type: other

text:
ECLI:SI:USRS:2004:U.I.308.02
 Tretji odstavek 4. člena Zakona o ponovni vzpostavitvi agrarnih skupnosti ter vrnitvi njihovega premoženja in pravic (Uradni list RS, št. 5/94, 38/94, 69/95, 22/97, 56/99 in 72/2000) ni v neskladju z Ustavo, če se razlaga tako, kot je navedeno v obrazložitvi te odločbe. Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti prvega odstavka 8. člena istega zakona se zavrne.
 Če pri razlagi besedila 3. odstavka 4. člena Zakona o ponovni vzpostavitvi agrarnih skupnosti ter vrnitvi njihovega premoženja in pravic upoštevamo namen oziroma cilj zakonodajalca, potem je ni mogoče razumeti tako, da pravice tujih državljanov do članstva in ponovne vzpostavitve agrarne skupnosti pogojuje z obstojem diplomatske vzajemnosti, temveč, da te pravice pogojuje z obstojem možnosti, da bodo v primeru ponovne vzpostavitve agrarne skupnosti oziroma včlanitve vanjo, po že sklenjenih mednarodnih sporazumih, pravice članov lahko uresničevali. Gre za pravice, ki izvirajo iz namena organiziranja agrarne skupnosti. Če bi bili npr. tuji državljani ovirani pri prehajanju meje tako, da kmetijske dejavnosti ne bi mogli opravljati, bi bila tudi pravica do včlanitve in vzpostavitve agrarne skupnosti prazna. Za območje, na katerega se nanaša primer pobudnic, pa prav Videmski sporazum z določbami, ki se nanašajo na neomejeno gibanje oseb v zvezi s kmetijsko dejavnostjo, omogoča uresničevanje navedenih pravic.
 Tako razloženo besedilo določbe tretjega odstavka 4. člena Zakona o vzpostavitvi agrarnih skupnosti ter vrnitvi njihovega premoženja in pravic ni v neskladju z 2. in 8. členom ter z drugim odstavkom 153. člena Ustave in ni v neskladju z Videmskim sporazumom.
 2.2.1.3 - Viri ustavnega prava - Hierarhija - Hierarhija med nacionalnimi in ne-nacionalnimi viri - Mednarodne pogodbe in drugi domači pravni akti.
 Člen 2, 8, 33, 67, 153.2, Ustava [URS]
 Člen 21, 26.2, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
 U-I-308-02.pdf
 U-I-308-02_LM Ribičič.pdf
 U-I-308/02 - 10
 1. Pobudnici izpodbijata tretji odstavek 4. člena in prvi odstavek 8. člena Zakona o ponovni vzpostavitvi agrarnih skupnosti ter vrnitvi njihovega premoženja in pravic (v nadaljevanju ZPVAS). Tretji odstavek 4. člena ZPVAS (uveljavljen z Zakonom o spremembah Zakona o ponovni vzpostavitvi agrarnih skupnosti ter vrnitvi njihovega premoženja, Uradni list RS, št. 38/94) določa, da imajo pravico do članstva in ponovne vzpostavitve agrarnih skupnosti tudi tuji državljani, če so bili člani nekdanje agrarne skupnosti ali so njihovi dediči oziroma pravni nasledniki, na katere je bila premoženjska pravica iz tretjega odstavka 1. člena prenesena, pod pogojem, da imajo agrarne skupnosti oziroma njihovi člani po mednarodnih sporazumih pravico do uveljavljanja pravic nekdanjih agrarnih skupnosti na zemljiščih, ki so na ozemlju druge države. Prvi odstavek 8. člena ZPVAS določa, da se članom agrarnih skupnosti, organiziranih po tem zakonu, na njihovo zahtevo vrnejo premoženjske pravice, ki so bile njim oziroma njihovim prednikom odvzete po predpisih iz 1. člena tega zakona: na območjih, ki so bila po prvi svetovni vojni pod Kraljevino oziroma Republiko Italijo in so bila po drugi svetovni vojni priključena Republiki Sloveniji, pa tudi z drugimi akti oziroma predpisi.
 3. Izpodbijani določbi naj bi bili v nasprotju s 5. členom Ustave, ker naj bi diskriminirali zamejske Slovence, in s Sporazumom med SFRJ in Republiko Italijo o ureditvi osebnega prometa ter kopenskega in pomorskega prevoza med obmejnimi območji (Uradni list SFRJ, MP, št. 10/86 - v nadaljevanju Videmski sporazum), ki ga je Republika Slovenija nasledila z Aktom o notifikaciji nasledstva sporazuma nekdanje Jugoslavije z Republiko Italijo (Uradni list RS, MP, št. 11/92). Menita, da je prvotna določba tretjega odstavka 4. člena ZPVAS (ki je veljala pred uveljavitvijo izpodbijane) članom agrarnih skupnosti, ki so t. i. dvolastniki, priznavala poseben status v duhu Videmskega sporazuma in s tem tudi "udejanjala" zavezo iz 5. člena Ustave.
 Navajata, da ne gre enačiti pravice do vračila premoženja bivših članov agrarnih skupnosti z obmejnega območja, ki so hkrati tudi predstavniki slovenske manjšine, s tujimi državljani, katerim je bilo premoženje nacionalizirano. Ustavnemu sodišču predlaga, naj izpodbijani določbi razveljavi in "članom agrarnih skupnosti z območij, ki so po prvi svetovni vojni na podlagi Rapallske pogodbe z dne 12. 11. 1920 prešla pod Kraljevino oz. kasneje Republiko Italijo, in ki so po drugi svetovni vojni na podlagi Pariške mirovne pogodbe z dne 15. 9. 1947 priključena FLRJ, sedaj nahajajoča na ozemlju Republike Slovenije, prizna pravico do ponovne vzpostavitve in posledično vrnitve njihovih premoženjskih pravic po ZPVAS." Z namenom zagotovitve spoštovanja Videmskega sporazuma in 5. člena Ustave Ustavnemu sodišču predlagata, naj zadevo obravnava na javni obravnavi, na katero naj povabi predstavnike pobudnic, ki so bili prisotni pri pripravi prvotne zakonske določbe.
 6. Člen 8 ZPVAS ureja vračanje premoženjskih pravic članom agrarnih skupnosti, organiziranih po tem zakonu. V prvem odstavku tega člena je zakonodajalec izrecno določil, da se na območjih, ki so bila po prvi svetovni vojni pod Kraljevino oziroma Republiko Italijo in so bila po drugi svetovni vojni priključena Republiki Sloveniji, vračajo tudi premoženjske pravice, ki so bile odvzete z drugimi akti oziroma predpisi, ne le s tistimi, ki so našteti v 1. členu ZPVAS. Ne gre torej za to, da člani agrarnih skupnosti z navedenih območij vračila premoženjskih pravic po določbi prvega odstavka 8. člena ne bi mogli uveljavljati zato, ker so iz območij, ki so po drugi svetovni vojni ostala v Republiki Italiji, in so italijanski državljani.
 Pogoj za vrnitev premoženja po prvem odstavku 8. člena sicer je, da so člani agrarnih skupnosti, tudi če so slovenski državljani, organizirani po ZPVAS. Vendar je ponovna vzpostavitev in organiziranje agrarnih skupnosti določena v členih od 2 do 7 ZPVAS in ne v 8. členu. Nemožnost uveljavljanja zahtevkov po 8. členu je tako lahko le posledica dejstva, da člani agrarnih skupnosti niso organizirani po določbah 2. do 7. člena ZPVAS. Iz 5. člena Ustave in iz Videmskega sporazuma pa ne izhaja zahteva, da bi morali imeti Slovenci brez slovenskega državljanstva pri vračanju premoženjskih pravic večje pravice od državljanov Republike Slovenije, tj. da bi jim zakonodajalec moral omogočiti vračanje premoženjskih pravic agrarnih skupnosti, ne da bi bila pred tem agrarna skupnost ponovno vzpostavljena. Zato pobudniki z navedbami v pobudi niso izkazali zatrjevanega neskladja prvega odstavka 8. člena ZPVAS z Ustavo oziroma z Videmskim sporazumom. Zato je Ustavno sodišče v tem delu pobudo zavrnilo kot očitno neutemeljeno.
 7. V delu, v katerem pobudnici izpodbijata določbo tretjega odstavka 4. člena ZPVAS, ki določa posebne pogoje za priznanje pravice do članstva in do ponovne vzpostavitve agrarne skupnosti tujim državljanom, pa je Ustavno sodišče pobudo sprejelo. Ker so bili izpolnjeni pogoji iz četrtega odstavka 26. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 - v nadaljevanju ZUstS), je nadaljevalo z odločanjem o stvari sami.
 9. Iz sodb, izdanih v upravnih sporih, s katerima pobudnici tudi utemeljujeta pravni interes za vložitev pobude, izhaja, da dva senata Upravnega sodišča izpodbijano določbo razlagata enako.
 Izpodbijani pogoj naj bi po tej razlagi pomenil zahtevo po obstoju diplomatske vzajemnosti, tj. da bi priznanje pravice do članstva in ponovne vzpostavitve agrarnih skupnosti tujim državljanom po načelu vzajemnosti moral omogočiti mednarodni sporazum. Pobudnici pa menita, da je dodatna zahteva po posebnem mednarodnem sporazumu v neskladju z Videmskim sporazumom. Po mnenju pobudnic sta se državi zavedali obstoja pravic članov agrarnih skupnosti in jim zato v 7. členu zaradi njihovega uresničevanja olajšali prehod državne meje s posebnim režimom.
 Poleg enakopravnega obravnavanja državljanov obeh držav naj bi bil namen SFRJ zaščititi slovensko manjšino v Republiki Italiji, ta pa naj bi v Republiki Sloveniji dobila zaščito z drugim odstavkom 5. člena Ustave.
 11. Ker pa za sklepanje meddržavnih pogodb ni potrebno posebno pooblastilo v zakonu, se zastavlja vprašanje smiselnosti takšne razlage določbe zakona, po kateri bi bila pravica dana le, če bi pridobitev te pravice omogočala mednarodna pogodba. Glede na to, da v času uveljavitve izpodbijane ureditve ni bil sklenjen noben mednarodni sporazum oziroma mednarodna pogodba o priznavanju pravice do članstva in vzpostavitve agrarne skupnosti, bi taka ureditev pomenila nepriznavanje navedene pravice vsem tujcem, tudi če so ti državljani držav, ki slovenskim državljanom pravice članstva ali vzpostavljanja agrarne skupnosti ne odrekajo.
 Ureditev pravice do članstva in ponovne vzpostavitve agrarne skupnosti tako, da napotuje na drugo, neobstoječo pravno podlago, pa ima enak učinek, kot če pravice ne bi bilo. V okviru proste, le s splošnimi ustavnimi načeli vezane, presoje zakonodajalca je, da pravice in obveznosti pravnih subjektov ureja v enem ali več zakonih. V neskladju z načeli pravne države (2. člen Ustave) pa je, če zakonodajalec uzakoni pravico, ki je ni mogoče uresničevati, morebitno njeno uresničevanje pa ni odvisno od volje zakonodajalca. Takšna pravica je prazna.
 15. Iz zakonodajnega gradiva predloga Zakona o spremembah ZPVAS (Poročevalec DZ, št. 17/94, str. 56) izhaja, da je bil cilj nove ureditve rešitev vprašanja agrarnih skupnosti slovenskih manjšin na ustreznejši način. Predlagatelja tega zakona (dva poslanca Državnega zbora) sta se sklicevala tudi na potrebo po večji skladnosti z Londonskim, Videmskim in Osimskim sporazumom. Po njunem mnenju je bila s tedaj veljavnim zakonom porušena skladnost z mednarodnimi sporazumi, v skladu s katerimi so že takrat obstajale agrarne skupnosti (Rateče) državljanov Republike Slovenije z zemljišči na ozemlju Republike Italije. Predlagala sta, naj bi se besedilo tretjega odstavka 4. člena glasilo tako, da bi tuji državljani imeli pravico do članstva in ponovne vzpostavitve agrarne skupnosti, če so bili (ali njihovi pravni predniki) člani nekdanje agrarne skupnosti, pod pogojem, da se območje, kjer so obstajale agrarne skupnosti, v celoti ali delno nahaja v Republiki Sloveniji, in pod pogojem, da so agrarne skupnosti oziroma njihovi člani po mednarodnih sporazumih imeli pravico do uveljavljanja služnostnih pravic na zemljiščih, ki so bila na ozemlju druge države. Vlada je v svojem mnenju (št. 320- 01/03-3/5-8 z dne 9. 6. 1994) k takemu predlogu spremembe ZPVAS ugotovila, da se s to novelo širi krog tujcev, ki bi bili upravičeni do služnostnih pravic na območjih nekdanjih agrarnih skupnosti. Menila je, da je pogoj, po katerem se mora območje bivših agrarnih skupnosti nahajati na ozemlju Republike Slovenije, odveč, ker zakonodaja Republike Slovenije lahko velja le za območja, ki ležijo na ozemlju Republike Slovenije. Poleg tega pa naj bi iz predloga spremembe Zakona ne bilo razvidno, na katero časovno obdobje se nanaša pogoj, da so agrarne skupnosti oziroma njihovi člani po mednarodnih sporazumih imeli pravico do uveljavljanja služnostnih pravic na zemljiščih, ki so bila na ozemlju druge države. Vlada je predlagala svoj amandma z besedilom, ki je bilo nato sprejeto v 1. členu Zakona o spremembah ZPVAS iz leta 1994. V obrazložitvi predloga je Vlada navedla, da se s tako ureditvijo sicer krog upravičencev širi, vendar da pri tem ne gre za ustanavljanje novih pravic, temveč za pravice, ki bi jih tuji državljani na podlagi Videmskega sporazuma že sedaj lahko uresničevali, pa jim je veljavni Zakon to omejil.
 16. Iz samega zakonskega besedila nedvomno izhaja, da je bil zakonodajalčev cilj dati pravico do članstva in ponovne vzpostavitve agrarnih skupnosti tudi tujim državljanom pod določenimi pogoji. Da je bil to tudi zakonodajalčev namen, izhaja tako iz zakonodajnega gradiva ob obravnavi predloga ZPVAS kot tudi ob obravnavi predloga Zakona, ki je določbo tretjega odstavka 4. člena spremenil. Iz zakonodajnega gradiva pa ni razvidno, da bi zakonodajalec z izpodbijano ureditvijo sploh zasledoval cilj, ki bi privedel do tega, da bi tuji državljani obravnavane pravice imeli le ob pogoju diplomatske vzajemnosti.
 Zahteva po diplomatski vzajemnosti torej sploh ne zasleduje cilja, ki naj bi se z izpodbijano ureditvijo zasledoval.
 17. Tako predlagatelji izpodbijane zakonske določbe kot pobudnici se sklicujejo na Videmski sporazum, ki sta ga državi sklenili v želji razvijanja, pospeševanja in razširjanja uspešnega sodelovanja na gospodarskem, kulturnem, športnem in drugih področjih, ki so v obojestranskem interesu in v duhu Osimskih sporazumov (Preambula Videmskega sporazuma). Zato sta se z Videmskim sporazumom iz leta 1982 sporazumeli o obnovitvi in izboljšavi Sporazuma o ureditvi osebnega prometa ter suhozemskega in pomorskega prevoza in prometa med obmejnimi območji, ki je bil podpisan v Vidmu 31. 10. 1962 (Uradni list FNRJ, MP, št. 3/64 - prvi Videmski sporazum). Člen 7 Videmskega sporazuma vsebuje določbe o gibanju oseb v zvezi s kmetijsko dejavnostjo. Tako imajo državljani obeh pogodbenih strani, ki imajo prebivališče v eni od občin, navedenih v prilogah A in B tega sporazuma, ali ki so lastniki kmetijskih nepremičnin v 10 km pasu na drugi strani državne meje, pravico do prepustnice, ki jim daje pravico do neomejenega števila prehodov iz enega na drugo območje zaradi opravljanja kmetijske dejavnosti. Med drugim imajo po določbi drugega odstavka 7. člena Videmskega sporazuma enake pravice tudi udeleženci agrarnih skupnosti in uživalci pravic na občinskih zemljiščih.
 18. Ker morajo biti po 8. členu in po drugem odstavku 153. člena Ustave zakoni in drugi predpisi v skladu z mednarodnimi pogodbami, ki obvezujejo Slovenijo, bi bil torej cilj zakonodajalca, s katerim bi želel doseči uresničevanje pravic iz Videmskega sporazuma vsekakor legitimen, tj. stvarno upravičen. V razmerju do Videmskega sporazuma pa zakon agrarne skupnosti lahko le vzpostavi, ne more pa uresničevanja pravic iz Videmskega sporazuma pogojevati s sklenitvijo nove mednarodne pogodbe.
 Ureditev, po kateri bi zakonodajalec uresničevanje ratificirane in objavljene mednarodne pogodbe, ki obvezuje Slovenijo, pogojeval s sklenitvijo nove mednarodne pogodbe, bi bila v neskladju z 8. členom in z drugim odstavkom 153. člena Ustave.
 19. Ustavno sodišče ugotavlja, da je bil cilj zakonodajalca drugačen, tj. tujim državljanom omogočiti članstvo in ponovno vzpostavitev agrarnih skupnosti v tistih primerih, v katerih bodo agrarne skupnosti in njihovi člani pravice iz tega naslova lahko uresničevali kljub temu, da so tujci. Zato je za presojo odločilno vprašanje, ali je mogoče besedilo tretjega odstavka 4. člena ZPVAS razlagati tudi na ta način. Po oceni Ustavnega sodišča besedilo izpodbijane določbe omogoča tudi razlago, kot izhaja iz namena, ki mu ga je pripisal zakonodajalec oziroma iz namena, ki je razviden iz okoliščin, zaradi katerih je bila, po navedbah predlagateljev izpodbijane ureditve, izpodbijana zakonska določba potrebna. Besedilo izpodbijane določbe namreč omogoča razlago, po kateri imajo tuji državljani pravico do članstva in ponovne vzpostavitve agrarne skupnosti, če jim uresničevanje (uveljavljanje)[1] pravic nekdanjih agrarnih skupnosti na zemljiščih, ki so na ozemlju druge države, omogočajo mednarodni sporazumi. V tem pomenu je torej uresničevanje (oziroma uveljavljanje) pravic članov agrarne skupnosti odvisno od možnosti za opravljanje kmetijske dejavnosti za namen, za katerega se agrarna skupnosti organizira. To pomeni, da morajo imeti agrarne skupnosti oziroma njihovi člani ustrezne pravice na nepremičninah, na katerih se omenjena "dejavnost" agrarnih skupnosti opravlja (lastninsko pravico, ustrezno služnostno pravico, ipd.), ali pa morajo imeti možnost take pravice pridobiti (kar omogoča prav ZPVAS). Za tuje državljane pa je poleg tega pomembna tudi možnost prehajanja meje. A contrario, po taki razlagi tuji državljani, ki teh pravic ne bi mogli uresničevati, tudi ne bi imeli pravice do članstva in ponovne vzpostavitve agrarne skupnosti po ZPVAS.
 [1]Beseda "uveljavljati", ki je uporabljena v zakonskem besedilu, je namreč lahko sinonim za "uresničevati" (glej Slovar slovenskega knjižnega jezika, DZS, Ljubljana 1994, str. 1468).
 1. Glasoval sem za odločbo Ustavnega sodišča, s katero je bilo odločeno, da tretji odstavek 4. člena Zakona o ponovni vzpostavitvi agrarnih skupnosti ter vrnitvi njihovega premoženja in pravic "ni v neskladju z Ustavo, če se razlaga tako, kot je navedeno v obrazložitvi te odločbe". V tem primeru gre za tako imenovano interpretativno odločbo Ustavnega sodišča, ki vzbuja mnoge ugovore in pomisleke. Ta način odločanja Ustavnega sodišča se uporablja od zadeve U-I-108/91, torej od leta 1993 dalje[1] in sicer v primerih, če povem z besedami Franca Testena, "kadar se izpodbijana norma v praksi razume in uporablja na več načinov, od katerih so nekateri ustavno dopustni, nekateri pa ne. Z interpretativno odločbo se ohranja v pravnem redu izpodbijana norma v njenem z Ustavo skladnem obsegu oziroma pomenu, hkrati pa se z Ustavo neskladna uporaba oziroma pomen norme z učinki erga omnes izloči iz pravnega reda." Franc Testen poudarja, da se z interpretativnimi odločbami Ustavno sodišče "izogiba konfliktom z zakonodajalcem (izpodbijani predpis ohranja v veljavi), izpostavlja pa se konfliktu s sodišči (nekatere načine uporabe oziroma razlage predpisa v praksi razglaša za protiustavne)".[2] Ustavno sodišče je v svojih interpretativnih odločbah uporabljalo takšen ali podoben izrek, kot v naslovnem primeru: neka določba ni v neskladju z Ustavo, če se razlaga tako, kot to navede Ustavno sodišče v izreku oziroma obrazložitvi svoje sodbe.
 2. Slaba stran interpretativnih odločb je, da dopustijo uporabo samo ene z Ustavo skladne razlage predpisa. Interpretativna odločba ne dopušča uporabe različnih ustavno-skladnih razlag, niti ni z njo izločena iz pravnega reda samo ena protiustavna razlaga. Interpretativna odločba izloči namreč iz pravnega reda vse pravne razlage (tiste, ki so skladne z Ustavo in tiste, ki niso), razen ene, ki jo poda Ustavno sodišče v svoji odločbi. S tega vidika se je treba strinjati z dr. Lojzetom Udetom (njegovemu ločenemu mnenju se je pridružil tudi dr. Janez Šinkovec), ki je v ločenem mnenju v zadevi št. U-I-201/96 z dne 13. 6. 1996 zavzel stališče, "da je mogoče izdati interpretacijsko odločbo le tedaj, kadar zakon dopušča več razlag, le ena od njih pa je ustavno dopustna." Po mnenju dr. Udeta je Ustavno sodišče v konkretnem primeru (šlo je za odločitev, da se hkrati izvedejo referendumi o vseh vprašanjih, ki se nanašajo na volilni sistem) preseglo okvir, ki ga imajo interpretativne odločbe, saj se je spustilo v predpisovanje pravil postopka.
 3. Po mojem mnenju se Ustavno sodišče z interpretativno odločbo ne izogne vedno konfliktu z zakonodajalcem[3], saj z njo lahko da predpisu vsebino, ki ni skladna z voljo zakonodajalca. Pri tem velja upoštevati, da je razlaga predpisov tudi stvar tistega, ki predpise sprejema (tako imenovana avtentična razlaga). S poslovnikom državnega zbora je določen posebni postopek za sprejemanje takšne avtentične razlage.[4]
 4. Glavno tveganje takšnega načina odločanja Ustavnega sodišča je povezano s tem, da se lahko (naknadno) pokaže, da so možne še tudi drugačne razlage predpisa, ki so skladne z Ustavo, poleg razlage, ki jo je dalo Ustavno sodišče. Zato bi veljalo interpretativne odločbe uporabljati le izjemoma in res samo v tistih primerih, kjer je očitno možna samo ena z Ustavo skladna razlaga. Prav tako je pomembno, da interpretativna odločba Ustavnega sodišča ostane v mejah, ki jih dopuščajo metode interpretacije predpisov, ker bi se sicer spremenila v orodje za spreminjanje predpisov, ki je v rokah zakonodajalca.
 5. V zvezi z interpretativnimi odločbami se zastavlja tudi vprašanje, ali veljajo za nazaj. Kadar se interpretativna odločba nanaša na zakon[5], bi seveda veljavnost za nazaj pomenila, da ima širši učinek, kot bi ga imela razveljavitvena odločba. To bi bilo nesprejemljivo zato, ker Zakon o Ustavnem sodišču izrecno ne določa podlage za sprejem interpretativnih odločb, Ustavno sodišče pa vidi podlago za njihovo sprejemanje ravno v tem, da zakon omogoča razveljavitev zakona, interpretativna odločba pa naj bi pomenila manj, kot pomeni razveljavitvena odločba Ustavnega sodišča. Zato je pomembno, da se je Vrhovno sodišče Republike Slovenije v svoji sodbi št. III. Ips 163/99 z dne 8. 12. 1999 odločilo za razlago, da "ima interpretacijska odločba lahko le takšne pravne učinke, kot razveljavitvena odločba. Ne Ustava ne Zakon o Ustavnem sodišču ne poznata odločitve Ustavnega sodišča o neustavnosti zakona, ki bi učinkovala za nazaj, kar je razumljivo in v skladu z ustavnim načelom iz prvega odstavka 155. člena Ustave RS, da zakoni ne morejo imeti učinka za nazaj, kar torej vsekakor velja tudi za interpretacijsko odločbo..."[6] Stališče, da interpretativna odločba ne more imeti učinka za nazaj, je izrecno zavzelo tudi Ustavno sodišče v zadevi št. Up- 31/00: "V pravnem smislu besede, torej tudi interpretacijska odločba Ustavnega sodišča nima učinka za nazaj."[7]
 6. Pomisleki zoper (pre)široko uporabo interpretativnih odločb so precej pogosti v teoriji. V zvezi s tem velja opozoriti na magistrsko nalogo Boruta Šinkovca, Nekateri teoretični problemi ustavnosodne presoje zakonov (Pravna fakulteta Univerze v Ljubljani, Ljubljana, junij 2002). Avtor se sklicuje na stališče dr. Leonida Pitamica, da je pravica obvezno tolmačiti najvišja pravila v državi včasih bolj odločilnega pomena, kot ustavodajna oblast sama in opozarja na nevarnost, da Ustavno sodišče "preseže mejo dopustnega tolmačenja Ustave in preide v, prevzame vlogo ustavodajalca". Ustavno sodišče kot neodvisen organ, brez vsakega nadzora, je zavezano k samoomejevanju, ko razlaga določbe o lastni pristojnosti. Po avtorjevem mnenju gre za prekoračitev pristojnosti Ustavnega sodišča, ko na podlagi ustvarjalnih tehnik odločanja postaja pravzaprav pozitivni zakonodajalec. Zato so po avtorjevem mnenju, poleg ugotovitvenih, problematične odločbe Ustavnega sodišča, ki interpretirajo zakone, saj pomenijo hujši poseg v zakon in v zakonodajalčevo voljo in pristojnost, kot razveljavitev.
 7. Sebastian Nerad meni, da ima Ustavno sodišče v Ustavi vsaj posredno podlago za izdajanje interpretativnih odločb. Njihovo slabost vidi v tem, da določijo edino možno razlago, ki ni v neskladju z Ustavo: "Ravno z vidika razmerja do rednih sodišč bi bil bolj ustrezen izrek, s katerim bi Ustavno sodišče odločilo, da neka razlaga (ki se pojavlja v praksi) ni v skladu z Ustavo. S tem bi iz pravnega reda izločilo protiustavno razlago predpisa, hkrati pa bi pustilo precej več manevrskega prostora sodiščem za uporabo prava, saj bi ostale odprte druge možne razlage." (Sebastian Nerad, Pravne posledice in narava odločb Ustavnega sodišča v postopku ustavnosodne presoje predpisov, Pravna fakulteta Univerze v Ljubljani, Ljubljana 2003, str. 84 in 85). S takšnim razlogovanjem avtorja se moram strinjati. Podobno je stališče dr. Marijana Pavčnika, ki opozarja na nevarnost, da bi "razlagalne" (interpretativne) odločbe posegle v zakonodajalčevo pristojnost v nasprotju z načelom samoomejevanja: "Temeljna naloga razlagalne določbe je, da iz pravnega sistema izloči pomen zakonskega (ali drugega) pravnega besedila, ki je neustaven..." Na ta način Ustavno sodišče pomaga zakonodajalcu oziroma "rešuje" zakon ter avtoritativno odstrani razlago, ki je neustavna. (Dr. Marijan Pavčnik, Razlaga (razumevanje) ustave, Pravnik, št. 6 - 8/2003, str. 369).
 8. Zastavlja se vprašanje, ali je mogoče iz pravnega reda izločiti z Ustavo neskladno razlago predpisov tudi na drugačen način, kot to velja za interpretativno odločbo. Mislim seveda na način, ki bi v manjši meri, kot interpretativna odločba, posegal v zakonodajno oblast in odločanje sodišč. Način, za katerega se zavzemam, ima tudi to prednost, da je za razliko od interpretativne odločbe uporaben takrat, kadar obstoji več možnih razlag predpisov, ki so skladne z Ustavo, in ne le ena sama. To bi bilo mogoče doseči z izrekom, ki bi se glasil takole: "Razlaga Zakona o..., po kateri..., je v neskladju z Ustavo in se ne sme uporabljati." Po mojem mnenju bi bil izrek, ki bi se omejil na ugotovitev, da je v odločbi obravnavana razlaga v neskladju z Ustavo, torej izrek brez dodatka |in se ne sme uporabljati", pomanjkljiv in nezadosten. Prepričan sem tudi, da sodi razlaga ali vsaj njeno bistvo v izrek odločbe, ne v obrazložitev.
 9. Prednost predlaganega načina odločanja Ustavnega sodišča je v tem, da razveljavlja le tisto, kar je nujno, ostale možne razlage in vprašanje njihove skladnosti z Ustavo pa pušča odprte za sodno prakso in eventualne posege zakonodajalca. Takšen pristop je v skladu z načelom samoomejevanja. Priznati velja, da bi takšen način odločitve težko šteli za podvrsto interpretativne odločbe, saj gre prej za delno razveljavitveno odločbo, katere posebnost je v tem, da ne razveljavlja zakonske določbe, temveč izloča iz pravnega reda le eno od njenih protiustavnih razlag. Uporaba takšnega načina odločanja nujno ne pomeni, da ne bi v tistih izjemnih primerih, v katerih je očitno, da obstojita samo dve možni razlagi predpisa, od katerih je ena v neskladju z Ustavo, še naprej uporabljali interpretativne odločbe. Način odločanja Ustavnega sodišča, za kakršnega se zavzemam v tem ločenem mnenju, bi lahko poimenovali kot izločilno (interpretativno) odločbo.
 [1]Že takrat so sodniki, ki so bili v manjšini (dr. Tone Jerovšek, dr. Peter Jambrek, dr. Lovro Šturm), temu načinu odločanja ugovarjali, češ, da posega v pristojnost zakonodajalca, v nasprotju z načelom samoomejevanja Ustavnega sodišča, in še posebej zato, ker se je odločba nanašala na zakon, ki je že prenehal veljati. Dr. Lojze Ude, ki je odločbo podprl, pa je v pritrdilnem ločenem mnenju menil, da je njen "interpretacijski" del izreka nepotreben.
 [2]Franc Testen, Interpretativna odločba, v: Komentar Ustave Republike Slovenije, dr. Lovro Šturm (Ur.) FPDEŠ, Ljubljana 2002, str. 1131.
 [3]Tudi Franc Testen je ocenil, da se z interpretativno odločbo "Ustavno sodišče lahko najbolj približa polju, ki je rezervirano za zakonodajalca". Tehnika odločanja Ustavnega sodišča v abstraktni presoji, Pravna praksa, št. 417/1999, s. 5.
 [4]Poslovnik Državnega zbora RS (Uradni list RS, št. 35/2002) določa v primerjavi z rednim zakonodajnim postopkom deloma enostavnejši postopek sprejemanja avtentične razlage zakona, o kateri pa se vendarle odloča z enako večino, ki je predpisana za sprejem (in za spremembo) zakona, na katerega se razlaga nanaša (členi 149 - 152). Ocenimo lahko, da pomeni avtentična razlaga poseg v zakon, ki ima podobne učinke, kot sprememba zakona, s to razliko, da neposredno ne posega v besedilo (črko) zakona in je tudi ni mogoče spreminjati.
 [5]Zdi se manj verjetno, da bi se interpretativna odločba nanašala na podzakonski predpis, za katerega pa itak velja, da ga Ustavno sodišče lahko odpravi in ne le razveljavi. Pač pa se interpretativna odločba smiselno uporablja pri presoji ustavnosti mednarodnih sporazumov, pri katerih pa vprašanje, ali velja za nazaj, ni relevantno, ker gre za predhodno presojo.
 [6]V zvezi s citiranim 155. členom Ustave velja opozoriti, da njegov drugi odstavek vendarle dopušča, "da imajo posamezne zakonske določbe učinek za nazaj, če to zahteva javna korist in če se s tem ne posega v pridobljene pravice".
 [7]Širše: Sebastian Nerad, Učinkovanje ratione temporis razveljavitvenih odločb Ustavnega sodišča, Zbornik znanstvenih razprav, Ljubljana 2004 (v tisku).
 Agrarna skupnost Prebeneg, Italija in Agrarna skupnost Dolina, Italija
 Uradni list RS, št. 51/2004 in OdlUS XIII, 31
 US23383


text:
Domov / Komisija / Medijsko središče / Arhiv novic / 2014
 Prednovoletne večere v Kinoteki bogatijo filmi retrospektive Film proti korupciji
 Festival protikorupcijskega filma 'Film proti korupciji' v Slovenski Kinoteki se preveša v drugo polovico.
 V tem tednu bosta vsebino filmov gledalcem še globlje predstavila in osvetlila naslednja pogovora: Danes, v torek, 23. decembra 2014, ob ...
 Sklic 37/23. seje senata komisije
 Na podlagi 18. člena Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije (Uradni list RS, št. 69/11 - uradno prečiščeno besedilo) in 24. člena Poslovnika Komisije za preprečevanje korupcije (Uradni list RS, št. 24/12) sklicujem 37/23. sejo senata Komisije ...
 Izšla je 32. številka KPK Vestnika
 V osrednji temi objavljamo povzetek rezultatov raziskave »Proces lastninskega preoblikovanja podjetij v Sloveniji in razvoj koruptivnih praks«. Tudi tokrat vas obveščamo o našem delu v zadnjih dveh mesecih, med drugim tudi o uspešno ...
 Gosti na festivalu »Film proti korupciji«: Toni Cahunek, Goran Forbici, Vid Doria, Simon Dreven, Jaka Elikan in Blaž Zgaga
 V okviru festivala protikorupcijskega filma »Film proti korupciji«, ki se je začel 16. decembra 2014 s kultnim francoskim nemim filmom Denar (L’argent) iz leta 1928, se bo do 30. decembra 2014 v Slovenski kinoteki zvrstilo 12 filmov s protikorupcijsko ...
 DUTB je za zunanje izvajalce porabila 12 milijonov evrov
 Senat komisije je včeraj potrdil končno poročilo v primeru Družbe za upravljanje terjatev bank d.d. (DUTB) po preučitvi odziva naslovnikov, ki jim je komisija poročilo poslala v odziv novembra. Komisija je ugotovila, da je DUTB za zunanje izvajalce v obdobju od ...
 Začenja se prvi festival protikorupcijskega filma »Film proti korupciji«
 V okviru preventivnih in ozaveščevalnih dejavnosti Komisija za preprečevanje korupcije v sodelovanju s Slovensko Kinoteko v času od 16. do 30. decembra 2014 pripravlja prvi festival protikorupcijskega filma »Film proti korupciji«. Jutri, v torek, 16. ...
 Sklic 36/22. seje senata komisije
 Na podlagi 18. člena Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije (Uradni list RS, št. 69/11 - uradno prečiščeno besedilo) in 24. člena Poslovnika Komisije za preprečevanje korupcije (Uradni list RS, št. 24/12) sklicujem 36/22. sejo senata Komisije ...
 KPK na konferenci o korupciji in transparentnosti pri kadrovanju
 Komisija za preprečevanje korupcije je skupaj z ministrstvom za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti ter Fakulteto za družbene vede Univerze v Ljubljani soorganizirala mednarodno konferenco na temo (ne)transparentnih in (ne)koruptivnih praks kadrovanja z ...
 Poslanica ob mednarodnem dnevu boja proti korupciji
 Mednarodni dan boja proti korupciji zaznamuje obletnico podpisa Konvencije Združenih narodov proti korupciji, prvega pravno zavezujočega instrumenta za boj proti korupciji, ki je bil podpisan 9. decembra 2003 v Meridi v Mehiki. Konvencija je stopila v veljavo v letu 2005, ...
 Okrogla miza: 'Država – (ne)odgovorna lastnica' (video)
 Komisija za preprečevanje korupcije je v sodelovanju z Gospodarsko zbornico Slovenije, Ekonomsko fakulteto Univerze v Ljubljani in pod častnim pokroviteljstvom Veleposlaništva Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske predstavila raziskavo ...
 Odziv KPK na oceno TI 2013
 Ni še razlogov za veselje
 Transparency International (TI), krovna organizacija nevladne organizacije Društva Integriteta, je danes, 3. 12. 2014, objavila indeks zaznave korupcije za leto 2014 (CPI). Gre za vsakoletno raziskavo, ki meri zaznavo stopnje ...
 KPK na konferenci Mirovnega inštituta o integriteti medijev
 Observatorij medijev v Jugozahodni Evropi je danes organiziral regionalno konferenco z naslovom »Media Integrity Matters« o boju proti korupciji v medijskem sistemu v državah jugo-vzhodne Evrope. Udeležence je v otvoritvenem delu konference nagovorila Alma ...
 KPK obiskala delegacija iz Jemna
 V četrtek, 27. novembra, in petek, 28. novembra 2014 je Komisijo za preprečevanje korupcije v organizaciji Svetovne banke obiskala delegacija Republike Jemen. Devetčlansko delegacijo iz Jemna so sestavljali predstavniki različnih vladnih služb, med njimi tudi ...
 Uspešen zaključek pilotnega projekta z Vrtcem Žalec
 25. november 2014 - Pilotni projekt Komisije za preprečevanje korupcije z Vrtcem Žalec je presegel pričakovanja. Komisija si želi, da bi ta projekt postal temelj za nadaljnje podobne preventivne projekte na področju vzgoje vrednost in poštenosti med ...
 Sklic 35/21. seje senata komisije
 Na podlagi 18. člena Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije (Uradni list RS, št. 69/11 - uradno prečiščeno besedilo) in 24. člena Poslovnika Komisije za preprečevanje korupcije (Uradni list RS, št. 24/12) sklicujem 35/21. sejo senata Komisije ...
 Dogodki KPK ob 9. decembru - mednarodnem dnevu boja proti korupciji
 Zaključna prireditev pilotnega projekta Komisije za preprečevanje korupcije z Vrtcem Žalec je prva v sklopu preventivnih aktivnosti komisije ob mednarodnem dnevu boja proti korupciji, ki ga vsako leto obeležujemo 9. decembra. Sklop dogodkov je nadaljevanje preventivne ...
 Sklic 34/20. seje senata komisije
 Na podlagi 18. člena Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije (Uradni list RS, št. 69/11 - uradno prečiščeno besedilo) in 24. člena Poslovnika Komisije za preprečevanje korupcije (Uradni list RS, št. 24/12) sklicujem 34/20. sejo senata ...
 Senat KPK pri predsedniku Pahorju
 Predsednik republike Borut Pahor je včeraj popoldan sprejel predsednika Borisa Štefaneca in oba namestnika Komisije za preprečevanje korupcije, dr. Igorja Lambergerja in Almo M. Sedlar. Srečanje je potekalo na podlagi pobude predsednika ...
 Nov način objave podatkov o lobističnih stikih
 Ljubljana, 11. november 2014 – Na spletnih straneh Komisije za preprečevanje korupcije je na spodnji povezavi dostopen nov način objavljanja podatkov o lobističnih stikih, pridobljenih na podlagi prejetih zapisov lobističnih stikov lobirancev, in sicer od 1. 8. 2014 ...
 KPK sprejela končno poročilo v primeru DUTB
 Glede na veliko zanimanje medijev in javnosti v zvezi z zadevo Družbe za upravljanje terjatev bank d.d. (DUTB) komisija obvešča, da je bilo na današnji seji senata sprejeto končno poročilo in ocena stanja v zadevi DUTB. Komisija bo poročilo in oceno stanja ...
 Odziv na neresnične navedbe v medijih glede ukinjanja mednarodne dejavnosti KPK
 Ljubljana, 5. november 2014 – Današnje navedbe v nekaterih slovenskih medijih, da naj bi predsednik Štefanec mednarodne stike s sorodnimi organizacijami po svetu zmanjšal na minimum oziroma celo ukinil, nikakor ne držijo in jih odločno ...
 Sklic 33/19. seje senata komisije
 Na podlagi 18. člena Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije (Uradni list RS, št. 69/11 - uradno prečiščeno besedilo) in 24. člena Poslovnika Komisije za preprečevanje korupcije (Uradni list RS, št. 24/12) sklicujem 33/19. sejo senata Komisije ...
 Sklic 32/18. seje senata komisije
 Na podlagi 18. člena Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije (Uradni list RS, št. 69/11 - uradno prečiščeno besedilo) in 27. člena Poslovnika Komisije za preprečevanje korupcije (Uradni list RS, št. 24/12) sklicujem 32/18. sejo senata Komisije ...
 Sklic 31/17. seje senata komisije
 Na podlagi 18. člena Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije (Uradni list RS, št. 69/11 - uradno prečiščeno besedilo) in 27. člena Poslovnika Komisije za preprečevanje korupcije (Uradni list RS, št. 24/12) sklicujem 31/17. sejo senata Komisije ...
 Utrinki iz okrogle mize ob 10. obletnici Komisije za preprečevanje korupcije (video)
 Ob 10. obletnici je Komisija za preprečevanje korupcije pripravila prvi Teden boja proti korupciji (TBK). Včeraj je potekala osrednja prireditev tedna, okrogla miza z naslovom ”10 let Komisije za preprečevanje korupcije – kje smo in kam naprej?”. Okroglo ...
 Odgovorni se na zaključno poročilo KPK v primeru Uroša Rotnika ne odzivajo
 Ljubljana, 20. oktober 2014 – Komisija za preprečevanje korupcije je v primeru nadzora nad premoženjskim stanjem Uroša Rotnika od odgovornih pričakovala ukrepanje, a brez uspeha. Komisija je 17. 4. 2014 na svoji spletni strani objavila Obdobno poročilo o nadzoru ...
 Sklic 30/16. seje senata komisije
 Na podlagi 18. člena Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije (Uradni list RS, št. 69/11 - uradno prečiščeno besedilo) in 24. člena Poslovnika Komisije za preprečevanje korupcije (Uradni list RS, št. 24/12) sklicujem 30/16. sejo senata Komisije ...
 Sklic 29/15. seje senata komisije
 Na podlagi 18. člena Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije (Uradni list RS, št. 69/11 - uradno prečiščeno besedilo) in 24. člena Poslovnika Komisije za preprečevanje korupcije (Uradni list RS, št. 24/12) sklicujem 29/15. sejo senata Komisije ...
 Objavljen je register zavezancev za informacije javnega značaja
 AJPES je danes je na spletni strani na podlagi Zakona o dostopu do informacij javnega značaja objavil Register zavezancev za informacije javnega značaja (RZIJZ). Register je prosto dostopen in brezplačen.
 V registru najdemo zavezance na podlagi: 1. ...
 Ugotovitve v primeru Alenke Bratušek umaknjene
 Na podlagi sklepa Upravnega sodišča RS opr. št. I U 1576/2014 z dne 10.10.2014 je komisija iz svoje spletne strani umaknila včerajšnjo objavo ugotovitev v zadevi Alenka Bratušek.
 Sklic 28/14. seje senata komisije
 Na podlagi 18. člena Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije (Uradni list RS, št. 69/11 - uradno prečiščeno besedilo) in 33. člena Poslovnika Komisije za preprečevanje korupcije (Uradni list RS, št. 24/12) sklicujem 28/14. dopisno sejo senata ...
 ”10 let Komisije za preprečevanje korupcije – kje smo in kam naprej?” (foto)
 Utrinki iz okrogle mize ob 10. obletnici Komisije za preprečevanje korupcije Ob 10. obletnici je Komisija za preprečevanje korupcije pripravila prvi Teden boja proti korupciji (TBK). Včeraj je potekala osrednja prireditev tedna, okrogla miza z naslovom ”10 let Komisije ...
 Odziv KPK na včerajšnje izjave Alenke Bratušek v Evropskem parlamentu
 Ljubljana, 7. oktober 2014 – Komisija za preprečevanje korupcije 'postopka izbire evropskega komisarja' še ni zaključila, zato so včerajšnje izjave Alenke Bratušek v zvezi z ugotovitvami komisije v omenjenem primeru prehitre in netočne. Komisija ...
 KPK že drugič predlagala vladi umik oznake tajnosti z magnetograma seje vlade z dne 31. 7. 2014
 Ljubljana, 6. oktober 2014 – Komisija za preprečevanje korupcije je v petek, 3. 10. 2014, novo vlado Republike Slovenije pozvala, naj z magnetograma seje vlade z dne 31. 7. 2014 umakne oznako tajnosti. Enak predlog je komisija pred tem že poslala tudi vladi Alenke ...
 Preklic in sklic 27/13. seje senata komisije
 Preklicujem 27/13. sejo senata Komisije za preprečevanje korupcije, ki je bila sklicana dne 3.10.2014, ob 10.00 uri v prostorih komisije in na podlagi 18. člena Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije (Uradni list RS, št. 69/11 - uradno prečiščeno ...
 Sklic 27/13. seje senata komisije
 Na podlagi 18. člena Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije (Uradni list RS, št. 69/11 - uradno prečiščeno besedilo) in 27. člena Poslovnika Komisije za preprečevanje korupcije (Uradni list RS, št. 24/12) sklicujem 27/13. sejo senata Komisije ...
 Izšla je posebna številke KPK vestnika ob 10. obletnici
 Ob 10. obletnici je komisija izdala posebno številko KPK vestnika. Ob 10. obletnici komisije je izšla posebna, 31. številka KPK vestnika. V njej preberite: - poslanico predsednika Borisa Štefaneca
 Predsednik Boris ...
 Poslanica predsednika KPK ob 10. obletnici komisije
 Spoštovane državljanke in državljani, letos mineva trinajst let odkar je Slovenija sledila priporočilom Skupine držav za boj proti korupciji – GRECO in ustanovila Urad RS za preprečevanje korupcije. Natanko pred desetimi leti pa je bila prav na ...
 Sklic 26/12. seje senata komisije
 Na podlagi 18. člena Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije (Uradni list RS, št. 69/11 - uradno prečiščeno besedilo) in 27. člena Poslovnika Komisije za preprečevanje korupcije (Uradni list RS, št. 24/12) sklicujem 26/12. sejo senata Komisije ...
 Prodaja odpisanih osnovnih sredstev KPK
 Obveščamo vas, da Komisija za preprečevanje korupcije prodaja šest odpisanih osebnih računalnikov in fotokopirni stroj. Vse informacije o tem si lahko preberete tukaj.
 Sklic 25/11. seje senata komisije
 Na podlagi 18. člena Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije (Uradni list RS, št. 69/11 - uradno prečiščeno besedilo) in 27. člena Poslovnika Komisije za preprečevanje korupcije (Uradni list RS, št. 24/12) sklicujem 25/11. sejo senata Komisije ...
 KPK: 10 let boja proti korupciji - moč preventive
 Ljubljana, 25. september 2014 – Komisija za preprečevanje korupcije ob deseti obletnici ustanovitve v začetku oktobra pripravlja prvi Teden boja proti korupciji (TBK) z odločnim sloganom: PROTI KORUPCIJI! Komisija za preprečevanje korupcije ob 10. obletnici pripravlja ...
 TI: ustavimo skorumpiran tok denarja
 Transparency International (TI) in njeni partnerji so predstavili kampanjo z naslovom Razkrinkajmo skorumpirane. Namen kampanje je odpraviti tajnost bančnih poslov in s tem možnost prenašanje denarja, ki ga ljudje pridobijo s korupcijo, prek meja. V TI ...
 Objavljeni zapisi lobirancev za obdobje 2011–2014
 Ljubljana, 23. september 2014 – Komisija za preprečevanje korupcije je na spletni strani objavila zapise lobirancev o stikih z lobisti za leto 2011, 2012, 2013 in 2014. Zaradi povečanega zanimanja javnosti je komisija zapise lobirancev o stikih z lobisti na ...
 Potekel je rok za prijavo premoženjskega stanja zavezancev po ZSDH
 Potekel je rok za oddajo podatkov o premoženjskem stanju zavezancev iz 62. člena Zakona o Slovenskem državnem holdingu (Uradni list RS, št. 25/14, v nadaljevanju: ZSDH-1) Zavezanci za prijavo premoženjskega stanja iz prvega odstavka 62. člena ZSDH-1 so morali ...
 Funkcionarja Cerar in Prelog sta izpolnila svoje obveznosti
 Ljubljana, 19. september 2014 – Miroslav Cerar in Ivan Prelog sta po pozivu Komisije za preprečevanje korupcije (v nadaljevanju: komisija) izpolnila svoje obveznosti glede prijave premoženjskega stanja. Komisija je v skladu z določilom 44. člena Zakona o ...
 Sklic 24/10. seje senata komisije
 Na podlagi 18. člena Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije (Uradni list RS, št. 69/11 - uradno prečiščeno besedilo) in 27. člena Poslovnika Komisije za preprečevanje korupcije (Uradni list RS, št. 24/12) sklicujem 24/10. sejo senata Komisije ...
 Sklic 23/9. seje senata komisije
 Na podlagi 18. člena Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije (Uradni list RS, št. 69/11 - uradno prečiščeno besedilo) in 27. člena Poslovnika Komisije za preprečevanje korupcije (Uradni list RS, št. 24/12) sklicujem 23/9. sejo senata Komisije ...
 Funkcionarja Cerar in Prelog Komisiji za preprečevanje korupcije v roku nista prijavila premoženjskega stanja
 Ljubljana, 10. september 2014 – Miro Cerar in Ivan Prelog Komisiji za preprečevanje korupcije (KPK) nista v roku prijavila svojega premoženjskega stanja. Do 1. septembra 2014 so morali funkcionarji, ki so funkcijo nastopili z letošnjimi državnozborskimi ...
 Slovenija na Dunaju aktivna v okviru delovne skupine za preprečevanje korupcije
 Na Dunaju poteka redno zasedanje delovne skupine za preprečevanje korupcije (Open-ended Intergovernmental Working Group on Prevention), ki je bila vzpostavljena v okviru Konvencije ZN za boj proti korupciji (United Nations Convention against Corruption – ...
 KPK je sprejela osnutek ugotovitev v primeru 'postopek izbire evropskega komisarja'
 Ljubljana, 9. september 2014 – Senat Komisije za preprečevanje korupcije je na seji dne 09. 09. 2014 sprejel osnutek ugotovitev v primeru 'postopek izbire evropskega komisarja'.
 Na podlagi 7. odstavka 13. člena Zakona o integriteti in preprečevanju ...
 Sklic 22/8. seje senata komisije
 Na podlagi 18. člena Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije (Uradni list RS, št. 69/11 - uradno prečiščeno besedilo) in 27. člena Poslovnika Komisije za preprečevanje korupcije (Uradni list RS, št. 24/12) sklicujem 22/8. sejo senata Komisije ...
 Švica je pozvala h krepitvi boja proti nelegalno pridobljenim sredstvom
 Švica ne naredi dovolj, da bi se znebila nelegalnega pridobivanja sredstev, kljub temu, da je zrahljala svojo bančno tajnost. Morala bi okrepiti zakonodajo proti pranju denarja. Cobus de Swardt, vodja berlinske skupine Transparency International, je dejal, da mora ...
 Sklic 21/7. seje senata komisije
 Na podlagi 18. člena Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije (Uradni list RS, št. 69/11 - uradno prečiščeno besedilo) in 27. člena Poslovnika Komisije za preprečevanje korupcije (Uradni list RS, št. 24/12) sklicujem 21/7. sejo senata Komisije ...
 Sklic 20/6. seje senata komisije
 Na podlagi 18. člena Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije (Uradni list RS, št. 69/11 - uradno prečiščeno besedilo) in 27. člena Poslovnika Komisije za preprečevanje korupcije (Uradni list RS, št. 24/12) sklicujem 20/6. sejo senata Komisije ...
 Indija se spopada s korupcijo v državni bolnišnicah
 Indijska vlada je odredila pregled vseh dejavnosti v vseh državnih bolnišnicah, da bi naredila konec sistemski korupciji. Indija je pod drobnogled vzela državne bolnišnice, da bi analizirali in končali skorumpirane zdravniške prakse v državi, ...
 Potekel je rok za oddajo podatkov o premoženjskem stanju poslancev
 Do 1. septembra so morali novi in nekdanji poslanci po Zakonu o Integriteti in preprečevanju korupcije (ZIntPK) Komisiji za preprečevanje korupcije oddati poročila o svojem premoženjskem stanju. Ta obveznost velja za vse poslance, ki so nastopili oziroma prenehali funkcijo s ...
 Odziv KPK na menjavo nadzornikov DARS
 Komisija za preprečevanje korupcije je vodila postopek glede suma nedovoljenega vplivanja na zamenjavo članov nadzornega sveta družbe DARS, d.d., in suma ravnanj SOD oziroma SDH v nasprotju s pričakovano integriteto. Z ugotovitvami, da v postopku zamenjave nadzornikov ...
 Sklic 19/5. seje senata komisije
 Na podlagi 18. člena Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije (Uradni list RS, št. 69/11 - uradno prečiščeno besedilo) in 27. člena Poslovnika Komisije za preprečevanje korupcije (Uradni list RS, št. 24/12) sklicujem 19/5. sejo senata Komisije ...
 Džakarta ima protikorupcijski televizijski kanal
 Džakartska Komisija za izkoreninjenje korupcije (v nadaljevanju komisija) je ob dnevu neodvisnosti Džakarte, 17. avgusta, javnosti predstavila svoj televizijski kanal KPK TV, ki bo služil izobraževanju javnosti o preprečevanju korupcije. Namestnik predsednika ...
 Prvo protikorupcijsko izobraževanje za Italijane
 Je pomoč prijatelju, da dobi pogodbo, zgolj prijaznost? Kaj je narobe, če otroka pelješ na plažo v službenem avtu? In zakaj se ne bi zadržal pri kosilu v gostilni, če stvari na delovnem mestu niso preveč hektične? O takšnih vprašanjih so ...
 Žvižgači igrajo ključno vlogo pri ohranjanju zaupanja javnosti
 Priznavanje pomena v veliki meri nezaščitenih prijaviteljev je v boju proti korupciji ključnega pomena za spodbujanje zaupanja v demokratične institucije, pravi evropska varuhinja človekovih pravic, Emily O'Reilly. Nedaven niz razkritij zelo občutljivih ...
 Sklic 18/4. seje senata komisije
 Na podlagi 18. člena Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije (Uradni list RS, št. 69/11 - uradno prečiščeno besedilo) in 27. člena Poslovnika Komisije za preprečevanje korupcije (Uradni list RS, št. 24/12) sklicujem 18/4. sejo senata Komisije ...
 Sprememba pri zavezancih - osebah za javna naročila
 Z zadnjo novelo Zakona o javnem naročanju (Uradni list RS št. 19/2014 – ZJN-2E) je prišlo do sprememb vrednosti javnega naročila in posledično do sprememb nabora oseb, odgovornih za javna naročila, ki so opredeljene v 11. točki 4. člena ZIntPK. ...
 Odziv KPK na članek v časopisu Delo: Kakšne so posledice kadrovskih iger s KPK
 Navedbe v članku z naslovom »Kakšne so posledice kadrovskih iger s KPK« s podnaslovom »Zastoji tudi na spletni storitvi Supervizor, saj po zamenjavi vodstva nima več aktualnih podatkov«, ki je bil objavljen v časopisu Delo dne 1. avgusta 2014, ...
 KPK poslancem razdelila paket informacij
 Ob novem sklicu Državnega zbora Republike Slovenije je Komisija za preprečevanje korupcije za poslance pripravila paket informacij, s katerimi jih je želela opomniti na nekatere pomembne datume in obveznosti, ki izhajajo iz njihove nove (ali ponovljene) poslanske funkcije po ...
 Svet potrebuje novo, mednarodno sodišče za boj proti korupciji
 Mark L. Wolf, vodilni ameriški sodnik, pravi, da bi bilo za boj proti korupciji na najvišjih ravneh vlade treba vzpostaviti mednarodno sodišče. Javna jeza zaradi korupcije je v zadnjih letih pomagala sprožiti prave vstaje v Egiptu, Tuniziji, Jemnu ...
 Upravno sodišče ponovno zavrnilo Jankovićevo tožbo v zadevi KPK
 Upravno sodišče je 9. julija 2014 kot neutemeljeno zavrnilo tožbo Zorana Jankovića glede Zaključnega poročila Komisije za preprečevanje korupcije o nadzoru nad premoženjskim stanjem predsednikov parlamentarnih strank. Zoran Janković v tožbi KPK očita, da je ...
 Upravno sodišče ponovno zavrnilo Janševo tožbo v zadevi KPK
 Upravno sodišče je 9. julija 2014 že drugič zavrnilo tožbo Janeza Janše glede Poročila Komisije za preprečevanje korupcije (KPK), v kateri je Janez Janša Komisiji očital neustavno in nezakonito delovanje pri nadzoru premoženjskega stanja. Upravno ...
 Sklic 17/3. seje senata komisije
 Na podlagi 18. člena Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije (Uradni list RS, št. 69/11 - uradno prečiščeno besedilo) in 27. člena Poslovnika Komisije za preprečevanje korupcije (Uradni list RS, št. 24/12) sklicujem 17/3. sejo senata Komisije ...
 OECD in IACA podpisali zavezo o boju proti korupciji
 Mednarodna akademija za boj proti korupciji (IACA – International Anti-Corruption Academy) je v začetku julija z Organizacijo za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) v Parizu podpisala memorandum, ki utira pot tesnejšemu sodelovanju obeh organizacij na ...
 KPK gostila delegacijo iz Ukrajine
 Komisijo za preprečevanje korupcije so danes obiskali predstavniki ukrajinske organizacije, ki sodelujejo pri snovanju in implementaciji protikorupcijskih reform v Ukrajini. Goste so zanimale predvsem protikorupcijske prakse v Sloveniji. Na obisku pri Komisiji za ...
 Finska pristopila k IACA
 Konec junija je Finska postala zadnja država iz skupine Zahodnoevropske in druge države (WEOG), ki je podpisala Sporazum o ustanovitvi IACA kot mednarodne organizacije. Trenutno število pogodbenih držav je tako trenutno 56, vključno s tremi mednarodnimi ...
 Vrhovno sodišče tudi v primeru Zorana Jankovića ni odločalo o poročilu KPK, temveč odločitvi Upravnega sodišča
 Kot v primeru Janeza Janše je Vrhovno sodišče tudi v primeru poročila KPK o premoženjskem stanju Zorana Jankovića razveljavilo odločitev Upravnega sodišča zaradi postopkovnih dejavnikov (pomanjkanje obrazložitve) in ne vsebinsko. Vrhovno ...
 Energetski potencial Balkana zasenčila korupcija
 Na področju od Hrvaške do Črne gore sumljivi posli na področju energetike povzročajo težave gospodarstvu v regiji, v svojem poročilu navaja Evropska komisije za trajnostno energijo. Poročilo opozarja na hud problem korupcije, ki uničuje energetski sektor v ...
 Sklic 16/2. seje senata komisije
 Na podlagi 18. člena Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije (Uradni list RS, št. 69/11 - uradno prečiščeno besedilo) in 27. člena Poslovnika Komisije za preprečevanje korupcije (Uradni list RS, št. 24/12) sklicujem 16/2. sejo senata Komisije ...
 Sklic 15/1. seje senata komisije
 Na podlagi 18. člena Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije (Uradni list RS, št. 69/11 - uradno prečiščeno besedilo) in 27. člena Poslovnika Komisije za preprečevanje korupcije (Uradni list RS, št. 24/12) sklicujem 15. sejo senata Komisije za ...
 Denar pred integriteto poslancev: Novela Zakona o političnih strankah krši ustavna izhodišča
 Prejšnji četrtek (12. junija 2014) sprejeta novela Zakona o političnih strankah (ZPolS-F) ni skladna z nameni Zakona o političnih strankah in priporočili Sveta Evrope – GRECO. Novela krši ustavno izhodišče enakosti položaja poslancev, ne sledi ...
 KPK ponovno s sklepčnim senatom
 Od ponedeljka, 16. junija 2014, ko sta svoji funkciji nastopila oba namestnika Komisije za preprečevanje korupcije (KPK), Alma Sedlar in dr. Igor Lamberger, senat KPK deluje v polni sestavi. Predsednik Republike Slovenije Borut Pahor je konec maja za namestnika komisije ...
 Vrhovno sodišče v primeru poročila KPK o premoženjskem stanju Janeza Janše in Zorana Jankovića ne razveljavlja poročila KPK
 Ljubljana, 12. junij 2014 - Vrhovno sodišče je v primerih poročil Komisije za preprečevanje korupcije (KPK) o premoženjskem stanju Janeza Janše in Zorana Jankovića razveljavilo odločitev Upravnega sodišča zaradi postopkovnih dejavnikov (pomanjkanje ...
 Dom narodov parlamenta BiH sprejel sveženj zakonov za boj proti korupciji
 Dom narodov parlamenta BiH je na začetku junija odobril sveženj zakonov, s katerimi je vlada premierja Nermina Nikšića napovedala odločen boj proti korupciji, organiziranemu kriminalu in drugim oblikam hudih kaznivih dejanj. Gre za Zakon o preprečevanju ...
 Sprejet program za boj proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim dejavnostim
 Evropska komisija (v nadaljevanju: komisija) je sprejela prvi letni delovni program za program za boj proti goljufijam Herkul III. V letošnjem letu bo državam članicam za boj proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim dejavnostim na voljo 13,7 milijonov evrov. ...
 Govor predsednika KPK Borisa Štefaneca ob imenovanju njegovih namestnikov
 Ob tej priložnosti želim najprej čestitati obema namestnikoma za imenovanje in izrazil svoje prepričanje ter pričakovanje, da bomo kot senat komisije, dobro sodelovali in delali. Predsednik me je prosil za nekaj besed o delovanju komisije v dveh mesecih od nastopa moje ...
 Mednarodna podpora ukrajinski Iniciativi za boj proti korupciji
 Vlada Ukrajine je skupaj z mednarodnimi organizacijami ustanovila Iniciativo za boj proti korupciji. Ena od podpisnic sporazuma je tudi Evropska banka za obnovo in razvoj (EBRD). Cilj ukrajinske Protikorupcijske iniciative je med drugim tudi izboljšanje ...
 Odziv KPK na izjave g. Jankoviča glede vključevanja protikorupcijske klavzule v pogodbe
 Ob sklenitvi pogodbe KPK s KAD institut protikorupcijske klavzule še ni obstajal, po spremembi zakonodaje pa je KPK protikorupcijsko klavzulo v pogodbo vključila že v okoliščinah, ko tega tudi zakonsko še ni bila dolžna storiti. Pogodbe Mestne občine ...
 11 milijonov evrov evropskih sredstev za boj proti korupciji v BiH
 Evropska komisija bo letos v boj proti korupciji v Bosni in Hercegovini vložila 11 milijonov evrov. Strokovnjaki Evropske unije so skupaj z državnimi organi BiH oblikovali strategije in akcijski načrt. Eden od ciljev je funkcionalnost Agencije za preprečevanje korupcije in ...
 Odziv KPK na revizijsko poročilo Računskega sodišča
 Računsko sodišče (v nadaljevanju:RSRS) je danes objavilo poročilo o reviziji poslovanja Komisije za preprečevanje korupcije. Ker se poročilo oziroma ugotovitve nanašajo na poslovanje komisije v času prejšnih senatov in ker je na nekaterih mestih ...
 Izpolnjevanje elektronskega registra tveganj - pojasnilo
 Vprašanje zavezancev: Ob uvedbi elektronskega registra korupcijskih tveganj smo dobili več vprašanj, ali je potrebno komisiji ponovno pošiljati načrt integritete? Odgovor: Komisiji ni potrebno pošiljati načrta integritete, potrebno se je samo ...
 Odziv KPK na prispevek v Demokraciji: Pahorjevo izmikanje jasni odgovornosti
 Na spletni strani časnika Demokracija je bil 23. 4. objavljen članek na temo pisma, ki ga je Janez Janša v začetku marca poslal predsedniku Pahorju glede delovanja KPK in na katerega se je KPK takrat že odzvala. Odziv KPK lahko najdete na naslednji povezavi.
 Obdobno poročilo o nadzoru nad premoženjskim stanjem Astrid Bah, Tomaža Drolca in Uroša Rotnika
 Na podlagi 3. točke 2. člena in 23. alineje 12. člena Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije (Uradni list RS, št. 69/11 – uradno prečiščeno besedilo, v nadaljevanju: ZIntPK) ter ob upoštevanju določb 32. – 37. člena Zakona o ...
 Prikaz dejstev - nakup cenovno ugodnih letalskih vozovnic Adria Airways
 V luči netočnosti, špekulacij in neresnic, objavljenih v medijih v zadnjih dneh na temo komisijine obravnave zadeve cenovno ugodnih letalskih vozovnic Adrie Airways, ter hkrati objave nepopolnih odgovorov, ki jih je komisija poslala tem medijem, spodaj objavljamo ...
 Sklic 14. seje senata komisije
 Na podlagi 18. člena Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije (Uradni list RS, št. 69/11 - uradno prečiščeno besedilo) in 24. člena Poslovnika Komisije za preprečevanje korupcije (Uradni list RS, št. 24/12) sklicujem 14. sejo senata Komisije za ...
 S Supervizorjem do še podrobnejših podatkov o porabi javnih proračunskih sredstev
 Nadgrajena aplikacija Komisije za preprečevanje korupcije »Supervizor« po novem vključuje podatke o namenu finančnih transakcij neposrednih proračunskih uporabnikov. Supervizor sedaj omogoča dostop tudi do same podatkovne baze in prenos podatkov iz slednje za ...
 KPK glede zadeve nakupa cenejših letalskih vozovnic in ministra Gregorja Viranta
 Komisija za preprečevanje korupcije (dalje: komisija) je bila 17. 3. 2014 prek medijev seznanjena z novimi dejstvi in informacijami, ki bi bile lahko relevantne za odločitev komisije v tej zadevi z vidika določb ZIntPK. Komisija dokumentov oziroma elektronskih ...
 Ugotovitve KPK v zadevi cenejših letalskih vozovnic
 Komisija za preprečevanje korupcije zaradi javnega interesa objavlja del ugotovitev o konkretnem primeru cenejših letalskih vozovnic, celotne ugotovitve pa bo lahko objavila, ko bo na naslednji seji senata, odločila tudi o tistem delu ugotovitev, ki se po navedbah ...
 Ugotovitve o konkretnem primeru v zadevi nakupa poslovnih prostorov v Občini Destrnik
 Komisija za preprečevanje korupcije je objavila Ugotovitve o konkretnem primeru v zadevi nakupa prostorov v Občini Destrnik. Komisija je obravnavanim osebam posredovala osnutek ugotovitev, obravnavane osebe pa so v zakonskem roku posredovale svoje odgovore. ...
 Odziv KPK na izjave Zorana Jankovića
 Upravno sodišče je 11. februarja odločilo o tožbi glede vpogleda v spis v povezavi z uporabo zakona o splošnem upravnem postopku in zakona o dostopu do informacij javnega značaja, odpravilo sklep komisije in ji zadevo vrnilo v ponovno odločanje. Zadeva ni ...
 Izjava ob imenovanju novega vodstva KPK
 Senat Komisije za preprečevanje korupcije v odstopu pozdravlja dejstvo, da je predsednik republike imenoval novega predsednika komisije in oba namestnika. Nov senat komisije bo mandat nastopil dne 31. 3. 2014, v vmesnem času komisija deluje nemoteno. Senat v odstopu se bo v ...
 Odziv KPK na očitke Janeza Janše
 Donedavni zavezanec za premoženjsko stanje Janez Janša je javnosti posredoval pismo predsedniku Borutu Pahorju, v katerem komisiji očita neustavno in nezakonito delovanje pri nadzoru premoženjskega stanja. Navedbe Janeza Janše po mnenju komisije niso vredne ...
 Sklic 13. seje senata komisije
 Na podlagi 18. člena Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije (Uradni list RS, št. 69/11 - uradno prečiščeno besedilo) in 24. člena Poslovnika Komisije za preprečevanje korupcije (Uradni list RS, št. 24/12) sklicujem 13. sejo senata Komisije za ...
 KPK: odziv na poročilo OB Valdoltra o ugotovitvah komisije
 Ortopedska bolnišnica Valdoltra (dalje: OB Valdoltra) se je z javnim odzivom opredelila do ugotovitev Komisije za preprečevanje korupcije (dalje: komisija) glede problematike čakalnih vrst v tej javni bolnišnici in zasebne prakse tam zaposlenih zdravnikov. OB ...
 Odziv KPK na izjavo ministra Sama Omerzela
 Minister za infrastrukturo in prostor Samo Omerzel se je v medijskem odzivu na vložitev anonimne kazenske ovadbe zoper njega v zvezi s posli podjetja Lastinski z državnim Dars d.d. skliceval tudi na ugotovitve Komisije za preprečevanje korupcije (dalje KPK) z besedami, da je ...
 Odziv KPK na trditve OB Valdoltra
 Komisija za preprečevanje korupcije (dalje komisija) je opravila analizo problematike, povezane z delovanjem Ortopedske bolnišnice Valdoltra (dalje OB Valdoltra) in njenih zaposlenih. Ugotovitve so zaskrbljujoče, komisija jih ni javno objavila, saj terjajo predvsem ...
 EK objavila prvo Evropsko protikorupcijsko poročilo
 Evropska komisija je 3. 2. 2014 objavila Evropsko protikorupcijsko poročilo, ki obsega pregled stanja na področju korupcije in njenega omejevanja v državah članicah EU. Gre za prvo tovrstno poročilo v zgodovini Evropske unije, ki je izraz spoznanja, da korupcija ni zgolj ...
 Savdska Arabija bo nagrajevala prijavitelje pranja denarja
 Savdska Arabija je kot del vojne proti umazanemu denarju potrdila zakon, ki nagrajuje osebe, ki prijavijo pranje denarja. Nagrada znaša 5 odstotkov opranih sredstev, vendar le-ta ne sme presegati 1 milijona SAR (196.000 EUR). Prijavitelji bodo nagrajeni le, če bodo ...
 Matjaž Zanoškar se ni izjasnil o ugotovitvah komisije
 Nekdanji župan Mestne občine Slovenj Gradec Matjaž Zanoškar je v odzivu medijem na ugotovitve komisije o zaposlitvi njegovega ožjega družinskega člana na občini dejal, da ni imel možnosti sodelovati v postopku komisije. Ta trditev je neresnična. Osnutek ...
 Psihološki testi kot najnovejši ukrep za boj proti korupciji na kitajsko
 Na Kitajskem je izšel psihološki priročnik, katerega cilj je testiranje nagnjenj državnih uradnikov k nezakonitim ravnanjem, vključno k podkupovanju in poneverjanju. »Ali se strinjate z mnenjem, da morajo uradniki uporabiti svojo moč, preden ta ...
 Izjava KPK ob shodu vstajnikov
 Komisija za preprečevanje korupcije pozdravlja vsako podporo 15. točkam KPK za odpravo sistemske korupcije v Sloveniji, ki jih je senat KPK predstavil javnosti po svojem odstopu. To, da KPK v pozivih k izpolnitvi teh točk ni sama, temveč prihajajo enaka opozorila in ...
 Opozorilo glede rokov za poročanje komisiji
 Konec januarja se iztečeta roka za poročanje Komisiji za preprečevanje korupcije o premoženjskem stanju in delu lobistov ter rok za oddajo seznama daril. Konec meseca se izteče rok za poročanje komisiji o premoženjskem stanju in spremembah le-tega za preteklo leto, ...
 Civilno partnerstvo Odprimo 15 tez za ničelno toleranco do korupcije
 »Sistemsko korupcijo bomo odpravili, ko bomo združili politično voljo, znanje in široko podporo državljanov ter predvsem, ko bodo besede prešle v konkretna dejanja.« Civilno partnerstvo Odprimo 15 tez je včeraj nosilcem političnih funkcij ...
 Nov spletni informacijski sistem za boj proti korupciji
 Indijska Centralna nadzorna komisija (Central Vigilance Commission, v nadaljevanju CVC), centralni vladni organ za odpravo vladne korupcije, je predstavila nov spletni informacijski sistem za globalno sodelovanje pri preverjanju črnega denarja in uvajanju ukrepov za boj proti ...
 Na podlagi 18. člena Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije (Uradni list RS, št. 69/11 - uradno prečiščeno besedilo) in 24. člena Poslovnika Komisije za preprečevanje korupcije (Uradni list RS, št. 24/12) sklicujem 2. sejo senata Komisije za ...
 Obvestilo glede tožbe na ničnost v zadevi »mariborski radarji«
 Za 7. 1. 2014 je bila na Okrožnem sodišču v Ljubljani razpisana prva obravnava v tožbi na ugotovitev ničnosti v zadevi »mariborski radarji«. Tožbo je na predlog Komisije za preprečevanje korupcije (dalje komisija ali KPK) in v imenu Republike Slovenije ...
 Na podlagi 18. člena Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije (Uradni list RS, št. 69/11 - uradno prečiščeno besedilo) in 24. člena Poslovnika Komisije za preprečevanje korupcije (Uradni list RS, št. 24/12) sklicujem 1. sejo senata Komisije za ...


text:
LEGE nr. 142 din 9 iulie 1998 (*actualizată*)privind acordarea tichetelor de masă(actualizată până la data de 6 august 2009*)
 -------------*) Textul iniţial a fost publicat în Monitorul Oficial nr. 260 din 13 iulie 1998. Aceasta este forma actualizată de S.C. "Centrul Teritorial de Calcul Electronic" S.A. Piatra-Neamţ până la data de 6 august 2009, cu modificările şi completările aduse de: ORDINUL nr. 137 din 12 martie 1999; ORDINUL nr. 455 din 3 august 1999; ORDINUL nr. 85 din 1 februarie 2000; ORDINUL nr. 540 din 31 iulie 2000; ORDINUL nr. 25 din 17 ianuarie 2001; ORDINUL nr. 500 din 18 iulie 2001; ORDINUL nr. 46 din 30 ianuarie 2002; ORDINUL nr. 344 din 5 august 2002; ORDINUL nr. 42 din 7 februarie 2003; ORDINUL nr. 346 din 16 iulie 2003; ORDINUL nr. 52 din 2 februarie 2004; ORDINUL nr. 408 din 27 iulie 2004; ORDINUL nr. 33 din 28 ianuarie 2005; ORDINUL nr. 542 din 18 iulie 2005; ORDINUL nr. 89 din 3 februarie 2006; ORDINUL nr. 145 din 1 martie 2006; ORDINUL nr. 586 din 31 iulie 2006; ORDONANŢA DE URGENŢĂ nr. 5 din 14 februarie 2007; ORDINUL nr. 148 din 26 februarie 2007; ORDINUL nr. 651 din 16 iulie 2007; ORDINUL nr. 64 din 31 ianuarie 2008; ORDINUL nr. 464 din 18 iulie 2008; ORDINUL nr. 161 din 12 februarie 2009; ORDINUL nr. 1.444 din 31 iulie 2009.Parlamentul României adopta prezenta lege. + Articolul 1 (1) Salariaţii din cadrul societatilor comerciale, regiilor autonome şi din sectorul bugetar, precum şi din cadrul unităţilor cooperatiste şi al celorlalte persoane juridice sau fizice care încadrează personal prin incheierea unui contract individual de muncă, denumite în continuare angajator, pot primi o alocaţie individuala de hrana, acordată sub forma tichetelor de masa, suportata integral pe costuri de angajator. ... (2) Tichetele de masa se acordă în limita prevederilor bugetului de stat sau, după caz, ale bugetelor locale, pentru unitatile din sectorul bugetar, şi în limita bugetelor de venituri şi cheltuieli aprobate, potrivit legii, pentru celelalte categorii de angajatori. ... + Articolul 2 (1) Tichetele de masa se emit de către unitatile cu activitate specializata în domeniul care face obiectul prezentei legi, denumite în continuare unităţi emitente, sau de către angajatorii care au organizate cantine-restaurant sau bufete. ... (2) Unitatile emitente desfăşoară aceasta activitate numai în baza autorizatiei de functionare, acordată de Ministerul Finanţelor. Autorizatia de functionare se acordă potrivit criteriilor stabilite de către Ministerul Finanţelor, astfel încât să se asigure dezvoltarea concurentiala a serviciilor prevăzute de prezenta lege. ... (3) Unitatile care emit tichete de masa sunt obligate sa ia masurile necesare pentru asigurarea circulaţiei acestora în condiţii de siguranţă. ... (4) Fiecare tichet de masa este valabil numai dacă are inscris numărul sub care a fost inseriat de către unitatea emitenta şi dacă cuprinde, cel puţin, urmatoarele menţiuni: ... a) numele şi adresa emitentului; ... b) valoarea nominala a tichetului de masa; ... c) date referitoare la perioada de valabilitate; ... d) interdictia de a fi utilizat pentru achizitionarea de tigari sau de produse alcoolice; ... e) spatiu pentru înscrierea numelui şi a prenumelui salariatului care este în drept sa utilizeze tichetul de masa; ... f) spatiu destinat inscrierii datei şi aplicarii stampilei unităţii la care tichetul de masa a fost utilizat. ... + Articolul 3 (1) Valoarea nominala a unui tichet de masa nu poate depăşi suma de 15.000*) lei la data aplicarii prevederilor prezentei legi. ... (2) Valoarea nominala a unui tichet de masa, prevăzută la alin. (1), se indexeaza semestrial cu indicele preturilor de consum, înregistrat la marfurile alimentare, comunicat de Comisia Naţionala pentru Statistica. ... (3) În cazul în care din aplicarea prevederilor alin. (2) rezultă o valoare nominala indexata a unui tichet de masa mai mica decat ultima valoare nominala indexata, pentru perioadele urmatoare valoarea nominala a tichetului de masa rămâne nemodificata. ... ----------------Alin. (3) al art. 3 a fost introdus de articolul unic din ORDONANŢA DE URGENŢĂ nr. 5 din 14 februarie 2007, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 129 din 22 februarie 2007.----------------*) NOTA CTCE SA Piatra Neamt:ORDINUL nr. 137 din 12 martie 1999, publicat în MONITORUL OFICIAL nr. 122 din 24 martie 1999, prevede:"Pentru semestrul I 1999 valoarea nominala indexata a unui tichet de masa, stabilita potrivit prevederilor art. 31 alin. (2), (4) şi (5) din Normele de aplicare a Legii nr. 142/1998 privind acordarea tichetelor de masa, aprobate prin Hotărârea Guvernului nr. 5/1999, este de 16.000 lei."ORDINUL nr. 455 din 3 august 1999, publicat în MONITORUL OFICIAL nr. 392 din 18 august 1999, prevede:"Pentru semestrul II 1999 valoarea nominala indexata a unui tichet de masa, stabilita potrivit prevederilor art. 31 alin. (3), (4) şi (5) din Normele de aplicare a Legii nr. 142/1998 privind acordarea tichetelor de masa, aprobate prin Hotărârea Guvernului nr. 5/1999, este de 19.000 lei."ORDINUL nr. 85 din 1 februarie 2000, publicat în MONITORUL OFICIAL nr. 74 din 21 februarie 2000, stabileste:"Pentru semestrul I 2000, începând cu luna martie valoarea nominala indexata a unui tichet de masa, stabilita potrivit prevederilor art. 31 alin. (3) teza a doua, alin. (4) şi (5) din Normele de aplicare a Legii nr. 142/1998 privind acordarea tichetelor de masa, aprobate prin Hotărârea Guvernului nr. 5/1999, este de 22.000 lei."ORDINUL nr. 540 din 31 iulie 2000, publicat în MONITORUL OFICIAL nr. 380 din 15 august 2000, stabileste:"Pentru semestrul II 2000, începând cu luna septembrie 2000 valoarea nominala indexata a unui tichet de masa, stabilita potrivit prevederilor art. 31 alin. (3) teza a doua, alin. (4) şi (5) din Normele de aplicare a Legii nr. 142/1998 privind acordarea tichetelor de masa, aprobate prin Hotărârea Guvernului nr. 5/1999, este de 28.000 lei."ORDINUL nr. 25 din 17 ianuarie 2001, publicat în MONITORUL OFICIAL nr. 52 din 31 ianuarie 2001, prevede:"Pentru semestrul I 2001, începând cu luna martie valoarea nominala indexata a unui tichet de masa, stabilita potrivit prevederilor art. 31 alin. (3) teza a doua, alin. (4) şi (5) din Normele de aplicare a Legii nr. 142/1998 privind acordarea tichetelor de masa, aprobate prin Hotărârea Guvernului nr. 5/1999, este de 34.000 lei."ORDINUL nr. 500 din 18 iulie 2001, publicat în MONITORUL OFICIAL nr. 438 din 6 august 2001, prevede:"Pentru semestrul II 2001, începând cu luna septembrie 2001 valoarea nominala indexata a unui tichet de masa, stabilita potrivit prevederilor art. 31 alin. (3) teza a doua alin. (4) şi (5) din Normele de aplicare a Legii nr. 142/1998 privind acordarea tichetelor de masa, aprobate prin Hotărârea Guvernului nr. 5/1999, este de 41.000 lei."ORDINUL nr. 46 din 30 ianuarie 2002, publicat în MONITORUL OFICIAL nr. 122 din 15 februarie 2002, stabileste:"Pentru semestrul I 2002, începând cu luna martie valoarea nominala indexata a unui tichet de masa, stabilita potrivit prevederilor art. 31 alin. (3) teza a II-a, alin. (4) şi (5) din Normele de aplicare a Legii nr. 142/1998 privind acordarea tichetelor de masa, aprobate prin Hotărârea Guvernului nr. 5/1999, este de 45.000 lei."ORDINUL nr. 344 din 5 august 2002, publicat în MONITORUL OFICIAL nr. 594 din 12 august 2002, stabileste:"Pentru semestrul II al anului 2002, începând cu luna septembrie, valoarea nominala indexata a unui tichet de masa, stabilita potrivit prevederilor art. 31 alin. (3) teza a II-a, alin. (4) şi (5) din Normele de aplicare a Legii nr. 142/1998 privind acordarea tichetelor de masa, aprobate prin Hotărârea Guvernului nr. 5/1999, este de 50.000 lei."ORDINUL nr. 42 din 7 februarie 2003, publicat în MONITORUL OFICIAL nr. 86 din 11 februarie 2003, prevede:"Pentru semestrul I 2003, începând cu luna martie valoarea nominala indexata a unui tichet de masa, stabilita potrivit prevederilor art. 31 alin. (3) teza a II-a, alin. (4) şi (5) din Normele de aplicare a Legii nr. 142/1998 privind acordarea tichetelor de masa, aprobate prin Hotărârea Guvernului nr. 5/1999, este de 53.000 lei."ORDINUL nr. 346 din 16 iulie 2003, publicat în MONITORUL OFICIAL nr. 543 din 29 iulie 2003, prevede:"Pentru semestrul II 2003, începând cu luna septembrie valoarea nominala indexata a unui tichet de masa, stabilita potrivit prevederilor art. 31 alin. (3) teza a II-a, alin. (4) şi (5) din Normele de aplicare a Legii nr. 142/1998 privind acordarea tichetelor de masa, aprobate prin Hotărârea Guvernului nr. 5/1999, este de 58.000 lei."ORDINUL nr. 52 din 2 februarie 2004, publicat în MONITORUL OFICIAL nr. 120 din 10 februarie 2004, stabileste:"Pentru semestrul I 2004, începând cu luna martie valoarea nominala indexata a unui tichet de masa, stabilita potrivit prevederilor art.31 alin. (3) teza a II-a, alin. (4) şi (5) din Normele de aplicare a Legii nr. 142/1998 privind acordarea tichetelor de masa, aprobate prin Hotărârea Guvernului nr. 5/1999, este de 61.000 lei."ORDINUL nr. 408 din 27 iulie 2004, publicat în MONITORUL OFICIAL nr. 709 din 5 august 2004, stabileste:"Pentru semestrul II 2004, începând cu luna septembrie, valoarea nominala indexata a unui tichet de masa, stabilita potrivit prevederilor art. 31 alin. (3) teza a II-a, alin. (4) şi (5) din Normele de aplicare a Legii nr. 142/1998 privind acordarea tichetelor de masa, aprobate prin Hotărârea Guvernului nr. 5/1999, este de 65.000 lei."ORDINUL nr. 33 din 28 ianuarie 2005, publicat în MONITORUL OFICIAL nr. 119 din 7 februarie 2005, prevede:"Pentru semestrul I 2005, începând cu luna martie, valoarea nominala indexata a unui tichet de masa, stabilita potrivit prevederilor art. 31 alin. (3) teza a II-a, alin. (4) şi (5) din Normele de aplicare a Legii nr. 142/1998 privind acordarea tichetelor de masa, aprobate prin Hotărârea Guvernului nr. 5/1999, este de 68.000 lei."ORDINUL nr. 542 din 18 iulie 2005 publicat în MONITORUL OFICIAL nr. 687 din 1 august 2005, prevede:"Pentru semestrul II 2005, începând cu luna septembrie valoarea nominala indexata a unui tichet de masa, stabilita potrivit prevederilor art. 31 alin. (3) teza a II-a şi alin. (4) din Normele de aplicare a Legii nr. 142/1998 privind acordarea tichetelor de masa, aprobate prin Hotărârea Guvernului nr. 5/1999, şi prevederilor art. 1, 3 şi 6 din Ordonanţa de urgenta a Guvernului nr. 47/2005 privind unele măsuri care trebuie luate pentru punerea în aplicare a Legii nr. 348/2004 privind denominarea monedei naţionale, este de 7 lei."ORDINUL nr. 89 din 3 februarie 2006 publicat în MONITORUL OFICIAL nr. 130 din 10 februarie 2006 prevede că:"Pentru semestrul I 2006, începând cu luna martie, valoarea nominala indexata a unui tichet de masa, stabilita potrivit prevederilor art. 31 alin. (3) teza a II-a şi alin. (4) din Normele de aplicare a Legii nr. 142/1998 privind acordarea tichetelor de masa, aprobate prin Hotărârea Guvernului nr. 5/1999, şi prevederilor art. 1, 3 şi 6 din Ordonanţa de urgenta a Guvernului nr. 47/2005 privind unele măsuri care trebuie luate pentru punerea în aplicare a Legii nr. 348/2004 privind denominarea monedei naţionale, aprobata cu modificari prin Legea nr. 256/2005, este de 7 lei (RON)."ORDINUL nr. 145 din 1 martie 2006 publicat în MONITORUL OFICIAL nr. 199 din 2 martie 2006, prevede că:"În perioada semestrului I 2006, începând cu data intrarii în vigoare a prezentului ordin, valoarea nominala indexata a unui tichet de masa, stabilita potrivit prevederilor art. 31 alin. (3) teza a doua şi alin. (4) din Normele de aplicare a Legii nr. 142/1998 privind acordarea tichetelor de masa, aprobate prin Hotărârea Guvernului nr. 5/1999, precum şi prevederilor Ordonantei de urgenta a Guvernului nr. 18/2006 pentru completarea art. 3 din Ordonanţa de urgenta a Guvernului nr. 59/2005 privind unele măsuri de natura fiscala şi financiară pentru punerea în aplicare a Legii nr. 348/2004 privind denominarea monedei naţionale este de 7,15 lei."ORDINUL nr. 586 din 31 iulie 2006 publicat în MONITORUL OFICIAL nr. 675 din 7 august 2006, prevede că:"Pentru semestrul II 2006, începând cu luna septembrie, valoarea nominala indexata a unui tichet de masa, stabilita potrivit prevederilor art. 31 alin. (3) teza a II-a şi alin. (4) din Normele de aplicare a Legii nr. 142/1998 privind acordarea tichetelor de masa, aprobate prin Hotărârea Guvernului nr. 5/1999, precum şi prevederilor art. 3 alin. (2) din Ordonanţa de urgenta a Guvernului nr. 59/2005 privind unele măsuri de natura fiscala şi financiară pentru punerea în aplicare a Legii nr. 348/2004 privind denominarea monedei naţionale, aprobata cu modificari prin Legea nr. 15/2006, cu completările ulterioare, este de 7,41 lei."Conform art. 1 din ORDINUL nr. 148 din 26 februarie 2007, publicat în MONITORUL OFICIAL nr. 159 din 6 martie 2007, pentru semestrul I 2007, începând cu luna martie, valoarea nominală a unui tichet de masă, stabilită potrivit prevederilor art. 31 alin. (3) teza a II-a şi alin. (4) din Normele de aplicare a Legii nr. 142/1998 privind acordarea tichetelor de masă, aprobate prin Hotărârea Guvernului nr. 5/1999, prevederilor Ordonanţei de urgenţă a Guvernului nr. 18/2006 pentru completarea art. 3 din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 59/2005 privind unele măsuri de natură fiscală şi financiară pentru punerea în aplicare a Legii nr. 348/2004 privind denominarea monedei naţionale şi prevederilor Ordonanţei de urgenţă a Guvernului nr. 5/2007 pentru completarea art. 3 din Legea nr. 142/1998 privind acordarea tichetelor de masă, se menţine la nivelul ultimei valori nominale indexate de 7,41 lei.Art. 1 din ORDINUL nr. 651 din 16 iulie 2007, publicat în MONITORUL OFICIAL nr. 499 din 25 iulie 2007 prevede că pentru semestrul al II-lea 2007, începând cu luna septembrie, valoarea nominală a unui tichet de masă, stabilită potrivit prevederilor art. 31 alin. (3) teza a II-a şi alin. (4) din Normele de aplicare a Legii nr. 142/1998 privind acordarea tichetelor de masă, aprobate prin Hotărârea Guvernului nr. 5/1999, ale Ordonanţei de urgenţă a Guvernului nr. 18/2006 pentru completarea art. 3 din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 59/2005 privind unele măsuri de natură fiscală şi financiară pentru punerea în aplicare a Legii nr. 348/2004 privind denominarea monedei naţionale şi ale Ordonanţei de urgenţă a Guvernului nr. 5/2007 pentru completarea art. 3 din Legea nr. 142/1998 privind acordarea tichetelor de masă, este de 7,56 lei.ORDINUL nr. 64 din 31 ianuarie 2008, publicat în MONITORUL OFICIAL nr. 93 din 6 februarie 2008 prevede că:"Pentru semestrul I 2008, începând cu luna martie, valoarea nominală a unui tichet de masă, stabilită potrivit prevederilor art. 31 alin. (3) teza a II-a şi alin. (4) din Normele de aplicare a Legii nr. 142/1998 privind acordarea tichetelor de masă, aprobate prin Hotărârea Guvernului nr. 5/1999, ale Ordonanţei de urgenţă a Guvernului nr. 18/2006 pentru completarea art. 3 din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 59/2005 privind unele măsuri de natură fiscală şi financiară pentru punerea în aplicare a Legii nr. 348/2004 privind denominarea monedei naţionale, aprobată prin Legea nr. 187/2006, şi ale Ordonanţei de urgenţă a Guvernului nr. 5/2007 pentru completarea art. 3 din Legea nr. 142/1998 privind acordarea tichetelor de masă, aprobată prin Legea nr. 154/2007, este de 7,88 lei."Art. 1 din ORDINUL nr. 464 din 18 iulie 2008, publicat în MONITORUL OFICIAL nr. 562 din 25 iulie 2008 prevede:"Art. 1Pentru semestrul II 2008, începând cu luna septembrie, valoarea nominală a unui tichet de masă, stabilită potrivit prevederilor art. 31 alin. (3) teza a II-a şi alin. (4) din Normele de aplicare a Legii nr. 142/1998 privind acordarea tichetelor de masă, aprobate prin Hotărârea Guvernului nr. 5/1999, ale Ordonanţei de urgenţă a Guvernului nr. 18/2006 pentru completarea art. 3 din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 59/2005 privind unele măsuri de natură fiscală şi financiară pentru punerea în aplicare a Legii nr. 348/2004 privind denominarea monedei naţionale, aprobată prin Legea nr. 187/2006, şi ale prevederilor Ordonanţei de urgenţă a Guvernului nr. 5/2007 pentru completarea art. 3 din Legea nr. 142/1998 privind acordarea tichetelor de masă, aprobată prin Legea nr. 154/2007, este de 8,31 lei."Art. 1 din ORDINUL nr. 161 din 12 februarie 2009, publicat în MONITORUL OFICIAL nr. 95 din 17 februarie 2009 prevede că pentru semestrul I 2009, începând cu luna martie, valoarea nominală a unui tichet de masă, stabilită potrivit prevederilor art. 31 alin. (3) teza a II-a şi alin. (4) din Normele de aplicare a Legii nr. 142/1998 privind acordarea tichetelor de masă, aprobate prin Hotărârea Guvernului nr. 5/1999, cu modificările ulterioare, ale Ordonanţei de urgenţă a Guvernului nr. 18/2006 pentru completarea art. 3 din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 59/2005 privind unele măsuri de natură fiscală şi financiară pentru punerea în aplicare a Legii nr. 348/2004 privind denominarea monedei naţionale, aprobată prin Legea nr. 187/2006, şi ale prevederilor Ordonanţei de urgenţă a Guvernului nr. 5/2007 pentru completarea art. 3 din Legea nr. 142/1998 privind acordarea tichetelor de masă, aprobată prin Legea nr. 154/2007, este de 8,48 lei.Conform art. 1 din ORDINUL nr. 1.444 din 31 iulie 2009, publicat în MONITORUL OFICIAL nr. 547 din 6 august 2009, pentru semestrul II al anului 2009, începând cu luna septembrie, valoarea nominală a unui tichet de masă, stabilită potrivit prevederilor art. 31 alin. (3) teza a II-a şi alin. (4) din Normele de aplicare a Legii nr. 142/1998 privind acordarea tichetelor de masă, aprobate prin Hotărârea Guvernului nr. 5/1999, cu modificările ulterioare, ale Ordonanţei de urgenţă a Guvernului nr. 18/2006 pentru completarea art. 3 din Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 59/2005 privind unele măsuri de natură fiscală şi financiară pentru punerea în aplicare a Legii nr. 348/2004 privind denominarea monedei naţionale, aprobată prin Legea nr. 187/2006, şi ale prevederilor Ordonanţei de urgenţă a Guvernului nr. 5/2007 pentru completarea art. 3 din Legea nr. 142/1998 privind acordarea tichetelor de masă, aprobată prin Legea nr. 154/2007, este de 8,72 lei. + Articolul 4Angajatorul care achizitioneaza direct de la o unitate emitenta necesarul de tichete de masa achita atât contravaloarea nominala a tichetelor de masa, cat şi costul imprimatului reprezentand tichetul de masa. + Articolul 5 (1) Angajatorul distribuie salariatilor tichetele de masa, lunar, în ultima decada a fiecarei luni, pentru luna urmatoare. ... (2) În condiţiile prevăzute la alin. (1), angajatorul distribuie, pe salariat, un numar de tichete de masa corespunzător numarului de zile lucratoare din luna pentru care se face distribuirea. ... + Articolul 6 (1) Salariatul poate utiliza, lunar, un numar de tichete de masa cel mult egal cu numărul de zile în care este prezent la lucru în unitate. ... (2) Tichetele de masa pot fi utilizate numai pentru achitarea mesei sau pentru achizitionarea de produse alimentare. ... (3) Salariatul poate utiliza intr-o zi maximum doua tichete de masa. În cazul în care activitatea se desfăşoară la puncte de lucru situate în afara localitatilor, iar aprovizionarea cu produse alimentare nu se poate face zilnic, salariatul poate utiliza numărul de tichete de masa corespunzător perioadei în care se afla la punctul de lucru respectiv. ... (4) Tichetele de masa pot fi utilizate în unităţi de alimentatie publică, cantine-restaurant, bufete, cu care unitatile emitente au contractat prestarea serviciilor respective. ... (5) În cazurile în care suma corespunzătoare produselor alimentare solicitate de salariat este mai mica decat valoarea nominala a tichetelor de masa, utilizarea acestora este considerata integrală. Se interzice acordarea unui rest de bani la tichetul de masa. ... + Articolul 7 (1) Angajatorul, împreună cu organizaţiile sindicale legal constituite sau, acolo unde nu este constituit un sindicat, cu reprezentantul salariatilor, stabilesc de comun acord unitatea emitenta a tichetelor de masa cu care vor contracta prestarea serviciilor corespunzătoare. ... (2) Unitatile emitente au obligaţia de a transmite angajatilor lista unităţilor de alimentatie publică corespunzătoare retelei utilizate, la care salariaţii pot folosi tichete de masa. La stabilirea acestor unităţi vor fi avute în vedere calitatea serviciilor şi un nivel cat mai redus al preturilor prin practicarea unor adaosuri comerciale minime. ... (3) Decontarea tichetelor de masa între unitatile de alimentatie publică şi unitatile emitente ale tichetelor de masa se face numai prin intermediul unităţilor bancare. Acelasi regim de decontare se va aplica şi în cazul relatiei dintre angajator şi unitatea emitenta. ... (4) Sumele derulate prin operaţiunile cu tichetele de masa de către unitatile emitente ale acestora nu pot fi utilizate pentru reinvestirea în alte scopuri. ... + Articolul 8 (1) Sumele corespunzătoare tichetelor de masa acordate de angajator, în limitele valorii nominale prevăzute la art. 3, sunt deductibile la calculul impozitului pe profit, iar pentru salariat sunt scutite de plată impozitului pe venitul sub forma de salariu. ... (2) Sumele prevăzute la alin. (1) nu se iau în calcul nici pentru angajator, nici pentru salariat la stabilirea drepturilor şi obligaţiilor care se determina în raport cu venitul salarial. ... + Articolul 9Salariatul are obligaţia sa restituie angajatorului, la finele fiecarei luni, precum şi la încetarea contractului individual de muncă, tichetele de masa neutilizate. + Articolul 10 (1) Constituie contraventii urmatoarele fapte, dacă nu sunt savarsite în astfel de condiţii încât, potrivit legii penale, să fie considerate infractiuni: ... a) comercializarea de către salariati şi de către unitatile de alimentatie publică a tichetelor de masa contra unei fractiuni de pret sau a altor produse decat cele alimentare; ... b) utilizarea de către salariati a unui numar de tichete de masa mai mare decat numărul de zile în care sunt prezenţi la lucru în unitate. ... (2) Contraventiile prevăzute la alin. (1) lit. a) se sancţionează cu amendă de la 1.000.000 lei la 5.000.000 lei, iar cele prevăzute la alin. (1) lit. b), cu amendă de la 200.000 lei la 500.000 lei. ... + Articolul 11Constatarea contraventiilor prevăzute la art. 10, precum şi aplicarea amenzilor contraventionale se fac de către personalul imputernicit al Ministerului Muncii şi Protectiei Sociale şi al direcţiilor generale de muncă şi protecţie sociala judetene şi a municipiului Bucureşti. + Articolul 12Prevederile art. 10 şi 11 se completeaza cu dispozitiile Legii nr. 32/1968*) privind stabilirea şi sanctionarea contraventiilor, cu modificările şi completările ulterioare.---------------*) Legea nr. 32/1968 privind stabilirea şi sanctionarea contraventiilor a fost abrogata de art. 51 din ORDONANTA nr. 2 din 12 iulie 2001, publicată în MONITORUL OFICIAL nr. 410 din 25 iulie 2001. + Articolul 13În termen de 60 de zile de la publicarea prezentei legi în Monitorul Oficial al României, Ministerul Muncii şi Protectiei Sociale va elabora norme de aplicare, aprobate prin hotărâre a Guvernului.Această lege a fost adoptata de Camera Deputatilor şi de Senat în sedinta comuna din 5 mai 1998, cu respectarea prevederilor art. 74 alin. (1) şi ale art. 76 alin. (2) din Constitutia României.p. PRESEDINTELE CAMEREIDEPUTATILORPAULA MARIA IVANESCUp. PRESEDINTELE SENATULUIMIRCEA IONESCU-QUINTUS---------


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 Avis juridique important
 |
 32003L0022
 Directive 2003/22/CE de la Commission du 24 mars 2003 modifiant certaines annexes de la directive 2000/29/CE du Conseil concernant les mesures de protection contre l'introduction dans la Communauté d'organismes nuisibles aux végétaux ou aux produits végétaux et contre leur propagation à l'intérieur de la Communauté
 Journal officiel n° L 078 du 25/03/2003 p. 0010 - 0011
 Directive 2003/22/CE de la Commissiondu 24 mars 2003modifiant certaines annexes de la directive 2000/29/CE du Conseil concernant les mesures de protection contre l'introduction dans la Communauté d'organismes nuisibles aux végétaux ou aux produits végétaux et contre leur propagation à l'intérieur de la CommunautéLA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES,vu le traité instituant la Communauté européenne,vu la directive 2000/29/CE du Conseil du 8 mai 2000 concernant les mesures de protection contre l'introduction dans la Communauté d'organismes nuisibles aux végétaux ou aux produits végétaux et contre leur propagation dans la Communauté(1), modifiée en dernier lieu par la directive 2002/89/CE(2), et notamment son article 14, point c),considérant ce qui suit:(1) Il ressort des informations qui ont été communiquées par la Suède sur la base d'études actualisées que certaines zones de la province de Skåne ne peuvent plus être reconnues comme zones protégées, en ce qui concerne le virus de la rhizomanie, étant donné que la présence de cet organisme nuisible est établie dans ces zones.(2) D'après les informations fournies par l'Italie sur la base d'études actualisées, certaines parties de la Vénétie ne peuvent plus bénéficier du statut de zones protégées contre Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. étant donné que la présence de cet organisme nuisible est établie dans ces zones.(3) Les modifications sont conformes aux demandes de l'Italie et de la Suède.(4) Il convient de modifier les dispositions actuelles à l'égard de Tilletia indica Mitra, afin de tenir compte des informations actualisées relatives à la présence de cet organisme nuisible en Afrique du Sud.(5) Il convient donc de modifier les annexes concernées de la directive 2000/29/CE en conséquence.(6) Les mesures prévues par la présente directive sont conformes à l'avis du comité phytosanitaire permanent,A ARRÊTÉ LA PRÉSENTE DIRECTIVE:Article premierLes annexes I, II, III, IV et V de la directive 2000/29/CE sont modifiées conformément à l'annexe de la présente directive.Article 21. Les États membres adoptent et publient, au plus tard le 31 mars 2003, les dispositions législatives, réglementaires et administratives nécessaires pour se conformer à la présente directive. Ils en informent immédiatement la Commission.Ils appliquent ces dispositions à partir du 1er avril 2003.Lorsque les États membres adoptent ces dispositions, celles-ci contiennent une référence à la présente directive ou sont accompagnées d'une telle référence lors de leur publication officielle. Les modalités de cette référence sont arrêtées par les États membres.2. Les États membres communiquent immédiatement à la Commission le texte des principales dispositions de droit national qu'ils adoptent dans le domaine régi par la présente directive. La Commission en informe les autres États membres.Article 3La présente directive entre en vigueur le troisième jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l'Union européenne.Article 4Les États membres sont destinataires de la présente directive.Fait à Bruxelles, le 24 mars 2003.Par la CommissionDavid ByrneMembre de la Commission(1) JO L 169 du 10.7.2000, p. 1.(2) JO L 355 du 30.12.2002, p. 45.ANNEXELes annexes de la directive 2000/29/CE sont modifiées comme suit:1. Dans la partie B de l'annexe I, titre b), point 1, le texte de la colonne de droite est remplacé par le texte suivant:"DK, F (Bretagne), IRL, P (Açores), FIN, S (à l'exception des zones des circonscriptions de Bromölla, Hässleholm, Kristianstad et Östra Göinge dans la province de Skåne), UK (Irlande du Nord)".2. Dans la partie B de l'annexe II, titre b), point 2, le texte de la colonne de droite est remplacé par le texte suivant:"Espagne, France (Corse), Irlande, Italie (Abruzzes; Pouilles; Basilicate; Calabre; Campanie; Émilie-Romagne: provinces de Forlì-Cesena, Parme, Piacenza et Rimini; Frioul-Vénétie Julienne; Latium; Ligurie; Lombardie; Marches; Molise; Piémont; Sardaigne; Sicile; Toscane; Trentin-Haut-Adige: provinces autonomes de Bolzano et de Trente; Ombrie; Val d'Aoste; Vénétie: excepté, pour la province de Rovigo, les communes de Rovigo, Polesella, Villamarzana, Fratta Polesine, San Bellino, Badia Polesine, Trecenta, Ceneselli, Pontecchio Polesine, Arquà Polesine, Costa di Rovigo, Occhiobello, Lendinara, Canda, Ficarolo, Guarda Veneta, Frassinelle Polesine, Villanova del Ghebbo, Fiesso Umbertiano, Castelguglielmo, Bagnolo di Po, Giacciano con Baruchella, Bosaro, Canaro, Lusia, Pincara, Stienta, Gaiba, Salara, pour la province de Padoue, les communes de Castelbaldo, Barbona, Piacenza d'Adige, Vescovana, S. Urbano, Boara Pisani, Masi, et, pour la province de Vérone, les communes de Palù, Roverchiara, Legnago, Castagnaro, Ronco all'Adige, Villa Bartolomea, Oppeano, Terrazzo, Isola Rizza, Angiari), Autriche (Burgenland, Carinthie, Basse-Autriche, Tyrol [entité administrative de Lienz], Styrie, Vienne), Portugal, Finlande, Royaume-Uni (Irlande du Nord, île de Man et îles Anglo-Normandes)".3. Dans la partie B de l'annexe III, point 1, le texte de la colonne de droite est remplacé par le texte suivant:"Espagne, France (Corse), Irlande, Italie (Abruzzes; Pouilles; Basilicate; Calabre; Campanie; Émilie-Romagne: provinces de Forlì-Cesena, Parme, Piacenza et Rimini; Frioul-Vénétie Julienne; Latium; Ligurie; Lombardie; Marches; Molise; Piémont; Sardaigne; Sicile; Toscane; Trentin-Haut-Adige: provinces autonomes de Bolzano et de Trente; Ombrie; Val d'Aoste; Vénétie: excepté, pour la province de Rovigo, les communes de Rovigo, Polesella, Villamarzana, Fratta Polesine, San Bellino, Badia Polesine, Trecenta, Ceneselli, Pontecchio Polesine, Arquà Polesine, Costa di Rovigo, Occhiobello, Lendinara, Canda, Ficarolo, Guarda Veneta, Frassinelle Polesine, Villanova del Ghebbo, Fiesso Umbertiano, Castelguglielmo, Bagnolo di Po, Giacciano con Baruchella, Bosaro, Canaro, Lusia, Pincara, Stienta, Gaiba, Salara, pour la province de Padoue, les communes de Castelbaldo, Barbona, Piacenza d'Adige, Vescovana, S. Urbano, Boara Pisani, Masi, et, pour la province de Vérone, les communes de Palù, Roverchiara, Legnago, Castagnaro, Ronco all'Adige, Villa Bartolomea, Oppeano, Terrazzo, Isola Rizza, Angiari), Autriche (Burgenland, Carinthie, Basse-Autriche, Tyrol [entité administrative de Lienz], Styrie, Vienne), Portugal, Finlande, Royaume-Uni (Irlande du Nord, île de Man et îles Anglo-Normandes)".4. Dans la partie B de l'annexe IV, aux points 20.1, 20.2, 22, 23, 25, 26, 27.1, 27.2 et 30, le texte de la colonne de droite "Zones protégées" est remplacé par le texte suivant:"DK, F (Bretagne), IRL, P (Açores), FIN, S (à l'exception des zones des circonscriptions de Bromölla, Hässleholm, Kristianstad et Östra Göinge dans la province de Skåne), UK (Irlande du Nord)".5. Dans la partie B de l'annexe IV, au point 21:a) le texte de la colonne du milieu, point a), est remplacé par le texte suivant:"a) les végétaux proviennent des zones protégées d'Espagne, de France (Corse), d'Irlande, d'Italie (Abruzzes; Pouilles; Basilicate; Calabre; Campanie; Émilie-Romagne: provinces de Forlì-Cesena, Parme, Piacenza et Rimini; Frioul-Vénétie Julienne; Latium; Ligurie; Lombardie; Marches; Molise; Piémont; Sardaigne; Sicile; Toscane; Trentin-Haut-Adige: provinces autonomes de Bolzano et de Trente; Ombrie; Val d'Aoste; Vénétie: excepté, pour la province de Rovigo, les communes de Rovigo, Polesella, Villamarzana, Fratta Polesine, San Bellino, Badia Polesine, Trecenta, Ceneselli, Pontecchio Polesine, Arquà Polesine, Costa di Rovigo, Occhiobello, Lendinara, Canda, Ficarolo, Guarda Veneta, Frassinelle Polesine, Villanova del Ghebbo, Fiesso Umbertiano, Castelguglielmo, Bagnolo di Po, Giacciano con Baruchella, Bosaro, Canaro, Lusia, Pincara, Stienta, Gaiba, Salara, pour la province de Padoue, les communes de Castelbaldo, Barbona, Piacenza d'Adige, Vescovana, S. Urbano, Boara Pisani, Masi, et, pour la province de Vérone, les communes de Palù, Roverchiara, Legnago, Castagnaro, Ronco all'Adige, Villa Bartolomea, Oppeano, Terrazzo, Isola Rizza, Angiari), Autriche (Burgenland, Carinthie, Basse-Autriche, Tyrol [entité administrative de Lienz], Styrie, Vienne), Portugal, Finlande, Royaume-Uni (Irlande du Nord, île de Man et îles Anglo-Normandes)";b) le texte de la colonne de droite est remplacé par le texte suivant:"Espagne, France (Corse), Irlande, Italie (Abruzzes; Pouilles; Basilicate; Calabre; Campanie; Émilie-Romagne: provinces de Forlì-Cesena, Parme, Piacenza et Rimini; Frioul-Vénétie Julienne; Latium; Ligurie; Lombardie; Marches; Molise; Piémont; Sardaigne; Sicile; Toscane; Trentin-Haut-Adige: provinces autonomes de Bolzano et de Trente; Ombrie; Val d'Aoste; Vénétie: excepté, pour la province de Rovigo, les communes de Rovigo, Polesella, Villamarzana, Fratta Polesine, San Bellino, Badia Polesine, Trecenta, Ceneselli, Pontecchio Polesine, Arquà Polesine, Costa di Rovigo, Occhiobello, Lendinara, Canda, Ficarolo, Guarda Veneta, Frassinelle Polesine, Villanova del Ghebbo, Fiesso Umbertiano, Castelguglielmo, Bagnolo di Po, Giacciano con Baruchella, Bosaro, Canaro, Lusia, Pincara, Stienta, Gaiba, Salara, pour la province de Padoue, les communes de Castelbaldo, Barbona, Piacenza d'Adige, Vescovana, S. Urbano, Boara Pisani, Masi, et, pour la province de Vérone, les communes de Palù, Roverchiara, Legnago, Castagnaro, Ronco all'Adige, Villa Bartolomea, Oppeano, Terrazzo, Isola Rizza, Angiari), Autriche (Burgenland, Carinthie, Basse-Autriche, Tyrol [entité administrative de Lienz], Styrie, Vienne), Portugal, Finlande, Royaume-Uni (Irlande du Nord, île de Man et îles Anglo-Normandes)".6. Dans la partie B de l'annexe V, titre I, points 1 et 8, les mots ", Afrique du Sud" sont insérés après "Pakistan".