunikacijskih kanala ili je moguće iskoristiti slabe točke komunikacijskih kanala za napad lažiranjem sesija/ponavljanjem sesija
 6.1.
 Prihvaćanje informacija iz nepouzdanog ili nevjerodostojnog izvora
 6.2.
 Napad putem posrednika (man in the middle)/otimanje sesije
 6.3.
 Napad ponavljanjem sesije, npr. napad na komunikacijsku pristupnu točku, znači napad koji omogućava napadaču da softver elektroničke upravljačke jedinice ili integrirani softver pristupne točke zamijeni starijom verzijom softvera
 7.
 Moguće je otkrivanje informacija, na primjer, prisluškivanjem komunikacije ili dopuštanjem neovlaštenog pristupa osjetljivim datotekama i mapama
 7.1.
 Presretanje informacija/interferencijske emisije/praćenje komunikacija
 7.2.
 Dobivanje neovlaštenog pristupa osjetljivim datotekama i mapama
 8.
 Napadi uskraćivanjem usluga putem komunikacijskih kanala radi ometanja funkcija vozila
 8.1.
 Slanje velike količine neispravnih podataka informatičkom sustavu vozila tako da ga se onemogući u uobičajenom pružanju usluga
 8.2.
 Crna rupa, vrsta napada u kojoj napadač blokira poruke poslane vozilima kako bi prekinuo komunikaciju među vozilima
 9.
 Neovlašteni korisnik može dobiti povlašteni pristup sustavima vozila
 9.1.
 Neovlašteni korisnik može dobiti povlašteni pristup, npr. root pristup
 10.
 Virusi skriveni u komunikacijskim medijima mogu zaraziti sustave vozila
 10.1.
 Virus skriven u komunikacijskim medijima ulazi u sustave vozila
 11.
 Poruke koje vozilo primi (npr. X2V ili dijagnostičke poruke) ili koje se prenose unutar vozila sadržavaju zlonamjerni sadržaj
 11.1.
 Zlonamjerne unutarnje poruke (npr. CAN)
 11.2.
 Zlonamjerne V2X poruke, npr. poruke infrastruktura-vozilo ili vozilo-vozilo (npr. CAM, DENM)
 11.3.
 Zlonamjerne dijagnostičke poruke
 11.4.
 Zlonamjerne poruke vlasničke vrste (poruke koje obično dolaze od OEM-a ili dobavljača sastavnog dijela/sustava/funkcije)
 4.3.3.
 Prijetnje procesima ažuriranja softvera u vozilima
 12.
 Zlouporabljeni ili ugroženi procesi ažuriranja softvera
 12.1.
 Ugroženi bežični procesi ažuriranja softvera; ovo obuhvaća lažni softver i integrirani softver za ažuriranje sustava
 12.2.
 Ugroženi lokalni/fizički procesi ažuriranja softvera; ovo obuhvaća lažni softver i integrirani softver za ažuriranje sustava
 12.3.
 Softver je nedopušteno izmijenjen prije procesa ažuriranja (tj. softver je pokvaren), iako je sam proces valjan
 12.4.
 Moguće je nevaljano ažuriranje softvera zbog ugroženih kriptografskih ključeva dobavljača
 13.
 Moguće je blokirati legitimna ažuriranja softvera
 13.1.
 Napad uskraćivanjem usluga na poslužitelj ili mrežu radi sprečavanja slanja kritičnih ažuriranja softvera i/ili aktiviranja svojstava za određene korisnike
 4.3.4.
 Prijetnje vozilima zbog nenamjernih ljudskih radnji zbog kojih je izvođenje kibernapada lakše
 15.
 Legitimni akteri mogu učiniti nešto čime nenamjerno olakšavaju izvođenje kibernapada
 15.1.
 Nevina je žrtva (npr. vlasnik, operater ili serviser) prevarena da poduzme radnju kojom se nenamjerno učitava zlonamjerni softver ili omogućava napad
 15.2.
 Ne primjenjuju se definirani sigurnosni postupci
 4.3.5.
 Prijetnje vozilima preko njihovih vanjskih veza i priključaka
 16.
 Manipulacije komunikacijom funkcija vozila omogućavaju kibernapad, što može uključivati telematiku; sustavi s dopuštenim daljinskim upravljanjem; sustavi koji koriste kratkodometnu bežičnu komunikaciju
 16.1.
 Manipulacija funkcijama konstruiranima za daljinsko upravljanje sustavima, kao što su bežični ključ, imobilizator i infrastruktura za punjenje
 16.2.
 Manipulacija telematikom vozila (npr. manipuliranje izmjerenom temperaturom osjetljive robe, daljinsko otključavanje teretnih vrata)
 16.3.
 Interferencija s kratkodometnim bežičnim sustavima ili senzorima
 17.
 Softver treće strane u sustavu, npr. aplikacije za zabavu, korištene kao vektor za napad na sustave vozila
 17.1.
 Pokvarene aplikacije ili aplikacije sa slabim sigurnosnim mjerama korištene kao metoda za napad na sustave vozila
 18.
 Uređaji priključeni na vanjska sučelja, npr. USB ili priključak OBD-a, korišteni kao sredstvo za napad na sustave vozila
 18.1.
 Vanjska sučelja, npr. USB ili drugi priključci, korištena kao mjesto napada, npr. ubacivanjem koda
 18.2.
 Mediji zaraženi virusom uneseni u sustav vozila
 18.3.
 Dijagnostički pristup (npr. hardverski ključevi u priključku OBD-a) korišteni za olakšavanje napada, npr. za manipulaciju parametrima vozila (izravno ili neizravno)
 4.3.6.
 Prijetnje podacima/kodu vozila
 19.
 Izvlačenje podataka/koda iz vozila
 19.1.
 Izvlačenje softvera, vlasničkog ili zaštićenog autorskim pravom, iz sustava vozila (piratiziranje proizvoda)
 19.2.
 Neovlašteni pristup podacima koji se odnose na privatnost vlasnika, kao što su podaci o osobnom identitetu, podaci o bankovnom računu, podaci iz adresara, podaci o lokaciji, elektronički identifikator vozila itd.
 19.3.
 Vađenje kriptografskih ključeva
 20.
 Manipulacija podataka/koda u vozilu
 20.1.
 Nezakonite/neovlaštene promjene elektroničkog identifikatora vozila
 20.2.
 Prevara s identitetom; na primjer, ako korisnik želi prikazati drugi identitet kad komunicira sa sustavima za naplatu cestarine i proizvođačevom back-end infrastrukturom
 20.3.
 Radnje za zaobilaženje sustava za praćenje (npr. hakiranje/nedopušteni zahvati/blokiranje poruka kao što su podaci ODR Trackera ili broj pokretanja)
 20.4.
 Manipuliranje podacima radi krivotvorenja podataka o vožnji vozila (npr. kilometraža, brzina vožnje, smjer vožnje itd.)
 20.5.
 Neovlaštene promjene podataka dijagnostičkog sustava
 21.
 Brisanje podataka/koda
 21.1.
 Neovlašteno brisanje zapisa događaja u sustavu ili manipulacija tim zapisima
 22.
 Unošenje zlonamjernog softvera
 22.2.
 Unošenje zlonamjernog softvera ili aktivnost zlonamjernog softvera
 23.
 Unošenje novog softvera ili prebrisivanje postojećeg softvera
 23.1.
 Lažiranje softvera upravljačkog ili informacijskog sustava vozila
 24.
 Ometanje sustava ili prekid rada
 24.1.
 Uskraćivanje usluga može se na unutarnjoj mreži uzrokovati tako da se CAN sabirnica preplavi ili da se izazovu pogreške ECU-a visokom stopom slanja poruka
 25.
 Manipulacija parametrima vozila
 25.1.
 Neovlašteni pristup radi krivotvorenja konfiguracijskih parametara ključnih funkcija vozila, npr. podaci za kočenje, prag aktivacije zračnog jastuka itd.
 25.2.
 Neovlašteni pristup radi krivotvorenja parametara punjenja, npr. napon punjenja, snaga punjenja, temperatura baterije itd.
 4.3.7.
 Potencijalne slabe točke koje se mogu iskoristiti ako nisu dovoljno zaštićene ili ojačane
 26.
 Kriptografske tehnologije mogu biti ugrožene ili je moguće da nisu primijenjene u dovoljnoj mjeri
 26.1.
 Napadač može razbiti šifru zbog kombinacije kratkih ključeva za šifriranje i dugog valjanja ključeva
 26.2.
 Nedovoljno korištenje kriptografskih algoritama za zaštitu osjetljivih sustava
 26.3.
 Korištenje već ili uskoro zastarjelih kriptografskih algoritama
 27.
 Dijelovi ili materijali mogu biti ugroženi radi omogućavanja napada na vozila
 27.1.
 Hardver ili softver s konstrukcijskim rješenjima zbog kojih je napad moguć ili koji ne ispunjava konstrukcijske kriterije za zaustavljanje napada
 28.
 Moguće su slabe točke zbog softverskog ili hardverskog razvoja
 28.1.
 Pogreške u softveru. Prisutnost pogrešaka u softveru može biti osnova potencijalno iskoristivih slabih točaka. To osobito vrijedi ako softver nije testiran kako bi se provjerilo da nije prisutan poznat loš kod/pogreške i kako bi se smanjio rizik od nepoznatog lošeg koda/pogrešaka.
 28.2.
 Moguće je da korištenje elemenata zaostalih iz razvoja (npr. priključak za debugiranje, JTAG-ov priključak, mikroprocesori, razvojni certifikati, programerske šifre...) omogući pristup ECU-ima ili napadačima da više ovlasti
 29.
 Slabe točke zbog projekta mreže
 29.1.
 Otvoreni suvišni internetski portovi putem kojih je moguć pristup mrežnim sustavima
 29.2.
 Zaobilaženje razdvajanja mreže radi stjecanja kontrole; konkretan primjer je korištenje nezaštićenih pristupnih točaka (npr. pristupnih točaka kamion-prikolica) radi zaobilaženja zaštita i ostvarivanja pristupa drugim dijelovima mreže u svrhu zlonamjernih radnji, npr. slanja arbitrarnih poruka na CAN sabirnici
 31.
 Moguć je nenamjerni prijenos podataka
 31.1.
 Povreda podataka; osobni podaci mogu procuriti kad se promijeni korisnik automobila (npr. automobil je prodan ili služi kao vozilo za najam s novim najmoprimcima)
 32.
 Fizičko manipuliranje sustavima može omogućiti napad
 32.1.
 Manipulacija elektronikom, npr. u vozilo je ugrađen neovlašteni hardver kojim je omogućen „napad putem posrednika”
 Zamjena ovlaštene elektronike (npr. senzora) neovlaštenim hardverom
 Manipulacija podacima prikupljenima senzorom (npr. korištenje magneta da se utječe na senzor Hallova efekta povezan s mjenjačem)
 Dio B. Protumjere za prijetnje vozilima
 1.
 Protumjere za prijetnje vrste „Komunikacijski kanali vozila”
 Protumjere za prijetnje vrste „Komunikacijski kanali vozila” navedene su u tablici B1.
 Tablica B1
 Protumjera za prijetnje vrste „Komunikacijski kanali vozila”
 Upućivanje na tablicu A1
 Prijetnje vrste „Komunikacijski kanali vozila”
 Upućivanje
 Protumjera
 4.1.
 Lažiranje poruka (npr. 802.11p V2X komunikacija tijekom vožnje u konvoju, poruke GNSS-a itd.) imitiranjem
 M10
 Vozilo mora provjeravati vjerodostojnost i cjelovitost primljenih poruka.
 4.2.
 Sybilin napad (lažiranje drugih vozila tako da se čini da na cesti postoji mnogo vozila)
 M11
 Moraju se uvesti sigurnosne mjere za pohranu kriptografskih ključeva (npr. hardverski sigurnosni moduli).
 5.1.
 Moguće je ubaciti kod u kod/podatke u vozilu putem komunikacijskih kanala, npr. nedopušteno modificirani softver u binarnom obliku može biti ubačen u komunikacijski protok
 M10
 M6
 Vozilo mora provjeravati vjerodostojnost i cjelovitost primljenih poruka.
 Kako bi se rizik u sustavima smanjio na najmanju moguću mjeru, sigurnosni aspekti moraju biti ugrađeni u njih pri projektiranju.
 5.2.
 Moguće je manipulirati kodom/podacima u vozilu putem komunikacijskih kanala
 M7
 Da bi se zaštitili podaci/kod sustava, moraju se primijeniti tehnike i koncepti kontrole pristupa.
 5.3.
 Moguće je prebrisati kod/podatke u vozilu putem komunikacijskih kanala
 5.4.
 21.1.
 Moguće je izbrisati kod/podatke u vozilu putem komunikacijskih kanala
 5.5.
 Moguće je unijeti kod/podatke u sustave vozila putem komunikacijskih kanala (pisanje podataka ili koda)
 6.1.
 Prihvaćanje informacija iz nepouzdanog ili nevjerodostojnog izvora
 M10
 Vozilo mora provjeravati vjerodostojnost i cjelovitost primljenih poruka.
 6.2.
 Napad putem posrednika (man in the middle)/otimanje sesije
 M10
 Vozilo mora provjeravati vjerodostojnost i cjelovitost primljenih poruka.
 6.3.
 Napad ponavljanjem sesije, npr. napad na komunikacijsku pristupnu točku, znači napad koji omogućava napadaču da softver elektroničke upravljačke jedinice ili integrirani softver pristupne točke zamijeni starijom verzijom softvera
 7.1.
 Presretanje informacija/interferencijske emisije/praćenje komunikacija
 M12
 Povjerljivi podaci koji se šalju vozilu ili iz vozila moraju biti zaštićeni.
 7.2.
 Dobivanje neovlaštenog pristupa osjetljivim datotekama i mapama
 M8
 Koncept sustava i kontrole pristupa ne bi trebali neovlaštenom osoblju dopustiti pristup osobnim ili sistemskim ključnim podacima. Za primjer sigurnosnih kontrola vidjeti OWASP.
 8.1.
 Slanje velike količine neispravnih podataka informatičkom sustavu vozila tako da ga se onemogući u uobičajenom pružanju usluga
 M13
 Moraju se ugraditi mjere za otkrivanje napada uskraćivanjem usluge i vraćanje u ispravno stanje.
 8.2.
 Crna rupa, vrsta napada u kojoj se prekida komunikacija među vozilima blokiranjem prijenosa poruka drugim vozilima
 M13
 Moraju se ugraditi mjere za otkrivanje napada uskraćivanjem usluge i vraćanje u ispravno stanje.
 9.1.
 Neovlašteni korisnik može dobiti povlašteni pristup, npr. root pristup
 M9
 Moraju se ugraditi mjere za sprečavanje i otkrivanje neovlaštenog pristupa.
 10.1.
 Virus skriven u komunikacijskim medijima ulazi u sustave vozila
 M14
 Moraju se razmotriti mjere za zaštitu sustava od skrivenih virusa/zlonamjernog softvera.
 11.1.
 Zlonamjerne unutarnje poruke (npr. CAN)
 M15
 Moraju se razmotriti mjere za otkrivanje zlonamjernih unutarnjih poruka ili aktivnosti.
 11.2.
 Zlonamjerne V2X poruke, npr. poruke infrastruktura-vozilo ili vozilo-vozilo (npr. CAM, DENM)
 M10
 Vozilo mora provjeravati vjerodostojnost i cjelovitost primljenih poruka.
 11.3.
 Zlonamjerne dijagnostičke poruke
 11.4.
 Zlonamjerne poruke vlasničke vrste (poruke koje obično dolaze od OEM-a ili dobavljača sastavnog dijela/sustava/funkcije)
 2.
 Protumjere za prijetnje vrste „Proces ažuriranja”
 Protumjere za prijetnje vrste „Proces ažuriranja” navedene su u tablici B2.
 Tablica B2
 Protumjere za prijetnje vrste „Proces ažuriranja”
 Upućivanje na tablicu A1
 Prijetnje vrste „Proces ažuriranja”
 Upućivanje
 Protumjera
 12.1.
 Ugroženi bežični procesi ažuriranja softvera; ovo obuhvaća lažni softver i integrirani softver za ažuriranje sustava
 M16
 Za proces ažuriranja moraju se upotrebljavati sigurni postupci.
 12.2.
 Ugroženi lokalni/fizički procesi ažuriranja softvera; ovo obuhvaća lažni softver i integrirani softver za ažuriranje sustava
 12.3.
 Softver je nedopušteno izmijenjen prije procesa ažuriranja (tj. softver je pokvaren), iako je sam proces valjan
 12.4.
 Moguće je nevaljano ažuriranje softvera zbog ugroženih kriptografskih ključeva dobavljača
 M11
 Za pohranu kriptografskih ključeva moraju postojati sigurnosne kontrole.
 13.1.
 Napad uskraćivanjem usluga na poslužitelj ili mrežu radi sprečavanja slanja kritičnih ažuriranja softvera i/ili aktiviranja svojstava za određene korisnike
 M3
 U back-end sustavima moraju postojati sigurnosne kontrole. Ako su back-end poslužitelji od ključne važnosti za pružanje usluga, moraju postojati mjere za vraćanje u ispravno stanje u slučaju kvara sustava. Za primjer sigurnosnih kontrola vidjeti OWASP.
 3.
 Protumjere za prijetnje vrste „Nenamjerne ljudske radnje zbog kojih je izvođenje kibernapada lakše”
 Protumjere za prijetnje vrste „Nenamjerne ljudske radnje zbog kojih je izvođenje kibernapada lakše” navedene su u tablici B3.
 Tablica B3
 Protumjere za prijetnje vrste „Nenamjerne ljudske radnje zbog kojih je izvođenje kibernapada lakše”
 Upućivanje na tablicu A1
 Protumjere za prijetnje vrste „Nenamjerne ljudske radnje”
 Upućivanje
 Protumjera
 15.1.
 Nevina je žrtva (npr. vlasnik, operater ili serviser) prevarena da poduzme radnju kojom se nenamjerno učitava zlonamjerni softver ili omogućava napad
 M18
 Moraju se uvesti mjere za definiranje i kontrolu korisničkih uloga i pristupnih ovlasti, koje se moraju temeljiti na načelu dodjeljivanja samo nužnih prava na pristup.
 15.2.
 Ne primjenjuju se definirani sigurnosni postupci
 M19
 Organizacije su se dužne pobrinuti da se sigurnosni postupci definiraju i primjenjuju, što uključuje evidentiranje radnji i pristupa povezanih s upravljanjem sigurnosnim funkcijama.
 4.
 Protumjere za prijetnje vrste „Vanjske veze i priključke”
 Protumjere za prijetnje vrste „Vanjske veze i priključke” navedene su u tablici B4.
 Tablica B4
 Protumjere za prijetnje vrste „Vanjske veze i priključke”
 Upućivanje na tablicu A1
 Prijetnje vrste „Vanjske veze i priključke”
 Upućivanje
 Protumjera
 16.1.
 Manipulacija funkcijama konstruiranima za daljinsko upravljanje sustavima vozila, kao što su bežični ključ, imobilizator i infrastruktura za punjenje
 M20
 U sustavima s daljinskim pristupom moraju postojati sigurnosne kontrole.
 16.2.
 Manipulacija telematikom vozila (npr. manipuliranje izmjerenom temperaturom osjetljive robe, daljinsko otključavanje teretnih vrata)
 16.3.
 Interferencija s kratkodometnim bežičnim sustavima ili senzorima
 17.1.
 Pokvarene aplikacije ili aplikacije sa slabim sigurnosnim mjerama korištene kao metoda za napad na sustave vozila
 M21
 Softver mora biti sigurnosno ocijenjen, autentificiran i zaštićene cjelovitosti.
 Moraju se primjenjivati sigurnosne kontrole radi smanjivanja rizika od softvera treće strane koji je namijenjen za izvršavanje u vozilu ili za koji se može predvidjeti da će se izvršavati u njemu.
 18.1.
 Vanjska sučelja, npr. USB ili drugi priključci, korištena kao mjesto napada, npr. ubacivanjem koda
 M22
 Na vanjskim sučeljima moraju postojati sigurnosne kontrole.
 18.2.
 Mediji zaraženi virusima uneseni u sustav vozila
 18.3.
 Dijagnostički pristup (npr. hardverski ključevi u priključku OBD-a) korišteni za olakšavanje napada, npr. za manipulaciju parametrima vozila (izravno ili neizravno)
 M22
 Na vanjskim sučeljima moraju postojati sigurnosne kontrole.
 5.
 Protumjere za prijetnje vrste „Potencijalni ciljevi ili motivi za napad”
 Protumjere za prijetnje vrste „Potencijalni ciljevi ili motivi za napad” navedene su u tablici B5.
 Tablica B5
 Protumjere za prijetnje vrste „Potencijalni ciljevi ili motivi za napad”
 Upućivanje na tablicu A1
 Prijetnje vrste „Potencijalni ciljevi ili motivi za napad”
 Upućivanje
 Protumjera
 19.1.
 Izvlačenje softvera, vlasničkog ili zaštićenog autorskim pravom, iz sustava vozila (piratiziranje proizvoda / ukradeni softver)
 M7
 Da bi se zaštitili podaci/kod sustava, moraju se primijeniti tehnike i koncepti kontrole pristupa. Za primjer sigurnosnih kontrola vidjeti OWASP.
 19.2.
 Neovlašteni pristup podacima koji se odnose na privatnost vlasnika, kao što su podaci o osobnom identitetu, podaci o bankovnom računu, podaci iz adresara, podaci o lokaciji, elektronički identifikator vozila itd.
 M8
 Koncept sustava i kontrole pristupa ne bi trebali neovlaštenom osoblju dopustiti pristup osobnim ili sistemskim ključnim podacima. Za primjere sigurnosnih kontrola vidjeti OWASP.
 19.3.
 Vađenje kriptografskih ključeva
 M11
 Moraju se uvesti sigurnosne mjere za pohranu kriptografskih ključeva, npr. sigurnosni moduli.
 20.1.
 Nezakonite/neovlaštene promjene elektroničkog identifikatora vozila
 M7
 Da bi se zaštitili podaci/kod sustava, moraju se primijeniti tehnike i koncepti kontrole pristupa. Za primjer sigurnosnih kontrola vidjeti OWASP.
 20.2.
 Prevara s identitetom; na primjer, ako korisnik želi prikazati drugi identitet kad komunicira sa sustavima za naplatu cestarine i proizvođačevom back-end infrastrukturom
 20.3.
 Radnje za zaobilaženje sustava za praćenje (npr. hakiranje/nedopušteni zahvati/blokiranje poruka kao što su podaci ODR Trackera ili broj pokretanja)
 M7
 Da bi se zaštitili podaci/kod sustava, moraju se primijeniti tehnike i koncepti kontrole pristupa. Za primjer sigurnosnih kontrola vidjeti OWASP.
 Protumjera za napade u obliku manipulacije podacima koji su usmjereni na senzore ili emitirane podatke može biti uspoređivanje podataka iz različitih izvora.
 20.4.
 Manipuliranje podacima radi krivotvorenja podataka o vožnji vozila (npr. kilometraža, brzina vožnje, smjer vožnje itd.)
 20.5.
 Neovlaštene promjene podataka dijagnostičkog sustava
 21.1.
 Neovlašteno brisanje zapisa događaja u sustavu ili manipulacija tim zapisima
 M7
 Da bi se zaštitili podaci/kod sustava, moraju se primijeniti tehnike i koncepti kontrole pristupa. Za primjer sigurnosnih kontrola vidjeti OWASP.
 22.2.
 Unošenje zlonamjernog softvera ili aktivnost zlonamjernog softvera
 M7
 Da bi se zaštitili podaci/kod sustava, moraju se primijeniti tehnike i koncepti kontrole pristupa. Za primjer sigurnosnih kontrola vidjeti OWASP.
 23.1.
 Lažiranje softvera upravljačkog ili informacijskog sustava vozila
 24.1.
 Uskraćivanje usluga može se na unutarnjoj mreži uzrokovati tako da se CAN sabirnica preplavi ili da se izazovu pogreške ECU-a visokom stopom slanja poruka
 M13
 Moraju se ugraditi mjere za otkrivanje napada uskraćivanjem usluge i vraćanje u ispravno stanje.
 25.1.
 Neovlašteni pristup radi krivotvorenja konfiguracijskih parametara ključnih funkcija vozila, npr. podaci za kočenje, prag aktivacije zračnog jastuka itd.
 M7
 Da bi se zaštitili podaci/kod sustava, moraju se primijeniti tehnike i koncepti kontrole pristupa. Za primjer sigurnosnih kontrola vidjeti OWASP.
 25.2.
 Neovlašteni pristup radi krivotvorenja parametara punjenja, npr. napon punjenja, snaga punjenja, temperatura baterije itd.
 6.
 Protumjere za prijetnje vrste „Potencijalne slabe točke koje se mogu iskoristiti ako nisu dovoljno zaštićene ili ojačane”
 Protumjere za prijetnje vrste „Potencijalne slabe točke koje se mogu iskoristiti ako nisu dovoljno zaštićene ili ojačane” navedene su u tablici B6.
 Tablica B6
 Protumjere za prijetnje vrste „Potencijalne slabe točke koje se mogu iskoristiti ako nisu dovoljno zaštićene ili ojačane”
 Upućivanje na tablicu A1
 Prijetnje vrste „Potencijalne slabe točke koje se mogu iskoristiti ako nisu dovoljno zaštićene ili ojačane”
 Upućivanje
 Protumjera
 26.1.
 Napadač može razbiti šifru zbog kombinacije kratkih ključeva za šifriranje i dugog valjanja ključeva
 M23
 U softverskom i hardverskom razvoju moraju se primjenjivati najbolji primjeri iz prakse u području kibersigurnosti.
 26.2.
 Nedovoljno korištenje kriptografskih algoritama za zaštitu osjetljivih sustava
 26.3.
 Korištenje zastarjelih kriptografskih algoritama
 27.1.
 Hardver ili softver s konstrukcijskim rješenjima zbog kojih je napad moguć ili koji ne ispunjava konstrukcijske kriterije za zaustavljanje napada
 M23
 U softverskom i hardverskom razvoju moraju se primjenjivati najbolji primjeri iz prakse u području kibersigurnosti.
 28.1.
 Prisutnost pogrešaka u softveru može biti osnova potencijalno iskoristivih slabih točaka. To osobito vrijedi ako softver nije testiran kako bi se provjerilo da nije prisutan poznat loš kod/pogreške i kako bi se smanjio rizik od nepoznatog lošeg koda/pogrešaka.
 M23
 U softverskom i hardverskom razvoju moraju se primjenjivati najbolji primjeri iz prakse u području kibersigurnosti.
 Ispitivanje kibersigurnosti mora biti dovoljno opsežno.
 28.2.
 Moguće je da korištenje elemenata zaostalih iz razvoja (npr. priključak za debugiranje, JTAG-ov priključak, mikroprocesori, razvojni certifikati, programerske šifre...) napadaču omogući pristup ECU-ima ili da više ovlasti
 29.1.
 Otvoreni suvišni internetski portovi putem kojih je moguć pristup mrežnim sustavima
 29.2.
 Zaobilaženje razdvajanja mreže radi stjecanja kontrole. Konkretan primjer je korištenje nezaštićenih pristupnih točaka (npr. pristupnih točaka kamion-prikolica) radi zaobilaženja zaštita i ostvarivanja pristupa drugim dijelovima mreže u svrhu zlonamjernih radnji, npr. slanja arbitrarnih poruka na CAN sabirnici
 M23
 U softverskom i hardverskom razvoju moraju se primjenjivati najbolji primjeri iz prakse u području kibersigurnosti.
 U koncipiranju sustava i integraciji sustava moraju se primjenjivati najbolji primjeri iz prakse u području kibersigurnosti.
 7.
 Protumjere za prijetnje vrste „Gubitak podataka iz vozila/povreda podataka iz vozila”
 Protumjere za prijetnje vrste „Gubitak podataka iz vozila/povreda podataka iz vozila” navedene su u tablici B7.
 Tablica B7
 Protumjere za prijetnje vrste „Gubitak podataka iz vozila/povreda podataka iz vozila”
 Upućivanje na tablicu A1
 Prijetnje vrste „Gubitak podataka iz vozila/povreda podataka iz vozila”
 Upućivanje
 Protumjera
 31.1.
 Povreda podataka; može doći do povrede osobnih podataka kad se promijeni korisnik automobila (npr. automobil je prodan ili služi kao vozilo za najam s novim najmoprimcima)
 M24
 U pohrani osobnih podataka moraju se primjenjivati najbolji primjeri iz prakse radi zaštite cjelovitosti i povjerljivosti podataka.
 8.
 Protumjere za prijetnje vrste „Fizičko manipuliranje sustavima radi omogućavanja napada”
 Protumjere za prijetnje vrste „Fizičko manipuliranje sustavima radi omogućavanja napada” navedene su u tablici B8.
 Tablica B8
 Protumjere za prijetnje vrste „Fizičko manipuliranje sustavima radi omogućavanja napada”
 Upućivanje na tablicu A1
 Prijetnje vrste „Fizičko manipuliranje sustavima radi omogućavanja napada”
 Upućivanje
 Protumjera
 32.1.
 Manipulacija hardverom OEM-a, npr. u vozilo je ugrađen neovlašteni hardver kojim je omogućen „napad putem posrednika”
 M9
 Moraju se ugraditi mjere za sprečavanje i otkrivanje neovlaštenog pristupa.
 Dio C. Protumjere za prijetnje izvan vozila
 1.
 Protumjere za prijetnje vrste „Back-end poslužitelji”
 Protumjere za prijetnje vrste „Back-end poslužitelji” navedene su u tablici C1.
 Tablica C1
 Protumjere za prijetnje vrste „Back-end poslužitelji”
 Upućivanje na tablicu A1
 Protumjere za prijetnje vrste „Back-end poslužitelji”
 Upućivanje
 Protumjera
 1.1. & 3.1.
 Zlouporaba prava osoblja (napad iznutra)
 M1
 U back-end sustavima moraju se primjenjivati sigurnosne kontrole radi svođenja rizika od unutarnjeg napada na najmanju moguću mjeru.
 1.2. & 3.3.
 Neovlašten pristup poslužitelju s interneta (putem stražnjih ulaza, neispravljenih slabih točaka softvera, napada putem SQL-a ili na druge načine)
 M2
 U back-end sustavima moraju se primjenjivati sigurnosne kontrole radi svođenja neovlaštenog pristupa na najmanju moguću mjeru. Za primjer sigurnosnih kontrola vidjeti OWASP.
 1.3. & 3.4.
 Neovlašten fizički pristup poslužitelju (npr. priključivanjem USB memorije u poslužitelj ili čitanjem sadržaja nekog drugog medija)
 M8
 Koncept sustava i kontrole pristupa ne bi trebali neovlaštenom osoblju dopustiti pristup osobnim ili sistemskim ključnim podacima.
 2.1.
 Napad na back-end poslužitelj zbog kojeg potonji ne može raditi, npr. zbog napada ne može komunicirati s vozilima i pružati usluge na koje se vozila oslanjaju
 M3
 U back-end sustavima moraju postojati sigurnosne kontrole. Ako su back-end poslužitelji od ključne važnosti za pružanje usluga, moraju postojati mjere za vraćanje u ispravno stanje u slučaju kvara sustava. Za primjer sigurnosnih kontrola vidjeti OWASP.
 3.2.
 Gubitak informacija u oblaku; osjetljivi podaci mogu biti izgubljeni zbog napada ili slučajnih nesreća ako su pohranjeni kod treće strane pružatelja usluga u oblaku
 M4
 Moraju se primjenjivati sigurnosne kontrole radi svođenja rizika povezanog s računalstvom u oblaku na najmanju moguću mjeru. Za primjer sigurnosnih kontrola vidjeti OWASP-ove i NCSC-ove smjernice za računalstvo u oblaku.
 3.5.
 Povreda podataka u obliku nenamjeravanog dijeljenja podataka (npr. administratorske pogreške, čuvanje podataka na poslužiteljima u servisima)
 M5
 U back-end sustavima moraju se primjenjivati sigurnosne kontrole radi sprečavanja povreda podataka. Za primjer sigurnosnih kontrola vidjeti OWASP.
 2.
 Protumjere za prijetnje vrste „Nenamjerne ljudske radnje”
 Protumjere za prijetnje vrste „Nenamjerne ljudske radnje” navedene su u tablici C2.
 Tablica C2
 Protumjere za prijetnje vrste „Nenamjerne ljudske radnje”
 Upućivanje na tablicu A1
 Protumjere za prijetnje vrste „Nenamjerne ljudske radnje”
 Upućivanje
 Protumjera
 15.1.
 Nevina je žrtva (npr. vlasnik, operater ili serviser) prevarena da poduzme radnju kojom se nenamjerno učitava zlonamjerni softver ili omogućava napad
 M18
 Moraju se uvesti mjere za definiranje i kontrolu korisničkih uloga i pristupnih ovlasti, koje se moraju temeljiti na načelu dodjeljivanja samo nužnih prava na pristup.
 15.2.
 Ne primjenjuju se definirani sigurnosni postupci
 M19
 Organizacije su se dužne pobrinuti da se sigurnosni postupci definiraju i primjenjuju, što uključuje evidentiranje radnji i pristupa povezanih s upravljanjem sigurnosnim funkcijama.
 3.
 Protumjere za prijetnje vrste „Fizički gubitak podataka”
 Protumjere za prijetnje vrste „Fizički gubitak podataka” navedene su u tablici C3.
 Tablica C3
 Protumjere za prijetnje vrste „Fizički gubitak podataka”
 Upućivanje na tablicu A1
 Prijetnje vrste „Fizički gubitak podataka”
 Upućivanje
 Protumjera
 30.1.
 Oštećenja koja je uzrokovala treća strana; osjetljivi podaci mogu biti izgubljeni ili ugroženi zbog fizičkog oštećenja u slučaju prometne nesreće ili krađe
 M24
 U pohrani osobnih podataka moraju se primjenjivati najbolji primjeri iz prakse radi zaštite cjelovitosti i povjerljivosti podataka. Za primjer sigurnosnih kontrola vidjeti ISO/SC27/WG5.
 30.2.
 Gubitak zbog neusklađenosti u DRM-u (upravljanje digitalnim pravima); moguće je da se korisnikovi podaci izbrišu zbog problema s DRM-om
 30.3.
 Moguće je da se osjetljivi podaci izgube ili njihova cjelovitost naruši zbog habanja informatičkih sastavnih dijelova, što može uzrokovati daljnje posljedice (npr. u slučaju izmjene ključeva)


type: wikipedia

text:
Kalif [podľa PSP] alebo chalífa (arab. ) [v niektorých odborných textoch], doslova následník Proroka, je titul, ktorý používali moslimskí vládcovia.
 Prvý kalif
 Sunniti a šiiti sa rozchádzajú v názore na to, kto bol prvý kalif islamu. Podľa sunnitskej tradície bol prvým kalifom Abú Bakr as-Siddík, svokor Proroka Mohameda, ktorý bol zvolený za vodcu v roku 632.
 Podľa šiitskej tradície sa mal prvým kalifom stať Mohammadov bratranec a zať Alí ibn Abí Tálib, pretože bol pokrvným príbuzným Proroka.
 Kalifské dynastie
 Medzi dôležité kalifské dynastie patria:
 Umajjovci z Damasku (661 – 750),
 Abbásovci z Bagdadu (750 – 1258), neskôr z Káhiry (pod kontrolou Mamlúkov; 1260 – 1517),
 Šiitskí Fátimovci zo Severnej Afriky a Egypta (nie sú všeobecne akceptovaní; 909 – 1171)
 Umajjovskí emirovia z Cordóby v Španielsku, (nie sú všeobecne akceptovaní; 929 – 1031)
 Almohádovci v severnej Afrike a Španielsku (nie sú všeobecne akceptovaní; 1145 – 1269)
 Osmani z Carihradu (Istanbul) (1453 – 1924)
 Iné projekty
 Vládcovia
 Islam
 Kalifát


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 3.8.2017
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 202/4
 A BIZOTTSÁG (EU) 2017/1411 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2017. augusztus 2.)
 az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaida szervezetekkel összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 273. alkalommal történő módosításáról
 AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaida szervezetekkel összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló, 2002. május 27-i 881/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjára és 7a. cikkének (5) bekezdésére,
 mivel:
 (1)
 A 881/2002/EK rendelet I. melléklete felsorolja azon személyeket, csoportokat és szervezeteket, amelyekre a rendeletnek megfelelően a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik.
 (2)
 2017. július 28-án az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankcióbizottsága úgy határozott, hogy egy természetes személyt töröl az azon személyekre, csoportokra és szervezetekre vonatkozó jegyzékéből, amelyekre vonatkozóan a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazni kell. A 881/2002/EK rendelet I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 A 881/2002/EK rendelet I. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.
 2. cikk
 Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, 2017. augusztus 2-án.
 a Bizottság részéről,
 az elnök nevében,
 a Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálat vezetője
 (1) HL L 139., 2002.5.29., 9. o.
 MELLÉKLET
 A 881/2002/EK rendelet I. mellékletében a „Természetes személyek” részben a következő bejegyzést törölni kell:
 „Adil Muhammad Mahmud Abd Al-Khaliq (más néven a) Adel Mohamed Mahmoud Abdul Khaliq; b) Adel Mohamed Mahmood Abdul Khaled). Születési ideje: 1984.3.2. Születési helye: Bahrein. Állampolgársága: bahreini. Útlevélszáma: 1632207 (bahreini). Egyéb információ: a) eljárt az al-Kaida és a Libyan Islamic Fighting Group (LIFG) képviseletében, illetve pénzügyi, anyagi és logisztikai támogatást nyújtott azok számára; b) 2007 januárjában az Egyesült Arab Emírségekben letartóztatták annak vádjával, hogy az al-Kaida és a LIFG tagja; c) a 2007 végén az Egyesült Arab Emírségekben történt elítélését követően büntetése fennmaradó részének letöltésére 2008 elején átszállították Bahreinbe; d) 2008-ban szabadulását követően adományszervezési tevékenységeket folytatott az al-Kaida számára, legalább 2012-ben; e) pénzt gyűjtött a táliboknak is. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2008.10.10.”


type: other

text:
Blog | Advocaat VVE recht Amsterdam | Brenner Advocaten
 Welkom op het blog over VVE recht en Appartementsrecht
 Voor ieder rechtsgebied is het belangrijk om op de hoogte te zijn van de meest recente ontwikkelingen. Om die reden willen wij u op de hoogte houden van de laatste jurisprudentie, artikelen en wetgeving in onderstaande blog. Bel ons: 020-7400521.
 Blog admin 2017-07-15T16:21:25+00:00
 Voor ieder rechtsgebied is het belangrijk om op de hoogte te zijn van de meest recente ontwikkelingen, maar dit geldt in het bijzonder voor het appartementsrecht. Om die reden willen wij u op de hoogte houden van de laatste jurisprudentie, artikelen en wetgeving in onderstaande blog.
 Toon Kool 2019-04-21T05:41:03+00:00
 21 april 2019|Reacties uitgeschakeld voor Besluit VVE in strijd met redelijkheid en billijkheid? Vernietiging van het besluit? Dakopbouw. Zonwering. Toestemming van de VVE.
 Van onze advocaat VVE. Het Gerechtshof Den Haag heeft op 16 april 2019 uitspraak gedaan over de vernietiging van een besluit van de VVE op grond van de redelijkheid en billijkheid. Vernietiging van het besluit van de VVE? Dakopbouw. Zonwering. Toestemming van de VVE. De verzoeken van appellanten in eerste aanleg richtten zich op vernietiging van diverse besluiten van de VvE van 16 december 2015, 16 juni 2016 en 17 oktober 2016. In hoger beroep zijn slechts nog de genoemde besluiten van 16 juni [...]
 Toon Kool 2019-04-12T03:24:01+00:00
 12 april 2019|Reacties uitgeschakeld voor Besluiten VvE tot het aangaan van een Energiebespaarlening en de verhoging van de servicekosten nietig? Besluit in strijd met het Modelreglement? Samenhang van de vorderingen en de bevoegdheid van de rechtbank.
 Van onze advocaat VVE. De Rechtbank Overijssel heeft op 9 april 2019 uitspraak gedaan over de vraag of de besluiten van de VvE tot het aangaan van een Energiebespaarlening en de verhoging van de servicekosten nietig waren? Was het besluit van de VVE in strijd met het Modelreglement? De kantonrechter zal allereerst beoordelen of hij bevoegd is om van de onderhavige verzoeken van verzoeker kennis te nemen en of verzoeker kan worden ontvangen in zijn verzoek. Verzoeker verzoekt primair om de besluiten over de [...]
 Toon Kool 2019-04-06T03:05:21+00:00
 6 april 2019|Reacties uitgeschakeld voor Koop van een appartement. Klacht VVE tegen de notaris. De VVE stelt dat de notaris in strijd heeft gehandeld met de zorgvuldigheidsplicht. Depot. Derdengelden.
 Van onze advocaat VVE. Het Gerechtshof Amsterdam heeft op 26 maart 2019 uitspraak gedaan over een klacht van de VVE tegen een notaris. De VVE stelt dat de notaris in strijd heeft gehandeld met de zorgvuldigheidsplicht bij de verkoop van een appartement. Klaagster stelt dat de notaris in strijd heeft gehandeld met de zorgvuldigheidsplicht van artikel 17 van de Wet op het notarisambt (Wna). Blijkens de parlementaire geschiedenis op artikel 5:122 lid 5 (oud) van het Burgerlijk Wetboek (TK 2002-2003, 28614, nr. 3., p. [...]
 Toon Kool 2019-03-27T06:34:48+00:00
 27 maart 2019|Reacties uitgeschakeld voor VVE. Plaatsing scootmobiel in gemeenschappelijke ruimte. Vernietiging besluit VvE wegens strijd met de redelijkheid en billijkheid?
 Van onze advocaat VVE. Het Gerechtshof Amsterdam heeft op 5 maart 2019 uitspraak gedaan over het plaatsen van een scootmobiel in de gemeenschappelijke ruimte van een appartement. Was het besluit [...]
 Toon Kool 2019-03-25T07:17:47+00:00
 25 maart 2019|Reacties uitgeschakeld voor VVE met twee leden. Uitleg splitsingsakte en splitsingstekening. Vernietiging besluit VVE?
 Van onze advocaat VVE. Het Gerechtshof ’s-Hertogenbosch heeft op 21 maart 2019 uitspraak gedaan over de uitleg van een splitsingsakte van het appartementsrecht van twee leden. Bij verweerschrift in hoger [...]
 Toon Kool 2019-03-14T05:38:45+00:00
 14 maart 2019|Reacties uitgeschakeld voor Toetsing van de nietigheid van een besluit van de VVE. Gehele of partiële nietigheid van het besluit?
 Van onze advocaat VVE. Het Gerechtshof ’s-Hertogenbosch heeft op 5 maart 2019 uitspraak gedaan over de vraag of een besluit van de VVE geheel of slechts partieel nietig verklaard moest [...]
 Toon Kool 2019-03-10T08:36:53+00:00
 10 maart 2019|Reacties uitgeschakeld voor Appartementsrecht. Onrechtmatige daad begaan door de VVE? Overdracht van het appartementsrecht. Vereniging tot verlening van diensten.
 Van onze advocaat VVE. Het Gerechtshof ’s-Hertogenbosch heeft op 5 maart 2019 uitspraak gedaan over de vraag of de VVE onrechtmatig gehandeld had. Vordering van appartementseigenaar van een serviceflat tegen [...]
 Toon Kool 2019-03-02T05:33:41+00:00
 2 maart 2019|Reacties uitgeschakeld voor VvE. Opschortingsrecht? Verrekening? Appartementsrecht is een bijzondere vorm van gemeenschap. Noodzakelijk te nemen besluiten.
 Van onze advocaat VVE. De Rechtbank Amsterdam heeft op 11 februari 2019 uitspraak gedaan over het appartementsrecht. Het appartementsrecht is een bijzondere vorm van gemeenschap. Gedaagde heeft niet betwist dat [...]
 Toon Kool 2019-02-21T06:59:11+00:00
 21 februari 2019|Reacties uitgeschakeld voor Weigering toestemming VvE vanwege beoogd gebruik van horeca en mogelijke overlast en hinder in strijd met de redelijkheid en billijkheid?
 Van onze advocaat VVE. De Rechtbank Noord-Nederland heeft op 13 februari 2019 uitspraak gedaan over de vraag of de weigering van het geven van toestemming door de VvE voor wijzigingen [...]
 Toon Kool 2019-02-15T02:44:51+00:00
 15 februari 2019|Reacties uitgeschakeld voor VVE. Vervangende machtiging van de rechter tot wijziging van de akte van splitsing.
 Toon Kool 2019-02-08T02:52:47+00:00
 8 februari 2019|Reacties uitgeschakeld voor VVE. Verzoek tot machtiging van rechter tot verbouwing van de loggia. Architectonisch aanzicht. Vernietiging besluit VVE?
 Toon Kool 2019-02-02T08:02:14+00:00
 2 februari 2019|Reacties uitgeschakeld voor VVE. Verbod betreden dakterras. Handhaving. Kosten van het slot.
 Toon Kool 2019-01-25T03:22:05+00:00
 25 januari 2019|Reacties uitgeschakeld voor Procesbevoegdheid. Procederen namens de VVE. Machtiging van de VVE. Machtiging van de rechter. Ontvankelijkheid.
 Toon Kool 2019-01-17T05:12:06+00:00
 17 januari 2019|Reacties uitgeschakeld voor Wijziging splitsingsakte. Bestemmingswijziging. Hinder en overlast? Nietigheid en vernietigbaarheid van een besluit van de VVE. Welke rechter is bevoegd?
 Toon Kool 2019-01-13T04:17:03+00:00
 13 januari 2019|Reacties uitgeschakeld voor Ontbreken van een procesvolmacht VvE? Juridisch eigendom appartementsrecht.
 Toon Kool 2019-01-06T05:17:44+00:00
 6 januari 2019|Reacties uitgeschakeld voor Uitleg van de splitsingsakte. Onrechtmatige verhuur appartement aan studenten?
 Toon Kool 2019-01-06T05:19:48+00:00
 23 december 2018|Reacties uitgeschakeld voor Is verhuur van appartement in strijd met het in de splitsingsakte opgenomen verbod tot het exploiteren van kamerverhuur?
 Toon Kool 2018-12-12T04:12:59+00:00
 12 december 2018|Reacties uitgeschakeld voor Appartementsrecht. Structurele hinder en overlast. Contactverbod?
 Toon Kool 2018-12-07T04:50:18+00:00
 7 december 2018|Reacties uitgeschakeld voor Appartementsrecht. Boete voor verhuur appartement aan toeristen. Huisvestingswet. Onttrokken aan de woningvoorraad?
 Toon Kool 2018-11-29T03:49:18+00:00
 29 november 2018|Reacties uitgeschakeld voor VVE. Vervangende machtiging kantonrechter ex artikel 5:121 BW. Geluidoverlast door werkzaamheden? Verandering van het architectonisch uiterlijk? Machtiging VVE voor het instellen van rechtsvorderingen.
 Toon Kool 2018-11-22T03:05:05+00:00
 Verdeling eenvoudige gemeenschap ten aanzien van appartementsrecht. Rechter voert regie bij de verdeling: spoorboekje voor taxatie en overdracht. Waardering appartement. Toedeling of verkoop aan een derde.
 22 november 2018|Reacties uitgeschakeld voor Verdeling eenvoudige gemeenschap ten aanzien van appartementsrecht. Rechter voert regie bij de verdeling: spoorboekje voor taxatie en overdracht. Waardering appartement. Toedeling of verkoop aan een derde.
 Toon Kool 2018-11-17T03:40:45+00:00
 17 november 2018|Reacties uitgeschakeld voor Nietig besluit VVE? Uitleg van splitsingsakte: behoort de vloer van de begane grond tot de gemeenschappelijke gedeelten?
 Toon Kool 2018-11-08T04:21:51+00:00
 8 november 2018|Reacties uitgeschakeld voor Wie moet kosten van het onderhoud van het dak van het balkon betalen: appartementseigenaar of de VvE?
 Toon Kool 2018-11-01T04:13:41+00:00
 1 november 2018|Reacties uitgeschakeld voor Geschil tussen appartementseigenaren. Geluidhinder. Vloerbedekking in strijd met splitsingsakte (en modelreglement)? Kamerverhuur toegestaan? Uitleg akte van splitsing.
 Toon Kool 2018-10-26T04:41:45+00:00
 Uitleg van splitsingsakte. Onverschuldigde betaling? Onrechtmatig handelen van VVE?
 26 oktober 2018|Reacties uitgeschakeld voor Uitleg van splitsingsakte. Onverschuldigde betaling? Onrechtmatig handelen van VVE?
 Toon Kool 2018-10-19T04:12:04+00:00
 Besluit van VVE vernietigbaar? Besluit in strijd met de redelijkheid en billijkheid? Kosten voor gemeenschappelijke ruimten.
 19 oktober 2018|Reacties uitgeschakeld voor Besluit van VVE vernietigbaar? Besluit in strijd met de redelijkheid en billijkheid? Kosten voor gemeenschappelijke ruimten.
 Toon Kool 2018-10-12T02:36:34+00:00
 Aanvang van de termijn van verzoek tot vernietiging van een besluit van de VvE
 12 oktober 2018|Reacties uitgeschakeld voor Aanvang van de termijn van verzoek tot vernietiging van een besluit van de VvE
 Toon Kool 2018-10-05T04:18:30+00:00
 5 oktober 2018|Reacties uitgeschakeld voor Is de VVE aansprakelijk voor schade naar aanleiding van een valpartij door gladde houten vloer op een buitenterras in appartementencomplex? Opstal.
 Toon Kool 2018-09-29T04:10:39+00:00
 Wijziging van splitsingsakte. Besluitvorming. Goederenrechtelijke verhouding. Redelijkheid en billijkheid.
 29 september 2018|Reacties uitgeschakeld voor Wijziging van splitsingsakte. Besluitvorming. Goederenrechtelijke verhouding. Redelijkheid en billijkheid.
 Toon Kool 2018-09-21T03:11:38+00:00
 Procederen binnen het appartementsrecht. Bevoegdheid. Dagvaardings- of verzoekschriftprocedure? Stemrechtverhouding. Wijziging van de akte van splitsing.
 21 september 2018|Reacties uitgeschakeld voor Procederen binnen het appartementsrecht. Bevoegdheid. Dagvaardings- of verzoekschriftprocedure? Stemrechtverhouding. Wijziging van de akte van splitsing.
 Toon Kool 2018-09-14T03:53:38+00:00
 Appartementsrecht. Splitsing. Eigendom of mede-eigendom van de omliggende gronden?
 14 september 2018|Reacties uitgeschakeld voor Appartementsrecht. Splitsing. Eigendom of mede-eigendom van de omliggende gronden?
 Toon Kool 2018-09-07T04:11:00+00:00
 7 september 2018|Reacties uitgeschakeld voor Besluit van VvE in strijd met de redelijkheid en billijkheid? VvE wil niet meewerken aan de wijziging van de splitsingsakte.
 Toon Kool 2018-09-01T02:35:41+00:00
 Procederen namens de VVE. VVE ontvankelijk in vordering? Volmacht.
 1 september 2018|Reacties uitgeschakeld voor Procederen namens de VVE. VVE ontvankelijk in vordering? Volmacht.
 Toon Kool 2018-08-09T02:26:45+00:00
 Appartementsrecht. Zijn de schoorsteenkanalen privé of gemeenschappelijk? Splitsingstekening.
 9 augustus 2018|Reacties uitgeschakeld voor Appartementsrecht. Zijn de schoorsteenkanalen privé of gemeenschappelijk? Splitsingstekening.


text:
Otto Lennart Hyland, född 24 september 1919 i Tranås i Säby församling, död 15 mars 1993 i Engelbrekts församling i Stockholm, var en svensk journalist och programledare vid Sveriges Radio samt Sveriges Television. Han ansågs under sin storhetstid som en nydanande och inflytelserik medarbetare inom sport och underhållning.
 Biografi
 Hyland anställdes vid Radiotjänst den 16 mars 1945 och blev kvar vid företagets efterföljare till den 30 september 1982. Han kom då närmast från en journalisttjänst vid Barometern i Kalmar. Han började som medarbetare på Radions akualitetsavdelning och arbetade även ibland som hallåman, men kom snart att dela sin tid mellan underhållningsprogram och sportbevakning. I den senare genren tog han med tiden över Sven Jerrings roll som ledande sportreporter och var även sportchef på radion. Bland annat bevakade han, tillsammans med Jerring, Olympiska vinterspelen 1948 i Sankt Moritz och London.
 Hyland var programledare för många publikfavoriter i både radio och TV. Hans första egna program, En släktgård från 1351, sändes den 21 januari 1945. Han debuterade som programledare för underhållningsprogrammet Fönsterrevyn, som sändes den 29 januari 1947. Sedan blev han programledare för en rad underhållningsprogram i både radio och TV, till exempel Lördagskväll (1947–1949), Karusellen (1951–1954), Sittinitti (1954–1955), Stora famnen (1958–1959) och Hylands hörna (1961–1983). Han ledde även välgörenhetsprogram, till exempel Röda fjädern. Hylands hörna började som ett radioprogram och övergick 1962 till TV. Programmet kom att sändas i omgångar fram till 1983. Åren 1977–1980 ledde han även Gomorron Sverige, som sändes från Göteborg. På frågan "Vilken är den intressantaste människa du mött i en TV-studio?", svarade Hyland 1980 att det var Per Oscarsson.
 Få ifrågasatte Hylands kompetens som programkonstruktör och -ledare, men han upplevdes av många som svår att samarbeta med, bland annat på grund av sin tilltagande alkoholism.
 Lennart Hyland är begravd på Tranås gamla kyrkogård. En bronsskulptur över honom, skapad av Tomas Qvarsebo, finns sedan 1995 i Stockholm, numera i parken till Radiohuset. Sedan år 2000 finns också en skulptur på Hylands torg vid Ågatan i Tranås.
 Familj
 Lennart Hyland var son till köpmannen Otto Hyland (1893-1954) och Ingrid Maria, född Karlsson (1897-1973). Han var från 1950 gift med Tuss Hyland (1927–2016), som var dotter till direktören Fredrik Nielsen och Elsa, född Johansson Tuss Hyland var syster till skådespelaren Gunnar Nielsen och svägerska till Claes Leo Lagergren. Lennart Hyland har en dotter, född 1944 i ett tidigare förhållande, och två söner i äktenskapet, födda 1954 respektive 1955. Han var farbror till journalisten Niklas Hyland.
 Kända sportreferat
 Som sportkommentator är Hyland kanske mest känd för referatet av Sveriges VM-guld 1962 i ishockey och målet i öppen bur av Nisse Nilsson i matchen mot Kanada i Colorado Springs (Pucken glider in i mål, den gliiider in i mååål). Även hans referat från fotbolls-VM 1958 i Sverige, där han fick sitt stora genombrott som snabbpratande sportreferent, blev mycket uppskattade. Även där levererade han ett klassiskt referat när Kurre Hamrin gjorde 3-1 i semifinalen mot Västtyskland. Hyland var också den som uppfann radions Sportextra i början av 1960-talet, där man växlade mellan referat från olika pågående matcher eller tävlingar, något som exempelvis BBC anammade först i början av 1970-talet.
 Ett annat historiskt referat av Hyland var när han påstod att han "skämdes som svensk" och att boxaren Ingemar Johansson var en "ynklig figur" efter att denne hade blivit diskvalificerad för passivitet i OS-finalen i Helsingfors 1952.
 Filmografi i urval
 (programledare)
 (programledare)
 (programledare)
 (programledare, 75 avsnitt)
 (programledare)
 (programledare)
 (gäst)
 (programledare)
 Bibliografi
 1968 –
 1988 –
 1990 –
 1990 –
 Källor
 Vidare läsning
 Externa länkar
 "Mediesnillet Hyland – före sin tid" på SR Minnen
 Programledare i Sveriges Radio
 Programledare i Sveriges Television
 Svenska radioprogramledare
 Sommarvärdar 1963
 Sommarvärdar 1964
 Sommarvärdar 1973
 Svenska TV-programledare
 Svenska sportkommentatorer
 Melodifestivalens programledare
 Personer från Tranås
 Födda 1919
 Avlidna 1993
 Män
 Vinnare av Stora journalistpriset
 Svenska sportjournalister


text:
En Hypernova kan udsende en gammaglimt med en ca. 100 gange så høj effekt som en supernova i forbindelse med eksplosionen. Hypernova-eksplosionen, der nåede os den 29. marts 2003, udsendte en effekt på 1 million gange, effekten fra vores galakses samlede stjerner.
 Den 19. marts 2008 nåede en hypernova-gammaglimt (GRB 080319B) os fra en afstand af omkring 7,5 milliarder lysår – hvilket er mere end halvvejs gennem universet. Det blev observeret via Swift-teleskopet.
 Referencer
 Eksterne henvisninger
 Sciencedaily, 2003-04-07, It's A Nova ... It's A Supernova ... It's A HYPERNOVA
 28 September 2000, Astronomy Bizarre: What the Heck is a 'Hypernova'
 NASA, 20 may 99: Brighter than an Exploding Star, It's a Hypernova!
 Space.com, 07 March 2000, Possible Hypernova Could Affect Earth Citat: "...What causes all this strange behavior in Eta Carinae is very simple: It’s enormous, more than 100 times the mass of our sun....at 7,500 light-years it’s still close enough to do some damage. However, the likely damage is not to humans directly, but to satellites and the upper atmosphere..."
 NASA, October 21, 1998: When stars go hyper Different kind of nova ends not with a whimper, but with a bang
 Stjernetyper