text:
 EUROPOS KOMISIJA
 Briuselis, 2020 08 07
 COM(2020) 362 final
 2020/0167(NLE)
 Pasiūlymas
 TARYBOS SPRENDIMAS
 dėl pasiūlymų iš dalies pakeisti Bazelio konvencijos dėl pavojingų atliekų tarpvalstybinių pervežimų bei jų tvarkymo kontrolės IV priedą pateikimo Europos Sąjungos vardu rengiantis Konvencijos šalių konferencijos 15-ajam susitikimui ir dėl Europos Sąjungos pozicijos dėl kitų Konvencijos šalių pasiūlymų iš dalies pakeisti IV ir kitus priedus
 AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
 1.PASIŪLYMO DALYKAS
 Šis pasiūlymas susijęs su Tarybos sprendimu dėl pasiūlymų iš dalies pakeisti Bazelio konvencijos IV priedą pateikimo Europos Sąjungos vardu rengiantis Bazelio konvencijos dėl pavojingų atliekų tarpvalstybinių pervežimų bei jų tvarkymo kontrolės šalių konferencijos 15-ajam susitikimui (COP–15). Šalių konferenciją numatyta surengti 2021 m. liepos 19–30 d. Šis pasiūlymas taip pat apima Sąjungos derybinę poziciją dėl galimų kitų Šalių pasiūlytų atitinkamų priedų pataisų.
 2.PASIŪLYMO APLINKYBĖS
 2.1.Bazelio konvencija dėl pavojingų atliekų tarpvalstybinių pervežimų bei jų tvarkymo kontrolės
 Bazelio konvencija dėl pavojingų atliekų tarpvalstybinių pervežimų bei jų tvarkymo kontrolės (toliau – Konvencija) buvo priimta 1989 m. kovo 22 d. ir įsigaliojo 1992 m. Europos Sąjunga ir jos valstybės narės yra Konvencijos šalys
 1
 . Šiuo metu Konvencija saisto 187 šalis.
 Konvencijos reikalavimai taikomi pavojingosioms atliekoms, apibrėžtoms Konvencijos 1 straipsnyje ir išvardytoms VIII priede, ir II priede išvardytoms kitoms atliekoms, t. y. buitinėms atliekoms, buitinių atliekų deginimo proceso likučiams, o nuo 2021 m. sausio 1 d. – ir tam tikrų tipų plastiko atliekoms. Be to, Konvencijos IX priede yra išvardytos atliekos, kurioms Konvencijos reikalavimai netaikomi, nebent tų atliekų sudėtyje būtų toks medžiagos, priskiriamos kuriai nors I priede nurodytai kategorijai, kiekis, kad atliekoms būtų būdingos III priede nurodytos pavojingosios savybės. Pavojingosios elektros ir elektroninės įrangos atliekos išvardytos VIII priede (A1180 įrašas), o nepavojingosios – IX priede (B1110 įrašas). II priede nėra jokio elektros ir elektroninės įrangos atliekoms skirto įrašo.
 Konvencijos IV priede išvardijamos ir apibūdinamos atliekų tvarkymo operacijos, kurios pagal Konvencijos 2 straipsnio 4 punkte pateiktą apibrėžtį laikomos šalinimu (tvarkymu). Konvencijoje terminas „šalinimas“ apima ir galutinio šalinimo operacijas, kaip antai šalinimą sąvartynuose ir deginimą (išvardytos IV priedo A skirsnyje), ir naudojimo (regeneravimo) operacijas, kaip antai perdirbimą ir kitas (išvardytos IV priedo B skirsnyje).
 Įtraukimas į IV priedo sąrašą yra svarbus dėl to, kad atliekomis, kaip apibrėžta Konvencijos 2 straipsnio 1 punkte, laikomos tik „medžiagos arba daiktai, kurie tvarkomi, numatomi tvarkyti arba turi būti sutvarkyti“, o „tvarkymas“ reiškia „bet kurią operaciją, nustatytą šios Konvencijos IV priede“. Taigi Konvencijos reikalavimai taikomi tik IV priede išvardytoms šalinimo operacijoms. Todėl šis priedas turėtų apimti visas įmanomas atliekų tvarkymo operacijas, kurių pasitaiko arba gali pasitaikyti praktikoje, neatsižvelgiant nei į tai, ar jos atliekamos pagal nacionalinę ar tarptautinę teisę, nei į tai, ar jos laikomos saugiomis aplinkai. Priešingu atveju atsirastų Konvencijos reikalavimų taikymo spragų.
 Pagrindiniai Konvencijos reikalavimai yra šie:
 ·VIII priedo pavojingųjų atliekų sąraše išvardytų atliekų eksporto iš EBPO šalių į EBPO nepriklausančias valstybes draudimas
 2
 ir
 ·atliekų, kurios įtrauktos į II priedo atliekų, kurias reikia tvarkyti specialiais būdais, sąrašą arba į VIII priedo pavojingųjų medžiagų sąrašą, bet kurioms netaikomas minėtas eksporto draudimas, eksporto, importo ir gabenimo tranzitu kontrolės sistema (tarptautinė išankstinio pranešimo apie sutikimą (IPS) tvarka). Pagal IPS tvarką reikalaujama, kad apie eksportą būtų iš anksto pranešama importo ir tranzito valstybių kompetentingoms institucijoms. Pranešimą turi teikti eksportuojančioji valstybė. Be to, ji gali reikalauti, kad tokius pranešimus jos kompetentingos institucijos kanalais teiktų atliekų gamintojai arba eksportuotojai. Pranešimai teikiami raštu ir juose pateikiami Konvencijos V A priede nurodyti pranešimai ir informacija. Atliekos gali būti eksportuojamos tik jei ir kai visos susijusios valstybės duoda raštišką sutikimą (Konvencijos 6 straipsnis).
 2.2.Šalių konferencija
 Bazelio konvencijos šalių konferencija – pagrindinis sprendimus pagal Konvenciją priimantis organas. Ji yra įgaliota atlikti priedų pakeitimus ir jos posėdžiai rengiami kas dvejus metus.
 Konvencijos I, III, IV priedų ir atitinkamų IX priedo aspektų peržiūra pradėta Šalių konferencijos 12-ajame susitikime (COP–12) jos Sprendimu BC-12/1
 3
 .
 Šalių konferencijos 13-ajame susitikime (COP–13) nuspręsta įsteigti minėtiems priedams peržiūrėti skirtą ekspertų darbo grupę, kurią sudaro 50 narių, paskirtų iš Šalių taip, kad būtų lygiateisiai geografiškai atstovaujama penkioms regioninėms Jungtinių Tautų grupėms. ES ir jos valstybėms narėms ekspertų darbo grupėje atstovauja Komisijos, Estijos, Lenkijos, Nyderlandų ir Vokietijos paskirti nariai. Rašytinius pareiškimus ir žodinius pasisakymus koordinuoja Tarybos Tarptautinių aplinkos klausimų darbo grupė. COP–13 susitarta, kad ekspertų darbo grupė pirmenybę teiks darbui, susijusiam su IV priedu ir atitinkamais IX priedo aspektais. 2017–2019 m. ES ir jos valstybės narės Konvencijos sekretoriatui ir ekspertų darbo grupei pateikė preliminarius pasiūlymus dėl IV priedo pataisų.
 Šalių konferencijos 14-ajame susitikime (COP–14) Sprendimu BC-14/16 ekspertų darbo grupės įgaliojimai buvo išplėsti jai pavedant peržiūrėti dar ir du esamus įrašus dėl elektros ir elektroninės įrangos atliekų, t. y. IX priedo B1110 įrašą ir jo porinį VIII priedo A1180 įrašą, taip pat I, III ir IV priedų persvarstymo pasekmes kitiems Konvencijos priedams ir atitinkamiems Šalių konferencijos sprendimams. COP–14 sprendimu BC-14/16 ekspertų darbo grupės paprašyta tęsti savo darbą numačius, kad dėl IV priedo, VIII priedo A1180 įrašo ir IX priedo B1110 įrašo pataisų pasiūlymų bus deramasi ir galbūt jie bus priimti Šalių konferencijos 15-ajame susitikime (COP–15).
 Tam atvejui, jei Šalys norėtų teikti pasiūlymų COP–15, ekspertų darbo grupė joms pateikė apsvarstyti keletą rekomendacijų ir galimybių. Bazelio konvencijos sekretoriato nustatytas pasiūlymų dėl Konvencijos priedų pakeitimų teikimo terminas baigiasi 2020 m. gruodžio 4 d., atsižvelgiant į tai, kad Šalių konferencija iš 2021 m. gegužės mėn. nukelta į liepos mėn.
 Pasiūlymų tikslas – iš dalies pakeisti ir aiškiau išdėstyti Konvencijos IV priede išvardytų šalinimo operacijų apibūdinimus. Jei pasiūlymai bus priimti, padidės teisinis aiškumas ir bus lengviau kontroliuoti atliekų vežimą ir užkirsti kelią neteisėtam vežimui. Jie taip pat pasitarnaus siekiant, kad atliekos visame pasaulyje būtų tvarkomos aplinkai saugiais būdais, ir padės kurti pasaulinę žiedinę ekonomiką.
 ES ir jos valstybės narės Konvencijos sekretoriatui ir ekspertų darbo grupei 2017–2019 m. pateikė preliminarių pasiūlymų dėl IV priede pateikto šalinimo operacijų sąrašo. Tie pasiūlymai buvo aptarti su kitoms Šalims atstovaujančiais ekspertų darbo grupės nariais. Ekspertų darbo grupė taip pat aptarė rekomendacijas dėl elektros ir elektroninės įrangos atliekų klasifikavimo VIII ir IX prieduose.
 Jei COP–15 pavyks susitarti dėl pataisų, jos turės būti perkeltos į ES atliekų pagrindų direktyvą 2008/98/EB
 4
 (Konvencijos IV priedą atitinkantis atliekų tvarkymo operacijų sąrašas) ir Reglamentą (EB) Nr. 1013/2006) dėl atliekų vežimo
 5
 (konkretūs įrašai dėl elektros ir elektroninės įrangos atliekų, suderinant su Konvencijos VIII ir IX priedais).
 2.3.Numatomas aktas
 Tarybos sprendimo pasiūlymu siūloma:
 iš dalies pakeisti Konvencijos IV priedą – įtraukti bendrą įvadą, pakeisti antraštes ir įvadinį tekstą išskiriant ir paaiškinant galutinio šalinimo ir naudojimo sąvokas ir nurodant, kad apimamos visos atliekų tvarkymo operacijos;
 atnaujinti ir aiškiau išdėstyti IV priede pateiktus atliekų tvarkymo operacijų apibūdinimus ir užtikrinti, kad Konvencijos reikalavimai būtų taikomi visoms operacijoms, taip pat ir tarpinėms.
 Šis Tarybos sprendimo pasiūlymas iš principo taip pat apima Sąjungos derybinę poziciją (ji gali būti koordinuojama vietoje), kurios bus laikomasi tuo atveju, jei kitos Šalys pasiūlytų papildomų atitinkamų priedų pataisų. Tie pasiūlymai gali būti susiję su IV priede pateiktu atliekų tvarkymo operacijų sąrašu ir įrašais dėl elektros bei elektroninės įrangos atliekų, kurie šiuo metu yra Konvencijos VIII ir IX prieduose ir taip pat galėtų būti įtraukti į II priedą.
 Konvencijos priedų pataisos turės būti įgyvendintos iš dalies pakeičiant Direktyvą 2008/98/EB ir Reglamentą (ES) Nr. 1013/2006. Direktyvoje 2008/98/EB pateiktas Konvencijos IV priedą atitinkantis atliekų tvarkymo operacijų sąrašas, o Reglamente (EB) Nr. 1013/2006 – konkretūs įrašai dėl elektros ir elektroninės įrangos atliekų, atitinkantys Konvencijos VIII ir IX prieduose esančius atitinkamus įrašus.
 Veiklos vykdytojams ir valdžios institucijoms aktualūs su eksportu iš ES susiję pasikeitimai priklausys nuo sutartų pakeitimų pobūdžio (visų pirma nuo to, kurie priedai galiausiai bus iš dalies pakeisti), atliekų rūšies ir paskirties valstybių.
 Konvencijos IV priedo pataisos neturės jokio tiesioginio poveikio atliekų eksportui ar kitokiam vežimui – jomis bus aiškiau išdėstyti atliekų tvarkymo operacijų, kurios turi būti atliekamos po atliekų vežimo, apibūdinimai. Tai palengvins atliekų vežimo kontrolę valdžios institucijoms ir padės joms taikyti Konvencijos reikalavimus siekiant užkirsti kelią neteisėtam vežimui. Tai taip pat pasitarnaus siekiant, kad atliekos visame pasaulyje būtų tvarkomos aplinkai saugiais būdais, ir padės kurti pasaulinę žiedinę ekonomiką.
 Jei į Konvencijos II arba VIII priedus bus įtraukta papildomų elektros ir elektronikos įrangos atliekų kategorijų ir dėl jų bus iš dalies pakeistas Reglamento (EB) Nr. 1013/2006 V priedas, tų kategorijų atliekų eksportas iš ES į EBPO nepriklausančias valstybes bus draudžiamas pagal Reglamento (ES) Nr. 1013/2006 36 straipsnį. Tokias atliekas eksportuojant iš vienos EBPO šalies į kitą iš principo reikės taikyti IPS tvarką. Šias Konvencijos pataisas perkėlus į Reglamentą (EB) Nr. 1013/2006, pagal jo 3 straipsnio 1 dalies b punkto i papunktį į Bazelio konvencijos II arba VIII priedus naujai įtrauktų atliekų vežimui ES viduje taip pat bus taikoma pranešimo procedūra.
 Konvencijos priedų keitimo procedūra nustatyta jos 17 ir 18 straipsniuose. Remiantis ta procedūra, pataisą siūlo Šalis, o sekretoriatas ne vėliau kaip likus šešiems mėnesiams iki Šalių konferencijos susitikimo pasiūlymą išplatina visoms Šalims. Visos tokios pataisos privalo būti priimtos Šalių konferencijos susitikime. Numatomas aktas taps privalomas Šalims pagal Konvencijos 18 straipsnio 2 dalies c punktą, kuriame nustatyta: „praėjus šešiems mėnesiams nuo tos dienos, kai Depozitarijus išplatino pranešimą, priedas įsigalioja visoms šios Konvencijos arba bet kurio jos protokolo Šalims, neatsiuntusioms pranešimo, kaip nurodyta b) papunktyje“.
 3.POZICIJA, KURIOS TURI BŪTI LAIKOMASI SĄJUNGOS VARDU
 Sąjunga turėtų pateikti su Konvencijos IV priedu susijusius pasiūlymus, kuriais:
 ·iš dalies keičiamas IV priedas įtraukiant bendrą įvadą, kuriame aiškiai išskiriamos galutinio šalinimo ir naudojimo sąvokos, aiškiau nurodant, kad apimamos visos praktikoje pasitaikančios arba galinčios pasitaikyti atliekų tvarkymo operacijos, nepriklausomai nuo jų teisinio statuso ir nuo to, ar jos laikomos saugiomis aplinkai, ir kad apimamos ir tos operacijos, kurios vykdomos prieš pateikiant atliekas kitoms operacijoms, t. y. tarpinės operacijos;
 ·iš dalies keičiamas IV priedas įtraukiant antraštes ir įvadinius tekstus, kuriais paaiškinama, ką reiškia operacijos, kurios nėra atliekų naudojimo operacijos (IV priedo A skirsnis), ir naudojimo operacijos (IV priedo B skirsnis), ir
 ·iš dalies keičiami IV priedo esamų operacijų apibūdinimai ir į jį įtraukiama naujų operacijų, siekiant, inter alia, atnaujinti ir aiškiau išdėstyti operacijų apibūdinimus atsižvelgiant į mokslo, technikos ir kitus pokyčius, įvykusius nuo Konvencijos priėmimo 1989 m., ir įtraukiant į jį visa apimančias nuostatas užtikrinama, kad Konvencijos reikalavimai būtų taikomi ir visoms konkrečiai nepaminėtoms operacijoms.
 Minėtais pasiūlymais siekiama:
 ·užtikrinti, kad Konvencijoje numatyti atitinkami kontrolės mechanizmai būtų tinkami visapusiškai taikyti ir, jei bus priimti, pagerintų atliekų vežimo kontrolę ir padėtų užkirsti kelią neteisėtam jų vežimui;
 ·padidinti teisinį aiškumą ir pagerinti atliekų tvarkymo operacijų bendrą supratimą ir aiškinimą tarp Šalių ir
 ·remti aplinkai saugų atliekų tvarkymą visame pasaulyje ir padėti kurti pasaulinę žiedinę ekonomiką.
 Jei kitos Šalys pasiūlytų atitinkamų priedų pataisų, kuriomis būtų galima pasiekti tų pačių tikslų, kurių siekiama Sąjungos pasiūlymu, Sąjunga iš principo galėtų tokiems pasiūlymams pritarti. Jie gali būti susiję su IV priede pateiktu operacijų sąrašu ir šiuo metu atitinkamai VIII ir IX prieduose esančiais įrašais A1180 ir B1110 dėl elektros ir elektroninės įrangos atliekų, taip pat su naujais į II priedą (atliekų, kurias reikia tvarkyti specialiais būdais, kategorijų sąrašą) įtraukti siūlomais įrašais dėl elektros ir elektroninės įrangos atliekų. Priėmus pasiūlymus dėl elektros ir elektroninės įrangos atliekų klasifikavimo II ir VIII prieduose, būtų įmanoma užtikrinti, kad minėti tikslai būti pasiekti tvarkant vieną iš didžiausią susirūpinimą dėl aplinkos ir sveikatos keliančių atliekų srautų, kuris taip pat gali būti vienu iš didžiausių indėlių į žiedinės ekonomikos kūrimą.
 Konvencijos nuostatos Sąjungoje įgyvendinamos Direktyva 2008/98/EB dėl atliekų, kurios I ir II prieduose pateikti atliekų tvarkymo operacijų sąrašai atitinka Bazelio konvencijos IV priedą, ir Reglamentu (EB) Nr. 1013/2006, kuriuo reglamentuojamas eksportas iš Sąjungos ir importas į ją, taip pat vežimas iš vienos valstybės narės į kitą (1 straipsnis). Ši direktyva ir reglamentas taikomi ir Europos ekonominėje erdvėje (EEE).
 Priėmus Konvencijos II ir VIII priedų pataisas, jas reikėtų perkelti į Sąjungos teisę, konkrečiau – į Direktyvą 2008/98/EB ir Reglamentą (EB) Nr. 1013/2006. Reglamento (EB) Nr. 1013/2006 pakeitimai galėtų reikšti, kad naujai į II priedą įtrauktų kategorijų atliekų vežimui ES ir EEE viduje bus taikomos naujos kontrolės priemonės, o jų eksportas į EBPO nepriklausančias valstybes bus uždraustas. Ši padėtis dėl minėtų priežasčių būtų pageidaujama eksporto iš ES atveju, tačiau vežant perdirbti skirtas atliekas ES ir EEE viduje ji galėtų sudaryti nepageidaujamų problemų, nes reikėtų taikyti naujas pranešimų teikimo procedūras. Tokių atliekų vežimui jau taikomi Sąjungos atliekų teisės aktuose nustatyti aplinkos apsaugos reikalavimai ir įvedus naujų administracinių procedūrų perdirbti atliekas ES gali tapti sudėtingiau ir brangiau, o nauda aplinkai būtų nedidelė.
 Siekiant Sąjungoje ir EEE išlaikyti dabartinę padėtį, t. y. Konvencijos kontrolės sistemos netaikyti, apie atitinkamas nuostatas pagal Konvencijos 11 straipsnį reikėtų pranešti Konvencijos sekretoriatui ir imtis būtinų veiksmų pagal EBPO sprendimą. Konvencijos 11 straipsnyje nustatyta, kad Šalys gali sudaryti dvišales, daugiašales ar regionines sutartis arba susitarimus dėl tarpvalstybinio atliekų pervežimo, jei tos sutartys ir susitarimai atitinka Konvencijoje numatytą reikalavimą atliekas tvarkyti aplinkai saugiu būdu. Sutarčių arba susitarimų reikalavimai dėl atliekų tvarkymo saugumo aplinkai negali būti mažiau griežti negu numatytieji Konvencijoje, ypač atsižvelgiant į besivystančių valstybių interesus. Pranešimai pagal 11 straipsnį buvo pateikti, pvz., dėl EBPO sprendimo.
 Taigi šiame Tarybos sprendimo pasiūlyme numatoma, kad remdamasi Konvencijos 11 straipsniu Sąjunga praneš apie tas naujų kategorijų atliekų vežimui Sąjungos ir EEE viduje taikomas nuostatas, kurios skiriasi nuo numatomo akto nuostatų, ir nurodys, kad mūsų nuostatos grindžiamos su Konvencija suderinama aplinkai saugaus atliekų tvarkymo sistema. Be to, reikės pasirūpinti, kad apie minėtą situaciją būtų informuotas EBPO sekretoriatas, nes Konvencijos priedų pataisos yra susijusios su minėtu EBPO sprendimu.
 4.TEISINIS PAGRINDAS
 4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas
 4.1.1.Principai
 Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.
 4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju
 Bazelio konvencijos šalių konferencija yra Konvencija įsteigtas organas.
 Aktas, kurį turi priimti Šalių konferencija, yra teisinę galią turintis aktas. Vadovaujantis Konvencijos 18 straipsniu, numatomas aktas bus privalomas pagal tarptautinę teisę. Tai turės įtakos ES teisės aktų, konkrečiai Direktyvos 2008/98/EB ir Reglamento (EB) Nr. 1013/2006, taikymo sričiai ir turiniui. Ta direktyva ir reglamentu yra įgyvendinama Konvencija, inter alia, nustatant atliekų tvarkymo operacijų sąrašą ir eksporto iš Sąjungos, importo į ją ir vežimo iš vienos valstybės narės į kitą procedūras. Direktyva ir reglamentas taikomi ir EEE. Priimtos Konvencijos priedų pataisos turėtų būti įgyvendintos minėtais direktyva ir reglamentu, išskyrus nuostatas dėl atliekų vežimo ES viduje.
 Numatomu aktu Konvencijos institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.
 Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.
 4.2.Materialinis teisinis pagrindas
 4.2.1.Principai
 Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.
 4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju
 Pagrindinis numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su aplinkos apsauga.
 Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 192 straipsnio 1 dalis.
 4.3.Išvada
 Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 192 straipsnio 1 dalis kartu su 218 straipsnio 9 dalimi.
 2020/0167 (NLE)
 Pasiūlymas
 TARYBOS SPRENDIMAS
 dėl pasiūlymų iš dalies pakeisti Bazelio konvencijos dėl pavojingų atliekų tarpvalstybinių pervežimų bei jų tvarkymo kontrolės IV priedą pateikimo Europos Sąjungos vardu rengiantis Konvencijos šalių konferencijos 15-ajam susitikimui ir dėl Europos Sąjungos pozicijos dėl kitų Konvencijos šalių pasiūlymų iš dalies pakeisti IV ir kitus priedus
 EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
 atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,
 atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
 kadangi:
 (1)Bazelio konvencija dėl pavojingų atliekų tarpvalstybinių pervežimų bei jų tvarkymo kontrolės (toliau – Konvencija) įsigaliojo 1992 m. ir Sąjungos vardu buvo patvirtinta Tarybos sprendimu 93/98/EEB
 6
 ;
 (2)Konvencija Sąjungoje įgyvendinama Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1013/2006
 7
 ; 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2008/98/EB dėl atliekų
 8
 pateiktas Konvencijos IV priede nustatytas atliekų tvarkymo operacijų sąrašas;
 (3)Konvencijos 15 straipsnio 5 dalies b punkte nustatyta, kad Šalių konferencijoje svarstomos ir prireikus priimamos Konvencijos ir jos priedų pataisos. Konvencijos pataisos priimamos Šalių konferencijos susitikime;
 (4)Remiantis pagal Konvencijos 17–18 straipsnius Sąjungos ar bet kurios kitos Konvencijos šalies pateiktu pasiūlymu, 2021 m. liepos mėn. įvyksiančiame Šalių konferencijos 15-ajame susitikime gali būti svarstomos Konvencijos II, IV, VIII ir IX priedų pataisos;
 (5)Sąjunga turėtų pateikti pasiūlymus iš dalies pakeisti Konvencijos IV priedą: įtraukti bendrą įvadą, kuriame aiškiai išskiriamos galutinio šalinimo ir naudojimo sąvokos, ir aiškiau nurodyti, kad apimamos visos praktikoje pasitaikančios arba galinčios pasitaikyti atliekų tvarkymo operacijos, nepriklausomai nuo jų teisinio statuso ir nuo to, ar jos laikomos saugiomis aplinkai, ir kad apimamos ir tos operacijos, kurios vykdomos prieš pateikiant atliekas kitoms operacijoms, t. y. tarpinės operacijos; įtraukti antraštes ir įvadinius tekstus, kuriais paaiškinama, ką reiškia galutinio šalinimo operacijos (IV priedo A skirsnis) ir naudojimo operacijos (IV priedo B skirsnis), ir atnaujinti ir aiškiau išdėstyti operacijų apibūdinimus atsižvelgiant į mokslo, technikos ir kitus pokyčius, įvykusius nuo Konvencijos priėmimo 1989 m., ir įtraukiant bendras nuostatas užtikrinti, kad Konvencijos reikalavimai būtų taikomi ir visoms konkrečiai nepaminėtoms operacijoms;
 (6)IV priede pateikti atliekų tvarkymo operacijų apibūdinimai yra bendro pobūdžio ir juos būtų galima išdėstyti aiškiau. Todėl Sąjunga turėtų sutikti, kad Šalių konferencijos atstovai rengtų aiškinamuosius pranešimus arba gaires siekiant aiškiau apibūdinti tas operacijas. Šiuose pranešimuose ar gairėse turėtų būti pateikti operacijų, kurioms jie taikomi, paaiškinimai ir pavyzdžiai; pranešimai ir gairės neturėtų būti įtraukti į Konvencijos tekstą;
 (7)minėtais pasiūlymais siekiama: užtikrinti, kad Konvencijoje numatyti atitinkami kontrolės mechanizmai būtų taikomi visapusiškai ir, jei bus priimti, taip pagerintų atliekų vežimo kontrolę; sudaryti palankesnes sąlygas užkirsti kelią neteisėtam atliekų vežimui; padidinti teisinį aiškumą ir įtvirtinti atliekų tvarkymo operacijų bendrą supratimą ir aiškinimą tarp Šalių ir remti aplinkai saugų atliekų tvarkymą visame pasaulyje ir padėti kurti pasaulinę žiedinę ekonomiką;
 (8)Sąjunga taip pat turėtų iš principo pritarti kitų Konvencijos šalių pasiūlytoms paskesnėms pataisoms, susijusioms su IV priede pateiktu atliekų tvarkymo operacijų sąrašu, šiuo metu atitinkamai VIII ir IX prieduose esančiais įrašais A1180 ir B1110 dėl elektros ir elektroninės įrangos atliekų ir su naujais į II priedą (atliekų, kurias reikia tvarkyti specialiais būdais, kategorijų sąrašą) įtraukti siūlomais įrašais dėl elektros ir elektroninės įrangos atliekų, su sąlyga, kad tais pasiūlymais būtų galima pasiekti tų pačių tikslų, kurių siekiama Sąjungos pasiūlymu;
 (9)numatomas aktas (dėl Konvencijos priedų pakeitimų) bus privalomas Sąjungai ir turės įtakos jos teisės aktų, konkrečiai Direktyvos 2008/98/EB ir Reglamento (EB) Nr. 1013/2006, taikymo sričiai ir turiniui, todėl tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Šalių konferencijoje;
 (10)tikslinga siekti, kad dabartinė nepavojingųjų elektros ir elektroninės įrangos atliekų vežimo Sąjungos ir EEE viduje padėtis išliktų nepakitusi ir nereikėtų naudoti kontrolės sistemos, kurią naudoti gali tekti, jei įrašas apie tokį vežimą būtų įtrauktas į Konvencijos II priedą. Tuo tikslu Sąjunga prireikus turėtų pasinaudoti EBPO sprendime
 9
 nustatytomis procedūromis ir dvišalių, daugiašalių ar regioninių sutarčių arba susitarimų dėl pavojingųjų ar kitokių atliekų tarpvalstybinio vežimo sudarymo su Šalimis arba ne Šalimis pagal Konvencijos 11 straipsnį procedūra
 10
 , siekdama užtikrinti, kad priėmus Konvencijos II priedo pataisas nepavojingųjų atliekų vežimui Sąjungos ir EEE viduje nebūtų taikoma papildoma kontrolė,
 PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
 1 straipsnis
 1.Bazelio konvencijos šalių konferencijos 15-ajame susitikime Sąjunga siekia šių tikslų:
 (a)užtikrinti, kad Konvencijoje numatyti atitinkami kontrolės mechanizmai būtų taikomi visapusiškai ir taip pagerintų atliekų vežimo kontrolę ir padėtų užkirsti kelią neteisėtam atliekų vežimui;
 (b)padidinti teisinį aiškumą ir pagerinti IV priede nurodytų šalinimo operacijų bendrą supratimą ir aiškinimą tarp Šalių;
 (c)remti aplinkai saugų atliekų tvarkymą visame pasaulyje ir padėti kurti pasaulinę žiedinę ekonomiką.
 2.Rengiantis Bazelio konvencijos šalių konferencijos 15-ajam susitikimui ir siekiant 1 dalyje išvardytų tikslų, Sąjunga pateikia pasiūlymus, kuriais:
 (a)iš dalies keičiamas IV priedas įtraukiant bendrą įvadą, kuriame aiškiai išskiriamos galutinio šalinimo ir naudojimo sąvokos, aiškiau nurodant, kad apimamos visos praktikoje pasitaikančios arba galinčios pasitaikyti atliekų tvarkymo operacijos, nepriklausomai nuo jų teisinio statuso ir nuo to, ar jos laikomos saugiomis aplinkai, ir kad apimamos ir tos operacijos, kurios vykdomos prieš pateikiant atliekas kitoms operacijoms, t. y. tarpinės operacijos;
 (b)iš dalies keičiamas IV priedas įtraukiant antraštes ir įvadinius tekstus, kuriais paaiškinama, ką reiškia galutinio šalinimo operacijos (IV priedo A skirsnis) ir naudojimo operacijos (IV priedo B skirsnis), ir
 (c)atnaujinami ir aiškiau išdėstomi IV priede nurodytų operacijų apibūdinimai atsižvelgiant į mokslo, technikos ir kitus pokyčius, įvykusius nuo Konvencijos priėmimo 1989 m., ir į tą priedą įtraukiant visa apimančias nuostatas užtikrinama, kad Konvencijos reikalavimai būtų taikomi ir visoms konkrečiai nepaminėtoms operacijoms.
 3.Išsamus a–c punktus atitinkantis pasiūlymas pridedamas prie šio sprendimo. Komisija Sąjungos vardu pateiks šį pasiūlymą Konvencijos sekretoriatui.
 4.Sąjunga turėtų pritarti siūlymui, kad Konvencijos šalių konferencijos atstovai rengtų aiškinamuosius pranešimus arba gaires siekiant aiškiau apibūdinti IV priede nurodomas šalinimo operacijas. Tie aiškinamieji pranešimai ir gairės neturėtų būti įtraukti į Konvencijos tekstą.
 2 straipsnis
 Sąjunga gali pritarti kitų Konvencijos šalių siūlomoms pataisoms, susijusioms su:
 1.IV priede pateiktu atliekų tvarkymo operacijų sąrašu;
 2.šiuo metu atitinkamai VIII ir IX prieduose esančiais įrašais A1180 ir B1110 dėl elektros ir elektroninės įrangos atliekų ir
 3.naujais į II priedą (atliekų, kurias reikia tvarkyti specialiais būdais, kategorijų sąrašą) įtraukti siūlomais įrašais dėl elektros ir elektroninės įrangos atliekų,
 su sąlyga, kad jie padeda siekti 1 straipsnio 1 dalyje išvardytų Sąjungos tikslų.
 3 straipsnis
 Atsižvelgdami į Konvencijos šalių konferencijos 15-ojo susitikimo eigą, Sąjungos atstovai, pasikonsultavę su valstybėmis narėmis, gali be papildomo Tarybos sprendimo vietoje surengtuose koordinavimo posėdžiuose susitarti dėl 1 ir 2 straipsniuose nurodytos pozicijos koregavimo.
 4 straipsnis
 Jei Bazelio konvencijos šalių konferencijos 15-ajame susitikime atitinkami Konvencijos priedai bus iš dalies pakeisti, Sąjunga prireikus imasi priemonių, kurių reikalaujama pagal EBPO sprendimą ir Konvencijos 11 straipsnį
 11
 , siekdama užtikrinti, kad nebūtų padarytas poveikis dabartinei nepavojingųjų atliekų vežimo Sąjungos ir EEE viduje kontrolei.
 5 straipsnis
 Šis sprendimas skirtas Komisijai.
 Priimta Briuselyje
 Tarybos vardu
 Pirmininkas
 (1)
 Tarybos sprendimas 93/98/EEB dėl 1989 m. kovo 22 d. Bazelio konvencijos dėl pavojingų atliekų tarpvalstybinių pervežimų bei jų tvarkymo kontrolės patvirtinimo Bendrijos vardu, OL L 39, 1993 2 16, p. 1.
 (2)
 2019 m. gruodžio mėn. įsigaliojusiu Konvencijos 4A straipsniu draudžiamas bet koks pavojingųjų atliekų, kurioms taikoma Konvencija, tarpvalstybinis vežimas iš bet kurios į VII priedą įrašytos Šalies (Šalys ir kitos valstybės, kurios yra EBPO narės, ES ir Lichtenšteinas) į VII priedą neįrašytas valstybes.
 (3)
 Daugiau informacijos pateikta Bazelio konvencijos svetainėje
 http://www.basel.int/Implementation/LegalMatters/LegalClarity/ReviewofAnnexes/AnnexesI,III,IVandrelatedaspectsofAnnexes/tabid/6269/Default.aspx
 .
 (4)
 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/98/EB dėl atliekų su pakeitimais, OL L 312, 2008 11 22, p. 3.
 (5)
 2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1013/2006 dėl atliekų vežimo su pakeitimais, OL L 190, 2006 7 12, p. 1.
 (6)
 1993 m. vasario 1 d. Tarybos sprendimas 93/98/EEB dėl Konvencijos dėl pavojingų atliekų tarpvalstybinių pervežimų bei jų tvarkymo kontrolės (Bazelio konvencija) patvirtinimo Bendrijos vardu (OL L 39, 1993 2 16, p. 1).
 (7)
 2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1013/2006 dėl atliekų vežimo su pakeitimais, OL L 190, 2006 7 12, p. 1.
 (8)
 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/98/EB dėl atliekų su pakeitimais, OL L 312, 2008 11 22, p. 3.
 (9)
 Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos tarybos sprendimas C(2001)107/FINAL dėl Sprendimo C(92)39/FINAL dėl naudojimo operacijoms numatytų atliekų tarpvalstybinio vežimo kontrolės peržiūros (EBPO sprendimas).
 (10)
 Atkreiptinas dėmesys į tai, kad Sąjunga jau perėjusi į tolesnį Bazelio konvencijos 11 straipsnyje nustatytos procedūros naudojimo etapą, todėl jos minėti šiame Tarybos sprendime galbūt nebūtina.
 (11)
 Žr. 10 išnašą.
 ---documentbreak---
 EUROPOS KOMISIJA
 Briuselis, 2020 08 07
 COM(2020) 362 final
 PRIEDAS
 prie
 pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
 dėl pasiūlymų iš dalies pakeisti Bazelio konvencijos dėl pavojingų atliekų tarpvalstybinių pervežimų bei jų tvarkymo kontrolės IV priedą pateikimo Europos Sąjungos vardu rengiantis Konvencijos šalių konferencijos 15-ajam susitikimui ir dėl Europos Sąjungos pozicijos dėl kitų Konvencijos šalių pasiūlymų iš dalies pakeisti IV ir kitus priedus
 PRIEDAS
 ES pasiūlymas dėl Bazelio konvencijos IV priedo pakeitimų (pasiūlymas dėl naujo IV priedo teksto)
 IV priedas
 1
 Tvarkymo operacijos
 Tvarkymo operacijos skirstomos į dvi kategorijas – naudojimo operacijas ir operacijas, kurios nėra naudojimo operacijos. A skirsnyje nurodomos operacijos, kurios nėra naudojimo operacijos, o B skirsnyje – naudojimo operacijos.
 Šis priedas apima tvarkymo operacijas, taip pat ir tarpines.
 Jis apima visas tvarkymo operacijas, nepriklausomai nuo jų teisinio statuso ir nuo to, ar jos laikomos saugiomis aplinkai.
 A.
 Operacijos, kurios nėra naudojimo operacijos
 Operacija, kuri nėra naudojimo operacija – operacija, nepriskiriama prie naudojimo operacijų, net jei antrinis tokios operacijos rezultatas yra medžiagų ar energijos gavimas.
 D*1
 Išvertimas nuo aplinkos izoliuotame antžeminiame sąvartyne
 D*2
 Surinkimas į telkinius žemės paviršiuje (pvz., skystų atliekų arba dumblo supylimas į duobes arba nusodinimo baseinus ar tvenkinius)
 D*3
 Kitoks išvertimas ar išpylimas ant žemės nei nurodyta D*1 ir D*2 įrašuose (pvz., nuolatinėje antžeminėje saugykloje)
 D*4
 Nuolatinis saugojimas po žeme (pvz., konteinerių laikymas šachtose)
 D*5
 Kitoks patalpinimas žemėje nei nurodyta D*4 įraše (pvz., įleidimas į natūraliai susidariusius šulinius, druskos olas)
 D*6
 Apdorojimas žemėje in situ (pvz., biologinis skaidymas arba cheminis apdorojimas dirvožemyje)
 D*7
 Išleidimas į vandens telkinius, išskyrus jūras ir vandenynus
 D*8
 Išleidimas į jūras ir vandenynus, įskaitant įterpimą į dugną
 D*9
 Išleidimas į atmosferą (pvz., suslėgtų ar suskystintų dujų išleidimas)
 D*10
 Terminis apdorojimas, išskyrus nurodytą R*5 įraše (pvz., deginimas)
 D*11
 Kitos galutinio šalinimo operacijos nei nurodytosios D*1–D*10 įrašuose
 D*12
 Biologinis apdorojimas prieš atliekant bet kurią iš A skirsnyje nurodytų operacijų
 D*13
 Fizinis ir (arba) mechaninis apdorojimas (pvz., garinimas, džiovinimas), fizinis ir (arba) cheminis apdorojimas (pvz., ekstrahavimas tirpikliais), cheminis apdorojimas (pvz., neutralizavimas, nusodinimas) arba imobilizavimas (pvz., stabilizavimas, kietinimas) prieš atliekant bet kurią iš A skirsnyje nurodytų operacijų
 D*14
 Mechaninis apdorojimas (pvz., išmontavimas, rūšiavimas, traiškymas, presavimas, granuliavimas, smulkinimas, kondicionavimas, atskyrimas), išskyrus nurodytą D*15 įraše, prieš atliekant bet kurią iš A skirsnyje nurodytų operacijų
 D*15 Maišymas, įskaitant lengvą sumaišymą, prieš atliekant bet kurią iš A skirsnyje nurodytų operacijų
 D*16 Perpakavimas prieš atliekant bet kurią iš A skirsnyje nurodytų operacijų
 D*17
 Kitoks apdorojimas nei nurodyta D*12–D*16 įrašuose prieš atliekant bet kurią iš A skirsnyje nurodytų operacijų
 D*18
 Laikinas saugojimas, kol bus atlikta bet kuri iš A skirsnyje nurodytų operacijų
 B.
 Naudojimo operacijos
 Naudojimo operacija – operacija, kurios pagrindinis rezultatas yra atliekų naudojimas konkrečiai paskirčiai vietoj kitų medžiagų, kurios būtų buvusios tam naudojamos, arba atliekų paruošimas naudoti pagal tą paskirtį įmonėje ar visame ūkyje.
 R*1
 Parengimas pakartotiniam naudojimui (pvz., tikrinimas, valymas, taisymas, atnaujinimas)
 R*2
 Organinių medžiagų perdirbimas
 R*3
 Metalų ir jų junginių perdirbimas
 R*4
 Kitų neorganinių medžiagų perdirbimas
 R*5
 Terminis apdorojimas, kurio pagrindinis tikslas – energijos gamyba
 R*6
 Kitoks naudojimas nei nurodyta R*1–R*5 įrašuose
 R*7
 Biologinis apdorojimas prieš atliekant bet kurią iš B skirsnyje nurodytų operacijų
 R*8
 Fizinis ir (arba) mechaninis apdorojimas (pvz., garinimas, džiovinimas), fizinis ir (arba) cheminis apdorojimas (pvz., ekstrahavimas tirpikliais) arba cheminis apdorojimas (pvz., neutralizavimas, nusodinimas) prieš atliekant bet kurią iš B skirsnyje nurodytų operacijų
 R*9
 Mechaninis apdorojimas (pvz., išmontavimas, rūšiavimas, traiškymas, presavimas, granuliavimas, smulkinimas, kondicionavimas, atskyrimas), išskyrus nurodytą R*10 įraše, prieš atliekant bet kurią iš B skirsnyje nurodytų operacijų
 R*10 Maišymas, įskaitant lengvą sumaišymą, prieš atliekant bet kurią iš B skirsnyje nurodytų operacijų
 R*11 Perpakavimas prieš pradedant bet kurią iš B skirsnyje nurodytų operacijų
 R*12
 Kitoks apdorojimas nei nurodyta R*7–R*9 įrašuose prieš atliekant bet kurią iš A skirsnyje nurodytų operacijų
 R*13
 Laikinas saugojimas, kol bus atlikta bet kuri iš B skirsnyje nurodytų operacijų
 (1)
 Šio priedo pakeitimai įsigalioja [dveji metai nuo tada, kai buvo priimti Šalių konferencijoje], o žymėjimas žvaigždute nebebus naudojamas nuo [ketveri metai nuo tada, kai pakeitimai priimti Šalių konferencijoje].


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 8.11.2008
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 C 285/16
 18. juulil 2008 esitatud hagi — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Prantsuse Vabariik
 (Kohtuasi C-333/08)
 (2008/C 285/27)
 Kohtumenetluse keel: prantsuse
 Pooled
 Hageja: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindaja: B. Stromsky)
 Kostja: Prantsuse Vabariik
 Hageja nõuded
 —
 Tuvastada, et kuna Prantsuse Vabariik on proportsionaalsuse põhimõtet rikkudes kehtestanud eelneva loa taotlemise korra abiainetele ja toiduainetele, mille valmistamisel on kasutatud teistest liikmesriikidest pärit ja seal seaduslikult toodetud ja/või turustatud abiaineid, siis on Prantsuse Vabariik rikkunud EÜ lepingu artiklist 28 tulenevaid kohustusi;
 —
 mõista kohtukulud välja Prantsuse Vabariigilt.
 Väited ja peamised argumendid
 Komisjon viitab oma hagis abiaineid puudutavatest Prantsuse õigusnormidest tulenevatele kaubanduspiirangutele. Kehtestades eelneva loa taotlemise korra nendele toodetele kui ka toiduainetele, mille valmistamisel on kasutatud teistest liikmesriikidest pärit ja seal seaduslikult toodetud ja/või turustatud abiaineid, muudavad need õigusnormid nimelt nende toiduainete ja abiainete turustamise raskemaks ja kulukamaks ning takistavad seega ühendusesisest kauplemist.
 Komisjoni arvates võib teatavatel asjaoludel eelneva loa taotlemise kord olla õigustatud rahvatervise kaitse seisukohalt, kuid see kord peab igal juhul vastama proportsionaalsuse kriteeriumile ja kinni pidama kohtupraktikas ette nähtud tingimustest, eriti Euroopa Kohtu 5. veebruari 2004. aasta otsuses kohtuasjas C-24/00: komisjon vs. Prantsusmaa nimetatud tingimustest. Kõnesoleval juhul on mitu neist tingimustest aga puudu, asjassepuutuvate õigusnormidega ette nähtud menetlused ei ole lihtsalt ligipääsetavad ega kiired ning loa andmisest keeldumise korral ei ole ette nähtud kohtusse pöördumise võimalust.


text:
 21.11.2009
 FR
 Journal officiel de l'Union européenne
 C 282/35
 Arrêt du Tribunal de première instance du 30 septembre 2009 — Arkema/Commission
 (Affaire T-168/05) (1)
 («Concurrence - Ententes - Marché de l’acide monochloracétique - Décision constatant une infraction à l’article 81 CE - Répartition du marché et fixation des prix - Imputabilité du comportement infractionnel - Principe d’individualité des peines et des sanctions - Obligation de motivation - Amendes - Proportionnalité - Gravité et durée de l’infraction - Effet dissuasif - Impact concret sur le marché - Circonstances atténuantes - Rôle suiviste - Circonstances aggravantes - Récidive»)
 2009/C 282/65
 Langue de procédure: le français
 Parties
 Partie requérante: Arkema SA (Paris, France) (représentant: M. Debroux, avocat)
 Partie défenderesse: Commission des Communautés européennes (représentants: initialement A. Bouquet et F. Amato, puis A. Bouquet et X. Lewis, agents)
 Objet
 À titre principal, demande d’annulation de l’article 1er, sous d), de l’article 2, sous c), et de l’article 4, paragraphe 9, de la décision C (2004) 4876 final de la Commission, du 19 janvier 2005, relative à une procédure d’application de l’article 81 [CE] et de l’article 53 de l’accord EEE (affaire COMP/ E-1/37.773 — AMCA), et, à titre subsidiaire, demande de réformation de l’article 2, sous c) et d), de cette décision.
 Dispositif
 1)
 Le recours est rejeté.
 2)
 Arkema SA est condamnée aux dépens.
 (1) JO C 171 du 9.7.2005.


type: wikipedia

text:
 Udalosti
 69 – po smrti Vitellia bol Vespasianus uznaný za cisára v celej ríši
 1636 – korunovácia Ferdinanda III. Habsburského za rímskeho kráľa
 1790 – ruské vojská dobyli osmanskú pevnosť Izmajil
 1882 – Thomas Alva Edison zhotovil prvý elektricky osvietený vianočný strom
 1886 – Christian Peters objavil planétku 264 Libussa
 1891 – Max Wolf objavil planétku 323 Brucia
 1917 – bola uznaná nezávislosť Fínska
 1944 – na odpor proti japonskej okupácii Vietnamu bola sformovaná Vietnamská ľudová armáda
 1989 – po týždni krvavo potlačených demonštrácií padla vláda rumunského komunistického diktátora Nicolae Ceauşescua
 1990 – Lech Wałęsa sa stal prezidentom Poľska
 2007 – Danilo Türk sa stal prezidentom Slovinska
 Narodenia
 1639 – Jean Racine, francúzsky dramatik († 1699)
 1702 – Jean-Étienne Liotard, švajčiarsky barokový maliar († 1789)
 1804 – Louis Clément Breguet, francúzsky hodinár, fyzik a vynálezca († 1883)
 1815 – Johann Jacob Bachofen, švajčiarsky právnik († 1887)
 1822 – Štefan Marko Daxner, slovenský politik a národný buditeľ († 1892)
 1858 – Giacomo Puccini, taliansky skladateľ († 1924)
 1867 – František Xaver Šalda, český literárny kritik († 1937)
 1874 – Franz Schmidt, rakúsky violončelista, klavirista, hudobný skladateľ a pedagóg († 1939)
 1876 – Filippo Tommaso Marinetti, taliansky básnik a dramatik († 1944)
 1897 – Vojtěch Jarník, český matematik († 1970)
 1901 – Gejza Vámoš, slovenský prozaik a lekár († 1956)
 1903 – Haldan Keffer Hartline, americký fyziológ a neurobiológ, nositeľ Nobelovej ceny za fyziológiu alebo medicínu († 1983)
 1905 – Kenneth Rexroth, americký básnik († 1982)
 1910 – Silvio Accame, taliansky historik († 1997)
 1912 – Peter Rajtar, slovenský rímskokatolícky kňaz a salezián († 1990)
 1918 – Viktor Tegelhoff, slovenský futbalista, reprezentant Slovenska a Česko-Slovenska, neskôr tréner († 1991)
 1926 – Michal Greguš, slovenský matematik a profesor na Matematicko-fyzikálnej fakulte UK v Bratislave († 2002)
 1943 – Štefan Jánoš, slovenský fyzik
 1943 – Štefan Moravčík, slovenský spisovateľ a redaktor
 1946 – Jorma Valtonen, fínsky hokejista a tréner
 1949 – Maurice Gibb, britský spevák, skladateľ, producent, člen skupiny Bee Gees († 2003)
 1949 – Robin Gibb, britský spevák, skladateľ, producent, člen skupiny Bee Gees († 2012)
 1949 – Vladimír Martinec, český hokejista
 1950 – Tomáš Galis, žilinský diecézny biskup
 1951 – Věra Špinarová, česká speváčka († 2017)
 1960 – Jean-Michel Basquiat, americký maliar († 1988)
 1961 – Jurij Ivanovič Malenčenko, ukrajinský kozmonaut
 1962 – Ralph Fiennes, anglický herec
 1963 – Giuseppe Bergomi, taliansky futbalista
 1971 – Pavlína Wolfová, česká redaktorka a moderátorka
 1972 – Kirk Maltby, kanadský reprezentant v ľadovom hokeji
 1972 – Vanessa Paradisová, francúzska speváčka
 1977 – Henric Höglund, švédsky hokejový útočník
 1979 – Petra Majdičová, slovinská bežkyňa na lyžiach
 1984 – Basshunter, švédsky spevák a DJ
 1989 – Jordin Sparks, americká speváčka, víťazka American Idol
 Úmrtia
 1700 – Michal Ascanius, slovenský lekár, filozof a humanistický spisovateľ
 1828 – William Hyde Wollaston, anglický chemik, fyzik a astronóm (* 1766)
 1931 – Lidija Petrovna Ceraská, ruská astronómka (* 1855)
 1941 – Karel Hašler, český herec, textár, skladateľ, spisovateľ, dramatik a režisér (* 1879)
 1943 – Beatrix Potterová, anglická spisovateľka a ilustrátorka (* 1866)
 1948 – Karol Kmeťko, slovenský rímskokatolícky arcibiskup (* 1875)
 1967 – Alexander Kotlán, maďarský parazitológ svetového významu (* 1887)
 1989 – Samuel Beckett, írsky románopisec, dramatik a esejista (* 1906)
 1995 – James Meade, britský ekonóm, nositeľ Nobelovej ceny (* 1907)
 1996 – Mária Bartuszová, slovenská sochárka (* 1936)
 2002 – Blahoslav Hečko, slovenský prekladateľ a redaktor (* 1915)
 2002 – Joe Strummer, britský muzikant (The Clash) (* 1952)
 2007 – Eva Mária Uhríková, slovenská speváčka (* 1955)
 2008 – Lansana Conté, prezident Guiney (* 1934)
 2009 – Milena Dvorská, česká herečka (* 1938)
 2012 – Dionýz Kuráň, slovenský horolezec (* 1971)
 2014 – Joe Cocker, anglický rockový a bluesový spevák (* 1944)
 2018 – Jean Bourgain, belgický matematik (* 1954)
 22
 ~1222


text:
 27.6.2022
 GA
 Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh
 C 244/42
 Caingean arna tabhairt an 6 Bealtaine 2022 – Ponomarenko v an Chomhairle
 (Cás T-249/22)
 (2022/C 244/59)
 Teanga an cháis: an Ghearmáinis
 Páirtithe
 Iarratasóir: Alexander Ponomarenko (Moscó, an Rúis) (ionadaí: M. Komuczky, Dlíodóir)
 Cosantóir: Comhairle an Aontais Eorpaigh
 An t-ordú atá á lorg
 Iarrann an t-iarratasóir ar an gCúirt Ghinearálta:
 —
 a dhearbhú, i gcomhréir le hAirteagal 263 CFAE, go bhfuil Cinneadh (CBES) 2022/241 ón gComhairle an 21 Feabhra 2022 lena leasaítear Cinneadh 2014/145/CBES a bhaineann le bearta sriantacha i ndáil le gníomhaíochtaí lena mbaintear an bonn d’iomláine chríochach, de cheannasacht agus de neamhspleáchas na hÚcráine nó ar bagairt iad na gníomhaíochtaí sin ar an méid sin (IO 2022, L 59, lch. 1), agus Rialachán Cur Chun Feidhme (AE) 2022/336 ón gComhairle an 28 Feabhra 2022 lena gcuirtear chun feidhme Rialachán (AE) 269/2014 ón gComhairle maidir le bearta sriantacha i ndáil le gníomhaíochtaí lena mbaintear an bonn d’iomláine chríochach, de cheannasacht agus de neamhspleáchas na hÚcráine nó ar bagairt iad na gníomhaíochtaí sin ar an méid sin (IO 2022, L 58, lch. 1), a mhéid a dhéanann siad difear don ghearánaí, ar neamhní.
 —
 a ordú don Chomhairle na costais a íoc i gcomhréir le hAirteagal 134 de Rialacha Nós Imeachta na Cúirte Ginearálta.
 Saincheisteanna dlí agus príomhargóintí
 Mar thaca leis an gcaingean, maíonn an t-iarratasóir saincheisteanna dlí.
 1.
 Bunaítear an chéad saincheist dlí ar neamhrialtachtaí nós imeachta:
 —
 Éilíonn an t-iarratasóir gur mhainnigh an Chomhairle a hoibleagáid imscrúdaithe ós rud é nach dtagann an chúis atá luaite sna doiciméid lena áireamh ar an liosta leis an méid atá sa ráiteas ar na cúiseanna.
 —
 Anuas air sin, níl an fhianaise a cuireadh ar fáil ábhartha ó thaobh an ama de agus níor scrúdaíodh le doimhneacht chuí í sa tréimhse ghearr ama.
 —
 Ar an taobh eile, ní leor na fíorais a ghlacann an Chomhairle leo, fiú dá mbeidís fíor, chun tacú le glacadh na ngníomhartha dlí a chonspóidtear.
 2.
 Bunaítear an dara saincheist dlí ar earráid fhollasach measúnaithe:
 —
 Éilíonn an t-iarratasóir nach bhfuil na fíorais ar ghlac an Chomhairle leo cruinn. Áitíonn sé gur fear gnó rathúil é agus nach bhfuil baint aige in aon slí leis na cúinsí arna lua ag an gComhairle
 —
 Thairis seo, thit na fíorais sin amach tamall ró-fhada ó shin le tacú leis an gcúis ar a bhfuil an Comhairle ag brath, a cuireadh san aimsir láithreach, lena áireamh ar an liosta.
 —
 Tá an fhianaise arna soláthar ag an gComhairle bunaithe go heisiach ar fhoinsí neamhiontaofa nach bhfuil a gcuid sonraí fíoraithe. Thairis sin, tá sí i gcontrárthacht le, agus ní fhreagraíonn sí do réaltacht na bhfíoras. Ina theannta sin, tharla siad ró-fhada ó shin le bheith ábhartha ar bhealach ar bith.
 3.
 Bunaítear an tríú saincheist dlí ar shárú ar phrionsabal na comhréireachta:
 —
 Níl na bearta arna nglacadh ag an gComhairle, a mhéid a dhéanann siad difear don iarratasóir, comhréireach, ós rud é nach bhfuil siad iomchuí chun na cuspóirí atá á saothrú ag an gComhairle a bhaint amach, i dtuairim an iarratasóra.
 4.
 Bunaítear an ceathrú saincheist dlí ar shárú ar an gceart bunúsach chun maoine:
 —
 Leis na gníomhartha dlí chonspóidtear, rinneadh sáraíodh an ceart bunúsach chun maoine de chuid an iarratasóra, dar leis. Thairis sin, níl údar maith leis an sárú sin.
 5.
 Bunaítear an cúigiú saincheist dlí ar shárú ar phrionsabal na córa comhionainne
 —
 Ós rud é go bhfuil an t-iarratasóir ar an liosta, murab ionann agus go leor gnóthas eile a bhfuil seasamh comhchosúil acu, sáraíonn an Chomhairle, ina thuairim, prionsabal na córa comhionainne leis na gníomhartha dlí a chonspóidtear.


text:
 23.11.2013
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 C 344/50
 Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Administrativen săd Varna (Bulharsko) 23. septembra 2013 — Levent Redžeb Jumer/Direktor na Teritorialna direkcija na Nacionalnata agencija po prichodite Varna
 (Vec C-505/13)
 2013/C 344/87
 Jazyk konania: bulharčina
 Vnútroštátny súd, ktorý podal návrh na začatie prejudiciálneho konania
 Administrativen săd Varna
 Účastníci konania pred vnútroštátnym súdom
 Žalobca: Levent Redžeb Jumer
 Žalovaný: Direktor na Teritorialna direkcija na Nacionalnata agencija po prichodite Varna
 Prejudiciálne otázky
 1.
 Pripúšťajú článok 2 Zmluvy o Európskej únii a články 20 a 21 Charty základných práv Európskej únie, aby len jedna kategória osôb — fyzické osoby registrované podľa zakona za danăk vărchu dobavenata stojnost (zákon o DPH, ďalej len „ZDDS“) — nemala nijaký zákonom priznaný nárok na zníženie dane z činnosti v oblasti poľnohospodárstva?
 2.
 Pripúšťajú článok 2 Zmluvy o Európskej únii a články 20 a 21 Charty základných práv Európskej únie, aby boli za rovnaký druh činnosti v závislosti od právnej formy výkonu tejto činnosti a registrácie podľa ZDDS stanovené rozdielne sadzby dane?
 3.
 Porušuje zavedenie vnútroštátnych opatrení vedúcich k tomu, že fyzickým osobám registrovaným podľa ZDDS a ako poľnohospodárski výrobcovia sa nepriznáva zníženie dane stanovené pre samostatne zárobkovo činné osoby (ďalej len „SZČO“) a právnické osoby, hoci si splnili zákonné povinnosti týkajúce sa tvorby zdaniteľného príjmu ako SZČO a stanovenia ich ročného vymeriavacieho základu ako SZČO, zásady právnej istoty, efektivity a proporcionality?


text:
 4.7.2009
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 C 153/51
 Beroep ingesteld op 27 maart 2009 — B/Parlement
 (Zaak F-26/09)
 2009/C 153/98
 Procestaal: Frans
 Partijen
 Verzoekende partij: B (Brussel, België) (vertegenwoordiger: E. Boigelot, advocaat)
 Verwerende partij: Europees Parlement
 Voorwerp en beschrijving van het geding
 Veroordeling van het Parlement tot betaling aan de verzoekende partij van het bedrag van 12 000 EUR ter vergoeding van de schade die zij heeft geleden als gevolg van, enerzijds, psychisch en professioneel geweld waarvan zij het slachtoffer is geweest en, anderzijds, het ontbreken van een intern administratief onderzoek door een onafhankelijk orgaan
 Conclusies
 —
 veroordeling van het Parlement tot betaling van een bedrag van 12 000 EUR aan de verzoekende partij ter vergoeding van de schade (immateriële schade, aantasting van haar politieke reputatie, haar loopbaan, haar waardigheid en haar gezondheid) die zij heeft geleden door, enerzijds, het psychisch en professioneel geweld waarvan zij gedurende haar tewerkstelling bij het Parlement slachtoffer is geweest en, anderzijds, het ontbreken van een intern administratief onderzoek door een onafhankelijk orgaan;
 —
 verwijzing van het Europees Parlement in de kosten.