type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 16.5.2022
 GA
 Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh
 C 198/27
 Breithiúnas na Cúirte Ginearálta an 16 Márta 2022 – Sabra v an Chomhairle
 (Cás T-249/20) (1)
 (An Comhbheartas Eachtrach agus Slándála - Bearta sriantacha i gcoinne na Siria - Reo na gcistí - Earráid measúnaithe - Critéir de mhórphearsa ghnó atá ag feidhmiú sa tSiria - Toimhde de cheangal le réimeas na Siria - Toimhde a fhrisnéis)
 (2022/C 198/45)
 Teanga an cháis: an Béarla
 Páirtithe
 Iarratasóir: Abdelkader Sabra (Béiriút, an Liobáin) (ionadaithe: M. Lester, QC, agus A. Bradshaw, Aturnae)
 Cosantóir: Comhairle an Aontas Eorpaigh (ionadaithe: T. Haas agus V. Piessevaux, i gcáil Gníomhairí)
 Maidir le:
 Iarraidh bunaithe ar Airteagal 263 CFAE agus lena n-iarrtar go ndéanfaí Cinneadh Cur Chun Feidhme (CBES) 2020/212 ón gComhairle an 17 Feabhra 2020 lena gcuirtear chun feidhme Cinneadh 2013/255/CBES maidir le bearta sriantacha i gcoinne na Siria (IO 2020 L 43 I, lch. 6), Rialachán Cur Chun Feidhme (AE) 2020/211 ón gComhairle an 17 Feabhra 2020 lena gcuirtear chun feidhme Rialachán (AE) Uimh. 36/2012 maidir le bearta sriantacha i bhfianaise na staide sa tSiria (IO 2020 L 43 I, lch. 1), Cinneadh (CBES) 2020/719 ón gComhairle an 28 Bealtaine 2020 lena leasaítear Cinneadh 2013/255/CBES maidir le bearta sriantacha i gcoinne na Siria (IO 2020 L 168, lch. 66), agus Rialachán Cur Chun Feidhme (AE) 2020/716 ón gComhairle an 28 Bealtaine 2020 lena gcuirtear chun feidhme Rialachán (AE) Uimh. 36/2012 maidir le bearta sriantacha i bhfianaise na staide sa tSiria (IO 2020 L 168, lch. 1), a neamhniú, a mhéid a bhaineann na gníomhartha sin leis an iarratasóir.
 An chuid oibríochtúil
 1)
 Déantar Cinneadh Cur Chun Feidhme (CBES) 2020/212 ón gComhairle an 17 Feabhra 2020 lena gcuirtear chun feidhme Cinneadh 2013/255/CBES maidir le bearta sriantacha i gcoinne na Siria, Rialachán Cur Chun Feidhme (AE) 2020/211 ón gComhairle an 17 Feabhra 2020 lena gcuirtear chun feidhme Rialachán (AE) Uimh. 36/2012 maidir le bearta sriantacha i bhfianaise na staide sa tSiria, Cinneadh (CBES) 2020/719 ón gComhairle an 28 Bealtaine 2020 lena leasaítear Cinneadh 2013/255/CBES maidir le bearta sriantacha i gcoinne na Siria, agus Rialachán Cur Chun Feidhme (AE) 2020/716 ón gComhairle an 28 Bealtaine 2020 lena gcuirtear chun feidhme Rialachán (AE) Uimh. 36/2012 maidir le bearta sriantacha i bhfianaise na staide sa tSiria, a neamhniú, a mhéid a bhaineann siad le hAbdelkader Sabra.
 2)
 Ordaítear do Chomhairle an Aontais Eorpaigh na costais a íoc.
 (1) IO C 215, 29.6.2020.


type: other

text:
Haabsaare Raamatukogu põhimääruse kinnitamine – Riigi Teataja
 Haabsaare Raamatukogu põhimääruse kinnitamine
 Haabsaare Raamatukogu põhimääruse kinnitamine - sisukord
 § 4 Raamatukogude nõukogu
 § 6 Raamatukogu varad ja vahendid
 § 8 Raamatukogu tegevuse ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
 RT IV, 27.09.2013, 7
 Vastu võetud 27.11.2007 nr 17
 KO 2007, 2307, 191
 Määrus kehtestatakse "Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse" paragrahv 22 lõike 1 punkti 34 ja "Rahvaraamatukogu seaduse" paragrahv 6 lõike 1 alusel.
 (1) Haabsaare Raamatukogu (edaspidi raamatukogu) on üldkasutatav rahvaraamatukogu.
 (2) Raamatukogu on Antsla Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatav asutus.
 (3) Raamatukogul on Antsla valla eelarve koosseisus oma eelarve.
 (4) Raamatukogu asukoht on Haabsaare küla Antsla vald Võru maakond.
 (5) Raamatukogu teeninduspiirkond on Antsla valla (edaspidi vald) haldusterritoorium.
 (6) Raamatukogu juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigis kehtivatest õigusaktidest, rahvaraamatukogu seadusest, UNESCO rahvaraamatukogude manifestist, Antsla Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu) ja vallavalitsuse õigusaktidest, samuti käesolevast põhimäärusest.
 (7) Raamatukogu põhimääruse ning selle muudatused ja täiendused kinnitab vallavolikogu.
 10) korraldab avaliku internetipunkti tööd.
 (1) Raamatukogu juhib direktor, kelle kinnitab ametisse vallavalitsus vallavanema ettepanekul. Direktoriga sõlmib, muudab ja lõpetab tähtajalise või tähtajatu töölepingu vallavanem.
 (2) Raamatukogu direktor peab vastama "Rahvaraamatukogu seaduse" paragrahvis 7 sätestatud kvalifikatsiooninõuetele.
 7) esitab vallavalitsusele ettepaneku eriteenuste eest võetava tasu suuruse kinnitamiseks;
 (5) Raamatukogu direktoril on õigus:
 1) määrata personali koosseis vastavalt vallavolikogu poolt kinnitatud koosseisudele ja eelarvele;
 2) saada vallavalitsuselt raamatukogu tööks vajalikku informatsiooni;
 3) tegeleda pidevalt erialase ja üldkultuurilise enesetäiendamisega, osaleda vajalikul täienduskoolitusel raamatukogu eelarves täienduskoolituseks personalile kinnitatud mahus.
 (6) Personali tööülesanded, õigused ja vastutus määratakse töölepingutega ja ametijuhenditega.
 § 4. Raamatukogude nõukogu
 (1) Raamatukogu teeninduse korraldamise kohta ettepanekute tegemiseks ja teiste valla raamatukogudega koostöö koordineerimiseks moodustab Vallavalitsus kolmeliikmelise raamatukogude nõukogu (edaspidi nõukogu).
 (2) Vallavalitsus nimetab nõukogu liikmed neljaks aastaks. Raamatukogu direktor ei kuulu nõukogu koosseisu, kuid tal on õigus osa võtta kõigist nõukogu koosolekutest.
 (3) Vallavalitsusel on õigus igal ajal nõukogu liige tagasi kutsuda.
 (4) Nõukogu pädevus:
 1) vallavalitsusele ettepanekute tegemine raamatukogude teeninduse korraldamiseks;
 2) raamatukogude töö hindamine ja ettepanekute tegemine vallavalitsusele;
 3) raamatukogude eelarvete läbivaatamine ja arvamuse andmine;
 4) raamatukogude vahelise koostöö koordineerimine;
 5) muude raamatukogude jaoks oluliste küsimuste arutamine.
 (5) Nõukogu töökord:
 1) nõukogu töövorm on koosolek, mille kutsub kokku nõukogu esimees vastavalt vajadusele, kuid mitte harvem kui kaks korda aastas;
 2) nõukogu on otsustusvõimeline, kui kohal on vähemalt kaks nõukogu liiget, sh nõukogu esimees;
 3) nõukogu otsus on vastu võetud, kui selle poolt hääletab vähemalt kaks liiget;
 4) nõukogu koosolekud protokollitakse. Protokolli kantakse koosoleku toimumise aeg ja koht, osavõtjate nimed, arutlusele tulevad küsimused ja nende kohta vastu võetud otsustused ning otsustajate või küsimuse algatajate eriarvamused. Protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija. Protokollid esitatakse vallavalitsuse kantseleisse viie tööpäeva jooksul;
 5) nõukogu esimees esitab protokollid iga kalendriaasta lõpus raamatukogu direktorile, kes korraldab vastavalt asjaajamise korrale protokollide säilitamise ja arhiivi üleandmise.
 (6) Raamatukogu lugejatele võidakse kohaldada "Rahvaraamatukogu seaduse" paragrahvis 17 sätestatud vastutust.
 § 6. Raamatukogu varad ja vahendid
 (3) Raamatukogu kulud on:
 (4) Raamatukogu võib temale mittevajalikke teavikuid tasuta võõrandada või müüa vallavolikogu poolt kehtestatud korras.
 (2) Raamatukogu peab statistilist arvestust ning esitab statistilise ja sisulise töö aruande Võrumaa Keskraamatukogule.
 (3) Kontrolli raamatukogu tegevuse üle teostab vallavalitsus ja raamatukogude nõukogu.
 (4) Raamatukogu varade sihtotstarbelist kasutamist revideerib vallavolikogu revisjonikomisjon.
 § 8. Raamatukogu tegevuse ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
 (2) Raamatukogu tegevuse ümberkorraldamisest või tegevuse lõpetamisest teatab vallavalitsus Kultuuriministeeriumile vähemalt üks kuu enne kavandatavat tähtaega.
 (1) Määrus avalikustatakse Antsla valla veebilehel ja elektroonilises Riigi Teatajas.
 (2) Määrus jõustub 1. detsembril 2007. a.


text:
Iides.fi | Ajankohtaista Iidesjärveltä 2013
 Ajankohtaista Iidesjärveltä 2013
 Yhdyskuntalautakunta jätti osayleiskaavan pöydälle
 (Iides.fi 18.12.2013)
 Yhdyskuntalautakunta jätti Iidesjärven osayleiskaavaehdotuksen pöydälle kokouksessaan 17. joulukuuta. Yleiskaavapäällikkö Pia Hastio esitti lautakunnalle ehdotuksen hyväksymistä.
 Lautakunnan päytäkirja on nähtävillä Tampereen kaupungin sivulla, jossa toimielinten esityslistat ja pöytäkirjat ovat luettavissa. Sivu löytyy täältä.
 Yhdyskuntalautakunta käsittelee osayleiskaavaa 17. joulukuuta
 (Iides.fi 15.12.2013)
 Iidesjärven osayleiskaavaehdotus on esillä yhdyskuntalautakunnassa tiistaina 17. joulukuuta. Yleiskaavapäällikkö Pia Hastio esittää lautakunnalle, että lautakunta hyväksyy osayleiskaavaehdotuksen ja lähettää sen kaupunginhallituksen ja kaupunginvaltuuston hyväksyttäväksi.
 Osayleiskaavaehdotus valmistui marraskuussa 2012 ja oli nähtävillä saman vuoden marras-joulukuussa. Kaavaehdotuksesta tehtiin 11 muistutusta ja siitä annettiin viisi lausuntoa. Muistutusten ja lausuntojen vuoksi ehdotusta tarkistettiin. Esimerkiksi Nekalantien reunaan suunniteltu uusi kevyen liikenteen reitti on muutettu polkuvaraukseksi.
 Vanhat peruskartat kertovat järven itäpään muutoksesta
 (Iides.fi 11.12.2013)
 Maanmittauslaitoksen julkistamat vanhat peruskartat kertovat Iidesjärven alueenkin muutoksista. Ohessa peruskarttalehdiltä (1:20000) rajatut karttakuvat järven itäpäästä vuosilta 1953, 1980 ja 1991.
 Peruskartat on julkaistu jpg-tiedostoina yleiseen käyttöön. Kartat löytyvät verkko-osoitteesta http://vanhatpainetutkartat.maanmittauslaitos.fi. Karttojen käyttöehdot ja lisenssitiedot on julkaistu Maanmittauslaitoksen verkkosivulla.
 Vuoden 1953 peruskartassa Iidesjärven itäpää on vielä maatalousaluetta. Palvaanniemen kautta kulkee sähkölinja. Puhoonlahden pohjukassa on kookas laituri. Palvaanniemessä on yksi talo.
 Vuonna 1980 Hervannan valtaväylä liittymineen on rakennettu. Palvaanniemen rakentaminen on alkanut. Laituria ei näy Puhoonlahden pohjukassa.
 Vuoden 1991 kartassa Palvaanniemessä on asuinalue. Nekalantien jatke leikkaa pellot. Sähkölinja kulkee Huringin pellon kautta.
 Järvi sai jääkannen
 (Iides.fi 26.11.2013)
 Iidesjärvi jäätyi tiistain 26. marraskuuta vastaisena yönä kokonaan. Syksyn aikana järven vesi oli jäähtynyt, ja parin päivän mittainen pakkasjakso riitti synnyttämään yhtenäisen jääpeitteen. Vesilintujen oli lähdettävä järveltä etsimään sulaa vettä. Vielä sunnuntaina Hevoshaan rannassa sukelteli allikin.
 Kirkas teräsjää heijastaa taivaan sineä. Kuva on otettu järven etelärannalta viljelyspalstojen läheltä. Kuva: Olavi Autio. Copyright © Olavi Autio. (26.11.2013)
 Takiaiset saivat jäädä - tikli kiittää
 (Iides.fi 23.11.2013)
 Tänä syksynä viikate niitti Iidesrannan kevyen liikenteen väylän piennarta aiempia vuosia lempeämmin ja pientareelle jäi runsaasti takiaisia tiklien iloksi. Tiklit kiittävät tuottamalla luontoelämyksiä kevytväylän kulkijoille. Lauantaina 23. marraskuuta pientareen takiaisissa ruokaili puolen päivän aikaan parikymmentä tikliä.
 Tikli takiaisessa on marraskuisen päivän väriläikkä. Kuva: Olavi Autio. Copyright © Olavi Autio. (23.11.2013)
 Martti Tuuren Iidesjärvi-kuvat esillä Hervannassa
 (Iides.fi 12.11.2013)
 Martti Tuuren valokuvanäyttely "Kohtaamisia Iidesjärvellä" on esillä Hervannan kirjastossa 23. marraskuuta saakka. Aiemmin valokuvat ovat olleet nähtävillä Messukylän, Sampolan, Nekalan ja Tesoman kirjastoissa.
 Näyttelyssä on luontovalokuvia vuosilta 2010-2012: nisäkkäitä, lintuja ja hyönteisiä.
 Martti Tuure on ottanut paljon valokuvia Iidesjärven seudun hyönteisistä. Tässä angervohopeatäplä vuodelta 2011. (Kuva: Martti Tuure. Copyright © Martti Tuure.)
 Luonto valmistautuu talveen
 (Iides.fi 15.10.2013)
 Luonnon valmistautuminen talven tuloon näkyy Iidesjärven rannoilla. Puut siirtävät lehtivihreän talveksi varastoon ja pukeutuvat ruskan väreihin. Järvelle pysähtyy pohjoisesta saapuvia vesilintuja levähtämään ja ruokailemaan. Esimerkiksi uiveloita on näkynyt paljon.
 Lokakuun puoliväli on hyvä aika ruskaretkelle. Poutasäällä retki kannattaa ajoittaa varhaiseen aamuun tai auringonlaskun aikaan, jolloin ruskan värit ovat voimakkaat.
 Auringonnousu Hevoshaassa. Pakkasyön jälkeen rantakaislikko on kuurassa ja vesi huuruaa. Kuva on otettu 14. lokakuuta. (Kuva: Olavi Autio. Copyright © Olavi Autio.)
 Laskevan auringon valo korostaa ruskan värejä pohjoisrannan koivikossa. Kuva on otettu etelärannalta 14. lokakuuta. (Kuva: Olavi Autio. Copyright © Olavi Autio.)
 Sorsat kalastavat, kalat lentävät
 (Iides.fi 12.10.2013)
 Vanha sanonta väittää, että Iidesjärven lintutornilla on Suomen huonoimmat havainnot mutta parhaat jutut. Lintutornilla tehdyt tuoreet havainnot kalastavista sorsista ja lentävistä kaloista todistavat, että tornilla myös havainnot ovat hyviä.
 Tornin etumaastossa sijaitsevan lammikon sinisorsat ovat tänä syksynä oppineet kalastamaan lammikon pikkukaloja. Ne jahtaavat pieniä särkikaloja ja saavat ne pakenemaan parvena lammikon reunalta toiselle. Paniikissa kalat hyppivät ilmaan, jolloin niiden kyljet kiiltävät komeasti. Pitkän matkan liitoon särkien evät eivät kuitenkaan riitä.
 Välillä sorsat näyttävät yrittävän jonkinlaista yhteispyyntiäkin. Siitä ei kuitenkaan tahdo tulla mitään, sillä sorsia vaivaa kalamiehen kateus. Jos kaveri tulee apajalla liian lähelle, seurauksena on nokittelua.
 Kalasorsa ahdistelee kalaparvea. Taustalla lentokala, joka taitaa olla särki. Kuva on otettu 11. lokakuuta. (Kuva: Olavi Autio. Copyright © Olavi Autio.)
 Isokoskelot koolla
 (Iides.fi 5.10.2013)
 Isokoskelot ovat jokasyksyiseen tapaan taas koolla Iidesjärvellä. Järven selällä voi nähdä jopa kymmenien isokoskeloiden parvia. Muuttoaikana isokoskelot ovat varsin seurallisia lintuja. Ne kalastavat yhdessä, huoltavat höyhenpukua, harjoittelevat soidinmenoja ja syöksähtelevät sinne tänne.
 Nyt on seuranpidon ja ilakoinnin aika, mutta talvella kaikki on toisin. Muutamat sitkeät yksilöt jäävät talvehtimaan isojen jokien koskipaikkoihin. Ankarinakin pakkastalvina isokoskeloita voi tavata esimerkiksi Kymijoella. Koiraiden lohenpunaiset vatsahöyhenet loistavat, kun linnut kalastavat pakkashuuruissa. Kun pakkanen kiristyy, linnut kerääntyvät yhteen ja yrittävät pitää avantoa sulana jäätyvässä virrassa.
 Isokoskelot kiihdyttelevät iltapäivän auringossa. Kuva on otettu Hevoshaasta 4. lokakuuta. (Kuva: Olavi Autio. Copyright © Olavi Autio.)
 Pähkinähakki on yleisön suosikki
 (Iides.fi 30.9.2013)
 Pelottomat pähkinähakit ovat taas nousseet yleisön ja luontokuvaajien suosikeiksi Iidesjärven rantametsiköissä. Monet katselevat ja kuvaavat puuhakkaita lintuja tuntikausia. Pähkinähakkeja tapaa varmimmin etelärannan taimistossa, jossa kasvavien makedonianmäntyjen siemenet ovat hakkien erikoisherkkua.
 Iidesjärven lintukuvastoon on pähkinähakin kohdalle avattu uusi alasivu, jonne on kerätty tuoreita hakkikuvia tältä syksyltä. Jos sivut eivät näy kunnolla, selaimen välimuistissa voi olla vanhoja sivuja. Lataa silloin sivut selaimeen uudelleen (F5-näppäimellä).
 Pähkinähakit käpysavotassa. Kuva on otettu Iidesrannassa 29. syyskuuta. (Kuva: Olavi Autio. Copyright © Olavi Autio.)
 Pyrstötiaisparvi kiertelee pensaikoissa
 (Iides.fi 25.9.2013)
 Jos rantapensaikon tiaisparvesta kuuluu poikkeuksellisen korkeaa tiititystä ja siritystä, kannattaa tiaisia katsoa toisenkin kerran. Linnut saattavat olla pyrstötiaisia. Iidesjärven rannoilla kiertelee ainakin yksi pyrstötiaisten parvi.
 Pyrstötiaista on vaikea sekoittaa muihin lintuihin. Se on pieni valkoinen pallero, jolla on hyvin pitkä pyrstö. Selässä, siivissä ja pyrstössä on myös mustaa ja ruskeaa. Pensaikoissa pyrstötiaisparvi etenee kovalla vauhdilla.
 Pyrstötiainen on vikkelä lintu. Se pyrähtää lentoon ennen kuin sitä on kunnolla nähnytkään. Kuva on otettu 22. syyskuuta. (Kuva: Olavi Autio. Copyright © Olavi Autio.)
 Myös kurkien päämuutto alkoi
 (Iides.fi 23.9.2013)
 Hanhiparvien aaltoa seurasi kurkien muuttoaalto maanantaina 23. syyskuuta. Iltapäivällä kello 15 jälkeen lintutornin ohi lensi runsaan tunnin aikana satoja kurkia. Pohjoistuulen vauhdittamat linnut tulivat tihkusateessa melko matalalla Kalevanharjun yli, nostivat korkeutta Iidesjärven etelärannan ja itäpään tuulenpyörteissä ja lähtivät kohti etelää.
 Huringin pellon yllä kiertelevät ja huutavat kurjet ovat sykähdyttävä näky. Jos onni on myötä, samat kurjet kipuavat taas keväällä korkeuksiin Huringin pellon luona. Silloin nostetta antaa kevätaurinko ja kurkiaurojen suunta on kohti pohjoista.
 Kurjet kiertelevät tihkusateessa Huringin pellon päällä. Kuva on otettu 23. syyskuuta. (Kuva: Olavi Autio. Copyright © Olavi Autio.)
 Pohjoisen hanhet lähtivät kohti etelää
 Iidesjärven lintutornilta kykeni maanantaina 23. syyskuuta seuraamaan pohjoisen soilta lähteneiden hanhien muuttomatkaa kohti etelää. Aamupäivällä tornilla muuttoa seurannut Jarmo Järvinen arvioi, että vajaan kahden tunnin kuluessa yli lensi toista tuhatta hanhea. Linnut olivat pääasiassa metsähanhia. Yhdessä parvessa saattoi olla yli sata lintua. Vaikka linnut lensivät melko korkealla, äänet kuuluivat hyvin tornille.
 Koillisesta tuleva hanhiparvi lentää kauniissa muodostelmassa lintutornin yli. Kuva on otettu 23. syyskuuta. (Kuva: Olavi Autio. Copyright © Olavi Autio.)
 Pusikko pois Palvaanniemen niittypellolta
 Palvaanniemen niittypelto Iiidesjärven itäpäässä on vihdoin päässyt vesakontorjunnan kohteeksi. Pajukko katosi isolta osalta peltoa, kun alue niitettiin. Pusikoituminen olikin päässyt jo hyvään vauhtiin pellolla, jota ei ollut hoidettu vuosikausiin.
 Palvaanniemen niittypelto on yksi Iidesjärven omaleimaisista elinympäristöistä. Se on eräänlainen välimuoto puronsuiden tulvaniittyjen ja Huringin viljelyspellon välillä. Niittypellon maaperä on kosteaa. Keväisin siellä kukoistavat rentukat.
 Puskista vapautettu niittypelto ja sateenkaari. Kuva on otettu 22. syyskuuta. (Kuva: Olavi Autio. Copyright © Olavi Autio.)
 Sivustolla oli satoisa vuosi
 (Iides.fi 9.9.2013)
 Iidesjärven sivusto Iides.fi keräsi ensimmäisenä toimintavuotenaan järven luonnosta kiinnostuneiden nähtäväksi satoja valokuvia. 19 kuvaajaa antoi sivustolle kuviaan.
 Lintukuvastossa on nyt yli 130 lajia ja hyönteiskuvastossakin lähes 80 lajia. Kasvikuvastossa on puolen sataa kasvia. Nisäkkäitä ja muita eläimiäkin on tallentunut muistikorteille edustava otos. Ajankohtaisjuttuja järven luonnosta ja ympäristöstä julkaistiin vuoden aikana yli 50.
 Iidesjärveltä ja Iidesjärven laaksosta kertynyt kuvasato osoittaa, että järvi on edelleen merkittävä luontokohde. Iidesjärven arvoa nostaa sen sijainti. Kävelymatkan päässä järveltä asuu kymmeniä tuhansia ihmisiä. Luontokohteena Iidesjärven alue on hyvin monimuotoinen tilkkutäkki. Järven lisäksi alueella on puroja ja ojia, lammikoita, tulvaniittyjä, vanhoja laidunmaita, viljeltyä peltoa, pensaikkoja, metsää, puistoja, rakennettuja tontteja ja monia muita elinympäristöjä. Sivusto pyrkii herättämään kiinnostusta tätä kaupunkiluonnon rikkautta kohtaan ja kannustamaan monimuotoisuuden säilyttämiseen.
 Alkavana julkaisuvuotenakin sivustolle pyritään tuomaan viikoittain jotain uutta nähtävää. Pysyttele kanavalla! Jos sinulla on sivustolle sopivaa aineistoa, ota yhteyttä ylläpitäjään.
 Iidesjärven maisema 31. elokuuta. (Kuva: Olavi Autio. Copyright © Olavi Autio.)
 Laulujoutsenten pesintä ei onnistunut
 (Iides.fi 4.9.2013)
 Laulujoutsenten pesintää ei nähty Iidesjärvellä tänäkään vuonna. Järvelle keväällä asettunut pari ajoi muut joutsenet pois, mutta ei onnistunut pesintäyrityksessäään. Kesän aikana joutsenet lähtivät pois järveltä.
 Laulujoutsenet ovat yrittäneet pesintää Iidesjärvellä jo vuodesta 2009. Viime viikkoinakin järvellä on oleskellut laulujoutsenpari. Se saattaa palata keväällä järvelle.
 Laulujoutsenpari Mutaojan suistossa. Kuva on otettu 4. syyskuuta. (Kuva: Olavi Autio. Copyright © Olavi Autio.)
 Nuolihaukka toi poikasen järvelle
 (Iides.fi 30.8.2013)
 Lintutornista on viime päivinä voinut nähdä kaksikin nuolihaukkaa yhtä aikaa: emon ja poikasen. Nuolihaukalla on ilmeisesti ollut pesä jossain Iidesjärven lähistöllä. Nyt jälkikasvua ruokitaan muuttokuntoon järven sudenkorennoilla ja muilla hyönteisillä.
 Nuolihaukan poikanen kerjää emolta ruokaa. Kuva on otettu lintutornista 28. elokuuta. (Kuva: Pekka Paavola. Copyright © Pekka Paavola.)
 Kauneimmillaan katkaistuna
 (Iides.fi 29.8.2013)
 Iidesjärven itäpäässä Hervannan valtaväylän alittavan kevytväylän vieressä kasvoi hunajakukkien keskellä auringonkukka. Tuhannet ihmiset kulkivat sen ohi joka päivä ja ihailivat kaunista kukkaa. Kasvi kukoisti ja tuotti iloa kaikille. Torstaina 29. elokuuta aamupäivällä ihminen leikkasi auringonkukan poikki ja otti kukinnon itselleen. Nyt kukka tuottaa iloa vain minulle, ihminen ajatteli. Mutta kasvi ei enää kukoistanut.
 Auringonkukan aamu päättyi teloitukseen. (Kuva: Olavi Autio. Copyright © Olavi Autio.)
 Hakki ennustaa syksyn tuloa
 (Iides.fi 21.8.2013)
 Iidesjärvellä alkaa näkyä syksyn merkkejä. Yksi niistä on pähkinähakki kaupungin puutarhassa järven etelärannalla. Iltakävelyllä voi jo katsella hakkia silmästä silmään.
 Pähkinähakki kaupungin puutarhassa iltahämärässä 21. elokuuta. Hakilla on niin kauniit silmät, että niistä voisi tehdä iskelmän. (Kuva: Olavi Autio. Copyright © Olavi Autio.)
 Iidesjärven osayleiskaava päätösvaiheeseen syksyn aikana
 (Iides.fi 20.8.2013)
 Iidesjärven osayleiskaava tulee Tampereen kaupungin hallintoelinten käsittelyyn tämän syksyn aikana, kertoo kaavaa valmistellut projektiarkkitehti Lotta Kauppila. Kaavaehdotus oli nähtävillä viime vuoden lopulla. Osayleiskaavan hyväksyy kaupunginvaltuusto.
 Kaavoitus on edennyt hiukan suunniteltua hitaammin. Kauppilan mukaan viivästys johtuu siitä, että kaupunki ja ELY-keskus ovat neuvotelleet Nekalan kaatopaikan kunnostamissuunnitelmista.
 Piisami söi Hevoshaan lammen puhtaaksi
 (Iides.fi 17.8.2013)
 Piisami uiskentelee lähes tyhjässä salaattikulhossaan. Kuva on otettu 17. elokuuta. (Kuva: Olavi Autio. Copyright © Olavi Autio.)
 Hevoshaan lammelle asettunut piisami on kesän mittaan syönyt lammen lähes tyhjäksi vesikasveista. Vesikasvien katoaminen lammesta parempaan suuhun on esimerkki piisamin merkityksestä luonnossa. Karvainen vesiniittokone tekee työnsä lähes yhtä perinpohjaisesti kuin lintujen ruokamaita kevytväylien pientareilla niittävät kaupungin työntekijätkin.
 Hevoshaan lampi oli jo kasvamassa umpeen, joten piisami on tehnyt hyödyllistä työtä. Syksyn tullen lammen erakon on ehkä muutettava Iidesjärveen. Muuttomatkaa kertyy noin 50 metriä. Piisamilla saattaa kuitenkin olla käytävissään hyvät ruokavarastot, joilla voi selvitä talven yli.
 Hevoshaan vesiniittokone lähikuvassa. Kuva on otettu 17. elokuuta. (Kuva: Olavi Autio. Copyright © Olavi Autio.)
 Iidesjärvi-valokuvanäyttely muutti Tesomalle
 (Iides.fi 13.8.2013)
 Tesomallakin on nyt mahdollista nähdä Martti Tuuren ottamia Iidesjärvi-aiheisia luontokuvia. Martti Tuuren Iidesjärvestä kertova valokuvanäyttely on esillä Tesoman kirjastossa 13. syyskuuta saakka. "Kohtaamisia Iidesjärvellä" -näyttely on aiemmin ollut esillä Messukylän, Sampolan ja Nekalan kirjastoissa.
 Liejukanalla poikasia
 (Iides.fi 18.7.2013)
 Liejukanalla on poikue Iidesjärven länsipäässä. Poikasia voi katsella etelärannalla kulkevalta kevyen liikenteen väylältä.
 Yhden havainnon mukaan poikasia on viisi. Torstai-iltana rannassa nähtiin ainakin kaksi poikasta. Iidesjärvellä liejukanat ovat olleet melko arkoja, ja tämänkin kesän poikaset näyttävät perineen emojensa arkuuden. Poikaset eivät jää avoimilla paikoilla näkyville vaan pinkovat kovaa vauhtia kaislikon suojiin.
 Liejukanan poikanen on varsinainen vesikiitäjä. Nopeasti vipeltävästä linnusta on vaikea saada valokuvaa. Tämä poikanen on kuvattu 18. heinäkuuta. (Kuva: Olavi Autio. Copyright © Olavi Autio.)
 Lintukävelylle pääsee elokuussakin
 (Iides.fi 15.7.2013)
 Iidesjärvellä järjestetään elokuussakin kaksi lintukävelyä. Opastetuilla kävelyretkillä voi tutustua lintuihin 13. elokuuta ja 27. elokuuta. Retkien lähtöpaikka on järven länsipäässä Lokintaipaleen sillan luona. Lähtöaika on kello 18. Retkellä kuluu aikaa pari tuntia.
 Lintukävelyiden oppaana toimii BirdLife Suomen retkikummi Olavi Kalkko. Kävelyistä saa lisätietoja Pirkanmaan lintutieteellisen yhdistyksen sivuilta.
 Linnunpoikaset seikkailevat
 (Iides.fi 9.7.2013)
 Keskikesä on linnunpoikasten aikaa. Iidesjärven rantapusikoissakin vaeltelee nyt nuoria lintuja, jotka elävät ensimmäistä kesäänsä. Linnunpojalle maailma on ihmeitä tulvillaan. Nuoret linnut tarkkailevat ympäristöään uteliaina eivätkä pelkää ihmisiäkään. Usein pesue kulkee porukassa pitkään.
 Maailma on myös vaaroja täynnä. Monet linnunpoikaset menettävät henkensä jo ensimmäisinä elinpäivinään. Kävelytien varrella toilaileva poikanen on helppo saalis esimerkiksi koiralle - vaikka koira olisi kytkettynäkin. Siksi koiria ei tulisi ulkoiluttaa poikasaikana rantapoluilla. Koira syö linnunpoikasen yhdellä nopealla hotkaisulla. Moni koiranomistaja ei edes huomaa tapahtumaa.
 Tiklipoikue etsii herkkupaloja pensaikon piiloista. Kuva on otettu 9. heinäkuuta. (Kuva: Olavi Autio. Copyright © Olavi Autio.)
 Timo Havimolta uusi luontokirja
 (Iides.fi 5.7.2013)
 Luontokuvaaja Timo Havimolta ilmestyy syksyllä uusi kuvateos Matkamiehen luontokirja. Kirjan kustantaja on helsinkiläinen Aurinko Kustannus. Kirja kertoo Havimon matkoillaan kohtaamista linnuista ja muista eläimistä. Kuvia on Suomen lisäksi Norjasta, Saksasta, Tansaniasta, Intiasta ja Yhdysvalloista.
 Havimolta on ilmestynyt aiemmin kirja "Kohtaamisia maailmalla - Seis, lintuja näkyvissä". Teos ilmestyi vuonna 2011.
 Timo Havimo on kuvannut paljon myös Iidesjärven lintuja. Kuvia on nähtävillä Iides.fi-sivuston Iidesjärven lintukuvastossa.
 Valokuvanäyttely edelleen esillä Nekalan kirjastossa
 (Iides.fi 4.7.2013)
 Martti Tuuren Iidesjärvestä kertova valokuvanäyttely on edelleen esillä Nekalan kirjastossa. Kuvia voi käydä katsomassa ainakin heinäkuun ajan.
 Nekalan kirjasto sijaitsee Nekalan koulun rakennuksessa Lounaantie 2:ssa. Kesällä kirjasto on avoinna maanantaisin, tiistaisin ja torstaisin kello 13–19 ja keskiviikkoisin sekä perjantaisin kello 11-15.
 Atomikylän loppusijoitus loppusuoralla
 (Iides.fi 30.6.2013)
 Iidesjärven etelärannan tuntumassa sijaitsevaa Atomikylää on purettu pala kerrallaan jo pitkään. Nyt on loppusijoituspaikkaansa lähdössä kylän viimeinen parakki. Kylän paikalle on suunniteltu perhepuistoa.
 Tampereen kaupunki osti Atomikylän viisi parakkia neljännesvuosisata sitten, kun sai ne halvalla Loviisan atomivoimalatyömaan jäämistöstä. Parakkikylästä tuli kaupungin keskitysleiri. Sinne keskitettiin asumaan ihmisiä, joilla oli paljon sosiaalisia ongelmia. Joukossa ongelmat kasaantuivat ja lisääntyivät. Keskitetty ja halpa ratkaisu ratkaisu tulikin lopulta kalliiksi kaupungille. Kylällä oli kuitenkin työllistävää merkitystä, erityisesti poliisille ja oikeuslaitokselle.
 Atomikylän viimeisestä parakista on vielä seinät pystyssä. Kuva on otettu 30. kesäkuuta. (Kuva: Olavi Autio. Copyright © Olavi Autio.)
 Kesä on etuajassa
 (Iides.fi 9.6.2013)
 Iidesjärven kesä on pari viikkoa etuajassa Huringin pellon mittarilla mitattuna. Viime vuonna ensimmäinen heinäsato pellolta korjattiin juhannusaattona, mutta tänä vuonna heinä pantiin muovisäkkeihin jo viikon 23 lopulla 8. kesäkuuta.
 Sadonkorjuu muutti Huringin pellon maiseman. Kuva on otettu 9. kesäkuuta aamulla. Iltapäivällä paalit olivat jo pinossa pellon reunalla. (Kuva: Olavi Autio. Copyright © Olavi Autio.)
 Varis on Iidesjärven valtias
 (Iides.fi 7.6.2013)
 Varis on Iidesjärven oma petolintu ja järven valtias. Runsas variskanta on vaikuttanut siihen, että naurulokit ovat huvenneet lähes olemattomiin Iidesjärveltä. Järvellä vielä pesivät muutamat naurulokit eivät kykene puolustautumaan variksia vastaan vaan pesinnät tuhoutuvat yksi toisensa jälkeen.
 Variksen valta-asema köyhdyttää järven monimuotoisuutta. Naurulokkiyhdyskuntien suojassa pesi aiemmin myös muita lintuja, muun muassa silkkiuikkuja. Naurulokkien kadottua varikset tuhoavat niidenkin pesinnät. Variskantaan muiden lintujen katoaminen ei vaikuta, sillä varis on kaikkiruokainen. Kun elävä ravinto käy vähiin, varis menee syömään grillille, roskikselle tai muulle ruokintapaikalle.
 Näin tuhoutuu naurulokin pesintä. Varis iskee hautovan naurulokin kimppuun ja säikäyttää sen pesältään. Sitten varis ottaa munan nokkaansa ja lentää pois. Naurulokki kirkuu kauhuissan mutta ei kykene estämään pesän ryöstöä. Kuvat on otettu 7. kesäkuuta. (Kuva: Olavi Autio. Copyright © Olavi Autio.)
 Iidesjärvi houkuttelee matkailijoita
 (Iides.fi 5.6.2013)
 Iidesjärven maine ainutlaatuisena luontokohteena on levinnyt laajalti Eurooppaan ja houkuttelee järven rannoille matkailuautoilla liikkuvia maksukykyisiä turisteja.
 Viikolla 22 saksalainen matkailuauto väkineen asettui lähes koko viikoksi taloksi keskelle Nekalan matonpesupaikkaa. Camping-palvelut matonpesupaikalla ovatkin mainiot. Vesi tulee ja menee, ja ruokaakin löytyy ihan rannasta.
 Tiistain 4. kesäkuuta vastaisena yönä kahdella ranskalaisella matkailuautolla liikkunut seurue perusti leirin Huringin pellolla sijaitsevan tilustien kääntöpaikalle. Leiripaikka oli aivan asemakaavan mukaisen luonnonsuojelualueen vieressä.
 Vastaavia leirejä on ollut Iidesjärven rannoilla edellisinäkin kesinä. Leiriytymisten jäljiltä maasto on jäänyt saastaiseen kuntoon, sillä matonpesu- ja muilla vastaavilla leiripaikoilla ei ole esimerkiksi wc-palveluja. Luonnolle leireistä aiheutuu haittaa. Matonpesupaikan naurulokkiyhdyskuntakin hupeni saksalaisten vierailuviikolla.
 Matonpesupaikka tarjoaa hyvät camping-palvelut. Varustukseen kuuluu muun muassa mankeli, jonka eteen voi pysäköidä ilman maksua vaikka kuinka pitkäksi ajaksi. Kuva saksalaisesta matkailuautosta on otettu 2. kesäkuuta. (Kuva: Olavi Autio. Copyright © Olavi Autio.)
 Ainakin yksi kani pomppii vapaana Iidesjärven laaksossa
 (Iides.fi 3.6.2013)
 Iidesjärven laaksossa elää villinä ja vapaana ainakin yksi kani. Seppo Mäntynen kohtasi kanin lauantaiaamuna 1. kesäkuuta kevytväylällä Messukylän golfkentän eteläreunalla. Kani oli aikuisen kanin kokoinen ja ruskeanharmaa. Mäntysen mukaan valkoinen hännäntupsu vilkkui kivasti, kun kani pylkytteli maaston suojaan.
 Villiintyneistä kesykaneista on jo muodostunut pysyvä kanta ainakin Helsinkiin. Siellä ensimmäiset havainnot villiintyneistä kaneista tehtiin jo 1980-luvulla.
 Martti Tuuren valokuvanäyttely jatkaa Nekalassa
 (Iides.fi 1.6.2013)
 Martti Tuuren valokuvanäyttely "Kohtaamisia Iidesjärvellä" jatkaa Nekalan kirjastossa kesäkuun loppuun. Näyttely avattiin Nekalassa toukokuun alussa. Aiemmin valokuvanäyttely on ollut esillä Messukylän kirjastossa ja Sampolassa.
 Nekalan kirjasto toimii Nekalan koulun rakennuksessa osoitteessa Lounaantie 2. Kesäkuussa kirjasto on avoinna maanantaisin, tiistaisin ja torstaisin kello 13–19 ja keskiviikkoisin sekä perjantaisin kello 11-15.
 Vedenpinta poikkeuksellisen alhaalla
 (Iides.fi 28.5.2013)
 Lokintaipaleen uusi siltarumpu saattaa olla aikaisempaa matalammalla, koska Iidesjärven vedenpinta on nyt poikkeuksellisen alhaalla. Rumpu nostatti kyllä rannoille kunnollisen kevättulvan, mutta loppukevään aikana peltiputki on imenyt vettä Viinikanojaan liian ahnaasti. Vedenpinnan lasku johtaa väistämättä rantaniittyjen pusikoitumiseen.
 Sillan luo tulisi syksyllä rakentaa kivistä pohjapato, jolla vedenpintaa nostetaan.
 Lokintaipaleen sillan eli Lokin sillan suuaukko. Kuva on otettu 28. toukokuuta. (Kuva: Olavi Autio. Copyright © Olavi Autio.)
 Puhoonlahden metsikössä löyhkää jätevesi
 (Iides.fi 19.5.2013)
 Puhoonlahden pohjukassa sijaitsevassa metsikössä löyhkää viemärivesi. Jäljistä päätellen Tampereen kaupungin viemäriverkoston ylivuotopaikalta on päästetty suuri määrä puhdistamatonta jätevettä ojaan, joka virtaa Iidesjärveen. Ojassa on muun muassa vessapaperimassaa. Päästöpaikan lähellä sijaitsee Palvaanniemen asuinalue.
 Jätevesipäästön jäljet näkyvät luonnossa selvästi. Jätevesi on laskettu taustalla näkyvästä putkesta, jonka halkaisija on runsaat puoli metriä. Kuva on otettu 19. toukokuuta. (Kuva: Olavi Autio. Copyright © Olavi Autio.)
 Tuomenkukkien aika alkamassa
 Tuomet ovat aloittelemassa kukintaa Iidesjärven rantalehdoissa. Pian rantapensaikot täyttää tuomien voimakas tuoksu, joka kiinnostaa monia hyönteisiä. Tuomenkukkien aika kestää alkukesään. Tuomi on Pirkanmaan maakuntakasvi.
 Tuomenkukkia aukeamassa Iidesjärven etelärannalla. Kuva on otettu 19. toukokuuta. (Kuva: Olavi Autio. Copyright © Olavi Autio.)
 Sorsaemo esitteli poikueensa
 (Iides.fi 14.5.2013)
 Iidesjärven sinisorsakanta kasvoi äitienpäivän aikoihin ainakin 11 uudella jäsenellä. Sorsaemo toi tiistaina 14. toukokuuta kaikki 11 poikastaan näytille Iidesrantaan kevytväylän varteen.
 Sorsaemo ja poikaset. Kuva on otettu Iidesrannassa 14. toukokuuta. (Kuva: Olavi Autio. Copyright © Olavi Autio.)
 Rentukkaniitty loistaa Palvaanniemessä
 (Iides.fi 13.5.2013)
 Palvaanniemen rentukkaniitty leimuaa keltaisena Iidesjärven itäpäässä. Kukkaloisto on komeimmillaan aamuisin.
 Rentukkaniitty on kostea alue Palvaanniemessä sijaitsevan niittypellon koilliskulmassa. Keltaiset kukat näkyvät hyvin Hervannan valtaväylän suuntaiselta kevyen liikenteen väylältä. Rentukka kukkii myös monilla muilla paikoilla Iidesjärven rannoilla.
 Palvaanniemen rentukkaniitty loistaa kevätmaisemassa. Kuva on otettu 13. toukokuuta. (Kuva: Olavi Autio. Copyright © Olavi Autio.)
 Pusikon hämyssä esiintyy satakielten kuoro
 (Iides.fi 11.5.2013)
 Iidesjärven rantapensaikot ovat muuttuneet satakielten konserttisaliksi. Paikoitellen pusikossa on laulaja konsertoimassa muutaman kymmenen metrin välein. Tulkinnat ovat voimakkaita. Linnun ääni kuuluu satoja metrejä ja voittaa liikenteenkin melun.
 Satakielen ääninäyte ja linnun esittely löytyvät esimerkiksi Luontoportin sivulta.
 Hämyisten rantapusikoiden laulutaituri on ulkonäöltään vaatimaton. Satakielen värityksessä on paljon ruskeaa. Pyrstö on ruosteenruskea. Kuva on otettu 11. toukokuuta. (Kuva: Olavi Autio. Copyright © Olavi Autio.)
 Lapintiira palasi Iidesjärvelle
 (Iides.fi 8.5.2013)
 Viime kesänä Iidesjärven lähettyvillä pesinyt lapintiira näyttää palanneen Iidesjärvelle. Keskiviikkona 8. toukokuuta järven itäpäässä kierteli yksi lapintiira.
 Lapintiira pesi viime kesänä jossain Iidesjärven lähellä. Pari toi heinäkuussa järvelle yhden poikasen. Pesä saattoi sijaita Hatanpäällä jonkin teollisuusrakennuksen katolla. Pesintä oli ensimmäinen Pirkanmaalla.
 Lapintiira Iidesjärven itäpäässä 8. toukokuuta. Kuva on otettu lintutornista. (Kuva: Olavi Autio. Copyright © Olavi Autio.)
 Tornien taistossa uusi IE
 (Iides.fi 4.5.2013)
 Iidesjärven lintutornin joukkue Rankat Ankat havaitsi Tornien taistossa 63 lintulajia lauantaina 4. toukokuuta. Tulos on uusi Iidesjärven ennätys. Havainnointi alkoi aamuviideltä ja päättyi kello 13. Mielenkiintoisimmat havainnot olivat keltavästäräkki ja tervapääsky.
 Joukkueeseen kuuluivat Jarmo Lehtinen, Marko Ollila, Tuula Suihko ja Jyrki Joki. Pilvisenä ja osin sateisenakin päivänä tornilla vieraili 20 ihmistä seuraamassa kilpailua.
 Tornien taisto on BirdLife Suomen järjestämä leikkimielinen kilpailu, jossa pyritään havaitsemaan lintutornista mahdollisimman monta lajia kahdeksassa tunnissa. Tänä vuonna mukana oli yli 330 lintutornia. Eniten lajeja havaittiin Hangon Uddskatanilla, jossa Hangon lintuaseman miehittäjät havaitsivat 115 lajia. Tornien taistosta lisää BirdLife Suomen verkkosivuilla.
 Iidesjärven lintutornin joukkue teki ennätystuloksen Tornien taistossa. Sekä joukkue että yleisö olivat silmä tarkkana. (Kuva: Pekka Turunen. Copyright © Pekka Turunen.)
 Maankaato keltavuokkojen päälle jatkuu Iidesrannassa
 Omakotialueelta tuodaan edelleen puutarhajätteitä ja muita roskia keltavuokkokasviston päälle Iidesrannassa. Puutarhajätteitä tuodaan omakotialueelta muun muassa kottikärryillä Iidesranta-kadun yli Iidesjärven rantaan. Maankaato on jatkunut vuosikymmeniä. Rannan luonnonkasvien joukkoon on jätteiden mukana levinnyt paljon puutarhakasveja.
 "Iidesjärvi tekee unelmastamme totta; voimme asua omakotitalossa järvenrannalla ja lähes kaupungin keskustassa." Näin hehkuttaa Järvensivun omakotiyhdistys Mansetorilla. Unelma-asumiseen liittyy myös vastuu ja velvollisuus noudattaa lakeja ja määräyksiä. Puutarhajätteet pitäisi kompostoida eikä kaataa luontoon. Kompostointikoulutusta tarjoavat Tampereella monet tahot -esimerkiksi ympäristötietokeskus Moreenia. Moreeniassa on erityinen kompostointipäivä 7. toukokuuta.
 Ne jyrää meitin kottikärryillään, kauhistelevat roskavyöryn uhkaamat keltavuokot. Kasvit eivät kykene väistämään jätekuormia vaan tulevat jyrätyiksi. Kuva on otettu 3. toukokuuta. (Kuva: Olavi Autio. Copyright © Olavi Autio.)
 Mahla virtaa Iidesjärven koivikoissa
 (Iides.fi 29.4.2013)
 Mahla virtaa tänäkin keväänä Iidesjärven rantakoivuissa ja myös koivujen kylkiin asennetuissa juoksutuputkissa. Satokausi alkoi lumien sulamisen aikaan ja jatkuu kunnes koivujen lehdet ovat hiirenkorvilla.
 Koivun mahla on lähes pelkästään vettä. Veden osuus on noin 99 prosenttia. Lisäksi mahlassa on sokereita ja hivenaineita.
 Mahlan juoksuttaminen ei ole jokamiehenoikeus vaan vaatii maanomistajan luvan. Mahlaa juoksutetaan joko oksantyngistä tai poraamalla puuhun reikiä, joihin asennetaan juoksutusputket. Tämä vahingoittaa puuta ja altistaa sen sienille ja muillekin tuholaisille. Mahlaa pitäisikin juoksuttaa vain elämänsä ehtoopuolella olevista koivuista. Juoksutuksen jälkeen reikään voi laittaa puutapin.
 Mahla tippuu astiaan Iidesjärven rantakoivikossa. Juoksutus tapahtui kaatopaikan rantapenkan koivikossa, joten tuotos saattoi olla tavallista tuhdimpaa tavaraa. Kuva on otettu 21. huhtikuuta. (Kuva: Olavi Autio. Copyright © Olavi Autio.)
 (Iides.fi 25.4.2013)
 Iidesjärven ulappa vapautui jääpeitteestään torstaina 25. huhtikuuta. Viime vuonna jäidenlähtö oli samoihin aikoihin. Monet linnut ovat odotelleet jääkannen lukitseman ruokavaraston avautumista. Esimerkiksi kaakkureita järvelle ilmaantui heti jäiden lähdettyä.
 Iltapäivällä 25. huhtikuuta järven itäpäässä oli vielä kaistale tuulen ajamaa jäätä. (Kuva: Olavi Autio. Copyright © Olavi Autio.)
 Iidesjärven kalat voivat olla liian isoja
 (Iides.fi 24.4.2013)
 Moni Iidesjärvellä kalastava kalasääski on joutunut huomaamaan, että järven sameissa vesissä kasvanut saalis onkin liian iso kotipesään kannettavaksi. Jos sääksi ei jaksa kuljettaa saalistaan, se joutuu pudottamaan kalan. Tässä tilanteessa myös varikset käyttävät sääksen ahdinkoa hyväkseen ja yrittävät saada sen pudottamaan saaliinsa.
 Oheisessa kuvassa näkyy lahna, joka oli sääkselle aivan liian suuri saalis. Sääksi nappasi lahnan lintutornin läheltä 22. huhtikuuta. Kala oli kuitenkin niin iso, että sääksi ei saanut nostetuksi sitä kunnolla ilmaan. Sääksi raahasi kalaa jään tuntumassa muutamia satoja metrejä ja pudotti sen sitten jäälle. Lahnasta tuli varisten ja lokkien ateria.
 Tämä lahna oli liian raskas taakka kalasääskelle. Hetkeä myöhemmin sääksi joutui pudottamaan saaliinsa jäälle. (Kuva: Pekka Paavola. Copyright © Pekka Paavola.)
 Sääksisesonki saattaa jäädä lyhyeksi
 (Iides.fi 23.4.2013)
 Kevään sääksisesonki on meneillään Iidesjärvellä. Paras kalasääskien katseluaika on vähän ennen jäiden lähtöä. Sääkset tulevat kalaan lintutornin lähelle Mutaojan suulle, jossa on sulaa. Kun jäät ovat lähteneet, saalistusalueena on koko järvi eikä lintutornin edusta ole enää niin houkutteleva paikka.
 Sesonki saattaa tänä vuonna jäädä lyhyeksi, jos sateiden heikentämä jää sulaa nopeasti.
 Varis ahdistelee kalasääskeä, vaikka sillä ei ole vielä saalistakaan. Viisampi varis odottaisi, että sääksellä on kala kynsissään. Kuva on otettu 22. huhtikuuta. (Kuva: Olavi Autio. Copyright © Olavi Autio.)
 Ilmataistelussa sääksi onnistuu harhauttamaan variksen alapuolelleen melkein iskuetäisyydelle. Taitavana lentäjänä varis laittaa jarrut päälle ja putoaa kuin sulkapallo. Sääksi ajautuu yli. (Kuva: Olavi Autio. Copyright © Olavi Autio.)
 Merikotka Huringin pellon yllä
 (Iides.fi 21.4.2013)
 Merikotkia on nähty tänä vuonna Iidesjärvellä monta kertaa. Viime päivinä merikotkaa on voitu havainnoida lintutornista kahdesi. Kummallakin kerralla lintu tuli idästä Kangasalan suunnasta ja lähti kaakkoon.
 Lauantaina 20. huhtikuuta idän suunnasta tullut merikotka teki kierroksen Huringin pellon itäosan päällä ennen kuin katosi näkyvistä Korkinmäen suuntaan. Kuva kotkasta ohessa. Kuva on otettu lintutornin luota pellolta.
 Merikotka ei tiettävästi vielä pesi Pirkanmaalla. Naapurimaakunnassa Kanta-Hämeessä lintu pesii.
 Uusi siltarumpu auttaa kevättulvaa
 (Iides.fi 17.4.2013)
 Talvella Viinikanojalla uusittu Lokintaipaleen siltarumpu näyttää olevan hiukan aikaisempaa rumpua ahtaampi ja nostavan pienen kevättulvan Iidesjärvelle. Järven kannalta tämä luonnollinen kevättulva on hyväksi. Itäpään tulvaniitytkin ovat nyt osittain veden vallassa.
 Tulvaa nostattaa myös kevään nopea eteneminen. Sateiden vuoksi lumi suli poikkeuksellisen nopeasti ja vedet lähtivät vuolaina liikkeelle.
 Tästä aukosta virtaa Iidesjärven vesi Viinikanojaan. Uusi siltarumpu näyttää olevan hiukan vanhaa ahtaampi. Kuva on otettu 17. huhtikuuta. (Kuva: Olavi Autio. Copyright © Olavi Autio.)
 Saukko ja laulujoutsenet kohtasivat Iidesjärvellä
 (Iides.fi 13.4.2013)
 Saukko herätti epäluuloa Iidesjärven itäpäähän Mutaojan suistoon asettuneessa laulujoutsenpariskunnassa lauantaina 13. huhtikuuta. Saukko tutki puronsuiden sulapaikkoja kaikessa rauhassa joutsenten varoittelusta piittaamatta. Joutsenet rauhoittuivat, kun saukko lähti Vuohenojan suuntaan.
 Saukko ja laulujoutsen. (Kuva: Olavi Autio. Copyright © Olavi Autio.)
 Dong, dong, mene Vuohenojalle siitä! (Kuva: Olavi Autio. Copyright © Olavi Autio.)
 Lumi suli, hyyppä tuli
 (Iides.fi 12.4.2013)
 Neljä töyhtöhyyppää etsi syötävää Huringin pellolla perjantaina 12. huhtikuuta illan suussa. Lumi oli jo pellolta osittain sulanut, joten matkalaiset tulivat ravituiksi. Huringin pelto on töyhtöhyypille ja monille muillekin linnuille tärkeä levähdys- ja ruokailupaikka.
 Töyhtöhyypät Huringin pellolla 12. huhtikuuta. (Kuva: Olavi Autio. Copyright © Olavi Autio.)
 Sivuston kortit-osio on uudistunut
 Iides.fi-sivuston kortit-osio on uudistunut ja laajentunut. Tarjolla on nyt 12 kuvakorttia, joiden koko on 1920 x 1280 kuvapistettä. Kaikissa korteissa on teksti www.iides.fi, jota ei saa poistaa. Kuvakortteja voi käyttää hyväksi vaikkapa Iidesjärven esittelyissä.
 Joutsenet tulivat torvet soiden talven keskelle
 (Iides.fi 9.4.2013)
 Laulujoutsenpari tuli torvet soiden Iidesjärvelle illansuussa maanantaina 8. huhtikuuta. Lännestä saapuneen parin kovaääninen toitotus alkoi jo Viinikan liikenneympyrän vaiheilla.
 Töräyttelystä päätellen tulokkaat ovat sama pari, joka on jo muutamana vuotena heilastellut järvellä.
 Pariskunta asettui järven itäpäähän, joka on kuitenkin vielä jään ja lumen peitossa. Hämmentyneen oloisina linnut tepastelivat jäällä. Vuohenojan suusta löytyi sentään pieni sula ruokailu- ja levähdyspaikaksi.
 Ei siihen voi tehdä pesää, siinähän on jäätä. Laulujoutsenet etsivät pesäpaikkaa Iidesjärven itäpäästä. Kuva on otettu illalla 9. huhtikuuta. (Kuva: Olavi Autio. Copyright © Olavi Autio.)
 Toukokuussa kaksi lintukävelyä
 (Iides.fi 1.4.2013)
 Suuren suosion saavuttaneet Iidesjärven lintukävelyt järjestetään taas toukokuussa. Kävelyt ovat 7. toukokuuta ja 21. toukokuuta. Lähtö on järven länsipäästä Lokintaipaleelta kello 18. Kävelyistä on lisätietoja Pirkanmaan lintutieteellisen yhdistyksen verkkosivuilla.
 Kävelyitä vetää BirdLife Suomen retkikummi Olavi Kalkko. Johdatukseksi voit kuunnella Olavi Kalkon haastattelun Yleisradion Luonto-Suomi-ohjelmassa keväältä 2012. Haastattelija on Risto Salovaara. Jos yhteys pätkii, lataa haastattelu Ylen sivulta omalle koneellesi mp3-tiedostona.
 Lintukävelyn osanottajia leppeässä kevätsäässä Iidesjärven etelärannalla 8. toukokuuta 2012. Kuva on otettu järven pohjoisrannalta. (Kuva: Olavi Autio. Copyright © Olavi Autio.)
 (Iides.fi 29.3.2013)
 Lintujen kalenterin mukaan kevät on koittanut ja on aika palata syntymäsijoille. Linnut eivät anna lumi- ja jääesteiden haitata paluumuuttoa. Esimerkiksi rastaita näkyy jo Iidesjärven lähimaastoissa.
 Kaupunki tarjoaa varhaisille tulokkaille hyvät palvelut. Linnut löytävät kaupungista ruokaa paikoista, joissa lumi on sulanut poikkeuksellisen varhain. Tällaisia paikkoja on muun muassa kaukolämpöjohtojen reiteillä, aurattujen teiden varsilla ja talojen pihoilla. Jos luonnonmukaista ravintoa ei löydy, ruoka-apua voi käydä haeskelemassa lintulaudoilta ja ruokintapaikoilta.
 Mustarastas etsi pitkäperjantaina kuusen alta ruokaa Nekalantien varressa. (Kuva: Olavi Autio. Copyright © Olavi Autio.)
 Koiranomistajat rikkovat lakia Iidesjärvellä
 (Iides.fi 26.3.2013)
 Irrallaan juokseva koira on tänäkin keväänä ollut tavallinen näky Iidesjärvellä. Omistajat antavat koiriensa kulkea vapaina jopa luonnonsuojelualueella. Viranomaiset tai maanomistajan eli Tampereen kaupungin edustajat eivät näytä millään tavalla valvovan koirakurin noudattamista.
 Suomen laki määrää, että koira on pidettävä taajamassa kytkettynä. Taajama-alueella koira saa olla vapaana vain suljetussa pihassa, erityisellä harjoitusalueella tai koiratarhassa (joita nimitetään koirapuistoiksikin). Koiran tulee näissäkin paikoissa olla omistajansa tai haltijansa valvonnassa.
 Koirien kiinnipidosta taajamassa on säädetty järjestyslaissa. Järjestyslaki määrää myös, että koiran omistajan tai haltijan on huolehdittava siitä, että koiran ulosteet eivät jää hoidetulla alueella ympäristöön.
 Iidesjärven voidaan tulkita olevan pikemminkin luontokohde kuin taajama-aluetta. Tällöin koirakurista määrää metsästyslaki. Metsästyslain mukaan koiraa ei saa ilman maanomistajan tai metsästysoikeuden haltijan lupaa pitää irti toisen alueella. Vaikka lupa olisikin, niin koira on pidettävä kiinni kiinnipitoaikana, joka alkaa 1. maaliskuuta ja päättyy 19. elokuuta. Tänä aikana koira on pidettävä kytkettynä tai siten, että se on välittömästi kytkettävissä.
 Tämä irtokoira on kuvattu Iidesjärven itäpään luonnonsuojelualueella 25. maaliskuuta. Koirien kiinnipitoaika alkoi 1. maaliskuuta. (Kuva: Olavi Autio. Copyright © Olavi Autio.)
 Iidesjärvi-valokuvanäyttely tulee myös Nekalan kirjastoon
 (Iides.fi 25.3.2013)
 Martti Tuuren valokuvanäyttely "Kohtaamisia Iidesjärvellä" tulee myös Nekalan kirjastoon. Näyttely on ollut esillä jo Messukylän ja Sampolan kirjastoissa. Nekalassa näyttely avautuu 3. toukokuuta ja kuvat ovat nähtävillä toukokuun loppuun.
 Martti Tuure on kuvannut erityisesti Iidesjärven hyönteisiä. Kuvassa hopeasinisiipi. (Kuva: Martti Tuure. Copyright © Martti Tuure.)
 Kaupunkiluonto alennusmyynnissä
 (Iides.fi 16.3.2013)
 Tampereen kaupunkiluonto -kirjaa on saatavissa edullisesti alennusmyynnistä. Kirjaa löytyy 15 euron hintaan ainakin Sokoksen tavarataloa vastapäätä sijaitsevasta Suomalaisesta kirjakaupasta.
 Tampereen kaupunkiluonto - Opas kaupunkiekologiaan on julkaistu vuonna 2008. Teoksen kustantaja on Tampere-seura. Kirjan tekijät ovat biologi Pertti Ranta ja arkkitehti Pekka Rahkonen.
 Iidesjärven luonnosta kiinnostuneelle Tampereen kaupunkiluonto -kirja on perusteos. Kirjassa on muun muassa sadan vuoden ajalle ulottuva katsaus Iidesjärven kasvistoon. Järven vuodenkiertoa on havainnollistettu ottamalla joka kuukausi lintutornilta valokuva. Kuvat ovat vuodelta 2000. Seppo Aro on kirjoittanut kirjaan luvun Iidesjärven linnuista. Aron mukaan Iidesjärvellä on vuosien mittaan havaittu 210 lintulajia.
 Tampereen kaupunkiluonto -kirja on yli 300-sivuinen tietopaketti.
 Lumitaidetta esillä
 (Iides.fi 1.3.2013)
 Luminen talvi on innoittanut taiteilijoita. Iidesjärven maisemiin on talven aikana ilmestynyt lumiukkoja ja muitakin lumesta tehtyjä teoksia.
 Tämä lumiteos oli tammikuussa esillä vanhalla kaatopaikalla. (Kuva: Olavi Autio)
 Valokuvia Iidesjärveltä Messukylän kirjastossa
 (Iides.fi 4.2.2013)
 Messukylän kirjastossa on helmikuussa esillä Iidesjärvi-aiheinen valokuvanäyttely. "Kohtaamisia Iidesjärvellä" -näyttelyssä on parikymmentä Martti Tuuren ottamaa luontokuvaa.
 Kuvillaan Tuure osoittaa, että Iidesjärvi on muutakin kuin lintujärvi. Mukana on muun muassa täplälampikorento, jonka Martti Tuure löysi Iidesjärveltä kesällä 2011.
 Maaliskuussa näyttely on esillä Sampolan tiloissa.
 Ladut kutsuvat hiihtäjiä
 (Iides.fi 22.1.2013)
 Iidesjärven ladut ovat mainiossa hiihtokunnossa. Tiistaina 22. tammikuuta järvelle ajettiin moottorikelkoilla latupohjat, joilla on helppo sujutella. Lenkin pituus on noin kolme kilometriä.
 Uudet ladut houkuttelivat heti hiihtäjiä järven jäälle. (Kuva: Olavi Autio. Copyright © Olavi Autio.)
 Uusia korttipohjia
 (Iides.fi 18.1.2013)
 Sivuston Korttipohjia-osiossa on tarjolla muutamia uusia Iidesjärvi-aiheisia korttipohjia.


type: wikipedia

text:
Manuel II Paleólogo (; 27 de junho 1350 – 21 de junho 1425) foi imperador bizantino de 1391, até sua morte, em 1425. Seu dia é comemorado em 21 de julho.
 Vida
 Manuel II Paleólogo era o segundo filho do imperador João V Paleólogo (1341–1376, 1379–1390, 1390–1391) e da sua mulher Helena Cantacuzena. Os seus avós maternos eram o imperador e Irene Asanina.
 Feito déspota pelo seu pai, o futuro Manuel II viajou para o Ocidente procurando granjear apoio para o Império Bizantino em 1365 e em 1370, desempenhando o cargo de governador de Salonica a partir de 1369. A tentativa falhada de usurpação do trono pelo seu irmão mais velho em 1373 elevou Manuel a herdeiro do trono e coimperador juntamente com o seu pai. Em 1376–1379 e novamente em 1390 foram ambos destronados e enviado à Prisão de anemas por Andrónico IV e, depois, pelo filho dele , mas Manuel derrotou pessoalmente o seu sobrinho com o auxílio de Veneza em 1390. Embora João V tivesse sido reposto no trono, Manuel foi obrigado a ser um refém na corte do sultão otomano em Bursa. Durante o seu cativeiro Manuel viu-se forçado a participar na campanha otomana que conquistou Filadélfia, o último exclave bizantino na Anatólia.
 Tendo tido notícia da morte do seu pai em fevereiro de 1391, Manuel II evadiu-se da corte turca e reentrou em Constantinopla a fim de precaver-se contra qualquer golpe ou pretensão do seu sobrinho João VII. Apesar da melhoria das relações entre Manuel II e João VII, o sultão Bajazeto I montou cerco a Constantinopla de 1394 a 1402. Depois de cinco anos de cerco, Manuel II confiou a regência a João VII e partiu para uma longa viagem pelas cortes ocidentais, tendo visitado Inglaterra, França, o Sacro Império Romano-Germânico e Aragão, procurando auxílio contra o Império Otomano.
 Entretanto a cruzada anti-otomana sob a liderança do rei da Hungria Segismundo fracassou na batalha de Nicópolis, em 25 de Setembro de 1396, mas os otomanos foram em seguida eles próprios esmagados por Tamerlão na batalha de Ancara em 1402. Enquanto os filhos de Bajazeto I se guerreavam durante a guerra civil otomana, João VII conseguiu recuperar para o Império a margem europeia do mar de Mármara e Salonica. Quando Manuel II regressou da sua viagem em 1403, João VII entregou o poder ao imperador e foi recompensado com o governo da recém-recuperada Salonica.
 Manuel II aproveitou este período de calma para melhorar as defesas do Despotado da Moreia, onde o Império Bizantino estava a conseguir expandir-se à custa dos resquícios do Império Latino. Aqui Manuel II supervisionou a construção do Hexamilião, uma muralha que atravessava o istmo de Corinto, destinada a defender o Peloponeso dos otomanos.
 Manuel II desenvolveu relações amigáveis com o vencedor da guerra civil, o sultão , mas as suas tentativas de ingerir-se na sucessão deste levaram a que atacasse Constantinopla em 1422. Nos últimos anos da sua vida Manuel II delegou quase todos os deveres oficiais no seu filho e herdeiro e em 1424 foram obrigados a assinar um tratado de paz com os otomanos, pelo qual o Império Bizantino se tornava um tributário do sultão. Manuel II faleceu em 21 de julho de 1425.
 Manuel II foi o autor de numerosas obras sobre diversos assuntos, incluindo cartas, poemas, vidas de santos, tratados teológicos e sobre retórica, e de um epitáfio para o seu irmão .
 Família
 Com sua esposa Helena Dragasa, filha do príncipe sérvio Constantino Dragases, Manuel II teve vários filhos:
 Uma filha. Mencionada como sendo a mais velha, mas sem citar o nome. Provavelmente uma confusão com Isabel Paleóloga, uma filha bastarda de Manuel que se casou com Hilário Doria.
 Constantino Paleólogo. Morreu jovem.
 João VIII Paleólogo (18 de dezembro de 1392 - 31 de outubro de 1448. Imperador bizantino entre 1425 e 1448.
 Andrônico Paleólogo, senhor de Tessalônica, morreu em 1429.
 Uma segunda filha cujo nome também não foi citado.
 Teodoro II Paleólogo, déspota da Moreia, morreu em 1448.
 Miguel Paleólogo. Morreu jovem.
 Constantino XI Paleólogo (8 de fevereiro de 1405 – 29 de maio de 1453). Déspota da Moreia e, depois, o último imperador bizantino, reinando entre 1448 e 1453.
 Demétrio Paleólogo ( 1407 - 1470). Déspota da Moreia.
 Tomé Paleólogo ( 1409 - 12 de maio de 1465). Déspota da Moreia.
 Ver também
 Oxford Dictionary of Byzantium, Oxford University Press, 1991.
 Imperadores bizantinos
 Governantes do século XIV
 Governantes do século XV
 Despotado da Moreia
 Bizantinos envolvidos nas guerras bizantino-otomanas
 Dinastia Paleólogo
 Bizantinos do século XIV
 Bizantinos do século XV
 Família Cantacuzeno
 Família Ângelo
 Família Branas
 Família Vatatzes
 Família Ducas
 Família Comneno
 Família Tarcaniota
 Família Asen
 Família Glabas
 Descendentes dos saboias
 Família Dragases
 Bizantinos de origem armênia
 Duques de Salonica
 Prisioneiros bizantinos
 Porfirogênitos
 Prisão de Anemas