type: other

text:
MAGYAR KÖZLÖNY szám. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA október 14., péntek. Tartalomjegyzék - PDF
 MAGYAR KÖZLÖNY szám. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA október 14., péntek. Tartalomjegyzék
 Download "MAGYAR KÖZLÖNY. 119. szám. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA 2011. október 14., péntek. Tartalomjegyzék"
 1 MAGYAR KÖZLÖNY 119. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA október 14., péntek Tartalomjegyzék évi CXXX. törvény Az otthonvédelmi intézkedések kiterjesztése kapcsán a hitelintézetekrõl és a pénzügyi vállalkozásokról szóló évi CXII. törvény módosításáról évi CXXXI. törvény A bírósági eljárások ésszerû idõn belül való befejezésének biztosítása érdekében egyes bírói álláshelyek betöltésének átmeneti szabályairól /2011. (X. 14.) Korm. rendelet 213/2011. (X. 14.) Korm. rendelet 214/2011. (X. 14.) Korm. rendelet 39/2011. (X. 14.) NGM rendelet 40/2011. (X. 14.) NGM rendelet 41/2011. (X. 14.) NGM rendelet 94/2011. (X. 14.) VM rendelet 95/2011. (X. 14.) VM rendelet 2/2011. (X. 14.) BJE határozat 3/2011. (X. 14.) BJE határozat 73/2011. (X. 14.) OGY határozat 74/2011. (X. 14.) OGY határozat 75/2011. (X. 14.) OGY határozat A fõvárosi és megyei kormányhivatalok feladat- és hatásköreivel összefüggõ egyes kormányrendeletek módosításáról A közalkalmazottakról szóló évi XXXIII. törvény végrehajtásáról a közoktatási intézményekben tárgyú 138/1992. (X. 8.) Korm. rendelet és a közoktatásról szóló évi LXXIX. törvény végrehajtásáról rendelkezõ 20/1997. (II. 13.) Korm. rendelet módosításáról Az egyes fejezeti kezelésû elõirányzatokból nyújtott egyedi támogatásokról szóló 49/2011. (III. 30.) Korm. rendelet módosításáról A évi munkaszüneti napok körüli munkarendrõl Egyes termékek energiafelhasználásának ismérveirõl való tájékoztatásról szóló egyes miniszteri rendeletek módosításáról A munkavédelmi jellegû bírságok pályázati, valamint információs célú felhasználásának részletes szabályairól szóló 32/2009. (XII. 23.) SZMM rendelet és a munkavédelemrõl szóló évi XCIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 5/1993. (XII. 26.) MüM rendelet módosításáról Az egységes területalapú támogatás, valamint a különleges tejtámogatás összegének megállapításáról Géntechnológiával módosított szervezettel szennyezett szaporítóanyag felhasználása miatt kárt szenvedett termelõk kártalanítása elõirányzat felhasználásáról A Magyar Köztársaság Legfelsõbb Bírósága büntetõ jogegységi határozata A Magyar Köztársaság Legfelsõbb Bírósága büntetõ jogegységi határozata A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete évi jelentésének elfogadásáról A genetikailag módosított szervezetektõl mentes Alpok Adria kezdeményezéshez való csatlakozásról Az Országgyûlés bizottságainak létrehozásáról, tisztségviselõinek és tagjainak megválasztásáról szóló 23/2010. (V. 14.) OGY határozat módosításáról 30205
 2 30152 MAGYAR KÖZLÖNY évi 119. szám Tartalomjegyzék 76/2011. (X. 14.) OGY határozat 77/2011. (X. 14.) OGY határozat 1336/2011. (X. 14.) Korm. határozat 1337/2011. (X. 14.) Korm. határozat 1338/2011. (X. 14.) Korm. határozat 1339/2011. (X. 14.) Korm. határozat 1340/2011. (X. 14.) Korm. határozat 1341/2011. (X. 14.) Korm. határozat 1342/2011. (X. 14.) Korm. határozat 1343/2011. (X. 14.) Korm. határozat 1344/2011. (X. 14.) Korm. határozat 1345/2011. (X. 14.) Korm. határozat 1346/2011. (X. 14.) Korm. határozat 88/2011. (X. 14.) ME határozat Az Innovációs és fejlesztési eseti bizottság létrehozásáról A Nemzeti Energiastratégiáról A Kormányzati Személyzeti Stratégiáról A Pesti Vigadó nagyrekonstrukciójának részbeni folytatásához szükséges elõirányzat-maradványok átcsoportosításról A Kormány és az ORÖ között kötött keretmegállapodásban foglalt számszerûsíthetõ célkitûzések elérése érdekében kidolgozott részletes intézkedési tervrõl Az Országos Hulladékgazdálkodási Ügynökség mûködésének megkezdéséhez szükséges elõirányzat-maradványok átcsoportosításról A Nemzetgazdasági Minisztérium és a Belügyminisztérium fejezetek közötti elõirányzat-átcsoportosításról A Budapesti Német Iskola Alapítvány Alapító Okiratának módosításáról A Beregi Komplex Árapasztási Ártér-revitalizációs fejlesztés címû KEOP nagyprojekt javaslat támogatásának jóváhagyásáról A KEOP keretében megvalósuló Komplex Tisza-tó projekt címû, ötmilliárd forintot meghaladó támogatási igényû projektjavaslat jóváhagyásáról A KEOP keretében megvalósuló Peremarton-gyártelep északi bányaterület kármentesítése címû, ötmilliárd forintot meghaladó támogatási igényû projektjavaslat jóváhagyásáról A Közlekedési Operatív Program keretében új kiemelt projektjavaslatok akciótervi nevesítésérõl A Közlekedési Operatív Program keretében új kiemelt projektjavaslat akciótervi nevesítésérõl és nagyprojekt támogatásának jóváhagyásáról [M43 gyorsforgalmi út Makó Csanádpalota/Nagylak (országhatár) közti szakaszának kivitelezése] A Magyar Köztársaság Kormánya, a Bolgár Köztársaság Kormánya, a Cseh Köztársaság Kormánya, a Lengyel Köztársaság Kormánya, az Osztrák Köztársaság Kormánya, Románia Kormánya, a Szlovák Köztársaság Kormánya és a Szlovén Köztársaság Kormánya között tanúvédelmi együttmûködésrõl szóló megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról 30369
 3 MAGYAR KÖZLÖNY évi 119. szám II. Törvények évi CXXX. törvény az otthonvédelmi intézkedések kiterjesztése kapcsán a hitelintézetekrõl és a pénzügyi vállalkozásokról szóló évi CXII. törvény módosításáról* 1. A hitelintézetekrõl és a pénzügyi vállalkozásokról szóló évi CXII. törvény (a továbbiakban: Hpt.) 200/B. (1) és (2) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép: (1) A Magyar Köztársaság területén lévõ lakóingatlanon alapított zálogjog vagy a Magyar Köztársaság évi költségvetésérõl szóló évi CXXXV. törvény 44. -a alapján vállalt állami készfizetõ kezesség fedezetével fogyasztóval kötött deviza alapú kölcsönszerzõdés alapján teljesített teljes elõtörlesztés (a továbbiakban: végtörlesztés) esetén a kölcsönszerzõdésbõl eredõ követeléssel rendelkezõ pénzügyi intézmény amennyiben a (2) bekezdésben meghatározott feltételek teljesülnek a végtörlesztés forint összegének meghatározásakor svájci frank esetén 180 HUF/CHF, euró esetén 250 HUF/EUR, japán jen esetén 200 HUF/100 JPY árfolyamot alkalmaz. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott árfolyam alkalmazására a pénzügyi intézmény abban az esetben köteles, ha a) a végtörlesztéssel érintett deviza alapú kölcsön folyósításánál alkalmazott árfolyam az (1) bekezdésben meghatározott árfolyamnál nem volt magasabb, b) a kölcsönszerzõdést a pénzügyi intézmény a devizakölcsönök törlesztési árfolyamának rögzítésérõl és a lakóingatlanok kényszerértékesítésének rendjérõl szóló évi LXXV. törvény hatálybalépésének napjáig nem mondta fel, c) a végtörlesztésre vonatkozó írásbeli igénybejelentését a hitelfelvevõ december 30. napjáig az (1) bekezdés szerinti pénzügyi intézmény részére benyújtja, d) a végtörlesztéssel érintett deviza alapú kölcsönhöz közvetlenül kapcsolódik áthidaló vagy gyûjtõszámlahitelbõl eredõ tartozás, annak végtörlesztését a hitelfelvevõ a c) pont szerinti igénybejelentéssel egyidejûleg vállalja, valamint e) a végtörlesztés a c) pont szerinti igénybejelentés napját követõ 60. napig megtörténik. 2. A Hpt. 200/B. -a a következõ (6) (8) bekezdésekkel egészül ki: (6) A végtörlesztés egészben vagy részben történõ teljesítése érdekében nyújtott kölcsön kizárólag forinthitel lehet. (7) Ha a deviza alapú kölcsön folyósítása több részletben történt, a (2) bekezdés a) pontjában foglaltak alkalmazása során a folyósításoknál alkalmazott árfolyamok súlyozott átlagát kell figyelembe venni. (8) E alkalmazásában deviza alapú kölcsönszerzõdésnek minõsül az a kölcsön is, ahol a törlesztés is devizában történik azzal, hogy ebben az esetben a végtörlesztést a fogyasztó forintban teljesítheti. 3. A Hpt. 234/F. -a helyébe a következõ rendelkezés lép: 234/F. (1) A pénzügyi intézmény az otthonvédelemmel összefüggõ egyes törvények módosításáról szóló évi CXXI. törvény 4. (2) bekezdésével, valamint az otthonvédelmi intézkedések kiterjesztése kapcsán a hitelintézetekrõl és a pénzügyi vállalkozásokról szóló évi CXII. törvény módosításáról szóló évi CXXX. törvény (a továbbiakban: Módtv.) 1. és 2. -aival megállapított 200/B. -nak és az otthonvédelemmel összefüggõ egyes törvények módosításáról szóló évi CXXI. törvény 4. (3) bekezdésével megállapított 210. (5a) bekezdésének való megfelelés érdekében egyoldalúan is módosíthatja a rendelkezések hatálybalépését megelõzõen kötött deviza alapú kölcsönszerzõdés végtörlesztésre, valamint a költségek és díjak felszámítására vonatkozó rendelkezéseit az üzletszabályzat vagy az általános szerzõdési feltételek módosításával. Ebben az esetben az üzletszabályzat vagy az általános szerzõdési feltételek vonatkozó rendelkezése válik a szerzõdés részévé. (2) A Módtv. 2. -ával megállapított 200/B. (6) bekezdését nem kell alkalmazni azon kölcsönre, amelynél a 200/B. (2) bekezdés c) pontja szerinti írásbeli igénybejelentés a Módtv. hatálybalépése elõtt megtörtént. * A törvényt az Országgyûlés a október 10-i ülésnapján fogadta el.
 4 30154 MAGYAR KÖZLÖNY évi 119. szám A végtörlesztésre fordított összeggel megegyezõ összeg köztehermentességével összefüggõ rendelkezések 4. Vagyongyarapodás nem vélelmezhetõ és nem állapítható meg azon összeggel összefüggésben, amellyel egyezõ összeget a magánszemély a) a Hpt. 200/B. (1) bekezdése szerinti végtörlesztés (e rendelkezés alkalmazásában: végtörlesztés) címén az õt terhelõ tartozás kiegyenlítésére használ fel, vagy b) egyenesági hozzátartozójának ajándékoz, és azt e hozzátartozója végtörlesztésként használja fel az e hozzátartozót terhelõ tartozás kiegyenlítésére. 5. E törvény a kihirdetését követõ napon lép hatályba. Dr. Schmitt Pál s. k., köztársasági elnök Kövér László s. k., az Országgyûlés elnöke évi CXXXI. törvény a bírósági eljárások ésszerû idõn belül való befejezésének biztosítása érdekében egyes bírói álláshelyek betöltésének átmeneti szabályairól* A bírósági eljárások ésszerû idõn belül való befejezésének biztosítása érdekében az Országgyûlés a következõ törvényt alkotja: 1. A törvény hatálya 1. Az e törvény mellékletében (a továbbiakban: Melléklet) meghatározott bírói álláshelyek betöltésére irányuló eljárásokban a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló évi LXVII. törvényt (a továbbiakban: Bjt.) az e törvényben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni. 2. A bírói pályázati eljárás 2. (1) Az ítélõtábla, a Fõvárosi Bíróság, valamint a megyei bíróság elnöke (a továbbiakban együtt: elnök) október 31. napjáig meghatározza, hogy a pályázat kiírójának a Mellékletben meghatározott számú álláshely betöltése érdekében az ítélõtáblán mely ügyszakban, továbbá a Fõvárosi Bíróság és a megyei bíróság illetékességi területéhez tartozó mely kerületi, illetve városi bíróságokon milyen ügyszakban kell pályázatot kiírnia. (2) A pályázat kiírója a pályázatot november 15. napjáig írja ki. A pályázat kiírója az elnök által meghatározottaktól nem térhet el. (3) A pályázat benyújtásának határideje december 15. napja. (4) A pályázatban fel kell tüntetni a pályázó rövid úton történõ elérhetõségét (elektronikus levélcím, telefon-, illetve telefax-szám). 3. (1) Hiányos pályázat esetén az elnök a pályázót a pályázat beérkezését követõ öt munkanapon belül rövid úton és postai úton is felhívja a hiányok pótlására. A pályázó a hiányokat legkésõbb a bírói tanács általi meghallgatáson pótolhatja. (2) Ha a pályázó legkésõbb a bírói tanács általi meghallgatáson nem pótolja a hiányokat, a bírói tanács elnöke tájékoztatja a pályázót arról, hogy a pályázat érvényessége az elnök késõbbi döntésétõl függ, ezt követõen a pályázót meghallgatja. * A törvényt az Országgyûlés a október 10-i ülésnapján fogadta el.
 5 MAGYAR KÖZLÖNY évi 119. szám (1) A Bjt. 8. (2) bekezdésében foglaltakat azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a pályázókat a bírói tanács január 31. napjáig hallgatja meg. A pályázót a pályaalkalmassági vizsgálati eredmény bevárása nélkül is meg kell hallgatni. (2) A bírói tanács a rangsor kialakítása során nem veszi figyelembe a pályaalkalmassági vizsgálat eredményét, sem annak esetleges hiányát. (3) Ha a pályázó érvényes pályaalkalmassági vizsgálati eredménnyel nem rendelkezik, a pályaalkalmassági vizsgálat eredményét január 31. napjáig kell benyújtani. (4) Az elnök a pályázati rangsort és a pályázatokat, valamint a javaslatát február 1. napja és február 10. napja között küldi meg a pályázat elbírálójának. 3. A Fõvárosi Bíróság illetékességi területéhez tartozó kerületi bíróságokon betöltendõ álláshelyekre vonatkozó eltérõ rendelkezések 5. Az ban foglalt rendelkezéseket a Fõvárosi Bíróság illetékességi területéhez tartozó kerületi bíróságokon (a továbbiakban: kerületi bíróságok) betöltendõ bírói álláshelyekre kiírt pályázat esetében a ban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni. 6. A kerületi bíróságokon betöltendõ bírói álláshelyekre egy összesített pályázatot kell kiírni akként, hogy a pályázati felhívásban fel kell tüntetni, hogy az álláshelyek milyen ügyszakokban (polgári vagy büntetõ), és ezen belül mely kerületi bíróságokon kerülnek meghirdetésre. Az egyes ügyszakokon belül a pályázati feltételeket egységesen kell meghatározni. 7. (1) A pályázó egy pályázatot nyújt be. A pályázatban meg kell jelölni, hogy melyik ügyszakra kíván pályázatot benyújtani, és amennyiben mindkettõre, akkor melyiket részesíti elõnyben. A pályázó ügyszakonként a kerületi bíróságok között sorrendet állít fel. (2) A bírói tanács a pályázók meghallgatását követõen az egyes ügyszakokon belül rangsort állít fel a pályázók között. (3) Az elnök a (2) bekezdésben meghatározott rangsor alapján, a pályázó (1) bekezdés szerinti nyilatkozatának megfelelõen javaslatot tesz a pályázat elbírálására. 4. Záró rendelkezések 8. E törvény a kihirdetését követõ napon lép hatályba. 9. A Bjt. a következõ 137/A. -sal egészül ki: 137/A. Ha annak a bírónak szûnik meg a szolgálati viszonya, aki a rá irányadó öregségi nyugdíjkorhatárt betöltötte vagy december 31-ig tölti be, az így megüresedõ bírói álláshelyre január 1-jéig pályázat nem írható ki. Dr. Schmitt Pál s. k., köztársasági elnök Kövér László s. k., az Országgyûlés elnöke
 6 30156 MAGYAR KÖZLÖNY évi 119. szám Melléklet a évi CXXXI. törvényhez A betöltendõ bírói álláshelyek területi megoszlása a Fõvárosi Ítélõtáblán 3 a Gyõri Ítélõtáblán 1 a Fõvárosi Bíróság illetékességi területéhez tartozó kerületi bíróságokon 47 a Bács-Kiskun Megyei Bíróság illetékességi területéhez tartozó helyi bíróságokon 1 a Baranya Megyei Bíróság illetékességi területéhez tartozó helyi bíróságokon 2 a Békés Megyei Bíróság illetékességi területéhez tartozó helyi bíróságokon 3 a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Bíróság illetékességi területéhez tartozó helyi bíróságokon 3 a Csongrád Megyei Bíróság illetékességi területéhez tartozó helyi bíróságokon 2 a Fejér Megyei Bíróság illetékességi területéhez tartozó helyi bíróságokon 4 a Gyõr-Moson-Sopron Megyei Bíróság illetékességi területéhez tartozó helyi bíróságokon 2 a Hajdú-Bihar Megyei Bíróság illetékességi területéhez tartozó helyi bíróságokon 6 a Heves Megyei Bíróság illetékességi területéhez tartozó helyi bíróságokon 6 a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Bíróság illetékességi területéhez tartozó helyi bíróságokon 6 a Komárom-Esztergom Megyei Bíróság illetékességi területéhez tartozó helyi bíróságokon 9 a Nógrád Megyei Bíróság illetékességi területéhez tartozó helyi bíróságokon 2 a Pest Megyei Bíróság illetékességi területéhez tartozó helyi bíróságokon 12 a Somogy Megyei Bíróság illetékességi területéhez tartozó helyi bíróságokon 3 a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Bíróság illetékességi területéhez tartozó helyi 4 bíróságokon a Tolna Megyei Bíróság illetékességi területéhez tartozó helyi bíróságokon 2 a Vas Megyei Bíróság illetékességi területéhez tartozó helyi bíróságokon 1 a Veszprém Megyei Bíróság illetékességi területéhez tartozó helyi bíróságokon 6 a Zala Megyei Bíróság illetékességi területéhez tartozó helyi bíróságokon 4 A betöltendõ bírói álláshelyek száma
 7 MAGYAR KÖZLÖNY évi 119. szám III. Kormányrendeletek A Kormány 212/2011. (X. 14.) Korm. rendelete a fõvárosi és megyei kormányhivatalok feladat- és hatásköreivel összefüggõ egyes kormányrendeletek módosításáról A Kormány a fõvárosi és megyei kormányhivatalokról szóló 288/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet módosítása tekintetében a fõvárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a fõvárosi és megyei kormányhivatalok kialakításával és a területi integrációval összefüggõ törvénymódosításokról szóló évi CXXVI. törvény 21. a) pontjában, a mezõgazdasági õstermelõi igazolványról szóló 228/1996. (XII. 26.) Korm. rendelet módosítása tekintetében a személyi jövedelemadóról szóló évi CXVII. törvény 80. e) pontjában, a kötelezõ egészségbiztosítás ellátásairól szóló évi LXXXIII. törvény végrehajtásáról szóló 217/1997. (XII. 1.) Korm. rendelet módosítása tekintetében a kötelezõ egészségbiztosítás ellátásairól szóló évi LXXXIII. törvény 83. (2) bekezdés k) pontjában, a súlyos fogyatékosság minõsítésének és felülvizsgálatának, valamint a fogyatékossági támogatás folyósításának szabályairól szóló 141/2000. (VIII. 9.) Korm. rendelet módosítása tekintetében a fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlõségük biztosításáról szóló évi XXVI. törvény 30. (1) bekezdés b) pontjában, a családi gazdaságok létrehozásáról, nyilvántartásba vételérõl, mûködtetésérõl, valamint kiemelt támogatásukról szóló 326/2001. (XII. 30.) Korm. rendelet módosítása tekintetében a termõföldrõl szóló évi LV. törvény 90. (1) bekezdés g) pontjában, az építõipari kivitelezési tevékenységrõl szóló 191/2009. (IX. 15.) Korm. rendelet módosítása tekintetében az épített környezet alakításáról és védelmérõl szóló évi LXXVIII. törvény 62. (1) bekezdés o) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. (1) bekezdésében foglalt feladatkörében, továbbá az Alkotmány 35. (2) bekezdésében foglalt eredeti jogalkotó hatáskörében, az Alkotmány 35. (1) bekezdés a) és c) pontjában foglalt feladatkörében a következõket rendeli el: 1. A fõvárosi és megyei kormányhivatalokról szóló 288/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet módosítása 1. (1) A fõvárosi és megyei kormányhivatalokról szóló 288/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.1.) 21. -a helyébe a következõ rendelkezés lép: 21. (1) A fõvárosi és megyei kormányhivatal integrált ügyfélszolgálatot (a továbbiakban: kormányablak) mûködtet. (2) Ügyfélkapu létesítése személyes megjelenés útján a fõvárosi és megyei kormányhivatalban mûködõ kormányablakban is kezdeményezhetõ. (3) A kormányablak lehetõséget biztosít arra, hogy az ügyfél az egészségügyi szolgáltatásra jogosultak nyilvántartásában róla nyilvántartott adatokat megismerje, az ingatlan-nyilvántartásból az ingatlanok adatait nem hiteles és elektronikusan hitelesített tulajdoni lap másolat lekérdezésével, valamint térképmásolat lekérdezésével külön jogszabályban megállapított igazgatási szolgáltatási díj megfizetése ellenében megismerje. (2) Az R a helyébe a következõ rendelkezés lép: 22. (1) A kormányablakban elõterjeszthetõek a 2. melléklet 1. pontjában meghatározott kérelmek. (2) A kormányablak az (1) bekezdés szerint elõterjeszthetõ kérelmekkel összefüggõ ügyekben tájékoztatja az ügyfelet az eljárás menetérõl, valamint az eljárással kapcsolatos jogairól és kötelezettségeirõl. A kormányablak segítséget nyújt az ügyfélnek a kérelem kitöltésében. (3) Az R a helyébe a következõ rendelkezés lép: 23. (1) A kormányablak a 2. melléklet 2. pontjában meghatározott ügyekben tájékoztatást nyújt az ügyfélnek az eljárás menetérõl, valamint az eljárással kapcsolatos ügyféli jogokról és kötelezettségekrõl. (2) A kormányhivatal az ügyfelek számára az ügyintézéshez internetes kapcsolati lehetõséget, szakmai és informatikai segítséget nyújt az e rendelet 2. mellékletének 3. pontjában meghatározott ügyekben. (4) Az R a következõ (10) (11) bekezdéssel egészül ki: (10) A központi államigazgatási szervek által a szakigazgatási szervvé váló költségvetési szervre vonatkozóan kötött, különösen az ingatlanok bérletére, üzemeltetésére vonatkozó olyan szerzõdés tekintetében, amelynek jogosultja
 8 30158 MAGYAR KÖZLÖNY évi 119. szám (a szolgáltatás igénybe vevõje) a megszûnõ költségvetési szerv, a központi államigazgatási szerv jogutódjának amennyiben a szakigazgatási szervre vonatkozó jogszabály másként nem rendelkezik a fõvárosi és megyei kormányhivatal tekintendõ. (11) A megszûnõ költségvetési szerv által a központi államigazgatási szervre, illetve az általa is kezelt alapra vonatkozóan kötött szerzõdés tekintetében, amelynek jogosultja a központi államigazgatási szerv vagy az általa kezelt alap, a megszûnõ költségvetési szerv jogutódjának a központi államigazgatási szerv tekintendõ, ha a szakigazgatási szervre vonatkozó jogszabály másképp nem rendelkezik. (5) Az R melléklete helyébe az 1. melléklet lép. 2. A mezõgazdasági õstermelõi igazolványról szóló 228/1996. (XII. 26.) Korm. rendelet módosítása 2. (1) A mezõgazdasági õstermelõi igazolványról szóló 228/1996. (XII. 26.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.2.) 5. (1) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép: (1) Az igazolvány elvesztését, megsemmisülését az igazolványt kiadó kerületi hivatalhoz, vagy a kormányablakhoz haladéktalanul be kell jelenteni. A talált igazolványt a kerületi hivatalhoz, vagy a kormányablakhoz kell eljuttatni. (2) Az R (4) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép: (4) Az igazolvány adataiban bekövetkezett változásokat tizenöt napon belül be kell jelenteni az igazolványt kiadó kerületi hivatalhoz, vagy a kormányablakhoz. 3. A kötelezõ egészségbiztosítás ellátásairól szóló évi LXXXIII. törvény végrehajtásáról szóló 217/1997. (XII. 1.) Korm. rendelet módosítása 3. (1) A kötelezõ egészségbiztosítás ellátásairól szóló évi LXXXIII. törvény végrehajtásáról szóló 217/1997. (XII. 1.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.3.) 31/D. (1) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép: (1) A biztosított a méltányossági kérelmet a foglalkoztatójának székhelye szerint illetékes egészségbiztosítási szakigazgatási szervhez, vagy a kormányablakhoz nyújthatja be. A táppénz folyósítására vonatkozó kérelemhez csatolni kell az orvosi igazolást és javaslatot, valamint az orvosi szakvéleményt a keresõképtelenség várható idõtartamáról. (2) Az R.3. 31/G. (1) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép: (1) A 31/F. szerinti segély iránti kérelmet a biztosított a lakóhelye szerint illetékes egészségbiztosítási szakigazgatási szervnél, vagy a kormányablaknál nyújthatja be. A kérelemnek tartalmaznia kell a biztosított TAJ-át. A kérelemhez csatolni kell a biztosított egészségi állapotára, kezelésére vonatkozó és a kérelemmel összefüggõ egészségügyi dokumentációt, továbbá a biztosított nyilatkozatát a saját és a vele közös háztartásban élõk által a kérelem benyújtását megelõzõ három hónapban megszerzett jövedelemrõl. 4. A súlyos fogyatékosság minõsítésének és felülvizsgálatának, valamint a fogyatékossági támogatás folyósításának szabályairól szóló 141/2000. (VIII. 9.) Korm. rendelet módosítása 4. A súlyos fogyatékosság minõsítésének és felülvizsgálatának, valamint a fogyatékossági támogatás folyósításának szabályairól szóló 141/2000. (VIII. 9.) Korm. rendelet 4. (2) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép: (2) A fogyatékossági támogatás iránti kérelmet a 2. számú melléklet szerinti adattartalmú, a Magyar Államkincstár által rendszeresített nyomtatványon vagy elektronikus ûrlapon kell elõterjeszteni a Magyar Államkincstár kérelmezõ lakóhelye, tartózkodási helye szerint illetékes területi szervénél (a továbbiakban: Igazgatóság) vagy a kormányablaknál. 5. A családi gazdaságok létrehozásáról, nyilvántartásba vételérõl, mûködtetésérõl, valamint kiemelt támogatásukról szóló 326/2001. (XII. 30.) Korm. rendelet módosítása 5. A családi gazdaságok létrehozásáról, nyilvántartásba vételérõl, mûködtetésérõl, valamint kiemelt támogatásukról szóló 326/2001. (XII. 30.) Korm. rendelet 4. (1) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép: (1) A családi gazdaság nyilvántartásba vételét a családi gazdálkodó a gazdálkodó család tagjai közös kérelmének benyújtásával a Mezõgazdasági Szakigazgatási Hivatal által az 1. melléklet szerinti adattartalommal rendszeresített és
 9 MAGYAR KÖZLÖNY évi 119. szám a Mezõgazdasági Szakigazgatási Hivatal honlapján közzétett formanyomtatványon kérheti a Földmûvelésügyi Igazgatóságtól, vagy a Kormányablaktól. 6. Az építõipari kivitelezési tevékenységrõl szóló 191/2009. (IX. 15.) Korm. rendelet módosítása 6. Az építõipari kivitelezési tevékenységrõl szóló 191/2009. (IX. 15.) Korm. rendelet 29. (3) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép: (3) A (2) bekezdés szerinti adatoknak az építésfelügyeleti hatósághoz, vagy a kormányablakhoz történõ bejelentésével egyidejûleg az építtetõ az építés helye szerint illetékes Nemzeti Adó- és Vámhivatalnak bejelenti az építési tevékenységre vonatkozó teljes kivitelezési értéket (szerzõdéses érték), az építés helyszínének címét és helyrajzi számát. Záró rendelkezések 7. Ez a kormányrendelet október 15-én lép hatályba és a hatálybalépését követõ napon hatályát veszti. Orbán Viktor s. k., miniszterelnök 1. melléklet a 212/2011. (X. 14.) Korm. rendelethez 2. melléklet a 288/2010. (XII. 21.) Korm. rendelethez A fõvárosi és megyei kormányhivatal ügyfélszolgálati feladatai keretében a ban meghatározott ügykörök 1. A kormányablakban is elõterjeszthetõk a következõ kérelmek, és megtehetõk a következõ bejelentések: 1.1. a Magyar Köztársaság gyorsforgalmi közúthálózatának közérdekûségérõl és fejlesztésérõl szóló évi CXXVIII. törvény 17. (9) bekezdése szerinti kártalanítás, 1.2. önkormányzati hatáskörbe tartozó szabálysértési ügyekben a határozat végrehajtásának mellõzésére irányuló méltányossági kérelem, 1.3. az állampolgárság megszerzésére irányuló nyilatkozat és kérelem, továbbá az állampolgárságról lemondó nyilatkozat, valamint az állampolgársági bizonyítvány kiadása iránti kérelem, 1.4. kivételes nyugellátás-emelés és egyszeri segély iránti kérelem nyomtatvány kiadása, átvétele és továbbítása, 1.5. a nyugdíjbiztosítási igazgatóságnál nyilvántartott adatokba a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló évi LXXXI. törvény 96. (7) bekezdése alapján történõ betekintési jog iránti kérelem nyomtatvány kiadása átvétele, továbbítása, 1.6. a nyugdíjbiztosítási adatszolgáltatási kötelezettségek teljesítésérõl szóló igazolások kiadása iránt a felszámoló/végelszámoló által benyújtott kérelmek átvétele, továbbítása, 1.7. a nyugdíjfolyósításhoz kapcsolódó bejelentési kötelezettségek (pl.: lakcím-, számlaszám változás, jogosultsági nyilatkozatok, folyósításhoz kapcsolódó igazolások kérése) teljesítése, továbbá nyomtatvány kiadása, átvétele, 1.8. TAJ kártya igénylés befogadása, 1.9. Európai Egészségbiztosítási kártya igénylés befogadása, a kötelezõ egészségbiztosítás ellátásairól szóló évi LXXXIII. törvény 22. -a szerinti utazási költségtérítés igénylése, a táppénz, terhességi-gyermekágyi segély, gyermekgondozási díj iránti méltányossági kérelmek elõterjesztése, méltányosságból az Egészségbiztosítási Alap terhére adható egyszeri segély iránti kérelmek átvétele, egészségügyi kártevõirtó tevékenység engedélyezése, családi gazdaság nyilvántartásba vétele iránti kérelem benyújtása, családi gazdaság nyilvántartásba vételének törlése iránti kérelem benyújtása, õstermelõi igazolvány kiadása iránti kérelem benyújtása, õstermelõi igazolvány elvesztésének, megsemmisülésének bejelentése,
 10 30160 MAGYAR KÖZLÖNY évi 119. szám õstermelõi igazolvány adattartalmában történõ változás bejelentése, bejelentés parlagfû fertõzött ingatlanról, fogyasztóvédelmi panaszok, közérdekû bejelentések felvétele, természetes fürdõvíz fürdési célú engedélyezése, természetes fürdõhely kijelölési eljárás, gyermektáboroztatás helyének és idõpontjának, valamint a táborozásban résztvevõk személyének bejelentése, vándortábor útvonalának több népegészségügyi szolgálat területi illetékességét érintõ bejelentése, veszélyes anyaggal vagy veszélyes készítménnyel folytatott tevékenység bejelentése, bejelentés megtétele, továbbítása a veszélyes anyagokkal és a veszélyes készítményekkel kapcsolatos egyes eljárások, illetve tevékenységek részletes szabályairól szóló 44/2000. (XII. 27.) EüM rendelet alapján a veszélyes anyagok és keverékek felhasználásáról, illetve annak változásáról, mûemlékre kiterjedõ, a Magyar Államot megilletõ elõvásárlási jognyilatkozat iránti kérelmek és mellékleteik átvétele, továbbítása, polgári felhasználású ipari robbanóanyagok behozatali, kiviteli és reexport engedélykérelmek elõterjesztése, biztonsági papírok kiviteli, behozatali, reexport engedélykérelmének befogadása, utazásszervezõi- és közvetítõi tevékenységgel kapcsolatos kérelmek befogadása, egyes tûzijátékokra és más polgári célú pirotechnikai eszközökre behozatali, kiviteli és reexport engedélykérelmek befogadása, illékony szerves vegyületet tartalmazó egyes festékek, lakkok és jármûvek javító fényezésére szolgáló termékek gyártására és forgalomba hozatalára vonatkozó kérelmek befogadása, gyermekgondozási segély igénylése, anyasági támogatás igénylése, családi pótlék igénylése, gyermeknevelési támogatás igénylése, fogyatékossági támogatás iránti kérelem-nyomtatványok kiadása, kérelmek átvétele, továbbítása, lakcím/ számlaszám/változás bejelentés, utalásváltozás lakcímrõl számlaszámra, eljárás megszüntetéshez dokumentumok átvétele, építõipari kivitelezési tevékenység megkezdésének és az adatok változásának bejelentése, elõzetes bejelentés, utólagos bejelentés, bejelentõ lapok, és mellékleteik átvétele és továbbítása. 2. A kormányablak tájékoztatást nyújt az ügyfélnek az eljárás menetérõl, valamint az eljárással kapcsolatos ügyféli jogokról és kötelezettségekrõl a következõ ügyekben: 2.1. a Magyar igazolványok, Magyar hozzátartozói igazolványok által biztosított diákkedvezmények bejegyzésére, visszavonására irányuló eljárás, 2.2. a Magyar igazolványok, Magyar hozzátartozói igazolványok által biztosított pedagógus és oktatói kedvezmények bejegyzésére, visszavonására irányuló eljárás, 2.3. a Magyar igazolvány és Magyar hozzátartozói igazolvány kiadásával összefüggõ eljárás, 2.4. gyermekgondozási díj igénylésével kapcsolatos eljárás, 2.5. terhességi-gyermekágyi segély igénylésével kapcsolatos eljárás, 2.6. a bemutatott külföldi okiratok elfogadhatóságának elbírálása, amennyiben nem magyar állampolgár kíván Magyarországon házasságot kötni, vagy bejegyzett élettársi kapcsolatot létesíteni, 2.7. Magyarországon élõ magyar állampolgár, hontalan, illetõleg a menekültként elismert személy külföldön történõ házasságkötéséhez, bejegyzett élettársi kapcsolat létesítéséhez szükséges tanúsítvány kiadása A kormányablak a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló évi CXL. törvény 169. (1) bekezdés d) pontja szerint az ügyfelek azonosítását követõen egyedi ügyük intézéséhez internetes kapcsolati lehetõséget, szakmai és informatikai segítséget nyújt a) egyéni vállalkozói tevékenység elektronikus bejelentéséhez, b) egyéni vállalkozói tevékenység adatváltozásának elektronikus bejelentéséhez, c) egyéni vállalkozói tevékenység szünetelésének és szünetelés utáni újrakezdésének elektronikus bejelentéséhez, d) egyéni vállalkozói tevékenység megszûnésének elektronikus bejelentéséhez.
 11 MAGYAR KÖZLÖNY évi 119. szám A kormányablak tájékoztatást nyújt az egyéni vállalkozást alapítani kívánó természetes személyeknek, és az egyéni vállalkozóknak az egyéni vállalkozás mûködési szabályairól, képesítéshez kötött gazdasági tevékenység esetén a jogszabályokban meghatározott képesítési követelményekrõl, bejelentéshez vagy hatósági engedélyhez kötött gazdasági tevékenység esetén ide nem értve az önkormányzati rendeletet a szükséges bejelentésekrõl, hatósági engedélyekrõl és az engedélyezõ, továbbá bejelentést fogadó hatóságok elérhetõségérõl A kormányablak betekintési lehetõséget biztosít az Országos Cégnyilvántartási és Céginformációs Rendszer cégadatbázisába. A Kormány 213/2011. (X. 14.) Korm. rendelete a közalkalmazottakról szóló évi XXXIII. törvény végrehajtásáról a közoktatási intézményekben tárgyú 138/1992. (X. 8.) Korm. rendelet és a közoktatásról szóló évi LXXIX. törvény végrehajtásáról rendelkezõ 20/1997. (II. 13.) Korm. rendelet módosításáról A Kormány a közalkalmazottak jogállásáról szóló évi XXXIII. törvény 85. (2) bekezdés g) pontjában, valamint a közoktatásról szóló évi LXXIX. törvény 94. (3) bekezdés h) j) és l) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következõket rendeli el: 1. A közalkalmazottakról szóló évi XXXIII. törvény végrehajtásáról a közoktatási intézményekben tárgyú 138/1992. (X. 8.) Korm. rendelet módosítása 1. (1) A közalkalmazottakról szóló évi XXXIII. törvény végrehajtásáról a közoktatási intézményekben tárgyú 138/1992. (X. 8.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Kjt. vhr.) 16. (1) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép: (1) Óradíj jár annak a pedagógusnak, aki olyan munkakörben dolgozik, amelyre jogszabály kötelezõ óraszámot állapít meg, ha a munkakörre elõírt kötelezõ óraszámánál, a rendes munkaidõn belül, a munkáltató elrendelése alapján többet tanít. Az óradíj megilleti a magasabb vezetõ és a vezetõ beosztású közalkalmazottat is. (2) A Kjt. vhr. 16. (7) (9) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép: (7) A (2) (6) bekezdésben foglaltakat alkalmazni kell akkor is, ha a pedagógus a Kt. 1. számú mellékletének Negyedik része alapján a munkáltatójával megállapodást kötött többlettanítás ellátására, és a munkáltató a megállapodásban meghatározott tanítási órákon felül a rendes munkaidõn belül további tanítási órák ellátását rendeli el, illetve, ha a pedagógus más pedagógus osztályát, tanulócsoportját, foglalkozási csoportját kötelezõ óraszámának keretében sajátjával együtt tanítja azzal az eltéréssel, hogy az óradíj számításánál a teljesítménypótlék összegét is figyelembe kell venni, továbbá az osztószámot az érintett beosztott pedagógus által ellátott munkakörre elõírt kötelezõ óraszám és a megállapodásban kikötött óraszám összege, illetve, ha eléri vagy meghaladja a 27 órát, a (3) bekezdés alapján kell meghatározni. (8) Ha az elrendelés következtében a pedagógus a munkakörére, beosztására elõírt heti kötelezõ óraszámnál a rendes munkaidõn belül heti tíz óránál többet tanít, a tíz órát meghaladó tanítás után járó, a (2) (5) bekezdés és a (7) bekezdés alapján megállapított óradíjat huszonöt százalékkal meg kell emelni. Ez az óradíj magában foglalja a tanítási órán kívüli munkaköri feladatok rendkívüli munkaidõben történõ ellátásáért járó díjazás összegét is. (9) A pedagógust ha az általa teljesített tanítási órák, foglalkozások száma meghaladja a teljes munkaidõt a rendkívüli munkaidõben ellátott tanítási órákért a (2) (5) bekezdés és a (7) bekezdés alapján számított óradíj ötven százalékkal növelt összege illeti meg. Ez az óradíj magában foglalja a rendkívüli munkavégzésért járó díjazást, beleértve a tanítási, foglalkozási órán kívüli munkaköri feladatok ellátásáért járó díjazást is. 2. Hatályát veszti a Kjt. vhr. 14/A. (1) bekezdésében a kéthavi tanítási idõkeretre vetítve szövegrész.
 12 30162 MAGYAR KÖZLÖNY évi 119. szám 2. A közoktatásról szóló évi LXXIX. törvény végrehajtásáról rendelkezõ 20/1997. (II. 13.) Korm. rendelet módosítása 3. A közoktatásról szóló évi LXXIX. törvény végrehajtásáról rendelkezõ 20/1997. (II. 13.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 3. (1) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép: (1) Az 1. szerint kiállított pedagógus igazolványokról az Oktatási Hivatal elektronikus nyilvántartást vezet a KIR adatbázisában. 4. Az R. a 3. -t követõen a következõ alcímmel és 3/A. -sal egészül ki: A kormányhivatal által kiállított pedagógus igazolványokról 3/A. (1) Ha az 1. (4) bekezdése alapján kiállított pedagógus igazolvány elveszik, megrongálódik, megsemmisül vagy a feltüntetett adatok megváltoznak, a pedagógus igazolvány cseréjét a közoktatási feladatkörében eljáró fõvárosi és megyei kormányhivatalnál (a továbbiakban: kormányhivatal) lehet kérni. A kormányhivatal akkor állít ki pedagógus igazolványt, ha az érintett a kormányhivatal elõtt igazolja a személyazonosságát és azt, hogy pedagógus-munkakörbõl ment nyugdíjba, írásban hozzájárul a személyes adatainak kezeléséhez, továbbá az Oktatási Hivatal igazolja, hogy az utolsó munkahelyként megnevezett munkáltató szerepel vagy szerepelt a KIR adatbázisában. A pedagógus igazolvány kiállításához szükség van továbbá egy igazolványképre és a (2) bekezdés szerinti igazgatási szolgáltatási díj megfizetésére. (2) A kormányhivatal által kiállított pedagógus igazolvány igazgatási szolgáltatási díja, ha az igazolványt postai úton kéri kézbesíteni a jogosult, 1175 forint, ha személyesen veszi át, 875 forint. Az igazgatási szolgáltatási díjat átutalással vagy készpénzátutalási megbízással lehet befizetni. (3) A kormányhivatal kérelemre pedagógus igazolványt állít ki annak, akit pedagógus-munkakörben közalkalmazotti jogviszonyban vagy munkaviszonyban foglalkoztatnak, ha a munkáltatója olyan, a közoktatásról szóló törvény 122. (3) bekezdése szerinti gyermek gyógyüdülõ, egészségügyi és rehabilitációs intézmény, büntetés-végrehajtási intézmény, gyermek- és ifjúságvédelmi intézmény, amely nem lát el közoktatási feladatot. A pedagógus igazolvány igénylésekor az (1) és (2) bekezdésben foglaltakat kell megfelelõen alkalmazni. A pedagógus igazolvány kiállításának további feltétele, hogy a kérelmezõ a) munkáltatói igazolással igazolja, hogy pedagógus-munkakörben foglalkoztatják, vagy b) nyugdíjba vonulás miatti jogviszony megszûnésérõl szóló munkáltatói dokumentummal igazolja, hogy az e bekezdés szerinti intézménybõl pedagógus-munkakörbõl ment nyugdíjba. (4) A kormányhivatal által a (3) bekezdés szerint kiállított pedagógus igazolványt a (3) bekezdés szerinti intézmény vezetõje érvényesíti a 2. (1) és (2) bekezdésében foglaltak szerint. A (3) bekezdés szerinti intézmény vezetõje, ha az érvényességi idõ alatt megszûnik a pedagógus-munkakörben foglalkoztatott személy közalkalmazotti jogviszonya vagy munkaviszonya, megsemmisíti a pedagógus igazolványt, majd a megsemmisített pedagógus igazolvány számának megküldésével a közalkalmazotti jogviszony vagy munkaviszony megszûnését követõ nyolc napon belül tájékoztatja a kormányhivatalt. (5) Ha a (3) bekezdés szerinti pedagógust nyugállományba helyezik, a pedagógus igazolványára közalkalmazotti jogviszonyának, munkaviszonyának megszûnése napján a (3) bekezdés szerinti intézmény vezetõje rávezeti, hogy az határozatlan idõre érvényes. A (3) bekezdés szerinti intézmény vezetõje a határozatlan idõre módosított pedagógus igazolvány számának, az intézmény nevének és székhelye címének megküldésével tájékoztatja a kormányhivatalt. (6) A kormányhivatal az (1) és (3) bekezdés szerint kiállított pedagógus igazolványokról jegyzéket vezet, amely tartalmazza a pedagógus nevét, lakcímét, születési évét, a munkáltató hivatalos nevét, címét, a munkáltató intézmény fenntartójának nevét, székhelyét, a pedagógus igazolvány sorszámát és kiállításának évét, továbbá a (4) bekezdés szerint megsemmisített pedagógus igazolványok számát, a megsemmisítés idejét, a személyes adatok törlésének jogcímét és idejét. (7) A kormányhivatal a jegyzéken szereplõ személyes adatokat törli, ha a pedagógus igazolványra való jogosultság megszûnt vagy a kérelmezõ azok törlését kérte. (8) A kormányhivatal az elveszett vagy megsemmisült pedagógus igazolvány helyett a pedagógus igazolvány érvényességi ideje, továbbá a jogosultság fennállása alatt a (3) bekezdés szerinti kérelmezõnek új pedagógus igazolványt állít ki a munkáltatói igazolás, a (2) bekezdés szerinti díj megfizetését és az igazolványkép megküldését követõ naptól számított nyolc napon belül.
 13 MAGYAR KÖZLÖNY évi 119. szám (9) Ha a (3) bekezdés szerinti jogosult közalkalmazotti jogviszonya, munkaviszonya megszûnik, a pedagógus igazolványt az utolsó munkában töltött napon a (3) bekezdés szerinti intézmény vezetõje részére le kell adni, aki a pedagógus igazolványt megsemmisíti és a (4) bekezdésben meghatározott tájékoztatási kötelezettségének eleget tesz. 5. Az R. 11. (6) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép, egyidejûleg a a következõ (6a) és (7) bekezdéssel egészül ki: (6) A KIR részére történõ adatszolgáltatás és hitelesítés módjai: a) kizárólag papír alapon és papír alapú hitelesítéssel, b) elektronikus adatrögzítéssel és papír alapú hitelesítéssel, c) elektronikus úton és legalább fokozott biztonságú elektronikus aláírással. (6a) Papír alapú hitelesítés: a fenntartó képviseletére jogosult személy vagy az intézmény képviseletére jogosult személy (a továbbiakban: intézményvezetõ) aláírásának és a fenntartó vagy az intézmény körbélyegzõje lenyomatának együttes használata az aláírási címpéldány alapján. (7) A (6) bekezdés a) és b) pontja szerinti adatszolgáltatás esetén, amennyiben a KIR-ben még nem szerepel, csatolni kell a fenntartó és az intézményvezetõ aláírási címpéldányát, amely lehet közjegyzõi aláírás-hitelesítéssel ellátott aláírási címpéldány vagy ügyvéd által cégbejegyzési (változásbejegyzési) eljárásban való közremûködés során ellenjegyzett aláírásminta. 6. (1) Az R. 12/A. -a a következõ (4a) bekezdéssel egészül ki: (4a) Ha a közoktatási intézmények nyilvántartása, a mûködési engedély kiadása az oktatásért felelõs miniszter feladatés hatáskörébe tartozik, akkor a Magyar Államkincstár és a kormányhivatal számára elõírt feladatokat az oktatásért felelõs miniszter látja el. (2) Az R. 12/A. (5) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép: (5) Az Oktatási Hivatal a (3) és (4a) bekezdésben meghatározott iratok megküldését követõ nyolc napon belül felhívja a közoktatási intézmény fenntartóját vagy intézményvezetõjét, hogy a KIR-en keresztül, az ott meghatározott módon adja meg a közoktatási intézmény közérdekû és közérdekbõl nyilvános adatait. A helyi önkormányzat és annak társulásai által fenntartott a (2) bekezdés b) d) pontja szerinti közoktatási feladatot ellátó intézmény nem közoktatási feladatát engedélyezõ mûködési engedélyét is az e bekezdés szerinti adatközléskor kell megküldeni. Az adatközléssel a fenntartó és a közoktatási intézmény eleget tesz a közoktatásról szóló törvényben foglalt, a KIR-be történõ bejelentkezési kötelezettségének. (3) Az R. 12/A. (7) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép: (7) Az elektronikusan rögzített adatokat és az e -ban elõírt okiratokat az Oktatási Hivatal megvizsgálja, és ha a kérelem formai szempontból megfelel az e jogszabályban leírtaknak, a közoktatási intézményt nyolc napon belül nyilvántartásba veszi. A közhiteles nyilvántartásból érkezõ adatokat, okiratokat megváltoztathatatlan formában kell a KIR-ben nyilvántartani. Az Oktatási Hivatal a KIR-ben nyilvántartott okiratok alapján és a közoktatási intézmény vagy a fenntartó tájékoztatása mellett jogosult az intézményvezetõ és a fenntartó által közölt adatok helyesbítésére. Az Oktatási Hivatal gondoskodik arról, hogy a beküldött dokumentumok, a közérdekû és közérdekbõl nyilvános adatok a közoktatási intézménytörzsben elektronikus formában mindenki számára ingyenesen a KIR honlapján hozzáférhetõvé váljanak. Az Oktatási Hivatal a kiadott OM azonosítót megküldi a közoktatási intézménynek, valamint a Magyar Államkincstárnak. 7. Az R. 12/B. -a a következõ (2a) bekezdéssel egészül ki: (2a) Megszûnéskor, átalakításkor, megszûnés nélküli, több intézményt érintõ átszervezéskor az Oktatási Hivatal az átalakítással, megszüntetéssel, átszervezéssel érintett, egymással összefüggõ ügyeket együtt kezeli. 8. (1) Az R. a 12/E. -t követõen a következõ alcímmel és 12/F. -sal egészül ki: A közoktatási intézmények fenntartásával kapcsolatos pénzügyi adatok 12/F. (1) A közoktatási intézményfenntartó minden év február 1. és május 31. között a KIR-en keresztül intézményenként köteles az adatszolgáltatás évét megelõzõ naptári évrõl statisztikai célra közérdekû adatokat közölni. (2) Az adatszolgáltatás évét megelõzõ naptári évrõl a közoktatási intézményfenntartó intézményenként rögzíti a február 1-jei és október 1-jei állapot szerinti engedélyezett álláshelyek számát, a szeptemberi tanévkezdéskor
 14 30164 MAGYAR KÖZLÖNY évi 119. szám számított folyó kiadások alapján az egy tanulóra jutó térítési díj és tandíj összegét, intézményenkénti bontásban a fenntartási kifizetések (kiadások, költségek és ráfordítások) összegét és bevételeit, a gazdasági feladatok ellátásának módját, továbbá az egy gyermekre, tanulóra jutó állami támogatás összegét és azt, hogy az egyes intézmények feladatainak ellátásához igénybe vett normatív hozzájárulás és támogatás intézményegységenként a teljes intézményi költségvetés hány százalékát fedezi. (3) A teljes fenntartási költségen belül külön kell rögzíteni a közoktatási célú bevételek közül a) az állami támogatás mértékét, ebbõl aa) a normatív hozzájárulás és támogatás, ab) a normatív kötött felhasználású támogatás, ac) a központosított elõirányzatból származó támogatás, ad) a közoktatási megállapodás keretében nyújtott támogatás (helyi önkormányzattal vagy miniszterrel kötött megállapodás), ae) a kiegészítõ támogatás, af) egyéb támogatás összegét; b) a gyermek, tanuló által igénybe vett szolgáltatások után befizetett összegeket, ebbõl ba) a térítési díj, bb) a tandíj, bc) az étkezési díj, bd) az egyéb befizetések összegét; c) az a) és b) pont alá nem tartozó fenntartói hozzájárulások összegét; d) az intézmény más saját bevételének összegét. (4) A teljes fenntartási költségen belül külön kell rögzíteni a kifizetések közül a) a személyi jellegû kifizetéseket: aa) bérköltséget, ebbõl pedagógus-, nevelõ-oktató munkát közvetlenül segítõ-, pedagógiai elõadó-, pedagógiai szakértõ-munkakört, egyéb munkakört betöltõkre vonatkozó kifizetéseket, ab) munkaadókat terhelõ járulékokat, ebbõl pedagógusokra vonatkozó kifizetéseket, ac) személyi jellegû egyéb kifizetéseket, ebbõl pedagógusokra vonatkozó kifizetéseket, ad) egyéb (különösen az adatszolgáltatás évét megelõzõ naptári évben létszámcsökkenést kimondó fenntartói döntésekkel kapcsolatos) kifizetéseket, b) az óraadó tanárok számára történõ kifizetéseket, c) az államháztartás körébe tartozó intézményeknek a közoktatással összefüggõ dologi jellegû kifizetéseket felújításokat, beruházásokat (különösen eszközbeszerzéseket, nevelési-oktatási feladatot ellátó épület karbantartásával kapcsolatos kiadásokat), az államháztartás körébe nem tartozó intézményeknek a közoktatással összefüggõ anyagi jellegû kifizetéseket, felújításokat, beruházásokat (különösen eszközbeszerzéseket, nevelési-oktatási feladatot ellátó épület karbantartásával kapcsolatos ráfordításokat), d) az étkezésre, könyvtári állomány gyarapítására (ezen belül tankönyvre) fordított kifizetéseket. (5) Az (1) bekezdés szerinti adatok gyûjtését szolgáló elektronikus felületet oly módon kell kialakítani, hogy az alkalmas legyen a korábban gyûjtött adatok tárolására, összehasonlító elemzések készítésére. 9. Az R a helyébe a következõ rendelkezés lép: 13. (1) A nem állami, nem helyi önkormányzati intézményfenntartó (a továbbiakban: fenntartó) a közoktatásról szóló törvény 118. (3) bekezdése alapján a mindenkori költségvetési törvényben meghatározott normatív állami hozzájárulások, továbbá normatív, kötött felhasználású támogatások (a továbbiakban: normatív hozzájárulás és támogatás) iránti igényét a Magyar Államkincstár fenntartó székhelye szerint illetékes megyei igazgatóságnál (a továbbiakban: Igazgatóság) jelentheti be. (2) Normatív hozzájárulás és támogatás a külön jogszabályban meghatározott feltételek figyelembevételével az után a gyermek, tanuló után vehetõ igénybe, a) aki szerepel a felvételi és mulasztási vagy beírási naplóban, b) akirõl kiállították a törzslapot, kollégiumban a törzskönyvet, c) akinek jelenlétérõl, távolmaradásáról külön jogszabályban meghatározott nyilvántartást vezetnek, d) aki rendelkezik az e jogszabály szerinti azonosító számmal.
 15 MAGYAR KÖZLÖNY évi 119. szám (3) Normatív hozzájárulás és támogatás a külön jogszabályban meghatározott feltételek figyelembevételével az után az alkalmazott után vehetõ igénybe, a) akit a képesítésének megfelelõ munkakörben, munkaviszonyban foglalkoztatnak, b) aki rendelkezik az e jogszabály szerinti azonosító számmal. (4) A normatív hozzájárulás és támogatás igénybevételének további feltétele, hogy a létesített tanulói és alkalmazotti jogviszony az e jogszabályban meghatározottak szerint szerepeljen a KIR adatbázisában. (5) A fenntartó ügyviteli feladatot ellátó intézményi feladatellátási helyenként és fenntartói szinten összesített formában nyújtja be a normatív hozzájárulás és támogatás iránti igényét. (6) A tárgyévi igénylési adatlapot, amelynek formáját a Magyar Államkincstár a Minisztériummal közösen határozza meg, az Igazgatóság a nyilvántartásában szereplõ fenntartónak a márciusi igényléshez február 25-ig, az októberi igényléshez október 5-ig küldi meg. (7) A kitöltött igénylési lapot valamennyi fenntartó október 20-ig a tárgyév október 1-jei tényleges létszám alapján, és március 12-ig a tárgyév február 1-jei tényleges létszám alapján megküldi az Igazgatóságnak. Az igénylési határidõ elmulasztása jogvesztõ. (8) A nem havi rendszerességgel folyósított támogatásokat a márciusban benyújtott igénylési lapon kell igényelni. (9) Az új fenntartó, amely elsõ alkalommal nyújt be normatív hozzájárulás és támogatás iránti igényt, az igénylési laphoz köteles csatolni: a) közjegyzõi aláírás-hitelesítéssel ellátott aláírási címpéldányát vagy ügyvéd által cégbejegyzési (változásbejegyzési) eljárásban való közremûködés során ellenjegyzett aláírásmintáját, adószámát, valamennyi pénzforgalmi számlaszerzõdésének hiteles másolatát, b) az intézmény nyilvántartásba vételérõl rendelkezõ jogerõs határozatot, a jogerõs mûködési engedélyét, alapító okiratát, pénzforgalmi számlájának számát, adószámát, c) az e bekezdés szerinti valamennyi pénzforgalmi számlára vonatkozó felhatalmazó levelét beszedési megbízás benyújtására, d) nyilatkozatát arról, hogy sem neki, sem az intézménynek harminc napon túli köztartozása nincs. (10) A (9) bekezdésben felsorolt okiratok másolatát közjegyzõ vagy az eredeti okiratok alapján az Igazgatóság hitelesíti. Ha a fenntartó több pénzforgalmi számlával rendelkezik, meg kell jelölnie azt a számlát, amelyre a támogatás folyósítását kéri. Az OM azonosítót az Igazgatóság a KIR adatbázisában ellenõrzi, továbbá az igénylésekkel összefüggõ új és módosított adatokat a KIR-bõl átveszi. Ha a fenntartó a KIR-ben tárolt okiratokat nem küldi meg, azt az Igazgatóság hivatalból a KIR mûködtetõjétõl megkéri, és az adatok bekéréséig az eljárást felfüggeszti. (11) Ha a fenntartó új intézményt, új feladatellátási helyet létesít, új alaptevékenységgel bõvíti az intézmény feladatát, az igénylési laphoz csatolnia kell a (9) bekezdésben meghatározott okiratok közül azokat, amelyeket a változás érintett. Új intézmény, új feladatellátási hely, új alaptevékenység az az intézmény, az a feladatellátási hely, az az alaptevékenység, amelyre vonatkozóan a fenntartó elsõ alkalommal nyújt be igénylést normatív hozzájárulásra és támogatásra. (12) A fenntartó a támogatási igénylés benyújtásakor csatolja az intézmény székhelye és telephelye szerint illetékes önkormányzat által kiállított hatósági igazolást arról, hogy sem neki, sem az intézményének nincsen az október 1-jei, illetve február 1-jei állapotot figyelembe véve az önkormányzatnál lejárt köztartozása, valamint nyilatkozatával hozzájárul ahhoz, hogy az Igazgatóság az adó-, járulék-, illeték- vagy vámtartozással kapcsolatban adatot kérjen az illetékes hatóságoktól. 10. Az R. 13/A. -a helyébe a következõ rendelkezés lép: 13/A. Nem lehet a normatív hozzájárulás és támogatás igénylésénél figyelembe venni azt a nem tanköteles tanulót, akinek a tanulói jogviszonya félévkor megszûnt, vagy a tanulói jogviszony megszûnését jogszabály alapján meg kellett volna állapítani. Ezt a rendelkezést kell alkalmazni abban az esetben is, ha a nem tanköteles tanuló a mulasztások miatt félévkor nem volt osztályozható, és az osztályozó vizsgán nem jelent meg, távolmaradását öt napon belül nem igazolta; ezáltal igazolatlanul tíz tanítási óránál többet mulasztott. 11. Az R. 14. (2) (6) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép: (2) Az Igazgatóság a határozatában a gyermekek, tanulók számát úgy állapítja meg, hogy az feladatellátási helyenként, intézményenként nem haladhatja meg a mûködési engedélyben szereplõ létszámot. Az Igazgatóság normatív hozzájárulás és támogatás megállapításával kapcsolatos döntései ellen benyújtott fellebbezések elbírálására
 16 30166 MAGYAR KÖZLÖNY évi 119. szám az oktatásért felelõs miniszter jogosult. Az Igazgatóság a fellebbezésrõl kialakított saját álláspontja mellett a Magyar Államkincstár véleményét is felterjeszti az oktatásért felelõs miniszternek. (3) A Magyar Államkincstár az október 1-jei tényleges létszámadatokról december 15-ig, a február 1-jei tényleges létszámadatokról május 5-ig tájékoztatja az oktatásért felelõs minisztert. Az adatszolgáltatást fenntartónként, intézményfenntartó típusonként, egyházi intézmények esetében egyházanként is összesítve, fõvárosi, megyei összesítésben, jogcím szerinti részletezéssel kell elkészíteni. A Magyar Államkincstár biztosítja az oktatásért felelõs miniszter, valamint az iskolai rendszerû szakképzést folytató intézmények adatai tekintetében a szakképzésért felelõs miniszter részére is az adatbázis adataihoz való hozzáférést, a statisztikai célú adatok lekérdezésének lehetõségét, továbbá havonta jelentést küld a köztartozással kapcsolatos adatokról. (4) Ha év közben az igénylési létszám az egyes feladatellátási helyek (székhely, telephely) szintjén 10%-ot meghaladó mértékben lecsökken, a fenntartónak errõl az illetékes Igazgatóságot nyolc napon belül értesítenie kell. Az e bekezdés szerinti 10%-os szabályt augusztus 31-ét követõ naptól kell alkalmazni azoknál a tanulóknál, akiknek általános iskolában vagy középfokú iskolában az adott iskolatípus utolsó évfolyamának elvégzésérõl szóló bizonyítvány kiállításával a tanulói jogviszonya a szorgalmi idõszak utolsó napján kivéve a keresztféléves oktatásban részt vevõ tanulókat szûnik meg. Az Igazgatóság az értesítés alapján módosítja az érintett fenntartók pénzellátását, melyrõl határozatban értesíti a fenntartót. (5) A fenntartó nyolc napon belül változásjelentést küld az Igazgatóság részére abban az esetben is, ha az általa fenntartott intézmény feladataiban vagy más nyilvántartott adataiban változás következett be. Ha az Igazgatóság a nyilvántartásában tárolt adatokban az igénylést érintõ változtatást tapasztal, adategyeztetést kezdeményez a fenntartóval és az Oktatási Hivatallal. Ha a változtatás mértéke e rendelet szerinti jogosulatlan igénybevételhez vezethet, az igénylés módosítására hívja fel a fenntartót. (6) A változásjelentéshez mellékelni kell az alapító okirat módosításának hiteles másolatát, és szükség szerint a mûködési engedély módosítása tárgyában hozott határozat jogerõsítõ záradékkal ellátott példányának hiteles másolatát. Ha az Igazgatóság olyan okiratot kap, amelyet a KIR-ben is tárolni kell, eltérés esetén az eltérés okának megadásával tájékoztatja az Oktatási Hivatalt. 12. Az R. 15. (2) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép: (2) A fenntartót megilletõ normatív hozzájárulás és támogatás határozatban történõ megállapításáig az Igazgatóság elõleget folyósít a) szeptember november hónapokra a 14. (1) bekezdés c) pontja szerinti határozat rendelkezésének megfelelõen az elõzõ idõszak utolsó érvényes létszámadata és a tárgyévi költségvetési törvényben meghatározott normatívák, b) január április hónapokra a 14. (1) bekezdés a) pontja szerinti határozat rendelkezésének megfelelõen az elõzõ idõszak utolsó érvényes létszámadata és az új költségvetési törvényben meghatározott normatívák alapján. A 14. (4) bekezdés szerinti jelentés esetén az Igazgatóság az elõleget a csökkentett létszámadatok alapján állapítja meg. 13. Az R. 15/A. -a helyébe a következõ rendelkezés lép: 15/A. Amennyiben a fenntartónak két egymást követõ hónapban lejárt köztartozása van, és e tartozás mértéke nagyobb a fenntartónak megállapított hat havi normatív hozzájárulás és támogatás összegénél, az Igazgatóság errõl tájékoztatja a mûködést engedélyezõ szervet és az oktatásért felelõs minisztert. 14. Az R a helyébe a következõ rendelkezés lép: 16. (1) A fenntartó a költségvetési törvényben meghatározott normatív hozzájárulás és támogatás igénybevételének jogosságáról és felhasználásáról a Magyar Államkincstár és az oktatásért felelõs miniszter által közösen meghatározott és az Igazgatóság által a fenntartó részére január 15-ig megküldött adatlapon intézmény feladatellátási helyenkénti, valamint összesített adatokkal, a tárgyévet követõ év január 31-ig köteles elszámolni. Az elszámolás alapja a) a tárgyévben a tárgyévre vonatkozó jogerõs határozatokban foglaltak, b) a tárgyévet megelõzõ év utolsó napján az intézménnyel jogviszonyban álló azon gyermekek, tanulók létszáma, akiknek jogcímenként a jogosultságuk tárgyév január 31-én is fennáll, c) a február 1-jén az intézménnyel jogviszonyban álló azon gyermekek, tanulók létszáma, akiknek jogcímenként a jogosultságuk tárgyév augusztus 31-én is fennáll,
 17 MAGYAR KÖZLÖNY évi 119. szám d) az október 1-jén az intézménnyel jogviszonyban álló azon gyermekek, tanulók létszáma, akiknek jogcímenként a jogosultságuk tárgyév végén is fennáll. (2) Azon gyermekeket, tanulókat, akik után a fenntartó tárgyévben a 14. szerinti határozat alapján normatív állami hozzájárulás és támogatás igénybevételére vált jogosulttá és a fenntartó e jogosultsága az (1) bekezdés szerinti jogosultsági idõszakban megszûnt, az elszámolás során a jogviszony megszûnésének hónapjában az alábbiak szerint kell figyelembe venni: a) adott hónap 15. napjáig 0,5 fõként, b) adott hónap 16. napjától egy fõként. (3) Azon tanulókat, akiknek általános iskolában vagy középfokú iskolában az adott iskolatípus utolsó évfolyamának elvégzésérõl szóló bizonyítvány kiállításával a tanulói jogviszonya a szorgalmi idõszak utolsó napján kivéve a keresztféléves oktatásban részt vevõ tanulókat szûnik meg, az (1) bekezdés c) pontja szerint kell figyelembe venni. (4) Amennyiben a fenntartó az elszámolási kötelezettségének nem tesz eleget, a normatív hozzájárulás és támogatás folyósítását az Igazgatóság felfüggeszti. (5) Az elszámolás egyenlegét az Igazgatóság határozatban állapítja meg. Az elszámolásról hozott határozatban rögzített visszafizetési kötelezettségét a fenntartó a határozat jogerõre emelkedésétõl számított nyolc napon belül köteles teljesíteni. A határozatban rögzített többlettámogatás összegérõl a Magyar Államkincstár március 20-ig tájékoztatja az oktatásért felelõs minisztert, aki gondoskodik a támogatás május havi korrekciós utalással egyidejûleg történõ átutalásáról. Az éves elszámoláskor felmerülõ ezer forint alatti többlettámogatási igényt az Igazgatóság nem utalja át, illetve a visszafizetési, kamatfizetési kötelezettséget a fenntartónak nem kell teljesítenie. (6) Az Igazgatóság legfeljebb egy évre az írásbeli kérelemben benyújtott indokok mérlegelésével a visszafizetendõ összeg vonatkozásában a kérelem benyújtását megelõzõ félév utolsó napján érvényes jegybanki alapkamat mértékével terhelten részletfizetést engedélyezhet. Az Igazgatóság a részletfizetésrõl szóló kérelemrõl soron kívül dönt. (7) Ha a fenntartó visszafizetési vagy részletfizetési kötelezettségének határidõben nem tesz eleget, a napi jegybanki alapkamat kétszeres mértékének megfelelõ késedelmi kamatot köteles fizetni addig a napig, amíg fizetési kötelezettségét nem teljesíti. (8) Amennyiben a fenntartó a részletfizetést engedélyezõ határozatban foglalt fizetési kötelezettségének a határozatban foglaltak szerint nem tesz eleget, a visszafizetési és igénybevételi kamatfizetési kötelezettség egy összegben, azonnal esedékessé válik. Ha az így keletkezett egyösszegû fizetési kötelezettségének az esedékessé válását követõ nyolc napon belül a fenntartó nem tesz eleget, az Igazgatóság beszedési megbízást nyújt be a fenntartó pénzforgalmi számlája ellen. Ennek sikertelensége esetén az Igazgatóság a fenntartót megilletõ soron következõ havi normatív hozzájárulás és támogatás összegébõl visszatartja a fizetési kötelezettség összegét, valamint a késedelmi kamatot. (9) A Magyar Államkincstár a normatív hozzájárulás és támogatás elszámolásának feldolgozása után a jóváhagyott költségvetési hozzájárulásokról és az elõzõ évi ténylegesen igénybe vett normatív hozzájárulásról és támogatásról a tárgyévet követõ év március 20-ig adatszolgáltatást nyújt az oktatásért felelõs miniszter és az államháztartásért felelõs miniszter részére a Minisztérium és az államháztartásért felelõs miniszter által vezetett minisztérium által meghatározott és a Magyar Államkincstár részére március 1-jéig megküldött formában. Az adatszolgáltatást fenntartónként, intézményfenntartó típusonként, egyházi intézmények esetében egyházanként is összesítve, fõvárosi, megyei összesítésben jogcím szerinti részletezéssel kell elkészíteni a fenntartó részére kiutalt támogatás mértékérõl, az ellátottak számáról, meghatározva a feladatot ellátó fenntartók, intézmények, telephelyek számát is. (10) A közoktatási feladatok ellátását év közben megszüntetõ, szüneteltetõ fenntartónak a megszüntetésrõl, szüneteltetésrõl hozott fenntartói döntés meghozatalát követõ 30 napon belül kell elszámolnia. A mûködést engedélyezõ szerv haladéktalanul jelzi a fenntartó székhelye szerinti Igazgatóságnak, ha tudomása van e bekezdés szerinti megszûnésrõl. (11) Ha elszámoláskor a fenntartó által közölt létszámadatok az igénylési létszámhoz képest tíz százalékot meghaladó mértékben változtak, vagy a fenntartó befizetési kötelezettsége tíz százalékkal meghaladja az õt ténylegesen megilletõ támogatás összegét, az Igazgatóság köteles helyszíni vizsgálatot tartani. 15. Az R. a következõ 16/A. -sal egészül ki: 16/A. (1) A fenntartó az általa jogosulatlanul igénybe vett támogatás után igénybevételi kamatot fizet, ha a fenntartó részére a normatív hozzájárulást és támogatást megállapító jogerõs határozat alapján folyósított összeg legalább három százalékkal meghaladja a fenntartót ténylegesen megilletõ összeget. Jogosulatlan igénybevételnek
 18 30168 MAGYAR KÖZLÖNY évi 119. szám minõsül az, ha a normatív hozzájárulásra és támogatásra való jogosultság jogszabályi feltételei részben vagy egészben nem teljesülnek, vagy a fenntartó a normatív hozzájárulások és támogatások teljes összegét vagy annak egy részét nem az arra jogosult intézményére, annak alaptevékenységére fordította. (2) Az igénybevételi kamat mértéke a) a normatív hozzájárulás és támogatás jogosulatlan igénybevételét megállapító döntés napját magában foglaló naptári félévet megelõzõ utolsó napon érvényes jegybanki alapkamat, amennyiben a tárgyév július 31-ig a fenntartó a normatív hozzájárulást és támogatást megállapító határozatban foglalt létszámadatokhoz képest csökkenést jelentett, és a változással érintett idõszakban kiutalt normatív hozzájárulás és támogatás legalább három százalékkal meghaladja a fenntartót ténylegesen megilletõ normatív hozzájárulás és támogatás összegét, b) a normatív hozzájárulás és támogatás jogosulatlan igénybevételét megállapító döntés napját magában foglaló naptári félévet megelõzõ utolsó napon érvényes jegybanki alapkamat kétszerese, amennyiben a fenntartónak az év végi elszámolás során keletkezik visszafizetési kötelezettsége vagy helyszíni ellenõrzés állapít meg jogosulatlanul igénybe vett támogatást. 16. Az R a helyébe a következõ rendelkezés lép: 17. (1) Az Igazgatóság a megküldött iratok alapján felülvizsgálja, és a helyszínen ellenõrizheti a normatív hozzájárulás és támogatás igénylésének és elszámolásának jogszerûségét. Az ellenõrzés kiterjed az igénybevételi jogosultság jogszabályi feltételei teljesítésének, az igénylési lapon, a változásjelentésben, az elszámoláskor közölt adatok megalapozottságának, továbbá a kötött támogatások felhasználása jogszerûségének vizsgálatára. (2) Az Igazgatóság hatósági ellenõrzés keretében vizsgálja a fenntartónál és a közoktatási intézményekben a fenntartó által igényelt normatív hozzájárulás és támogatás igénylésének alapjául szolgáló a közoktatási intézményben vezetett nyilvántartások meglétét, vezetését, a tanügy-igazgatási dokumentumokat és ennek alapján az igénylés és az elszámolás megalapozottságát. (3) A (2) bekezdés szerinti vizsgálat eredményeképpen az Igazgatóság kezdeményezheti a kormányhivatalnál a tanügyi nyomtatványok és nyilvántartások vezetésének ellenõrzését. (4) Ha az Igazgatóság a felülvizsgálata során megállapítja, hogy a fenntartó normatív hozzájárulását és támogatását megalapozó tanulói és pedagóguslétszám nem egyezik meg a KIR-ben nyilvántartott október 1-jei vagy február 1-jei állapot szerinti létszámadatokkal, az Igazgatóság adategyeztetés céljából megkeresi az Oktatási Hivatalt. (5) Ha az Igazgatóság helyszíni ellenõrzést tart, és a jegyzõkönyvben foglaltakat részben vagy egészben határozatban állapítja meg, a finanszírozási különbözet kiutalására legkésõbb a határozat jogerõre emelkedését követõ második hónap finanszírozásakor kerül sor. Az ellenõrzés során megállapított visszafizetési kötelezettségrõl az Igazgatóság soron kívül intézkedik a 16. (6) (8) bekezdésében és a 16/A. -ban meghatározottak szerint. (6) Az Igazgatóság az ellenõrzés megállapításait tartalmazó jegyzõkönyvet megküldi a mûködést engedélyezõ szerv részére, ezzel egyidejûleg az ellenõrzés során megállapított jogsértésre figyelemmel kezdeményezheti törvényességi ellenõrzés lefolytatását a vizsgált fenntartónál. (7) Ha a fenntartónak az Állami Számvevõszék által lefolytatott normatív állami hozzájárulás és támogatás ellenõrzése során visszafizetési kötelezettsége keletkezik, akkor az ennek megállapításáról szóló döntés kézhezvételét követõ 16. naptól a visszafizetés napjáig a fenntartót a napi jegybanki alapkamat kétszeres mértékének megfelelõ késedelmi kamatfizetési kötelezettség terheli. (8) A normatív hozzájárulás és támogatás átadásával kapcsolatos adatokat, egyéb állami támogatások felhasználását, tandíj, térítési díj megállapításával, beszedésével kapcsolatos rendelkezéseket alaptevékenységenkénti bontásban elkülönítetten és naprakészen kell nyilvántartani, az ellenõrzésre feljogosított szervek megkeresésére az ellenõrzés lefolytatásához szükséges tájékoztatást meg kell adni, a kért dokumentumokat rendelkezésre kell bocsátani, a helyszíni ellenõrzést lehetõvé kell tenni. Az adatok valódiságát az egyes fenntartóknál, közoktatási intézményeknél megfelelõ nyilvántartással, szakmai és pénzügyi dokumentációval kell alátámasztani. A betekintést akkor is biztosítani kell, ha az intézményi és az intézmény fenntartásával összefüggõ fenntartói könyvvezetési, beszámolókészítési kötelezettséget intézményen és fenntartón kívüli egyéb szervezet látja el. 17. Az R. 17/A. helyébe a következõ rendelkezés lép: 17/A. (1) A Magyar Államkincstár minden év januárjában megküldi az oktatásért felelõs miniszter részére a tárgyévre vonatkozó ellenõrzési munkatervét. Az oktatásért felelõs miniszter koordinálja a kormányhivatal, a Magyar Államkincstár és az Oktatási Hivatal közoktatási intézmények, fenntartók ellenõrzését megalapozó munkaterveit, a munkatervek alapján javaslatot tehet a hatóságok együttes ellenõrzésének lefolytatására.
 19 MAGYAR KÖZLÖNY évi 119. szám (2) A Magyar Államkincstár és a kormányhivatal minden év november 15-ig összesítõ jelentés formájában tájékoztatja az oktatásért felelõs minisztert a munkaterven felüli ellenõrzésekrõl. 18. Az R. 17/B. -a helyébe a következõ rendelkezés lép: 17/B. (1) A közoktatási feladatot ellátó egyház számára az éves költségvetési törvényben meghatározott kiegészítõ támogatás megállapítását az egyházi intézményfenntartók részére az illetékes Igazgatóságok által megállapított normatív hozzájárulás és támogatás igénylése és elszámolása alapján a Magyar Államkincstár Budapesti és Pest Megyei Igazgatósága (a továbbiakban: kijelölt Igazgatóság) végzi. (2) A kijelölt Igazgatóság az egyházi intézményfenntartók székhelye szerinti illetékes Igazgatóságok adatszolgáltatása alapján figyelembe vehetõ gyermek-, tanulólétszám alapján a Ket.-ben szabályozott eljárás keretében a) az októberi igénylés alapján szeptember december hónapokra, b) az elszámolásban közölt október 1-jei létszám, valamint szükség esetén az új jogcímekre vonatkozó kiegészítõ felmérés adatai alapján január hónapra, c) a márciusi igénylés alapján február augusztus hónapokra határozatban feladatonkénti, egyházi fenntartónkénti bontásban állapítja meg a közoktatási feladatot ellátó egyház jogosultságát. (3) A kijelölt Igazgatóság a támogatást havi részletekben tárgyhó 10. napjáig folyósítja a közoktatási feladatot ellátó egyház részére. (4) Ha a közoktatási feladatot ellátó egyház új igénylõ, az igénylési dokumentumhoz köteles csatolni: a) az egyházi jogi személyként történõ megyei bírósági nyilvántartásba vételének hiteles másolatát, b) nyilatkozatát arról, hogy valamennyi egyházi intézményfenntartó, amelynek közoktatási intézményére vonatkozóan kiegészítõ támogatási igényt nyújt be, egyházi jogi személy, c) képviselõjének aláírási címpéldányát, adószámát, valamennyi, a kiegészítõ támogatással összefüggõ bankszámlaszerzõdésének hiteles másolatát, bankszámlaszámát. (5) Az Igazgatóság hivatalból beszerzi a fõjegyzõi nyilatkozatot arról, hogy az egyházi intézményfenntartó mely önkormányzattal, milyen feladatra, mennyi idõre és hány fõre kötött közoktatási megállapodást, tett egyoldalú nyilatkozatot, vagy, hogy a közgyûlés a fejlesztési terv módosításáról mely napon dönt. (6) A kijelölt Igazgatóság a közoktatási feladatot ellátó egyház támogatási igényét részben vagy egészben akkor fogadja el, ha az megfelel a jogszabályban meghatározott valamennyi feltételnek. (7) Az e -ban nem szabályozott kérdésekben a ban foglaltakat kell megfelelõen alkalmazni. 19. Az R. 17/D. (5) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép: (5) A nem költségvetési szervként mûködõ közoktatási intézményekrõl jegyzéket vezetõ, az (1) bekezdés szerinti kormányhivatal a nyilvántartását elektronikusan köteles vezetni. A kormányhivatal a 12/A. (1) bekezdésben és a 12/B. (5) bekezdésben nevesített adatokat, okiratokat az Oktatási Hivatal által meghatározott módon küldi meg a KIR részére. 20. Az R. a 17/D. -t követõen a következõ alcímekkel és 17/E 17/G. -sal egészül ki: A nem állami térségi integrált szakképzõ központok központi képzõhelyei 17/E. (1) A térségi integrált szakképzõ központ keretei között mûködõ központi képzõhely nem állami fenntartója feltéve, hogy a központi képzõhely olyan jogi személy részeként jött létre, amely gazdasági tevékenységét nyereségés vagyonszerzési cél nélkül, közhasznú tevékenységének elõsegítése érdekében folytatja a (2) bekezdésben meghatározott feltételek esetén és a 13. (1) bekezdés szerinti fenntartóval kötött megállapodás alapján jogosult a szakmai gyakorlati képzéshez nyújtott normatív hozzájárulásra és támogatásra (a továbbiakban: szakképzési támogatás). (2) A szakképzési támogatást a megállapodásban meghatározott, 13. (1) bekezdése szerinti fenntartó az Igazgatóság útján igényelheti azzal, hogy a szakképzési támogatást átadja a központi képzõhely nem állami fenntartójának. A megállapodásban kell rögzíteni a szakképzési támogatás átadásának idejét, módját, a nyilvántartással, a szakmai ellenõrzéssel, adatszolgáltatással és a felhasználással kapcsolatos szabályokat. A szakképzési támogatással az igénylést benyújtó, 13. (1) bekezdése szerinti fenntartó számol el azzal, hogy az elszámolást megalapozó nyilvántartást mindkét fenntartónál ellenõrizheti az Igazgatóság.
 20 30170 MAGYAR KÖZLÖNY évi 119. szám (3) Az igényléshez csatolni kell a) a szakképzésben részt vevõ felek között létrejött megállapodást, b) a megállapodással érintett valamennyi szakképzõ iskola OM azonosítóját, nevét, székhelyét, intézményenként a gyakorlati képzésben részt vevõ tanulók számát, azonosító számát, az oktatás munkarendjét, c) a térségi integrált szakképzõ központ külön jogszabályban meghatározott regisztrációs kódját, nevét, székhelyét, a nem állami fenntartó létesítõ és a nyilvántartásba vételrõl szóló okiratait, d) a szakképzõ iskolák fenntartóinak nyilatkozatát arról, hogy a megállapodásban rögzítettek szerint, a képzésre fordított idõ arányában osztják meg a tanulók létszámát, továbbá e létszám alapján veszik igénybe a szakmai gyakorlati képzéshez nyújtott normatív hozzájárulást és támogatást. A nyilatkozatnak tartalmaznia kell a szakképzõ iskola OM azonosítóját, a gyakorlati képzésben részt vevõ tanulóknak a képzésre fordított idõ arányában megosztott létszámát az oktatás munkarendje szerinti bontásban. (4) Ha a helyi önkormányzati intézményfenntartó az (1) bekezdés szerinti központi képzõhely nem állami fenntartójával láttatja el a szakképzési feladatokat és a megállapodásuk alapján a központi képzõhely nem állami fenntartója külön jogszabály alapján jogosult a támogatás igénylésére, a (3) bekezdésben foglaltak mellett az igényléshez csatolni kell a központi képzõhely nem állami fenntartójának: a) a képviselõje aláírási címpéldányát, b) adószámát, c) valamennyi pénzforgalmi számlaszerzõdése hiteles másolatát és az azokra vonatkozó felhatalmazó levelét beszedési megbízás benyújtására, d) a helyi önkormányzat által kiállított hatósági igazolást arról, hogy a fenntartónak nincsen az önkormányzatnál lejárt köztartozása, valamint a fenntartó nyilatkozatát arról, hogy hozzájárul ahhoz, hogy az Igazgatóság az adó-, járulék-, illeték- vagy vámtartozással kapcsolatban adatot kérjen az illetékes hatóságoktól. (5) Az e -ban nem szabályozott kérdésekben a ban foglaltakat kell megfelelõen alkalmazni. A központosított elõirányzatokból folyósított támogatások elszámolása és ellenõrzése 17/F. (1) A 13. (1) bekezdése és a 17/C. (1) bekezdése szerinti fenntartó külön jogszabály alapján központosított elõirányzatból folyósított támogatásokra (a továbbiakban: központosított támogatás) válhat jogosulttá. (2) A központosított támogatást más állami támogatással, pályázattal nem lehet összevonni. A központosított támogatást a tárgyév december 31-ig kötelezettségvállalással terhelten a fenntartó a tárgyévet követõ év június 30-ig használhatja fel jogszerûen. Kötelezettségvállalásnak minõsül különösen a szerzõdés, a megállapodás megkötése, a visszaigazolt megrendelés. Kötelezettségvállalásnak kell elfogadni a közbeszerzés megkezdéseként a közbeszerzési eljárást megindító feladott hirdetményt, megküldött ajánlati, ajánlattételi felhívást. (3) Ha a fenntartó a központosított támogatást vagy annak egy részét jogosulatlanul vette igénybe, azt nem megfelelõen használta fel, vagy a központosított támogatások igényléséhez valótlan adatot szolgáltatott, akkor a központosított támogatásról, vagy annak meghatározott részérõl köteles lemondani, egyidejûleg a központosított támogatást vagy annak meghatározott részét visszafizetni a következõk szerint: a nem állami, nem helyi önkormányzati fenntartó az Igazgatóságon keresztül a Minisztérium részére, az állami felsõoktatási intézmény közvetlenül a Minisztérium részére az év végi jogosultsági elszámolás alkalmával. A fenntartó a fel nem használt vagy a le nem kötött összeget is e bekezdés szerint fizeti vissza. Ha a közbeszerzési eljárás részben vagy egészben sikertelen és az adott tárgyévben nincs mód új közbeszerzési eljárást kiírni, a fenntartónak a pályázat sikertelenségének megállapítását követõ nyolc napon belül visszafizetési kötelezettsége keletkezik. (4) Visszafizetési kötelezettség esetén a központosított támogatást kamattal terhelten kell visszafizetni. A kamat mértéke a központosított támogatás jogosulatlan igénybevételét megállapító döntés napját magában foglaló naptári félévet megelõzõ utolsó napon érvényes jegybanki alapkamat kétszerese. Ha a fenntartó visszafizetési kötelezettségének határidõben nem tesz eleget, az összeg után a fenntartó a visszafizetési kötelezettsége teljesítésének napjáig a napi jegybanki alapkamat kétszeres mértékének megfelelõ késedelmi kamatot fizet. (5) A központosított támogatás céljának szakmai megvalósulását a Wekerle Sándor Alapkezelõ ellenõrzi és az ellenõrzés eredmény alapján külön jogszabályban meghatározottak szerint szakmai célú javaslatáról tájékoztatja a Magyar Államkincstárt és az oktatásért felelõs minisztert. (6) A központosított támogatás pénzügyi megvalósulását és jogszerû felhasználását a 17. (8) bekezdésében foglaltakra figyelemmel a 13. (1) bekezdés szerinti fenntartó esetében az Igazgatóság a Wekerle Sándor Alapkezelõ szakmai véleményének figyelembevételével ellenõrzi, a helyszínen ellenõrizheti. (7) Ha külön jogszabályban meghatározottak szerint szükség van a központosított támogatás elszámolásának pénzügyi célú jóváhagyására, az Igazgatóság a Wekerle Sándor Alapkezelõ (5) bekezdés szerinti javaslata alapján


type: wikipedia

text:
António Maria de Mello Breyner Félix da Costa, ComM (Lisboa, Portugal; 31 de agosto de 1991) es un piloto de automovilismo de velocidad portugués. Ha disputado la Fórmula E desde 2014, donde ha conseguido el título de pilotos en la temporada 2019-20, y ha acumulado cinco victorias y doce podios. Corre en el equipo DS Techeetah desde 2019, luego de haber participado con Aguri y Andretti. Además, el piloto ha obtenido una victoria de clase en el Campeonato Mundial de Resistencia de la FIA.
 Carrera
 Participó en la Copa de Portugal de Karting con nueve años de edad; en el karting ganó varios títulos a nivel nacional. En 2008 participó en Fórmula Renault 2.0 NEC para Motopark Academy; obtuvo una victoria y diez podios para resultar subcampeón. También disputó en Eurocopa de Fórmula Renault 2.0 para dicho equipo donde quedó 16o en el campeonato. Al año siguiente se consagró campeón de Fórmula Renault 2.0 NEC con 9 victorias y dos segundos puestos. Además, en Eurocopa de Fórmula Renault 2.0, logró tres victorias y nueve podios para culminar tercero en el campeonato.
 En 2010 ascendió a Fórmula 3 Euroseries. António logró ganar en tres carreras, se llevó el premio como el Mejor Novato de la temporada; aparte quedó sexto en el Gran Premio de Macao de Fórmula 3 al final de la temporada. En ese año, disputó las dobles fechas de Hungaroring y Spa-Francorchamps de GP3 Series para Carlin, tuvo como mejor resultado un sexto puesto.
 El piloto pasó a GP3 en 2011, para el equipo Status Grand Prix. Consiguió una victoria en la carrera corta de Monza, pero en la temporada obtuvo como otros mejores resultados un cuarto puesto y un quinto para culminar 13o en el campeonato. También disputó 6 carreras de Fórmula 3 Británica para Hitech donde consiguió dos segundos puestos y un tercero.
 En GP3 Series en 2012 volvió para el equipo Carlin, cosechando 3 victorias y 6 podios para terminar tercero en el campeonato. En ese año, fichó por el Red Bull Junior Team y añadió la Fórmula Renault 3.5 Series a su calendario con el equipo Arden Caternham; aunque no disputó toda la temporada obtuvo 4 victorias y dos segundos puestos, para terminar cuarto en el clasificador final. Asimismo, ganó el Gran Premio de Macao de F3.
 Disputando la temporada completa de Fórmula Renault 3.5 en 2013, quedó tercero en la tabla general con 3 victorias y 6 podios.
 António fue contratado por Red Bull Racing como piloto probador en Fórmula 1 en 2014. Aparte, compitió en Deutsche Tourenwagen Masters con un BMW M4 del equipo MTEK. Puntuó en dos carreras y resultó 21o en el campeonato. Siguió con la marca hasta 2016, pero en otra estructura. Ganó la carrera 2 del circuito de Zandvoort de 2015, además de lograr otros pocos podios.
 En julio de 2014 se hizo oficial su fichaje por la escudería Amlin Aguri para participar en la temporada inaugural 2014-15, del nuevo campeonato mundial de Fórmula E. Ganó el Buenos Aires ePrix de 2015 y sumó un la mayoría de las carreras que largó, logrando así culminar 8o el torneo. En una temporada más en el equipo, el portugués acabó en puntos en cuatro oportunidades, y finalizó fuera de los 10 mejores en el campeonato.
 Pasó a Andretti para 2016-17, sumando 30 puntos en dos temporadas. A finales de 2018, Félix da Costa lideró los entrenamientos de pretemporada con el equipo ahora apoyado por BMW i. Marcó el mejor tiempo de clasificación en la carrera inaugural, en Arabia Saudita, y finalmente logró su segunda victoria en Fórmula E.
 Da Costa participó en una carrera de invitados en Stock Car Brasil 2015, en Goiânia junto a Allam Khodair, donde terminó tercero con un Peugeot 408.
 Resultados
 GP3 Series
 Gran Premio de Macao
 Fórmula E
 Campeonato Mundial de Resistencia de la FIA
 24 Horas de Le Mans
 Referencias
 Enlaces externos
 António Félix da Costa en Driver Database.
 Nacidos en Lisboa
 Pilotos de automovilismo de Portugal
 Pilotos campeones de Fórmula E
 Pilotos de GP3 Series
 Pilotos de Eurocopa de Fórmula Renault 2.0
 Pilotos de Deutsche Tourenwagen Masters
 Pilotos de International GT Open
 Pilotos del Campeonato Mundial de Resistencia de la FIA
 Pilotos de las 24 Horas de Le Mans
 Pilotos de Fórmula 3 Euroseries
 Pilotos de WeatherTech SportsCar Championship
 Pilotos de Stock Car Brasil
 Pilotos de Fórmula Renault 2.0 Británica


text:
Charles John Huffam Dickens (7. veebruar 1812 Landport, Portsmouth, Ühendkuningriik – 9. juuni 1870 Gads Hill Place, Higham, Kenti krahvkond, Ühendkuningriik) oli inglise kirjanik, sotsiaalse romaani rajaja ja inglise kriitilise realismi silmapaistvam esindaja.
 Elukäik
 Charles Dickens sündis 7. veebruaril 1812 sadamalinna Portsmouthi töölisagulis Landportis John Dickensi (1785–1851) kaheksast lapsest teisena. Tema ema oli Elizabeth Dickens (neiupõlvenimi Barrow; 1789–1863). Isa töötas mereväe palgabüroos ametnikuna ja asus koos perekonnaga selles piirkonnas ajutiselt töö tõttu.
 Aastal 1815, kui Charles oli kolmeaastane, kutsuti isa Londonisse tagasi ja perekond asus elama Fitzrovia asumisse. Nelja-aastase Charlesi perekond kolis Sheernessi Sheppey saarel Kentis ja siis Chathami, kus ta kasvas kuni 11 aasta vanuseni. Tema lapsepõlv paistab olevat olnud idülliline, kuigi ta ise on öelnud, et ta oli "väike ja mitte eriti hoolitsetud poiss". Ta veetis palju aega õues, kuid tegeles ka lugemisega, muu hulgas luges ta "Robinson Crusoed" ja korduvalt "Tuhat ja üks ööd". Tema suurepärane mälu võimaldas tal lapsepõlvekogemusi kasutada hiljem ära oma loomingus. Isa ametnikutöö võimaldas tal saada mõned aastad haridust erakoolides.
 See periood lõppes 1822. aastal, kui John Dickens kutsuti mereväe palgabüroo peakorterisse Londoni kesklinnas ja pere asus elama Camdenisse. Kentist lahkudes olid nad maha jätnud kiirelt kuhjuvad võlad ja üle oma jõu elamise tõttu sundisid võlausaldajad John Dickensi 1824. aastal Marshalsea võlavanglasse Southwarkis. Temaga koos asusid sinna naine ja noorimad lapsed, nagu oli sel ajal tavaks. Charles sai elukoha perekonnatuttava juures ja külastas koos õe Fannyga vanglat pühapäeviti. Hiljem kasutas ta võlavanglat oma romaani "Väike Dorrit" tegevuspaigana.
 Et tasuda oma elamise eest ja toetada perekonda, asus 12-aastane Charles tööle saapamäärdevabrikusse, kus ta pidi viksikarpidele silte kleepima. Kümnetunnised tööpäevad karmides tingimustes jätsid temasse püsiva jälje, mis mõjutas tugevalt tema hilisemat loomingut ning lõi aluse tema huvile parandada tööliste sotsiaalmajanduslikke ja töötingimusi.
 Mõned kuud pärast võlavanglasse sattumist sai John Dickens päranduse, millest suutis võlad tasuda ja ta vabastati vanglast. Charlesi ema ei toetanud poja vabrikutöölt ärakutsumist, mis kujundas Charlesis vaadet, et isa peaks olema perekonnas otsustaja ja ema jääma oma koduste tegevuste juurde.
 Hiljem töötas ta kirjutajana advokaadikontoris, ajalehekirjasaatjana ja parlamendireporterina.
 2. aprillil 1836 abiellus ta ajalehe Evening Chronicle toimetaja George Hogarthi tütre Catherine Thomson Hogarthiga. Neil sündis kümme last: Charles, Mary, Kate, Walter, Francis, Alfred, Sydney, Henry, Dora Annie ja Edward. Aasta pärast abiellumist asus Dickens koos oma naisega elama Londoni Holborni linnaossa aadressile Doughty Street 48. Nendega koos elasid seal Charlesi noorem vend Frederick ja Catherine'i 17-aastane õde Mary. Biograafiates kirjutatakse, et Dickens armastas oma naise õde ning et viimane suri südamepuudulikkusesse 7. mail 1837 mehe kätel.
 Praegusel ajal asub selles majas Charles Dickensi muuseum.
 Aastal 1836 asus ta tööle ajakirjas Bentley's Miscellany.
 Aastal 1842 käis ta esimest korda Ameerika Ühendriikides ja Kanadas. Teist korda külastas ta USA-d 1867. aastal. Aastail 1844–1846 reisis Itaaliasse, Šveitsi ja Pariisi.
 Aastal 1858 lõppes Charles Dickensi ja Catherine'i kooselu, mille põhjuseks oli inglise näitlejanna Ellen Ternan.
 Charles Dickens suri 9. juunil 1870 oma maakodus Kenti krahvkonnas Highamis Gads Hill Place'is. Ta on maetud Westminster Abbeysse.
 Looming
 Kirjanikuna alustas tegevust pseudonüümi Boz all, kirjutades skitse ajalehtedele. Tema esimene raamat, "Bozi visandid", ilmus 1835 ning sisaldas aastail 1833–1835 ajalehtedele kirjutatud jutte ja tähelepanekuid lihtsate inimeste igapäevaelust.
 Aastal 1836 telliti Charles Dickensilt ühe kunstniku joonistuste juurde tekstid. Sellest kujunes välja tema esimene romaan "Picwick-klubi järelejäänud paberid", mis tegi ta maailmakuulsaks. Pärast seda ilmusid Dickensi sotsiaalsed romaanid "Oliver Twisti seiklused" (1837–1839) ja "Nicolas Nickleby elu ja seiklused" (1838–1839).
 Pärast reisi USA-sse ilmusid temalt "Ameerika märkmed" ja Ameerika ühiskonda kajastav "Martin Chuzzlewit".
 Oma raskeid lapsepõlve- ja nooruspõlveaastaid on Dickens kirjeldanud romaanides "David Copperfield" ja "Väike Dorrit".
 Dickensi 1860. aastate tuntumad romaanid on "Suured lootused" (1860–1861) ja "Meie ühine sõber" (inglise "Our Mutual Friend"; 1864–1865).
 Tema viimane teos, kriminaalromaan "Edwin Droodi mõistatus" (1870), jäi lõpetamata.
 Eesti keeles ilmunud teosed
 "Pickwick-klubi järelejäänud paberid" (2 osa). esmalt ilmunud 1907. aastal "Postimehes" pealkirjaga "Pikwiklased ehk herra Pikwik ja Pikwik-klube kirjawahetajate liikmete rist- ja põiksõidud, imelikud juhtumised ja teod" Raamatu kujul inglise keelest tõlkinud Marta Sillaots. Ilukirjandus ja Kunst 1948; 2. trükk Kupar 1996
 "David Copperfield" (kaheköiteline romaan; 1937. aastal ilmus pealkirja all "David Copperfieldi elulugu I–III"). Tõlkijad Lia Rajandi, Marta Sillaots. Eesti Kirjanduse Selts 1937; 2. trükk Eesti Raamat 1991; 3. trükk kirjastus Eesti Päevaleht 2007
 "Martin Chuzzlewit" (kaheköiteline romaan). Tõlkijad E. Kippasto, Valda Raud. Eesti Riiklik Kirjastus 1963
 "Oliver Twist" (erinevate pealkirjade all):
 "Oliver Twisti imelikud elujuhtumused". Tõlkinud Hans Freimann. Tartus : Eesti Kirjanduse Selts, 1927, lk 507 (Noorsoo kirjavara : nr 133)
 "Oliver Twisti seiklused". Tõlkija Koidu Reim. Eesti Riiklik Kirjastus 1964; 2. trükk Avita 2002; 3. trükk Avita 2006
 "Meie Issanda elu" (lasteraamat). EELK Konsistooriumi kirjastusosakond 1992
 "Jõulujutud". Tõlkija Helga Kross. Eesti Raamat 1993
 "Imeline kalaluu". Tõlkija Enn Randma. Koolibri 1995
 "Suured lootused". Tõlkija Asta Blumenfeld. Eesti Raamat, Tallinn 1997, 504 lk ISBN 9985-651-43-X; 2 trükk: sari "Illustreeritud klassikavaramu". Tõlkija Jana Linnart. Ersen 2001, 240 lk ISBN 9985-763-58-0
 "Jõululaul". Koolibri 1999
 "Parimad tondijutud". Tõlkija Aulis-Leif Erikson. Odamees 2005
 "Lugu, mis nõuab mõistvat suhtumist" (Raamatus: "Kinnimüüritud tuba. Kuulsaid jutte: hirmu, õudust ja põnevust", novellivalimik). Inglise ja prantsuse keelest tõlkinud Triin Sinissaar. Koostanud, toimetanud ja järelsõna Kalle Kurg. Tallinn, kirjastus Ilo 2009
 Teoseid
 "The Posthumous Papers of the Pickwick Club" (1836–1837)
 "Oliver Twist" (1838)
 "The Life and Adventures of Nicholas Nickleby" (1838–1839)
 "The Old Curiosity Shop" (1840)
 "Barnaby Rudge" (1840)
 "A Christmas Carol" (1843; eesti keeles "Jõululaul proosas", 1882)
 "The Life and Adventures of Martin Chuzzlewit" (1845)
 "The Chimes" (1844)
 "The Cricket on the Hearth" (1845)
 "The Battle of Life" (1846)
 "Dombey and Son" (1847)
 "The Haunted Man and the Ghost's Bargain" (1848)
 "David Copperfield" (1849)
 "Bleak House" (1852)
 "Hard Times" (1854)
 "Little Dorrit" (1855–1857)
 "A Tale of Two Cities" (1859)
 "Great Expectations" (1861)
 "Our Mutual Friend" (1864–1865)
 "The Mystery of Edwin Drood" (1870)
 ...
 Ekraniseeringuid
 "Oliver Twist"
 "Oliver Twist" (tummfilm, 1909, lavastaja James Stuart Blackton)
 "Oliver Twist" (tummfilm, 1922, lavastaja Frank Lloyd, peaosades Lon Chaney, Jackie Coogan)
 "Oliver Twist" (1933, lavastaja William J. Cowen, peaosades Irving Pichel, Dickie Moore jt)
 "Oliver Twist" (1948, lavastaja David Lean, peaosades Alec Guinness, Robert Newton, Kay Walsh jt)
 "Oliver Twist" (2005, lavastaja Roman Polański, peaosades Ben Kingsley, Barney Clark, Jamie Foreman jt)
 "Suured lootused"
 "Suured lootused" (1934, lavastaja Stuart Walker, peaosades Phillips Holmes, Jane Wyatt jt)
 "Suured lootused" (1946, lavastaja David Lean)
 "Suured lootused" (1998, lavastaja Alfonso Cuarón, peaosades Ethan Hawke, Gwyneth Paltrow, Robert De Niro jt)
 "David Copperfield"
 "David Copperfield" (2000, lavastaja Peter Medak, peaosades Hugh Dancy, Sally Field, Michael Richards jt)
 "Jõululaul"
 "Jõulukummitused" ("A Carol Christmas", 2003, moderniseeritud versioon, režissöör Matthew Irmas, peaosas Tori Spelling)
 "Jõulumuusikal" ("A Christmas Carol", 2004, muusikal, režissöör Arthur Allan Seidelman, peaosas Kelsey Grammer)
 "Jõululugu" ("A Christmas Carol", 2009, režissöör Robert Zemeckis, peaosas Jim Carrey)
 Viited
 Allikad
 Ackroyd, Peter (1990). Dickens. London: Sinclar-Stevenson. ISBN 1-85619-000-5.
 Forster, John (2006) [1872–1874]. Life of Charles Dickens. London: Diderot Publishing. ISBN 978-90-77932-03-2.
 Pope-Hennessy, Una (1945). Charles Dickens 1812–1870. Chatto and Windus.
 Schlicke, Paul, ed. (1999). Oxford Reader's Companion to Dickens. Oxford University Press. ISBN 978-0-19-866213-6.
 Wilson, Angus (1972). The World of Charles Dickens. Penguin Books. ISBN 978-0-670-02026-3.
 Välislingid
 Kaarel Tarand, "Kodanluse nooruspõlve kroonik", Sirp, 22. juuni 2012
 Inglise kirjanikud
 Sündinud 1812
 Surnud 1870