type: other

text:
Število zadetkov: 4755cT1QZHAlMjA2MDQvMjAxNCZkYXRhYmFzZSU1QlZEU1MlNUQ9VkRTUyZfc3VibWl0PWklQzUlQTElQzQlOERpJm9yZGVyPXNjb3JlJmRpcmVjdGlvbj1kZXNjJnJvd3NQZXJQYWdlPTIwJnBhZ2U9OQ==
 14 od 238
 VDSS sklep Pdp 580/2014 Višje delovno in socialno sodišče Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore 04.09.2014 zavrženje tožbe - izredna odpoved pogodbe o zaposlitvi - vročanje - fikcija vročitve - sodno varstvo - rok za vložitev tožbe - nadomestna vročitev Tožnica je v postopku na prvi stopnji zatrjevala, da je bila izredna odpoved pogodbe o zaposlitvi prevzeta dne 6. 1. 2014 s strani njenega nekdanjega moža. Če to drži, sodišče prve stopnje, glede na pravilno uporabo četrtega odstavka 88. člena ZDR-1, ne bi smelo šteti, da je bila izredna odpoved pogodbe o zaposlitvi vročena po poteku osmih dni od dneva prvega poskusa vročitve, to je 27. 12. 2013, ampak bi moralo šteti, da je bila izredna odpoved pogodbe o zaposlitvi vročena, ko je bila tudi dejansko prevzeta (s strani tožničinega bivšega moža). Ker sodišče prve stopnje ni izvajalo s strani tožnice predlaganih dokazov, s katerimi bi lahko ugotovilo, ali tožničine navedbe držijo, je bilo zaradi zmotne uporabe materialnega prava nepopolno ugotovljeno dejansko stanje.
 VDSS sklep Pdp 1487/2014 Višje delovno in socialno sodišče Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore 18.02.2015 krajevna pristojnost - sedež tožene stranke Pogodba o zaposlitvi med tožnikom in toženo stranko je bila sklenjena za določen čas od 14. 1. 2013 do vključno 13. 1. 2014. Sporna aneksa se nanašata zgolj na napotilo na delo v tujino v obdobju trajanja osnovne pogodbe o zaposlitvi za določen čas v času od 14. 1. 2013 do 17. 3. 2013. Zato ni mogoče slediti pritožbenim navedbam tožnika, da je sklenil delovno razmerje po obeh aneksih v Mariboru. Tožnik je namreč sklenil delovno razmerje po pogodbi o zaposlitvi v Kranju. Oba aneksa urejata le delo v tujini na posameznih projektih, ni pa šlo za novo sklenitev delovnega razmerja. Zato je za odločanje v zadevi krajevno pristojno Delovno in socialno sodišče v Ljubljani, Zunanji oddelek v Kranju in ne Delovno sodišče v Mariboru.
 VDSS sodba Pdp 149/2015 Višje delovno in socialno sodišče Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore 24.09.2015 prenehanje delovnega razmerja - vojak - izpolnitev pogojev za pridobitev pravice do starostne pokojnine - obvezno dodatno zavarovanje Ob ugotovitvi, da je tožnik že 23. 11. 2013 izpolnil pogoje za pridobitev poklicne pokojnine v skladu z določili ZPIZ-2 in pokojninskega načrta poklicnega zavarovanja, je imela tožena stranka v enajstem odstavku 92. člena ZObr pravno podlago za ugotovitev prenehanja veljavnosti tožnikove pogodbe o zaposlitvi z dnem 9. 8. 2014. V skladu z navedenim členom vojaški osebi preneha delovno razmerje na obrambnem področju najkasneje do konca koledarskega leta, v katerem izpolni pogoje za pridobitev pravice do starostne pokojnine po splošnih predpisih, ne glede na čas, za katerega je sklenil pogodbo o zaposlitvi, pri čemer se upošteva tudi zavarovalna doba s povečanjem oziroma dodana doba iz naslova obveznega dodatnega zavarovanja. Gre namreč za poseben, z zakonom določen razlog za prenehanje delovnega razmerja. Zato tožbeni zahtevek na odpravo odločbe tožene stranke o prenehanju delovnega razmerja ni utemeljen.
 VDSS sodba Pdp 301/2015 Višje delovno in socialno sodišče Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore 11.06.2015 redna odpoved pogodbe o zaposlitvi - poslovni razlog - organizacijski razlog - reorganizacija dela Tožena stranka je izvedla reorganizacijo z zmanjšanjem števila izvajalcev na delovnem mestu „gradbeni tehnik - visoke in inženirske gradnje“ (ki je zasedal tožnik), s čimer je prišlo do racionalizacije delovnega procesa z zmanjšanjem števila zaposlenih delavcev. Za reorganizacijo se je tožena stranka odločila zato, ker je imela organizacijska enota visokih gradenj v letu 2014 bistveno manj prihodkov kot v letu 2013 in negativne poslovne izide. Zaradi zmanjšanja obsega gradbišč pa je prenehala potreba po delu tožnika pod pogoji iz njegove pogodbe o zaposlitvi. Tožena stranka je tako dokazala, da je obstajal utemeljen poslovni razlog za redno odpoved pogodbe o zaposlitvi tožniku po prvi alineji prvega odstavka 89. člena ZDR-1. Zato je izpodbijana redna odpoved pogodbe o zaposlitvi iz poslovnega razloga zakonita.
 VDSS sklep Pdp 316/2015 Višje delovno in socialno sodišče Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore 25.09.2015 redna odpoved pogodbe o zaposlitvi - absolutna bistvena kršitev postopka - razlogi o odločilnih dejstvih Sodišče prve stopnje je najprej zavzelo stališče, da predstavlja izjava, ki jo je tožnik podal 1. 4. 2014, pisno odpoved pogodbe o zaposlitvi, nato pa je ugotovilo, da se je tožnik strinjal z odpovedjo, ki mu jo je podala tožena stranka. V nadaljevanju pa je sodišče prve stopnje zaključilo, da je bilo delovno razmerje med tožnikom in toženo stranko sporazumno prekinjeno oz. da je šlo za sporazum glede datuma prenehanja. Ker so razlogi o odločilnem dejstvu, tj. o načinu prenehanja pogodbe o zaposlitvi, med seboj v nasprotju, je podana absolutna bistvena kršitev z 14. točke drugega odstavka 339. člena ZPP. Izpodbijana sodba ima pomanjkljivosti, zaradi katerih se ne more preizkusiti. Zato je pritožbeno sodišče pritožbi ugodilo in izpodbijano sodbo razveljavilo ter zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v novo sojenje.
 VDSS sodba Pdp 492/2015 Višje delovno in socialno sodišče Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore 18.06.2015 prenehanje delovnega razmerja - vojak - izpolnitev pogojev za pridobitev pravice do starostne pokojnine - obvezno dodatno zavarovanje Ob ugotovitvi, da je tožnik že 8. 8. 2013 izpolnil pogoje za pridobitev poklicne pokojnine v skladu z določili ZPIZ-2 in pokojninskega načrta poklicnega zavarovanja, je imela tožena stranka v določbi enajstega odstavka 92. člena ZObr pravno podlago za ugotovitev prenehanja veljavnosti tožnikove pogodbe o zaposlitvi z dnem 15. 6. 2014. V skladu z navedeno določbo vojaški osebi preneha delovno razmerje na obrambnem področju najkasneje do konca koledarskega leta, v katerem izpolni pogoje za pridobitev pravice do starostne pokojnine po splošnih predpisih, ne glede na čas, za katerega je sklenil pogodbo o zaposlitvi, pri čemer se upošteva tudi zavarovalna doba s povečanjem oziroma dodana doba iz naslova obveznega dodatnega zavarovanja. Gre namreč za poseben, z zakonom določen razlog za prenehanje delovnega razmerja. Zato tožbeni zahtevek na odpravo odločbe tožene stranke o prenehanju delovnega razmerja ni utemeljen.
 VDSS sklep Pdp 457/2015 Višje delovno in socialno sodišče Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore 20.08.2015 predlog za izločitev sodnika - zavrženje predloga - predlog za oprostitev plačila sodnih taks - zamuda roka V tej zadevi je bila izdana sodba dne 3. 10. 2014, zoper katero se je tožena stranka pritožila. Ker je tožena stranka zahtevala izločitev predsednice senata (šele) z vlogo z dne 3. 1. 2015, to je po izdaji sodbe, je sodišče prve stopnje v skladu z določbo šestega odstavka 72. člena ZPP pravilno zavrglo tak predlog kot prepozen. V skladu z drugim odstavkom 72. člena ZPP lahko stranka zahteva izločitev sodnika oziroma sodnika porotnika, takoj ko izve, da je podan razlog za izločitev, vendar najpozneje do konca obravnave pred pristojnim sodiščem, če ni bilo obravnave, pa do izdaje odločbe.Ker tožena stranka v roku, ki ga je določilo sodišče prve stopnje, ni dopolnila predloga za oprostitev plačila sodnih taks (s predložitvijo izjave o svojem premoženjskem stanju), je sodišče predlog za oprostitev plačila sodnih taks pravilno zavrglo (108. člen ZPP).
 VDSS sklep Pdp 160/2015 Višje delovno in socialno sodišče Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore 20.08.2015 ugotovitev obstoja delovnega razmerja - sodno varstvo - rok - zavrženje tožbe - pravni interes Tožnica je najkasneje ob podpisu pogodbe o zaposlitvi za nedoločen čas od 1. 3. 2011 dalje, to je 25. 2. 2011, zvedela za kršitev pravice (da ji tožena stranka ne priznava obstoja delovnega razmerja od 1. 10. 2008 do 28. 2. 2011), zato bi morala najkasneje v 30 dneh od pričetka veljavnosti pisno sklenjene pogodbe o zaposlitvi vložiti tožbo na ugotovitev obstoja delovnega razmerja za čas od 1. 10. 2008 do 28. 2. 2011. Ker tega ni storila v zakonsko predpisanem roku (tožbo v tem sporu je vložila dne 30. 6. 2014), je sodišče prve stopnje v tem delu njeno tožbo pravilno zavrglo kot prepozno (3. odstavek 204. člena ZPP).Glede obstoja delovnega razmerja za čas od 1. 3. 2011 dalje, ko ima tožnica veljavno podpisano pogodbo o zaposlitvi za nedoločen čas, kar med strankama ni sporno, pa tožnica nima pravnega interesa za ugotovitev obstoja delovnega razmerja. Zato je sodišče prve stopnje v tem delu tožbo pravilno zavrglo.
 VDSS sodba Pdp 1025/2015 Višje delovno in socialno sodišče Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore 05.05.2016 nadurno delo - vojska - neenakomerna razporeditev delovnega časa - plačilo za nadurno delo - referenčno obdobje Tožnica v spornem obdobju ni opravljala nadurnega dela, saj je šlo za kompenzacijo ur v referenčnem obdobju, kar ni v neskladju z zakonodajo. Ure, ki jih je tožnica opravila, so bile vštevane kot polna delovna obveznost, za katero je tožena stranka pravilno obračunala urno postavko v višini 100 % in je tožnici tudi izplačevala pripadajoče dodatke (npr. za nedeljsko delo). Ker je tožnica za sporno obdobje od 1. 11. 2008 do 30. 6. 2014 vse ure neenakomernega dela kompenzirala s prostimi urami, pri čemer ni nezakonito, da za načine koriščenja ni dala posebnega soglasja, pač pa je zanjo veljal ukaz o delovnem času v Slovenski vojski, ji ne pripada še 130 % urne postavke za 40 ur mesečno. Zato je sodišče prve stopnje utemeljeno zavrnilo tožbeni zahtevek za izplačilo nadur v spornem obdobju.
 VDSS sodba Pdp 970/2015 Višje delovno in socialno sodišče Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore 10.03.2016 redna odpoved pogodbe o zaposlitvi - poslovni razlog - zmotna uporaba materialnega prava - sodna razveza - datum prenehanja delovnega razmerja Utemeljen je pritožbeni ugovor tožene stranke glede razveze pogodbe o zaposlitvi z dnem 23. 6. 2015 in posledično v zvezi s trajanjem delovnega razmerja ter izplačilom razlike v plači od nezakonitega prenehanja delavnega razmerja do 23. 6. 2015. Tožnik je bil po prenehanju delovnega razmerja pri toženi stranki ves čas zaposlen, saj se je takoj z naslednjim dnem samozaposlil in je bil zaposlen tudi v času, ko je sodišče odločalo o zakonitosti redne odpovedi pogodbe o zaposlitvi na zadnjem naroku za glavno obravnavo. Navedena okoliščina je pomembna za določitev datuma prenehanja pogodbe o zaposlitvi na podlagi sodne razveze, pri čemer sodišče ne more priznati delovnega razmerja pri prejšnjem delodajalcu, saj dvojno delovno razmerje ni mogoče. Zaradi navedenega je pritožbeno sodišče pritožbi tožene stranke ugodilo in odločilo, da se pogodba o zaposlitvi razveže z dnem 24. 6. 2014, ko je tožniku prenehalo delovno razmerje pri toženi stranki.
 VDSS sklep Pdp 1055/2015 Višje delovno in socialno sodišče Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore 12.11.2015 začasna odredba - več začasnih odredb - odškodnina zaradi povzročene škode delodajalcu Tožeča stranka v tem sporu vtožuje terjatev v višini 183.805,64 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi, za katere navaja, da znašajo 28.536,22 EUR, ob tem pa v predlogu za izdajo začasne odredbe navaja, da je vrednost vsega, kar je bilo toženi stranki zaseženega na podlagi že izdane začasne odredbe, približno 400.000,00 EUR. Namen začasne odredbe je doseči zavarovanje terjatve, ki je predmet tega spora, glede katere je sodišče v tem sporu že izdalo eno začasno odredbo, tožena stranka pa ni izkazala, da je potrebno izdati še dodatno začasno odredbo. Pritožbena navedba, da je tožeča stranka po vložitvi tožbe ugotovila, da je tožena stranka začela denar iz blagajne odtujevati že leta 2007 in da si je v obdobju od leta 2007 do 2014 neupravičeno prisvojila višji znesek, na pravilnost odločitve ne vpliva. V sodnem postopku se zavaruje bodoča izvršba terjatve, ki je predmet spora, ne pa kakšne druge terjatve.
 VDSS sklep Pdp 1070/2015 Višje delovno in socialno sodišče Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore 23.12.2015 izplačilo odpravnine - regres za letni dopust - delna oprostitev plačila sodne takse Glede na podatke in izjave o premoženjskem stanju po drugem in tretjem odstavku 12. člena ZST-1 in podatki letnega poročila za leto 2014 tožena stranka ne izpolnjuje pogojev za taksno oprostitev v celoti. Tako premoženjsko, finančno (bilančni dobiček in čisti poslovni izid) kot likvidnostno stanje namreč kaže na to, da je sposobna zagotoviti sredstva za plačilo znižane takse (40,00 EUR) ter da njena dejavnost ne bo ogrožena, če bo ta sredstva zagotovila takoj, v celotnem znesku. Čeprav ima tožena stranka blokiran TRR, kar pomeni, da se bo kakršenkoli prihodek v času blokade avtomatsko porabil za plačilo že evidentiranih obveznosti, pritožbeno sodišče poudarja, da v primeru, da posamično izplačilo s strani pravne osebe ne bo preseglo 420,00 EUR, tega izplačevalec dohodka ni dolžan nakazati na TRR pravne ali fizične osebe (skladno s 36. členom ZDavP-2 in 23. a členom Pravilnika o izvajanju Zakona o davčnem postopku).
 VDSS sklep Pdp 1111/2015 Višje delovno in socialno sodišče Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore 18.02.2016 redna odpoved pogodbe o zaposlitvi - poslovni razlog - obstoj odpovednega razloga Sodišče prve stopnje ni ugotavljalo, za kakšna dela je tožnica s toženo stranko sklenila pogodbo o zaposlitvi in ni raziskalo, kakšni so bili pogoji opravljanja dela pod pogoji iz pogodbe o zaposlitvi. Zato so preuranjeni zaključki o prenehanju potreb po opravljanju tožničinega dela pod pogoji iz sklenjene pogodbe o zaposlitvi. Tožena stranka je bila tožnici dolžna zagotavljati večje število različnih del, ne zgolj dela na koncu proizvodnje linije v proizvodnem programu A., ki se v pogodbi o zaposlitvi niti ne omenja. Listina tožene stranke o nižjem številu določenih izdelkov v prvem četrtletju 2015 kot v prvem četrtletju 2014 še ne dokazuje okoliščine bistvenega zmanjšanja naročil (na kar se v osnovi sklicuje izpodbijana odpoved), prav tako pa ni jasno, za kakšne izdelke gre oziroma kaj pomenijo v razmerju do do tožničinega dela, oziroma do celotnega programa A. (ki je sestavljen tudi iz drugih izdelkov, in kaj v razmerju do celotne proizvodnje.
 VDSS sodba Pdp 608/2015 Višje delovno in socialno sodišče Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore 07.03.2016 plačilo za dejansko delo - mobbing - trpinčenje na delovnem mestu Sodišče prve stopnje je pravilno zaključilo, da je tožnik, ki je bil sicer razporejen na delovno mesto višji vojaški uslužbenec X. razreda, dokazal, da je v obdobju od 1. 1. 2008 do 31. 8. 2014 opravljal dela, ki sodijo v opis del in nalog višjega vojaškega uslužbenca XII. razreda. Tožniku torej za sporno obdobje pripada plača za dejansko opravljeno delo.Pritožbeno sodišče soglaša z materialno pravnim zaključkom sodišča prve stopnje, da ravnanja toženke (žaljive opazke, zasmehovanje, dodeljevanje zahtevnejših nalog od tistih, ki bi jih moral tožnik opravljati na podlagi formacijske dolžnosti, ignoriranje tožnikovih ugovorov, pobud in predlogov), ki so bila usmerjena na tožnikovo osebnost, dolgotrajna (več kot 6 let) in sistematična, predstavljajo dejanje mobinga.
 VDSS sodba Pdp 1190/2015 Višje delovno in socialno sodišče Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore 19.05.2016 redna odpoved pogodbe o zaposlitvi - poslovni razlog - ekonomski razlog Pri toženi stranki je že v maju 2014 prišlo do prvih negativnih trendov pri prodaji proizvodnega programa družbe, te tendence pa so se nadaljevale tudi v naslednjih mesecih do oktobra. Zaradi zmanjšanja prodaje je začela upadati proizvodnja. Zato je bila potrebna optimizacija poslovanja, saj so obstoječi stroški dela družbe predstavljali povečano tveganje za uspešno poslovanje družbe v prihodnosti. Zaradi upada naročil se je zmanjšalo število opravil v okviru prodajne funkcije na področju podpore kupcem v prodaji in s tem tudi potreba po delu delavca na delovnem mestu komercialist III (ki ga je zasedala tožnica). Tožničina dela in naloge pa so se prerazporedile med ostale zaposlene. Sodišče prve stopnje je pravilno zaključilo, da je tožena stranka dokazala obstoj utemeljenega poslovnega razloga za redno odpoved pogodbe o zaposlitvi tožnici po 1. alinei 1. odstavka 89. člena ZDR-1, zato je izpodbijana odpoved pogodbe o zaposlitvi zakonita.
 VDSS sodba Pdp 64/2016 Višje delovno in socialno sodišče Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore 08.08.2016 redna odpoved pogodbe o zaposlitvi - poslovni razlog - reorganizacija - organizacijski razlog Stroški dela v poslovni enoti tožene stranke, v kateri je bil zaposlen tudi tožnik, so presegli predvidene stroške, nad toženo o stranko pa je bil že v letu 2014 zaradi možnosti nastanka insolventnosti uveden postopek preventivnega prestrukturiranja. Tožena stranka se je zato odločila za reorganizacijo in je zmanjšala število zaposlenih na delovnem mestu mesar v poslovni enoti, v kateri je bil zaposlen tožnik. Tožnikove delovne naloge pa je razporedila med ostale zaposlene na delovnem mestu mesar v tej poslovni enoti, zato je tožnikovo delo pod pogoji iz pogodbe o zaposlitvi postalo nepotrebno. To pa predstavlja utemeljen poslovni razlog za odpoved pogodbe o zaposlitvi po 1. alini prvega odstavka 89. člena ZDR-1, zato je izpodbijana odpoved pogodbe o zaposlitvi zakonita.
 VDSS sodba Pdp 654/2016 Višje delovno in socialno sodišče Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore 08.12.2016 reparacija – sodna razveza – obstoj delovnega razmerja – prekinitev postopka – ustavna pritožba Sodišče prve stopnje je pravilno ugotovilo, da je glede na sprejeto odločitev Vrhovnega sodišča RS v obravnavani zadevi odpadla podlaga za odločanje o tožbenem zahtevku tožnika, ki se nanaša na pravice iz delovnega razmerja za čas po 28. 2. 2013 do 14. 2. 2014, saj je tožniku pogodba o zaposlitvi zakonito prenehala z dnem 9. 1. 2009. Za čas po tem datumu namreč tožnik ni upravičen do priznanja obstoja delovnega razmerja, zato tudi njegov reparacijski zahtevek vključno z zahtevkom za plačilo regresa ni utemeljen. Vložitev ustavne pritožbe v nobenem primeru ni utemeljen razlog za prekinitev postopka, saj se lahko postopek prekine le v primerih, ki so v ZPP taksativno določeni (205. in 206. člen ZPP).
 VDSS sodba Pdp 781/2016 Višje delovno in socialno sodišče Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore 26.01.2017 obveznost plačila - stimulacija Tožena stranka je ugotavljala tožnikovo delovno uspešnost skladno z določbami podjetniške kolektivne pogodbe. Variabilni del plače iz naslova stimulacije za delovno uspešnost se je zaposlenim v obdobju od oktobra 2013 zmanjševal, ker so se bistveno zmanjšala sredstva namenjena za ta namen, kar se je poznalo tudi pri tožniku. Drugi vzrok za znižanje stimulacije, ki jo je prejel tožnik, pa je bil v tem, da se je kvaliteta in količina tožnikovega dela zmanjšala, saj ni več dosegal odločnih rezultatov, posledica pa je bila, da tožnik stimulacije iz naslova delovne uspešnosti od marca 2014 ni več prejemal. Zato je sodišče prve stopnje utemeljeno zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo razlike v plači iz naslova delovne uspešnosti v spornem obdobju.
 VDSS Sodba Pdp 1041/2016 Višje delovno in socialno sodišče Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore 16.03.2017 odškodninska odgovornost delavca - premoženjska škoda - subjektivni rok za zastaranje Tožeča stranka je zoper toženca, ki je bil pri njej zaposlen kot vodja komerciale, vložila tožbo za plačilo odškodnine za škodo, ki naj bi ji izvirala iz pogodbe o komisijski prodaji službenega vozila, sklenjene med tožečo stranko in drugo družbo, ki jo je za tožečo stranko brez pooblastila podpisal toženec. Vrednost vozila (ki ga je kasneje odkupil toženec kot fizična oseba) ni bila njegova tržna vrednost, temveč le vrednost v višini zadnjega obroka leasinga, ki ga je tožeča stranka plačala leasingodajalcu. Tožeča stranka je preko svojega direktorja izvedela za toženca kot povzročitelja škode in za škodo pred julijem 2011, zato je tožbo (ki je bila vložena 24. 7. 2014) vložila po preteku subjektivnega zastaralnega roka iz prvega odstavka 352. člena OZ.
 VDSS Sodba Pdp 931/2016 Višje delovno in socialno sodišče Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore 13.04.2017 redna odpoved pogodbe o zaposlitvi - poslovni razlog - reintegracija - nezakonitost odpovedi - nova odpoved iz istega poslovnega razloga - sodna razveza Poslovni razlog za odpoved pogodbe o zaposlitvi tožniku je nastal že z ukinitvijo njegovega delovnega mesta v letu 2014, okoliščina pravnomočne odločitve sodišča in kasnejša reintegracija tožnika, ob drugače nespremenjenem dejanskem stanju, pa tega ne spremeni. Delodajalec lahko iz istega poslovnega razloga odpove delavcu pogodbo o zaposlitvi le enkrat, čeprav po vrnitvi delavca na delo zanj delovnega mesta še vedno nima. Tožena stranka v pritožbi takemu stališču očita neživljenjskost. Vrhovno sodišče je v podobnem primeru že pritrdilo, da je položaj delodajalca težaven, če mora na podlagi pravnomočne sodbe vzpostaviti delovno razmerje na podlagi pogodbe o zaposlitvi za delovno mesto, ki je bilo ukinjeno, in za delo, ki se ne opravlja več. Če se zaradi spremenjenih okoliščin po času prvega sodnega postopka ne odprejo možnosti za zaposlitev vrnjenega delavca na drugih delih, delodajalec iz istega razloga pogodbe o zaposlitvi ne more več odpovedati, lahko...


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 |
 52013PC0757
 Proposta għal REGOLAMENT TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL li jemenda r-Regolament (KE) Nru 1166/2008 dwar stħarriġ ta’ strutturi tal-impriżi agrikoli u stħarriġ dwar metodi ta’ produzzjoni agrikola, rigward il-qafas finanzjarju għall-perjodu 2014-2018 /* COM/2013/0757 final - 2013/0367 (COD) */
 MEMORANDUM TA' SPJEGAZZJONI
 1. KUNTEST TAL-PROPOSTA
 Din l-inizjattiva għandha l-għan li
 tassigura finanzjament għall-Istħarriġ dwar l-istruttura
 tal-impriżi agrikoli tal-2016 u għal proġetti relatati.
 Ir-Regolament (KE) Nru 1166/2008 dwar stħarriġ ta’ strutturi
 tal-impriżi agrikoli u stħarriġ dwar metodi ta’ produzzjoni
 agrikola jirrikjedi li l-Istħarriġiet dwar l-Istruttura
 tal-Impriżi Agrikoli (FSS) jitwettqu f’għamla ta’ ċensiment
 agrikolu fl-2010 u bħala kampjuni ta’ stħarriġ fl-2013 u
 fl-2016. Jirrikjedi wkoll stħarriġ dwar metodi ta’ produzzjoni
 agrikola li għandhom jitwettqu fl-2010 jew fl-2011. L-Istati Membri u
 l-Kummissjoni jeħtieġu finanzjament konsiderevoli biex dawn
 l-istħarriġiet jitwettqu. Skont ir-Regolament, l-UE tista’ tkopri
 massimu ta’ 75 % tal-ispejjeż ta’ Stat Membru biex iwettaqhom.
 L-ammonti massimi li għalihom huma limitati r-rimborżi huma definiti
 għal kull pajjiż. Minħabba li l-istħarriġiet huma
 mifruxa fuq żewġ perjodi ta’ qafas finanzjarju pluriennali, ma kienx
 possibbli li l-finanzjament kollu tagħhom jiġi stabbilit fl-istess
 ħin. Skont l-Artikolu 14 tar-Regolament 1166/2008, l-awtorità
 baġitarja u leġiżlattiva jridu jiffissaw il-qafas finanzjarju
 għall-FSS 2016 fuq proposta mill-Kummissjoni u abbażi tal-qafas
 finanzjarju ġdid għall-perjodu li jibda fl-2014.
 Barra minn hekk, l-adeżjoni tal-Kroazja
 mal-Unjoni Ewropea għandha tittieħed inkonsiderazzjoni. Dan ifisser
 li r-Regolament jeħtieġ li jiġi emendat biex jinkludi wkoll
 il-kontribuzzjoni massima lill-Kroazja.
 L-istrateġija tas-Sistema Ewropea
 tal-Istatistika (ESS), tiddikjara li l-Kumitat dwar is-Sistema tal-Istatistika
 Ewropea (KSSE) għandu jkollu rwol li jagħti l-pariri u jgħin
 lill-Kummissjoni biex teżerċita l-poteri ta’ implimentazzjoni
 tagħha. Dan ifisser li għal proċeduri ta’ komitoloġija
 l-Kumitat Permanenti għall-Istatistika Agrikola għandu jiġi
 sostitwit mill-ESSC.
 Din il-proposta taġġorna
 r-Regolament 1166/2008 kif ġej: (i) tistabbilixxi qafas finanzjarju
 għall-2014 sal-2018; (ii) tistabbilixxi l-kontribut finanzjarju massimu
 tal-ispejjeż tal-Kroazja biex twettaq l-FSS; u (iii) tibdel il-kumitat li
 jassisti l-Kummissjoni.
 L-Istħarriġiet tal-Istruttura
 tal-Azjendi agrikoli ilhom jitwettqu b’mod armonizzat madwar l-Unjoni Ewropea,
 abbażi ta' atti legali, mill-1966. Ir-Regolament Nru 1166/2008
 attwali huwa wieħed f’sensiela ta’ atti legali dwar is-suġġett,
 u l-proposta biex dan ir-Regolament jiġi emendat hija għalhekk
 kompletament konsistenti mal-Programm Statistiku Ewropew u l-politiki tal-Unjoni.
 2. RIŻULTATI TAL-KONSULTAZZJONIJIET
 MAL-PARTIJIET INTERESSATI U TAL-VALUTAZZJONIJIET TAL-IMPATT
 Il-konsultazzjonijiet ewlenin ma’ partijiet
 interessati differenti u partijiet interessati oħra seħħet meta
 r-Regolament Nru 1166/2008 ġie abbozzat. Il-proposta preżenti
 ġiet evalwata mis-servizzi tal-Kummissjoni fir-rigward
 tal-ħtieġa għal dejta tal-FSS.
 Il-proposta ġiet diskussa mal-Kumitat
 Permanenti tal-Istatistika Agrikola.
 Twettqet evalwazzjoni ex-ante
 tal-inizjattiva.
 3. ELEMENTI LEGALI TAL-PROPOSTA
 Ir-Regolament jemenda r-Regolament
 Nru 1166/2008 dwar stħarriġ ta’ strutturi tal-impriżi
 agrikoli u stħarriġ dwar metodi ta’ produzzjoni agrikola.
 Ir-Regolament jistabbilixxi l-qafas finanzjarju
 għall-Istħarriġiet dwar l-Istruttura tal-Impriżi Agrikoli
 tal-2016, jistabbilixxi kontribut finanzjarju massimu għall-kosti
 tal-istħarriġiet tal-Kroazja, u jissostitwixxi l-Kumitat li
 jgħin lill-Kummissjoni fl-eżerċizzju tal-poteri ta’
 implimentazzjoni tagħha.
 L-Artikolu 338 tat-Trattat dwar
 il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea jistipula l-bażi legali
 għall-istatistika Ewropea. Waqt li jaġixxu skont il-proċedura
 leġiżlattiva ordinarja, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill jadottaw
 miżuri għall-produzzjoni ta’ statistika fejn meħtieġ
 għall-prestazzjoni tal-attivitajiet tal-Unjoni. Dan jistabbilixxi r-rekwiżiti
 marbuta mal-produzzjoni tal-istatistika Ewropea, filwaqt li jiddikjara li
 l-istatistika għandha tkun konformi mal-istandards ta’ imparzjalità,
 affidabbiltà, oġġettività, indipendenza xjentifika, effettività
 fl-infiq u kunfidenzjalità statistika.
 Il-proposta hija konformi mal-prinċipji
 ta’ sussidjarjetà u ta’ proporzjonalità, minħabba li tikkonċerna
 emendi żgħar fir-Regolament Nru 1166/2008, u li xi wħud
 minnhom huma diġà previsti fil-proċeduri leġiżlattivi li
 jwasslu għall-adozzjoni ta’ dak ir-Regolament.
 L-istrument propost: Regolament. Mezzi
 oħra ma jkunux xierqa minħabba li l-proposta temenda Regolament
 tal-Kunsill u tal-Parlament Ewropew fis-seħħ.
 Fis-27 ta' Ġunju 2013,
 il-Kummissjoni adottat proposta għal Regolament tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill
 li tadatta għadd ta' atti legali li jistipulaw l-użu
 tal-proċedura legali bi skrutinju (2013/0218 (COD),
 għall-Artikolu 290 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni
 Ewropea. Ir-Regolament (KE) Nru 1166/2008 dwar stħarriġ ta'
 strutturi tal-impriżi agrikoli u stħarriġ dwar metodi ta'
 produzzjoni agrikola kien fost l-atti bażiċi adattati
 għar-reġim ta' atti delegati.
 4. IMPLIKAZZJONIJIET BAĠITARJI
 L-istħarriġiet tal-Istruttura
 tal-Azjendi Agrikoli jiswew ħafna biex jitwettqu, u għalhekk
 jeħtieġu finanzjament konsiderevoli mill-Istati Membri u
 l-Kummissjoni sabiex jissodisfaw ir-rekwiżiti tal-informazzjoni. Skont
 ir-Regolament (KE) Nru 1166/2008, l-Istati Membri se jiġu
 rimborżati sa 75 % tal-ispejjeż tagħhom, limitati għal
 ammonti massimi definiti għal kull pajjiż. L-ammonti
 meħtieġa ġew stabbiliti fir-Regolament, ħlief
 għall-Kroazja, li ssieħbet fl-Unjoni Ewropea fl-2013. Barra minn
 hekk, ġew inklużi l-approprjazzjonijiet meħtieġa għall-ġestjoni,
 il-manutenzjoni u l-iżvilupp tas-sistemi tal-bażi ta' dejta
 użati fi ħdan il-Kummissjoni biex jipproċessaw id-dejta mressqa
 mill-Istati Membri . Il-qafas finanzjarju globali għall-perjodu mill-2014
 sal-2018 jammonta għal EUR 20 650 000.
 Sabiex jiġu ssodisfati r-rekwiżiti
 ta’ kwalità għolja dwar l-istatistika agrikola u biex jiġi
 żgurat li l-informazzjoni miġbura tkun disponibbli u tintuża
 bl-aktar mod effiċjenti possibbli, hemm bżonn ta’ azzjonijiet biex
 tittejjeb il-metodoloġija u jinstabu modi biex jitnaqqas il-piż fuq
 min iwieġeb u l-Istituti Nazzjonali tal-Istatistika filwaqt li fl-istess
 ħin jintlaħqu l-bżonnijiet il-ġodda ta’ tagħrif
 emerġenti. Dan wassal għal proposta għal allokazzjoni permezz
 ta’ proċedura interna tal-Kummissjoni, approprjazzjonijiet addizzjonali
 tal-Eurostat ta’ natura amministrattiva li għandhom jintużaw
 għall-iżvilupp tal-bażi tad-dejta u kwistjonijiet
 metodoloġiċi.
 .
 2013/0367 (COD)
 Proposta għal
 REGOLAMENT TAL-PARLAMENT EWROPEW U
 TAL-KUNSILL
 li jemenda r-Regolament (KE) Nru 1166/2008
 dwar stħarriġ ta’ strutturi tal-impriżi agrikoli u
 stħarriġ dwar metodi ta’ produzzjoni agrikola, rigward il-qafas
 finanzjarju għall-perjodu 2014-2018
 (Test b'rilevanza għaż-ŻEE)
 IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL
 TAL-UNJONI EWROPEA,
 Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar
 il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 338(1)
 tiegħu,
 Wara li kkunsidraw il-proposta tal-Kummissjoni
 Ewropea,
 Wara li l-abbozz tal-att leġiżlattiv
 intbagħat lill-Parlamenti nazzjonali,
 Filwaqt li jaġixxu skont
 il-proċedura leġiżlattiva ordinarja,
 Billi:
 (1) Ir-Regolament (KE)
 Nru 1166/2008 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill
 tad-19 ta’ Novembru 2008 dwar stħarriġ ta’ strutturi
 tal-impriżi agrikoli u stħarriġ dwar metodi ta’ produzzjoni
 agrikola u li jħassar ir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 571/88[1] jistipula li l-Istati Membri
 jwettqu stħarriġiet ta’ strutturi tal-azjendi agrikoli fl-2010,
 fl-2013 u fl-2016, li għalihom huma għandhom jirċievu
 kontribuzzjoni finanzjarja massima ta’ 75 % mill-Unjoni lejn
 l-ispejjeż ta’ twettiq tal-istħarriġiet, soġġetti
 għal ammonti massimi definiti.
 (2) Sabiex
 l-istħarriġiet dwar strutturi tal-azjendi agrikoli jitwettqu u sabiex
 ir-rekwiżiti ta’ informazzjoni tal-Unjoni jiġu ssodisfati, huwa
 meħtieġ finanzjar konsiderevoli mill-Istati Membri u mill-Unjoni.
 (3) Ir-Regolament (KE) Nru 1166/2008
 ipprovda l-pakkett finanzjarju għall-implimentazzjoni tal-programm ta’
 stħarriġiet, inklużi l-ġestjoni, il-manutenzjoni u
 l-iżvilupp tas-sistemi tal-bażi tad-dejta użati fi ħdan
 il-Kummissjoni biex jipproċessaw id-dejta mressqa mill-Istati Membri, u
 stabbilixxa l-ammont għall-perjodu mill-2008 sal-2013.
 (4) Skont l-Artikolu 14(2)
 tar-Regolament (KE) Nru 1166/2008, l-ammont għall-perjodu mill-2014
 sal-2018 għandu jiġi ffissat mill-awtorità baġitarja u
 leġiżlattiva fuq proposta tal-Kummissjoni skont il-qafas finanzjarju
 ġdid għall-perjodu li jibda fl-2014.
 (5) Il-pakkett finanzjarju
 propost għandu jiffinanzja biss it-twettiq tal-Istħarriġ dwar
 l-Istruttura tal-Azjendi Agrikoli fl-2016 u l-ġestjoni, il-manutenzjoni u
 l-iżvilupp relatat tas-sistemi tal-bażi ta' dejta użati fi
 ħdan il-Kummissjoni biex tipproċessa d-dejta mressqa mill-Istati
 Membri.
 (6) Fid-dawl tal-adeżjoni
 tal-Kroazja u l-ħtieġa li jitwettqu stħarriġiet dwar
 l-istruttura tal-impriżi agrikoli f’dan l-Istat Membru fl-2016,
 għandha tiġi ffissata kontribuzzjoni massima tal-Unjoni għal
 kull stħarriġ għall-Kroazja; dan l-adattament huwa
 meħtieġ minħabba l-adeżjoni u ma ġiex previst fl-Att
 ta' Adeżjoni.
 (7) Il-Kumitat Permanenti
 għall-Istatistika Agrikola (SCAS) stabbilit bid-Deċiżjoni tal-Kunsill
 72/279/KEE tal-31 ta’ Lulju 1972[2]
 jipprovdi pariri lill-Kummissjoni u jgħinha teżerċita
 s-setgħat ta' implementazzjoni tagħha skont l-atti leġislattivi
 msemmija fl-istatistika agrikola.
 (8) Skont l-istrateġija
 għal struttura ġdida tas-Sistema Ewropea tal-Istatistika (l-SSE),
 bl-għan li jitjiebu l-koordinazzjoni u s-sħubija fi struttura
 piramida ċara fi ħdan l-SSE, il-Kumitat tas-Sistema Ewropea
 tal-Istatistika (ESSC), stabbilit bir-Regolament (KE) Nru 223/2009
 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-11 ta’ Marzu 2009 dwar
 l-Istatistika Ewropea[3],
 għandu jkollu rwol ta' konsulenza u jgħin lill-Kummissjoni biex
 teżerċita s-setgħat ta' implimentazzjoni tagħha.
 Il-Kummissjoni se tkompli tiddjaloga mal-esperti fl-istatistika agrikola u
 tas-sajd qabel ma tressaq il-kawża quddiem l-ESSC.
 (9) Ir-referenza
 għall-Kumitat Permanenti għall-Istatistika Agrikola għandu
 jiġi sostitwit b’referenza għall-Kumitat tas-Sistema Ewropea
 tal-Istatistika.
 (10) Il-Kumitat Permanenti
 għall-Istatistika Agrikola ġie kkonsultat.
 (11) Għalhekk, ir-Regolament
 (KE) Nru 1166/2008 għandu jiġi emendat skont dan,
 (12) .
 ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
 Artikolu 1
 Ir-Regolament (KE) Nru 1166/2008 huwa emendat kif ġej:
 (1) Fl-Artikolu 13, jiżdied
 il-paragrafu li ġej bħala l-paragrafu 5 ġdid:
 “(5) Għall-istħarriġ dwar
 l-istruttura tal-azjendi agrikoli fl-2016, l-ammont massimu għall-Kroazja
 għandu jkun ta’ EUR 500 000.”
 Il-paragrafu 5 jsir il-paragrafu 6.
 (2) L-Artikolu 14 huwa emendat kif ġej:
 (a) Il-paragrafu 2 għandu jinbidel b’dan
 li ġej:
 “2. Il-pakkett finanzjarju tal-Unjoni għall-implimentazzjoni
 tal-istħarriġiet tal-istrutturi tal-azjendi agrikoli fl-2016,
 inklużi l-approprjazzjonijiet meħtieġa għall-ġestjoni,
 il-manutenzjoni u l-iżvilupp tas-sistemi tal-bażijiet tad-dejta
 użati fil-Kummissjoni biex jipproċessaw id-dejta pprovduta
 mill-Istati Membri skont id-dispożizzjonijiet ta' dan ir-Regolament,
 għandu jkun ta' EUR 20 650 000 għall-perjodu mill-2014
 sal-2018.";
 (b) Għandu jiżdied il-paragrafu 4 li
 ġej:
 “4. Il-Kummissjoni għandha timplimenta l-programm skont
 ir-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 tal-Parlament Ewropew u
 tal-Kunsill tal-25 ta' Ottubru 2012 dwar ir-regoli finanzjarji
 applikabbli għall-baġit ġenerali tal-Unjoni[4]."
 (3) Għandu jiddaħħal l-Artikolu 14a li ġej:
 "Artikolu 14 a
 Ħarsien tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni Ewropea
 1. Il-Kummissjoni għandha
 tieħu l-miżuri xierqa kollha li jiżguraw li meta attivitajiet
 iffinanzjati skont dan ir-Regolament jiġu implimentati, l-interessi
 finanzjarji tal-Unjoni jitħarsu permezz tal-applikazzjoni ta' miżuri
 ta’ prevenzjoni kontra l-frodi, il-korruzzjoni u kwalunkwe attività illegali
 oħra, permezz ta' verifiki effettivi u konsistenti u, jekk jinstabu xi
 irregolaritajiet, permezz tal-irkupru tal-ammonti mħallsa bi żball u,
 fejn ikun xieraq penali effettivi, proporzjonati u li jservu ta’ deterrent.
 2. Il-Kummissjoni jew
 ir-rappreżentanti tagħha u l-Qorti tal-Awdituri għandu jkollhom
 is-setgħa ta' verifika, fuq il-bażi ta' dokumenti u verifiki fuq
 il-post, fuq il-benefiċjarji tal-għotja, il-kuntratturi u
 s-sottokuntratturi kollha li jkunu rċevew fondi tal-Unjoni skont
 il-Programm.
 L-Uffiċċju Ewropew Kontra
 l-Frodi (OLAF) jista' jwettaq verifiki u spezzjonijiet fuq il-post fuq
 l-operaturi ekonomiċi kkonċernati direttament jew indirettament minn
 finanzjament bħal dan skont il-proċeduri stabbiliti fir-Regolament
 (Euratom, KE) Nru 2185/96, bl-għan li jiġi stabbilit jekk ikunux
 twettqu frodi, korruzzjoni jew kwalunkwe attività illegali oħra li
 taffettwa l-interessi finanzjarji tal-Unjoni b’konnessjoni ma’ ftehim ta’
 għotja, deċiżjoni ta’ għotja jew kuntratt li
 jikkonċerna l-finanzjament tal-Unjoni.
 Mingħajr ħsara
 għall-ewwel u t-tieni subparagrafi, il-ftehimiet ta’ kooperazzjoni ma’
 pajjiżi terzi u organizzazzjonijiet internazzjonali u l-ftehimiet ta’
 għotja u d-deċiżjonijiet ta’ għotja u l-kuntratti li
 jirriżultaw mill-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament għandhom
 jagħtu espressament is-setgħa lill-Kummissjoni, il-Qorti tal-Awdituri
 u l-OLAF li jwettqu tali awditjar, verifiki u spezzjonijiet fuq il-post."
 (4) L-Artikolu 15 għandu jinbidel b’dan li ġej:
 "Artikolu 15
 Kumitat
 1. Il-Kummissjoni għandha
 tiġi megħjuna mill-Kumitat tas-Sistema Statistika Ewropea stabbilit
 bir-Regolament (KE) Nru 223/2009. Dak il-kumitat għandu jkun kumitat
 skont it-tifsira tar-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u
 tal-Kunsill tas-16 ta’ Frar 2011 li jistabbilixxi r-regoli u
 l-prinċipji ġenerali dwar il-modalitajiet ta’ kontroll mill-Istati
 Membri tal-eżerċizzju tas-setgħat ta’ implimentazzjoni
 mill-Kummissjoni[5].
 2. Meta ssir referenza għal
 dan il-paragrafu, japplika l-Artikolu 5 tar-Regolament (UE)
 Nru 182/2011."
 Artikolu 2
 Dan ir-Regolament għandu jidħol
 fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu
 f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
 Dan ir-Regolament għandu jorbot
 fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
 Magħmul fi Brussell,
 Għall-Parlament Ewropew Għall-Kunsill
 Il-President Il-President
 DIKJARAZZJONI FINANZJARJA
 LEĠIŻLATTIVA
 1. QAFAS TAL-PROPOSTA/INIZJATTIVA
 1.1. Titolu tal-proposta/inizjattiva
 1.2. Qasam/oqsma
 tal-politika kkonċernat/i fl-istruttura ABM/ABB
 1.3. Natura
 tal-proposta/inizjattiva
 1.4. Objettiv(i)
 1.5. Raġunijiet
 għall-proposta/inizjattiva
 1.6. Tul
 tal-perjodu u impatt finanzjarju
 1.7. Metodu/i
 ta’ ġestjoni previst(i)
 2. MIŻURI TA' ĠESTJONI
 2.1. Regoli
 ta’ monitoraġġ u rappurtar
 2.2. Sistema
 ta’ ġestjoni u kontroll
 2.3. Miżuri
 għall-prevenzjoni ta’ frodi u irregolaritajiet
 3. IMPATT FINANZJARJU SMAT
 TAL-PROPOSTA/INIZJATTIVA
 3.1. Intestatura/i
 tal-qafas finanzjarju pluriennali u tal-intestatura/i baġitarja tan-nefqa
 affettwata/i
 3.2. Impatt
 stmat fuq in-nefqa
 3.2.1. Sommarju tal-impatt
 stmat fuq in-nefqa
 3.2.2. Stima tal-impatt fuq
 l-approprjazzjonijiet operazzjonali
 3.2.3. Stima tal-impatt fuq
 l-approprjazzjonijiet ta’ natura amministrattiva
 3.2.4. Kompatibbiltà
 mal-qafas finanzjarju pluriennali attwali
 3.2.5. Parteċipazzjoni
 minn partijiet terzi fil-finanzjament
 3.3. Impatt stmat fuq id-dħul
 DIKJARAZZJONI
 FINANZJARJA LEĠIŻLATTIVA
 1. QAFAS TAL-PROPOSTA/INIZJATTIVA
 1.1. Titolu
 tal-proposta/inizjattiva
 Ir-Regolament tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill li
 jemenda r-Regolament (KE) Nru 1166/2008 dwar stħarriġ
 tal-strutturi tal-azjendi agrikoli u l-istħarriġ dwar metodi ta’
 produzzjoni agrikola, rigward il-qafas finanzjarju għall-perjodu 2014-2018
 1.2. Qasam/oqsma
 tal-politika kkonċernat/i fl-istruttura ABM/ABB[6]
 3403 —
 Produzzjoni ta’ informazzjoni statistika
 1.3. Natura
 tal-proposta/inizjattiva:
 ̈ Il-proposta/l-inizjattiva
 hija marbuta ma' azzjoni ġdida
 ̈ Il-proposta/inizjattiva
 hija marbuta ma' azzjoni ġdida li ssegwi proġett pilota/azzjoni
 ta' tħejjija[7]
 x Il-proposta/inizjattiva hija marbuta mal-estensjoni ta’ azzjoni
 eżistenti
 ̈ Il-proposta/l-inizjattiva
 hija marbuta ma’ azzjoni indirizzata mill-ġdid lejn azzjoni ġdida
 1.4. Objettivi
 1.4.1. L-objettiv(i)
 strateġiku/speċifiċi pluriennali tal-Kummissjoni fil-mira
 tal-proposta/inizjattiva
 It-titjib
 ta’ sorsi ġodda għat-tkabbir u l-koeżjoni soċjali u
 ekonomija rurali b’saħħitha
 1.4.2. L-objettiv(i)
 speċifiku/speċifiċi u l-attività(jiet) ABM/ABB
 ikkonċernata/ikkonċernati
 Objettiv speċifiku Nru 1
 Biex
 jiġi żgurat li dawk li jfasslu l-politika u partijiet interessati
 oħra, inkluż il-pubbliku ġenerali, ikollhom
 għad-dispożizzjoni tagħhom dejta statistika armonizzata dwar
 l-istruttura ta’ azjendi agrikoli tal-Unjoni Ewropea mis-sena 2016.
 Attività/attivitajiet ABM/ABB ikkonċernata/i
 3403
 — Produzzjoni ta’ informazzjoni statistika
 1.4.3. Riżultat(i)
 u impatt mistennija
 Speċifika
 l-effetti li għandu jkollha l-proposta/inizjattiva fuq
 il-benefiċjarji/gruppi fil-mira.
 Il-proposta
 għandha l-għan li tiżgura li jkun hemm iktar appoġġ
 finanzjarju għall-Istati Membri biex jiġbru dejta dwar l-istruttura
 ta’ azjendi agrikoli, billi jiffissaw il-pakkett finanzjarju għall-perjodu
 2014-2018 għall-appoġġ tal-SSF 2016.
 Il-programm
 propost għandu jipprovdi l-kontinwazzjoni tal-appoġġ
 għall-monitoraġġ u l-implimentazzjoni tal-politika agrikola
 komuni (inkluż il-PAK 2020 il-ġdida) billi jippermetti
 l-kontinwazzjoni ta’ ġbir ta’ informazzjoni sabiex jitkejlu l-bidliet
 strutturali fl-agrikoltura matul iż-żmien, li huma meħtieġa
 biex jiġu analizzati x-xejriet fil-qasam tal-agrikoltura tal-UE.
 Il-Politika
 Agrikola Komuni kienet, u jekk il-Politika tal-Iżvilupp Rurali tittieħed
 inkonsiderazzjoni, xorta għadha politika tal-UE ferm importanti, kif
 espress f’termini baġitarji (jiġifieri 30 sa 40 % tal-baġit
 totali tal-UE) u huwa ferm importanti li tkun kapaċi tevalwa l-impatt
 tal-politika dwar l-iżvilupp agrikolu. Din l-inizjattiva tipprovdi
 appoġġ finanzjarju kontinwu lill-Istati Membri għall-ġbir
 ta’ dejta dwar l-istruttura tal-azjendi agrikoli sabiex tiżgura s-serje
 tad-dejta u l-provvista kontinwa ta’ informazzjoni meħtieġa
 għall-monitoraġġ u l-implimentazzjoni tal-Politika Agrikola
 Komuni. L-aspetti l-oħra kollha tal-qafas legali eżistenti ser
 jibqgħu mingħajr tibdil u ma huwa mistenni l-ebda impatt ġdid.
 1.4.4. L-indikaturi
 tar-riżultati u l-impatt
 Speċifika
 l-indikaturi għall-monitoraġġ tal-implimentazzjoni tal-proposta/inizjattiva.
 L-implimentazzjoni
 tal-proposta se tiġi mmonitorjata permezz ta’: (i) laqgħat tal-grupp
 ta' ħidma mal-Istati Membri; (ii) validazzjoni tas-settijiet tad-dejta
 skont ir-regoli speċifikati fil-Manwal tal-Fornitur tad-Dejta; u (iii)
 analiżi ta’ Rapporti Metodoloġiċi Nazzjonali.
 1.5. Raġunijiet
 għall-proposta/inizjattiva
 1.5.1. Rekwiżit(i)
 li għandu/hom jiġi/u ssodisfat(i) fuq perjodu qasir jew twil
 L-istħarriġiet
 tal-istruttura tal-azjendi agrikoli (iċ-ċensiment agrikolu tal-2010 u
 l-istħarriġiet kampjunarji tal-2013 u l-2016) huma koperti
 bir-Regolament (KE) Nru 1166/2008.
 1.5.2. Valur
 miżjud tal-involviment tal-UE
 Hemm bżonn ta’ ġbir armonizzat tad-dejta
 biex wieħed ikun jista' jasal għal konklużjonijiet komparabbli
 fil-livell tal-UE fil-kuntest tal-Politika Agrikola Komuni. Id-diversi
 sitwazzjonijiet klimatiċi u reġjuni ambjentali fl-Unjoni Ewropea,
 bil-prattiki differenti ta’ biedja tagħhom, isaħħu l-argument
 ta’ approċċ fil-livell tal-Unjoni. L-azzjoni, skont il-prinċipju
 ta’ sussidjarjetà tħalli f’idejn il-pajjiżi biex jiddeċiedu
 l-mod li bih tinġabar id-dejta (intervisti personali, stħarriġ
 postali, l-użu ta’ sorsi amministrattivi oħra abbażi
 tal-internet jew it-telefon eċċ.), madankollu fi ħdan
 ir-Regolament għandu jinġabar ammont ta’ informazzjoni armonizzata,
 bl-użu ta’ definizzjonijiet komuni (li jistgħu jinftiehmu b’mod
 differenti bejn l-Istati Membri skont ir-realtà agrikola tagħhom).
 Għalhekk l-azzjoni mill-UE hija meħtieġa sabiex tinkiseb
 informazzjoni komparabbli dwar l-agrikoltura fil-livell tal-UE.
 1.5.3. It-tagħlimiet
 meħuda minn esperjenzi simili fil-passat
 L-istruttura tal-istħarriġ tal-SSF hija
 pjuttost kumplessa u teħtieġ ħidma sostanzjali fl-Istati Membri,
 skont x'jirrappurtaw fil-gruppi ta’ ħidma r-rappreżentanti tal-Istati
 Membri li implimentaw l-istħarriġ fil-pajjiżi tagħhom
 (bħalissa, informazzjoni dwar madwar 200 varjabbli hija miġbura
 għal kull azjenda agrikola mistħarrġa). Konsultazzjoni dwar
 il-piż għal min iwieġeb u organizzazzjonijiet responsabbli
 għall-ġbir tad-dejta twettqet fil-laqgħat tal-gruppi ta’
 ħidma tal-FSS. Din uriet li l-ġbir tad-dejta meħtieġa
 jpoġġi piż sinifikanti fuq l-Istati Membri (uffiċċji
 tal-istatistika u dawk li jwieġbu), u li l-intervisti personali huma ta'
 spiss bżonnjużi sabiex jiżguraw dejta ta’ kwalità għolja.
 L-Istati Membri u l-Kummissjoni jeħtieġu finanzjament konsiderevoli
 biex iwettqu l-istħarriġiet u jiġbru l-informazzjoni
 meħtieġa — l-esperjenza turi li l-ispejjeż tal-Istati Membri
 jistgħu jaqbżu b'mod konsiderevoli l-kontribut tal-UE (limitu massimu
 ta’ 75 % ta’ ammonti fissi għal kull pajjiż). Waqt li l-qafas
 finanzjarju għall-istħarriġiet tal-2010 u l-2013 ġie
 ffissat fir-Regolament Nru 1166/2008, il-qafas finanzjarju għall-FSS
 tal-2016 irid jiġi ffissat mill-awtorità baġitarja u
 leġiżlattiva dwar il-proposta mill-Kummissjoni u bbażat fuq
 il-qafas finanzjarju ġdid għall-perjodu li jibda fl-2014, kif
 stipulat fir-Regolament Nru 1166/2008.
 Il-koerenza u s-sinerġija possibbli ma' strumenti
 rilevanti oħra
 L-istħarriġiet tal-istruttura tal-azjendi
 agrikoli għandhom storja twila li jitwettqu fuq bażi tal-UE
 mill-1966/67 u li huma koperti b’qafas legali. L-att legali attwali
 fis-seħħ (ir-Regolament Nru 1166/2008) ikopri l-istħarriġiet
 skedati għaċ-ċensiment tal-agrikoltura fl-2010 u
 l-istħarriġiet kampjunarji għall-2013, kif ukoll
 għall-2016. Inizjattiva leġiżlattiva ġdida
 għat-tkomplija ta’ dan il-programm ta’ stħarriġiet wara l-2016
 hija prevista, sabiex tkompli taqdi l-għan ta’ appoġġ
 għat-tfassil, l-implimentazzjoni, il-monitoraġġ u l-evalwazzjoni
 tal-PAK 2020 u lil hinn minnha.
 1.6. Tul
 tal-perjodu u impatt finanzjarju
 × Proposta/inizjattiva
 ta' tul tal-perjodu limitat
 –
 × Proposta/inizjattiva
 b'effett mill-1 ta' Jannar 2014
 sal-31 ta' Diċembru 2018.
 –
 × Impatt finanzjarju
 mill-2014 sal-2019
 ̈ Proposta/inizjattiva ta' tul
 tal-perjodu illimitat
 –
 Implimentazzjoni b'perjodu tat-tnedija mill-SSSS
 sal-SSSS,
 –
 segwita b'operazzjoni fuq skala sħiħa.
 1.7. Metodu(i)
 ta’ ġestjoni ppjanat(i) [8]
 x Ġestjoni diretta mill-Kummissjoni
 –
 x mid-dipartimenti tagħha, inkluż mill-persunal tagħha
 fid-delegazzjonijiet tal-Unjoni;
 –
 ̈ mill-aġenziji eżekuttivi;
 ̈ Ġestjoni kondiviża mal-Istati Membri
 ̈ Ġestjoni indiretta permezz tad-delega ta' kompiti ta' implimentazzjoni lil:
 –
 ̈ pajjiżi terzi jew lil korpi li jkunu nnominaw;
 –
 ̈ organizzazzjonijiet internazzjonali u l-aġenziji tagħhom
 (għandhom jiġu speċifikati);
 –
 ̈il-BEI u l-Fond Ewropew tal-Investiment;
 –
 ̈ korpi msemmijin fl-Artikoli 208 u 209 tar-Regolament Finanzjarju;
 –
 ̈ korpi tal-liġi pubblika;
 –
 ̈ korpi rregolati b'liġi privata b'missjoni ta' servizz pubbliku
 sal-punt li jipprovdu garanziji finanzjarji xierqa;
 –
 ̈ korpi rregolati mil-liġi privata ta' Stat Membru li huma
 inkarigati biex jimplimentaw sħubija pubblika privata u li jipprovdu
 garanziji finanzjarji xierqa;
 –
 ̈ persuni inkarigati biex jimplimentaw azzjonijiet speċifiċi
 fil-PESK skont it-Titolu V tat-TUE, u identifikati fl-att bażiku
 rilevanti.
 – Jekk tindika aktar minn metodu wieħed ta’
 ġestjoni, jekk jogħġbok ipprovdi d-dettalji fit-taqsima
 “Kummenti”.
 Kummenti
 2. MIŻURI TA’ ĠESTJONI
 2.1. Regoli
 ta’ monitoraġġ u rappurtar
 Speċifika
 l-frekwenza u l-kundizzjonijiet
 Dawk li jirċievu l-għotjiet għandhom
 jibagħtu d-dejta miġbura u r-rapport ta’ kwalità korrispondenti.
 2.2. Sistema
 ta’ ġestjoni u kontroll
 2.2.1. Ir-riskju/riskji
 identifikat(i)
 Kwistjonijiet potenzjali tal-kwalità u l-puntwalità
 tad-dejta.
 2.2.2. Il-metodu/i
 tal-kontroll previst(i)
 Ir-regoli
 ta’ validazzjoni applikati għal settijiet tad-dejta li għandhom
 jiġu kkomunikati lill-Istati Membri bil-quddiem; il-konformità mad-dati
 ta’ skadenza se tiġi mmonitorjata. Rapporti Metodoloġiċi
 Nazzjonali se jkunu meħtieġa għal kull stħarriġ.
 L-ispejjeż eliġibbli se jiġu ċċekkjati.
 2.3. Miżuri
 għall-prevenzjoni ta’ frodi u irregolaritajiet
 Speċifika
 l-miżuri ta' prevenzjoni u ta' protezzjoni eżistenti jew previsti.
 Barra
 milli japplika l-mekkaniżmi ta’ kontroll regolatorji kollha, il-Eurostat
 se jiżviluppa strateġija kontra l-frodi għall-2014-17, skont
 l-istrateġija ġdida tal-Kummissjoni kontra l-frodi (CAFS) adottata
 fl-24 ta’ Ġunju 2011. Din se tiżgura, pereżempju,
 li l-monitoraġġ intern marbut mal-ġlieda kontra l-frodi jkun
 totalment allinjat mal-CAFS u li l-approċċ tal-ġestjoni
 tar-riskju ta’ frodi jkun immirat biex jidentifika l-oqsma ta’ riskju ta’ frodi
 u r-reazzjonijiet adegwati. Gruppi ta’ netwerking u għodod tal-IT
 speċifiċi ddedikati għall-analiżi tal-każijiet ta’
 frodi se jitwaqqfu fejn meħtieġ.
 Il-Eurostat
 iddefinixxa strateġija ta’ kontroll tal-2013 sal-2017 li takkumpanja
 l-implimentazzjoni tan-nefqa. Il-miżuri u l-għodod f’din
 l-istrateġija huma applikabbli b’mod sħiħ għar-Regolament
 propost. It-tnaqqis tal-kumplessità, l-applikazzjoni ta’ proċeduri ta’
 monitoraġġ kosteffettivi kif ukoll it-twettiq ta’ kontrolli ex-ante
 u ex-post ibbażati fuq ir-riskji se jkollhom l-għan li jnaqqsu
 l-probabbiltà u jikkontribwixxu għall-prevenzjoni ta’ frodi. Miżuri
 speċifiċi għaż-żieda fl-għarfien u
 t-taħriġ rilevanti rigward il-prevenzjoni tal-frodi huma parti mill-istrateġija
 ta' kontroll.
 3. L-IMPATT FINANZJARJU STMAT
 TAL-PROPOSTA/INIZJATTIVA
 3.1. Intestatura/i
 tal-qafas finanzjarju pluriennali u tal-intestatura/i baġitarja/i
 tan-nefqa affettwata/i
 · Intestaturi baġitarji tan-nefqa eżistenti
 Skont l-ordni tal-intestaturi tal-qafas
 finanzjarju pluriennali u l-intestaturi baġitjarji.
 L-intestatura tal-qafas finanzjarju pluriennali || Intestatura baġitjarja || Tip ta’ riżultat nefqa || Kontribut
 Numru Deskrizzjoni: || Diff./mhux diff. ([9]) || minn pajjiżi tal-EFTA[10] || minn pajjiżi kandidati[11] || minn pajjiżi terzi || fit-tifsira tal-Artikolu 21(2)(b) tar-Regolament Finanzjarju
 2 || 05 08 02 Tkabbir Sostenibbli: riżorsi naturali || Diff || LE || LE || LE || LE
 · Intestaturi baġitarji ġodda mitluba
 Skont l-ordni tal-intestaturi tal-qafas finanzjarju
 pluriennali u l-intestaturi baġitjarji.
 L-intestatura tal-qafas finanzjarju pluriennali || Intestatura baġitjarja || Tip ta’ nefqa || Kontribut
 Numru [Intestatura ............................................] || Diff./mhux diff. || minn pajjiżi tal-EFTA || minn pajjiżi kandidati || minn pajjiżi terzi || fit-tifsira tal-Artikolu 21(2)(b) tar-Regolament Finanzjarju
 || [XX.SS.SS.SS] || || IVA/LE || IVA/LE || IVA/LE || IVA/LE
 3.2. Impatt
 stmat fuq in-nefqa
 3.2.1. Sommarju
 tal-impatt stmat fuq in-nefqa
 EUR miljun (sa 3 punti deċimali)
 L-intestatura tal-qafas finanzjarju pluriennali: || Numru 2 || Tkabbir Sostenibbli: riżorsi naturali
 DĠ: AGRI || || || 2014 || 2015 [12] || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || TOTAL
  Approprjazzjonijiet operazzjonali || || || || || || ||
 Numru tal-linja baġitarja 05 08 02 [13] || Impenji || (1) || 0.250 || 19.500 || 0.300 || 0.300 || 0.300 || || 20.650
 Pagamenti || (2) || || 9.850 || 0.300 || 0.300 || 9.900 || 0.300 || 20.650
 Numru tal-linja baġitarja || Impenji || (1a) || || || || || || ||
 Pagamenti || (2 a) || || || || || || ||
 Approprjazzjonijiet ta' natura amministrattiva ffinanzjati mill-pakkett għall-programmi speċifiċi[14] || || || || || || ||
 Numru tal-linja baġitarja || || (3) || || || || || || ||
 TOTAL ta' approprjazzjonijiet operazzjonali għad-DĠ AGRI || Impenji || =1+1a+3 || 0.250 || 19.500 || 0.300 || 0.300 || 0.300 || || 20.650
 Pagamenti || =2+2A+3 || || 9.850 || 0.300 || 0.300 || 9.900 || 0.300 || 20.650
  TOTAL tal-approprjazzjonijiet operazzjonali || Impenji || (4) || 0.250 || 19.500 || 0.300 || 0.300 || 0.300 || || 20.650
 Pagamenti || (5) || || 9.850 || 0.300 || 0.300 || 9.900 || 0.300 || 20.650
  TOTAL ta' approprjazzjonijiet ta’ natura amministrattiva ffinanzjati mill-pakkett ta' programmi speċifiċi || (6) || || || || || || ||
 TOTAL ta' approprjazzjonijiet operazzjonali taħt l-INTESTATURA 2 tal-qafas finanzjarju pluriennali || Impenji || =4+ 6 || 0.250 || 19.500 || 0.300 || 0.300 || 0.300 || || 20.650
 Pagamenti || =5+ 6 || || 9.850 || 0.300 || 0.300 || 9.900 || 0.300 || 20.650
 Jekk hija affettwata iżjed minn intestatura
 waħda mill-proposta / inizjattiva:
  TOTAL ta' approprjazzjonijiet operazzjonali || Impenji || (4) || || || || || || ||
 Pagamenti || (5) || || || || || || ||
  TOTAL ta' approprjazzjonijiet ta’ natura amministrattiva ffinanzjati mill-pakkett ta' programmi speċifiċi || (6) || || || || || || ||
 TOTAL ta' approprjazzjonijiet operazzjonali taħt l-INTESTATURI minn 1 sa 4 tal-qafas finanzjarju pluriennali (Ammont ta' referenza) || Impenji || =4+ 6 || || || || || || ||
 Pagamenti || =5+ 6 || || || || || || ||
 L-intestatura tal-qafas finanzjarju pluriennali: || 5 || “ Nefqa amministrattiva ”
 EUR miljun (sa 3 punti deċimali)
 || || || Sena 2014 || Sena 2015 || Sena 2016 || Sena 2017 || Sena 2018 || TOTAL
 DĠ: ESTAT ||
  Riżorsi umani || 0.537 || 0.537 || 0.537 || 0.537 || 0.537 || 2.685
  Nefqa amministrattiva oħra || 0.30 || 0.45 || 0.55 || 0.45 || 0.45 || 2.2
 TOTAL DĠ ESTAT || Approprjazzjonijiet || 0.837 || 0.987 || 1.077 || 0.987 || 0.987 || 4.885
 || || || Sena 2014 || Sena 2015 || Sena 2016 || Sena 2017 || Sena 2018 || TOTAL
 TOTAL ta' approprjazzjonijiet operazzjonali taħt l-INTESTATURA 5 tal-qafas finanzjarju pluriennali || (Impenji totali = Pagamenti totali) || 0.837 || 0.987 || 1.077 || 0.987 || 0.987 || 4.885
 EUR miljun (sa 3 punti deċimali)
 || || || Sena 2014 || Sena 2015 || Sena 2016 || Sena 2017 || Sena 2018 || Sena 2019 || TOTAL
 TOTAL ta' approprjazzjonijiet operazzjonali taħt l-INTESTATURI 1 sa 5 tal-qafas finanzjarju pluriennali || Impenji || 1.087 || 20.487 || 1.377 || 1.287 || 1.287 || || 25.525
 Pagamenti || 0.837 || 10.837 || 1.377 || 1.287 || 10.887 || 0.300 || 25.525
 3.2.2. Stima
 tal-impatt fuq l-approprjazzjonijiet operazzjonali
 –
 ̈ Il-proposta/inizjattiva ma tirrikjedix l-użu ta'
 approprjazzjonijiet operazzjonali
 –
 x Il-proposta/inizjattiva tirrikjedi l-użu
 ta' approprjazzjonijiet operazzjonali, kif spjegat hawn taħt:
 Approprjazzjonijiet ta’ impenn f’miljuni ta’ EUR (sa
 3 punti deċimali)
 L-objettivi u r-riżultati indikattivi ò || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || ||
 || Tip ta’ riżultat[15] || Kost medju tar-riżultat || Għadd ta' riżultati || Kost || Għadd ta' riżultati || Kost || Għadd ta' riżultati || Kost || Għadd ta' riżultati || Kost || Għadd ta' riżultati || Għadd || Għadd totali ta' riżultati || Total kost
 OBJETTIV SPEĊIFIKU Nru 1[16]... || || || || || || || || || || || || || ||
 - Riżultat || Bażi tad-dejta || 1.45 || || 0.25 || || 0.3 || || 0.3 || || 0.3 || || 0.3 || || 1.45
 - Riżultat || Mikrodejta || EUR 11.4 għal kull rekord || || || || 9.6 || || || || || || 9.6 || 1.685 miljun rekord || 19.2
 - Riżultat || || || || || || || || || || || || || ||
 Subtotal għall-objettiv speċifiku Nru 1 || || || || || || || || || || || || || ||
 OBJETTIV SPEĊIFIKU Nru 2... || || || || || || || || || || || || || ||
 - Riżultat || || || || || || || || || || || || || ||
 Subtotal għall-objettiv speċifiku Nru 2 || || || || || || || || || || || || || ||
 KOST TOTALI || || || || 0.25 || || 9.9 || || 0.3 || || 0.3 || || 9.9 || || 20.65
 3.2.3. Stima
 tal-impatt fuq l-approprjazzjonijiet ta’ natura amministrattiva
 3.2.3.1. Sommarju
 –
 ̈ Il-proposta/l-inizjattiva ma teħtieġx l-użu ta’
 approprjazzjonijiet amministrattivi
 –
 ̈ Il-proposta/inizjattiva teħtieġ l-użu ta’
 approprjazzjonijiet amministrattivi, kif spjegat hawn taħt:
 EUR miljun (sa 3
 punti deċimali)
 || Sena 2014 || Sena 2015 || Sena 2016 || Sena 2017 || Sena 2018 || TOTAL
 INTESTATURA 5 tal-qafas finanzjarju pluriennali || || || || || ||
 Riżorsi umani || 0.537 || 0.537 || 0.537 || 0.537 || 0.537 || 2.685
 Nefqa amministrattiva oħra || 0.3 || 0.45 || 0.55 || 0.45 || 0.45 || 2.2
 Subtotal tal-INTESTATURA 5 tal-qafas finanzjarju pluriennali || 0.837 || 0.987 || 1.077 || 0.987 || 0.987 || 4.885
 Barra mill-INTESTATURA 5[17] tal-qafas finanzjarju pluriennali || || || || || ||
 Riżorsi umani || || || || || ||
 Nefqa amministrattiva oħra ta' natura amministrattiva || || || || || ||
 Subtotal barra mill-INTESTATURA 5 tal-qafas finanzjarju pluriennali || || || || || ||
 TOTAL || 0.837 || 0.987 || 1.077 || 0.987 || 0.987 || 4.885
 3.2.3.2.
 Rekwiżiti stmati ta' riżorsi umani
 –
 ̈ Il-proposta/l-inizjattiva ma teħtieġx l-użu ta’
 riżorsi umani
 –
 x Il-proposta/inizjattiva teħtieġ
 l-użu ta’ riżorsi umani, kif spjegat hawn taħt:
 L-istima għandha tiġi espressa
 f’ammonti sħaħ (jew l-iktar sa ċifra waħda wara l-punt
 deċimali)
 || Sena 2014 || Sena 2015 || Sena 2016 || Sena 2017 || Sena 2018 || ... daħħal snin daqskemm ikun meħtieġ sabiex turi t-tul tal-perjodu tal-impatt (ara l-punt 1.6)
  Karigi fil-pjan ta’ stabbiliment (uffiċjali u aġenti temporanji)
 XX 01 01 01 (Kwartieri Ġenerali u l-Uffiċċji ta’ Rappreżentanza tal-Kummissjoni) || 4.1 || 4.1 || 4.1 || 4.1 || 4.1 || ||
 XX 01 01 02 (Delegazzjonijiet) || || || || || || ||
 XX 01 05 01 (Riċerka indiretta) || || || || || || ||
 10 01 05 01 (Riċerka diretta) || || || || || || ||
  Persunal estern (f’Unità Ekwivalenti għal Full-Time: UEF)[18]
 XX 01 02 01 (AK, INT, ENS mill-"pakkett globali") || || || || || || ||
 XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA u SNE fid-delegazzjonijiet) || || || || || || ||
 XX 01 04 ss [19] || - fil-Kwartieri Ġenerali[20] || || || || || || ||
 - fid-delegazzjonijiet || || || || || || ||
 XX 01 05 02 (AK, INT, ENS – Riċerka indiretta) || || || || || || ||
 10 01 05 02 (CA, INT, SNE - Riċerka Diretta) || || || || || || ||
 Intestaturi baġitarji oħra (speċifika) || || || || || || ||
 TOTAL || 4.1 || 4.1 || 4.1 || 4.1 || 4.1 || ||
 XX huwa l-qasam
 ta’ politika jew titolu baġitarju kkonċernat.
 Ir-rekwiżiti tar-riżorsi
 umani meħtieġa se jintlaħqu mill-persunal tad-Direttorat
 Ġenerali (DĠ) li huwa diġà assenjat għall-ġestjoni tal-azzjoni
 u/jew li ġie allokat mill-ġdid fid-DĠ. Jekk ikun
 meħtieġ, jistgħu jiġu allokati riżorsi umani
 addizzjonali għall-ġestjoni tad-DĠ skont il-proċedura ta'
 allokazzjoni annwali u fid-dawl tal-limiti baġitarji.
 Deskrizzjoni tal-kompiti
 li jridu jitwettqu:
 Uffiċjali u aġenti temporanji || - ġestjoni ta' għotjiet marbuta mal-inizjattiva - validazzjoni tad-dejta - ħidma metodoloġika u ta' sostenn - analiżi tar-rapporti
 Persunal estern ||
 3.2.4. Kompatibbiltà
 mal-qafas finanzjarju pluriennali attwali
 –
 x Il-proposta/inizjattiva hija kompatibbli
 mal-qafas finanzjarju pluriennali attwali.
 –
 ̈ Il-proposta/inizjattiva sejra tinvolvi r-riprogrammazzjoni
 tal-intestatura rilevanti fil-qafas finanzjarju pluriennali.
 Spjega l-programmazzjoni mill-ġdid
 meħtieġa, billi tispeċifika l-intestaturi baġitarji
 kkonċernati u l-ammonti ekwivalenti.
 –
 ̈ Il-proposta/inizjattiva teħtieġ l-applikazzjoni
 tal-istrumenti ta’ flessibbiltà jew ir-reviżjoni tal-qafas finanzjarju
 pluriennali[21].
 Spjega x’inhu meħtieġ, billi tispeċifika
 l-intestaturi u l-intestaturi baġitarji kkonċernati u l-ammonti
 korrispondenti.
 3.2.5. Kontribuzzjonijiet
 minn partijiet terzi
 –
 Il-proposta/inizjattiva ma tipprevedix
 kofinanzjament minn partijiet terzi
 –
 Il-proposta/inizjattiva tipprevedi l-kofinanzjament
 stmat hawn taħt:
 Approprjazzjonijiet f’miljuni ta’ EUR (sa 3 punti
 deċimali)
 || Sena N || Sena N+1 || Sena N+2 || Sena N+3 || ... daħħal snin daqskemm ikun meħtieġ sabiex turi t-terminu tal-impatt (ara l-punt 1.6) || Total
 Speċifikal-korp ta’ kofinanzjament || || || || || || || ||
 TOTAL tal-approprjazzjonijiet kofinanzjati || || || || || || || ||
 3.3. Impatt
 stmat fuq id-dħul
 –
 x Il-proposta/inizjattiva ma għandha l-ebda
 impatt finanzjarju fuq id-dħul.
 –
 ̈ Il-proposta/l-inizjattiva għandha l-impatt finanzjarju li
 ġej:
 –
 ̈ fuq ir-riżorsi proprji
 –
 ̈ fuq id-dħul mixxellanju
 EUR miljun (sa 3 punti deċimali)
 Intestatura baġitarja tad-dħul: || Approprjazzjonijiet disponibbli għas-sena baġitarja attwali || L-impatt tal-proposta/inizjattiva[22]
 Sena N || Sena N+1 || Sena N+2 || Sena N+3 || ... daħħal il-kolonni li hemm bżonn biex turi t-tul tal-perjodu tal-impatt (ara l-punt 1.6)
 Artikolu ............. || || || || || || || ||
 Għad-dħul
 mixxellanju assenjat, speċifika l-intestatura/i baġitarja/i tan-nefqa
 affettwata/i.
 Speċifika l-metodu
 għall-kalkolu tal-impatt fuq id-dħul.
 [1] ĠU L 321, 1.12.2008, p. 14.
 [2] ĠU L 179, 7.8.1972, p.1.
 [3] ĠU L 87, 31.3.2009, p. 164.
 [4] ĠU L 298, 26.10.2012, p. 1.
 [5] ĠU L 55, 28.2.2011, p. 13.
 [6] ABM: Ġestjoni bbażata fuq l-attività — ABB:
 Ibbaġitjar Ibbażat fuq l-Attività.
 [7] Kif imsemmi fl-Artikolu 54(2)(a) jew (b) tar-Regolament
 Finanzjarju.
 [8] Id-dettalji tal-metodi ta' ġestjoni u r-referenzi
 għar-Regolament Finanzjarju huma disponibbli fis-sit tal-BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_mt.html.
 [9] Diff. = Approprjazzjonijiet differenzjati / Mhux diff. =
 Approprjazzjonijiet mhux differenzjati.
 [10] L-EFTA: L-Assoċjazzjoni Ewropea tal-Kummerċ
 Ħieles.
 [11] Il-pajjiżi kandidati u, meta applikabbli,
 il-pajjiżi kandidati potenzjali mill-Balkani tal-Punent.
 [12] l-eżekuzzjoni tal-pagamenti tal-intestatura
 05 08 02 matul il-perjodu 2014-2020 se ssir fil-biċċa
 l-kbira matul is-sena 2015 (pagamenti bil-quddiem tal-istħarriġ 2016)
 u l-pagamenti finali fl-2018
 [13] L-intestatura 05 08 02 tappartjeni lill-FAEG
 matul il-perjodu 2014-2020 u hija koperta bis-sublimitu speċifiku.
 [14] Għajnuna teknika u/jew amministrattiva u nefqa
 f'għajnuna għall-implimentazzjoni tal-programmi u/jew l-azzjonijiet
 tal-UE (dawk li kienu l-intestaturi "BA"), ir-riċerka indiretta,
 ir-riċerka diretta.
 [15] Ir-riżultati huma prodotti u servizzi li jridu
 jiġu pprovduti (eż.: l-għadd ta’ skambji tal-istudenti
 ffinanzjati, l-għadd ta' km ta' toroq mibnija, eċċ.).
 [16] Kif deskritt fit-Taqsima 1.4.2. “Objettiv(i)
 speċifiku(ċi)...”
 [17] Għajnuna teknika u/jew amministrattiva u nefqa biex
 tgħin fl-implimentazzjoni tal-programmi u/jew l-azzjonijiet tal-UE (dawk
 li kienu l-intestaturi "BA"), ir-riċerka indiretta,
 ir-riċerka diretta.
 [18] AK = Aġent Kuntrattwali; INT= persunal
 tal-aġenzija ("Intérimaire"); JED= "Jeune Expert
 en Délégation" (Esperti Żgħażagħ
 fid-Delegazzjonijiet); LA = Aġent Lokali; SNE= Espert Nazzjonali
 Ssekondat;
 [19] Taħt
 il-limitu massimu għall- persunal estern minn
 approprjazzjonijiet operazzjonali (l-intestaturi "BA"
 preċedenti).
 [20] Essenzjalment għall-Fondi Strutturali, il-Fond Agrikolu
 Ewropew għall-Iżvilupp Rurali (FAEŻR) u l-Fond Ewropew
 għas-Sajd (FES).
 [21] Ara l-punti 19 u 24 tal-Ftehim Interistituzzjonali.
 [22] Fir-rigward tar-riżorsi proprji tradizzjonali
 (imposti tad-dwana, dazji taz-zokkor), l-ammonti indikati għandhom ikunu
 ammonti netti, jiġifieri ammonti grossi wara t-tnaqqis ta’ 25 %
 għall-ispejjeż tal-ġbir.


type: caselaw

text:
 1.5.2010
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 C 113/44
 Hotărârea Tribunalului din 9 martie 2010 — hofherr communikation/OAPI (NATURE WATCH)
 (Cauza T-77/09) (1)
 („Marcă comunitară - Înregistrare internațională care desemnează Comunitatea Europeană - Marca verbală NATURE WATCH - Motiv absolut de refuz - Caracter descriptiv - Articolul 7 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul nr. 40/94 [devenit articolul 7 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul nr. 207/2009]”)
 2010/C 113/71
 Limba de procedură: engleza
 Părțile
 Reclamantă: hofherr communikation GmbH (Innsbruck, Austria) (reprezentant: S. Warbek, avocat)
 Pârât: Oficiul pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne (mărci, desene și modele industriale) (OAPI) (reprezentant: J. Crespo Carrillo, agent)
 Obiectul
 Acțiune formulată împotriva Deciziei Camerei întâi de recurs a OAPI din 4 decembrie 2008 (cauza R 1410/2008-1) privind înregistrarea internațională, care desemnează Comunitatea Europeană, a semnului verbal NATURE WATCH
 Dispozitivul
 1.
 Respinge acțiunea.
 2.
 Obligă hofherr communikation GmbH la plata cheltuielilor de judecată.
 (1) JO C 90, 18.4.2009.


text:
Højesteretssagen om Skov- og Naturstyrelsens kriminalisering af den frie færdsel på de danske kyster.
 Højesteretssagen om skovriderens og Skov- og Naturstyrelsens kriminalisering af den frie færdsel på de danske kyster. Højesteretssagen om skovriderens og Skov- og Naturstyrelsens kriminalisering af den frie færdsel på de danske kyster.
 SKOV- OG NATURSTYRELSENS FORSØG PÅ AT KRIMINALISERE
 DEN FRIE FÆRDSEL PÅ DE DANSKE KYSTER
 Er dette en kyst? Eller et åbent, udyrket areal?
 Skovrideren på Bornholm, Tom Nielsen, og Skov- og naturstyrelsen var ikke i tvivl.
 Det var "selvfølgelig" et åbent udyrket areal og ikke en kyststrækning !?
 Loven er ellers ganske klar.
 Kysten rækker op til der, hvor den sammenhængende landvegetation begynder!
 Man kunne måske tro, at det kunne være ligegyldigt, men der er imidlertid en stor forskel mht., hvad man må foretage sig og, hvad Skov- og naturstyrelsen (SNS) kan blande sig i mht. de to arealtyper.
 Jvf. naturbeskyttelseslovens §22 er der nemlig fri adgang til at færdes og til at opholde sig på de danske kystarealer, mens der i visse tilfælde kan stilles særlige krav for f.eks. de udyrkede arealer.
 Denne kendsgerning passede imidlertid ikke Jakob Rømer, skovrideren eller SNS, og de valgte derfor at ignorere loven skabe deres egne retstilstand ved at kræve indhentning af tilladelse og betaling for at færdes og for at gøre kortvarigt ophold på kystarealerne.
 Skovrideren benyttede straks denne selvskabte, mulighed, hvorved han og SNS satte sig over og uden for lov og folketing gennem en kriminalisering af den ret til fri færdsel i kystområderne, som loven ellers giver os alle.
 Dermed var der selvfølgelig også lagt op til konflikt.
 Allerede i slutningen af 1990'erne besluttede skovrideren på Bornholm og SNS i samarbejde med Jakob Rømer at anlægge dette synspunkt og denne praksis.
 På den baggrund, indførte de både krav om tilladelse og betaling for at færdes i på kystarealerne.
 Der var reelt tale om indførsel af lejeaftaler med eksklusivret til færdsel og ophold for lejeren og Skov- og naturstyrelsen gav samtidigt også lejeren mulighed for at kræve andre bortvist, hvilket de gentagne gange har forsøgt at gennemtvinge.
 Således også den 11. september 2001, hvor Jakob Rømer Barfod ankom til ovenstående kystklipper for at arrangere rapelling.
 Da Jakob Rømer imidlertid erfarede, at Christian Almer (CA) allerede var i området i forvejen, forlangte hans med"instruktør" Kim, at Christian Almer forsvarndt øjeblikkeligt, hvilket skete med henvisning til, at Jakob Rømer havde købt eksklusivretten til området.
 Christian Almer henviste imidlertid til naturbeskyttelseslovens §22, der giver adgang for alle og enhver til at færdes og gøre kortvarigt ophold på kystarealerne og nægtede på den baggrund at forsvinde.
 Jakob Rømer tilkaldte derefter SNS.
 Da den tilkaldte skovfoged heller ikke lod til at kende loven og Christian Almer derfor selvfølgelig nægtede at forlade området, politianmeldte både Jakob Rømer og SNS CA for overtrædelse af naturbeskyttelseslovens §24 vedr. færdsel på åbne, udyrkede arealer.
 Politiet mødte op og bortviste så CA, der siden også modtog et bødeforlæg for "overtrædelsen”.
 Selv om der tydeligvis var tale om et kystareal (se ovenstående billede), og både byret, landsret og højesteret siden slog dette yderligere fast, så valgte både rapellearrangøren, Jakob Rømer, skovrideren, Tom Nielsen og SNS at se stort på dette og fastholde politianmeldelsen af CA for overtrædelse af naturbeskyttelseslovens §24, der vel at mærke alene vedrører færdsel på de åbne, udyrkede arealer.
 Selv om det altså, jvf. naturbeskyttelseslovens §22, uden videre er tilladt at opholde sig og færdes på kystarealerne og, selv om det, jvf. naturbeskyttelsesloven §22, stk. 3, er strafbart at forsøge at forhindre denne frie adgang gennem f.eks. krav om tilladelser eller betaling, så valgte Skov- og naturstyrelsen at se stort på dette princip om frit ophold og fri færdsel på vore kyster, som eller går helt tilbage til i hvert fald Jyske Lov.
 Ved at påstå, at der ikke var tale om en kyststrækning men derimod om et åbent, udyrket areal, mente udlejeren, Skov- og naturstyrelsen, og lejeren, Jakob Rømer Barfod, tilsyneladende, at de kunne omgå loven og dermed reelt indføre nye regler for færdsel på kystarealerne uden om folketinget.
 Bødeforlægget blev selvfølgelig ikke betalt, og efter at sagen havde været i både byretten og landsretten, endte den mere end to et halvt år senere i højesteret.
 Her frikendte højesteret Christian Almer, hvormed højesteret reelt også kendte Jakob Rømer Barfods, Skov- og naturstyrelsens og skovrider, Tom Nielsens praksis ulovlig.
 Læs domseesumé af afgørelsen i højesteret.
 Læs også en mere dybtgående redegørelse for sagen.
 Allerede i byretten blev det slået fast, at der selvfølgelig ikke var tale om et åbent, udyrket areal, og siden slog både landsretten og højesteret denne kendsgerning yderligere fast.
 Dermed forsvandt skovrider, Tom Niolsens og Skov- og naturstyrelsens muligheder for at kræve tilladelse og betaling for at færdes og opholde sig i området.
 Tilsvarende forsvandt Jakob Rømers muligheder for at reservere klipperne til sine rapelleaktiviter.
 Der er altså fortsat fri adgang til at opholde sig og færdes på vore kystarealer.
 Dertil kommer så, at naturbeskyttelseslovens §22, stk. 3, tilmed gør det strafbart at forsøge at forhindre denne frie adgang.
 På denne side finder du tre billeder af de klipper, som skovrideren forsøgte at henføre under reglerne om åbne udyrkede arealer. Billederne indgik i retssagen.
 Læs mere om Højesterets afgørelse om, at klatring med reb og sikringsudstyr på de danske kyststrækninger er lovlig og ikke kræver hverken anmeldelse eller tilladelse og om, at det er ulovligt at forsøge at forhindre denne frie adgang til at færdes på kysterne.
 Trykt i Frederiksborg Amts Avis.
 Tegning: Henrik Monved. Gengivet med særlig tilladelse.
 Iflg. loven går kysten op til den sammenhængende landvegetation.
 Iflg. skovrideren og Skov- og naturstyrelsen var ovenstående klippekyst imidlertid ikke kyst men derimod land.
 På den baggrund krævede de derfor både tilladelse og betaling for at færdes i området.
 Både by-, lands- og højesteret afgjorde, at det var et kystareal, og højesteret afgjorde, at det var ulovligt at kræve tilladelse eller betaling for at færdes på kystklipperne, ligesom højesteret afgjorde, at klippeklatring med sikringer og reb er almindelig færdsel.
 © Copyright. Dansk Vejlederkreds


type: contracts

text:
 Anunţ juridic important
 |
 22000D1109(14)
 Jurnalul Oficial L 284 , 09/11/2000 p. 0036 - 0037 ediţie specială în limba cehă capitol 11 volum 04 p. 287 - 288 ediţie specială în limba estonă capitol 11 volum 04 p. 287 - 288 ediţie specială în limba maghiară capitol 11 volum 04 p. 287 - 288 ediţie specială în limba lituaniană capitol 11 volum 04 p. 287 - 288 LV.ES capitol 11 volum 04 p. 287 - 288 MT.ES capitol 11 volum 04 p. 287 - 288 PL.ES capitol 11 volum 04 p. 287 - 288 SK.ES capitol 11 volum 04 p. 287 - 288 ediţie specială în limba slovenă capitol 11 volum 04 p. 287 - 288
 Decizia nr. 59/1999 a Comitetului mixt al SEEdin 30 aprilie 1999de modificare a anexei XX (Mediu) la Acordul SEECOMITETUL MIXT AL SEE,având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, astfel cum a fost modificat prin Protocolul de adaptare a Acordului privind Spațiul Economic European, denumit în continuare "acordul", în special articolul 98,întrucât:(1) Anexa XX la acord a fost modificată prin Decizia nr. 44/1999 a Comitetului mixt al SEE din 26 martie 1999 [1].(2) Decizia 98/433/CE a Comisiei din 26 iunie 1998 privind stabilirea unor criterii armonizate pentru acordarea de exceptări în conformitate cu articolul 9 din Directiva 96/82/CE a Consiliului privind controlul asupra riscului de accidente majore care implică substanțe periculoase [2] trebuie să fie încorporată în acord,DECIDE:Articolul 1După punctul 23a (Directiva 96/82/CE a Consiliului) din anexa XX la acord se inserează următorul punct:"23b. 398 D 0433: Decizia 98/433/CE a Comisiei din 26 iunie 1998 privind stabilirea unor criterii armonizate pentru acordarea de exceptări în conformitate cu articolul 9 din Directiva 96/82/CE a Consiliului privind controlul asupra riscului de accidente majore care implică substanțe periculoase (JO L 192, 8.7.1998, p. 19)."Articolul 2Textele Deciziei 98/433/CE în limbile islandeză și norvegiană, anexate la versiunile în limbile respective ale prezentei decizii, sunt autentice.Articolul 3Prezenta decizie intră în vigoare la 1 mai 1999, cu condiția transmiterii prealabile a tuturor notificărilor prevăzute la articolul 103 alineatul (1) din acord către Comitetul mixt al SEE.Articolul 4Prezenta decizie se publică în Secțiunea SEE și în Suplimentul SEE ale Jurnalului Oficial al Comunităților Europene.Adoptată la Bruxelles, 30 aprilie 1999.Pentru Comitetul mixt al SEEPreședinteleF. Barbaso[1] JO L 266, 19.10.2000.[2] JO L 192, 8.7.1998, p. 19.--------------------------------------------------