text:
 EUROOPAN KOMISSIO
 Bryssel 2.9.2015
 COM(2015) 413 final
 2015/0184(NLE)
 Ehdotus
 NEUVOSTON ASETUS
 eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien Itämerellä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2016
 PERUSTELUT
 1.EHDOTUKSEN TAUSTA
 •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet
 Yhteisestä kalastuspolitiikasta 11. joulukuuta 2013 annetun asetuksen (EU) N:o 1380/2013 mukaisesti meren elollisia luonnonvaroja on hyödynnettävä siten, että pyydettävien lajien kannat palautetaan kestävän enimmäistuoton mahdollistavia tasoja suuremmiksi ja pidetään niillä tasoilla. Tärkeä väline näiden tavoitteiden saavuttamiseksi on kalastusmahdollisuuksien vuosittainen vahvistaminen suurimpien sallittujen saaliiden (TACit) ja kiintiöiden muodossa.
 Tämän ehdotuksen tavoitteena on vahvistaa Itämeren kaupallisesti tärkeimpien kalakantojen kalastusmahdollisuudet jäsenvaltioille vuodeksi 2016. Vuosittain tehtävien TACeja ja kiintiöitä koskevien päätösten yksinkertaistamiseksi ja selventämiseksi on Itämeren kalastusmahdollisuudet vahvistettu vuodesta 2006 alkaen erillisellä asetuksella.
 •Johdonmukaisuus suhteessa tällä politiikan alalla voimassa oleviin politiikkaa koskeviin säännöksiin
 Ehdotuksessa vahvistetaan kiintiöt yhteisestä kalastuspolitiikasta 11. joulukuuta 2013 annetun asetuksen (EU) N:o 1380/2013 tavoitteiden mukaisille tasoille. Siinä otetaan huomioon asetuksella (EU) 2015/812 äskettäin tehdyt muutokset, joilla poistetaan Itämeren turskakantoja koskevat pyyntiponnistusrajoitukset (4 artiklan 4 kohdan c alakohta).
 •Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan
 Ehdotetut toimenpiteet ovat yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden ja sääntöjen mukaisia ja yhdenmukaisia kestävää kehitystä koskevan unionin politiikan kanssa.
 2.OIKEUSPERUSTA SEKÄ TOISSIJAISUUS- JA SUHTEELLISUUSPERIAATE
 •Oikeusperusta
 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 43 artiklan 3 kohta.
 •Toissijaisuusperiaate (muun kuin yksinomaisen toimivallan osalta)
 Ehdotus kuuluu SEUT-sopimuksen 3 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettuun Euroopan unionin yksinomaiseen toimivaltaan. Sen vuoksi toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta.
 •Suhteellisuusperiaate
 Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä:
 Yhteinen kalastuspolitiikka on yhteinen koko unionille. SEUT-sopimuksen 43 artiklan 3 kohdan mukaan neuvoston tehtävänä on hyväksyä kalastusmahdollisuuksien vahvistamista ja jakamista koskevat toimenpiteet.
 Kyseisessä neuvoston asetuksessa jaetaan kalastusmahdollisuudet jäsenvaltioille. Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 16 artiklan 6 ja 7 kohdan ja 17 artiklan mukaan jäsenvaltiot voivat vapaasti jakaa mainitut mahdollisuudet eri alueiden tai toimijoiden kesken kyseisissä artikloissa vahvistettujen perusteiden mukaisesti. Jäsenvaltioilla on täten laaja liikkumavara päätöksissä, jotka koskevat niiden valitsemaa sosiaalista/taloudellista mallia niille myönnettyjen kalastusmahdollisuuksien hyödyntämiseksi.
 Ehdotuksella ei ole uusia rahoitusvaikutuksia jäsenvaltioille. Neuvosto antaa tämän asetuksen vuosittain, ja sen täytäntöönpanemiseksi tarvittavat julkiset ja yksityiset resurssit ovat jo olemassa.
 •Sääntelytavan valinta
 Ehdotettu sääntelytapa: asetus.
 Tämä kalastuksenhoitoa koskeva ehdotus perustuu SEUT-sopimuksen 43 artiklan 3 kohtaan.
 3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMÄKUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET
 •Sidosryhmien kuuleminen
 Itämeren neuvoa-antavaa toimikuntaa (BSAC) kuultiin kesäkuussa 2015 pohjakaloja ja pelagisia kaloja käsittelevän yhteisen työryhmän kokouksessa yhteisen kalastuspolitiikan mukaisia vuoden 2016 kalastusmahdollisuuksia koskevasta kuulemisesta annetun komission tiedonannon (COM(2015) 239 final) pohjalta. ICES esitteli ehdotuksen tieteellisen perustan. Esitetyt alustavat näkökannat kakista kalakannoista otettiin tarpeen mukaan huomioon ehdotuksessa välttämällä kuitenkin vaikuttamista voimassa oleviin politiikkoihin tai heikentämättä herkkien luonnonvarojen tilaa.
 Saalisrajoituksia koskevista tieteellisistä lausunnoista keskusteltiin jäsenvaltioiden kanssa myös alueellisessa BALTFISH-foorumissa kesäkuussa 2015.
 •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö
 Tieteellisistä järjestöistä on kuultu kansainvälistä merentutkimusneuvostoa (ICES),
 jolta unioni pyytää vuosittain tieteelliset lausunnot tärkeiden kalakantojen tilasta. Saadut lausunnot kattavat kaikki Itämeren kannat, joille TACia ehdotetaan.
 •Vaikutusten arviointi
 Vuodeksi 2016 ehdotettu Itämeren kalastusmahdollisuuksien kokonaismäärä tonneina vähenee 15 prosenttia vuodesta 2015. Sen tasoksi vahvistetaan noin 570 tuhatta tonnia
 1
 . Yksittäisten kalojen kappalemääränä ilmaistuna kalastusmahdollisuuksien määrä lisääntyy 6 prosenttia 115 874 yksittäiseen kalaan.
 Kalakantakohtaisesti laskettuna kiintiöt kasvavat kahden silakkakannan osalta keskimäärin 10 prosenttia, pääaltaan lohen osalta 10 prosenttia ja punakampelan osalta 18 prosenttia sekä vähenevät Pohjanlahden ja Riianlahden silakkakantojen osalta keskimäärin 28 prosenttia, Suomenlahden lohen osalta 24 prosenttia, itäisen turskakannan osalta 20 prosenttia ja kilohailin osalta 14 prosenttia.
 Kahdeksassa Itämeren maassa vuonna 2013 todettujen purettujen kalansaaliiden keskimääräisten hintojen
 2
 perusteella vuotta 2016 koskevien kalastusmahdollisuuksien arvo on noin 256 miljoonaa euroa. Tämä merkitsee 19 prosentin laskua. Suurin vähennys koskee Pohjanlahden silakan TACia: 62 miljoonasta eurosta vuonna 2015 enää 38 miljoonaan euroon vuonna 2016. Kun otetaan huomioon, että vuoden 2014 silakkakiintiötä ei käytetty kokonaan, ja olettaen, että saalistaso pysyy samana vuonna 2016, kiintiön arvo pienenee vähemmän merkittävästi. Vaikka kilohailikiintiö pienenee 14 prosenttia, kiintiön arvo kasvaa noin 100 tuhannella eurolla, koska hinta on noussut 17 prosentilla vuodesta 2013, jolloin se oli 289 euroa tonnilta.
 Ehdotus ei perustu ainoastaan lyhyen aikavälin tavoitteisiin vaan on myös osa pitemmän aikavälin lähestymistapaa, jonka avulla kalastus saadaan asteittain vähennettyä pitkällä aikavälillä kestäville tasoille ja pidettyä niillä tasoilla. Ehdotuksessa omaksutun lähestymistavan tuloksina ovat sen vuoksi keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä vakaa pyyntiponnistus ja suuremmat kiintiöt. Lähestymistavan pitkän aikavälin seurauksina ennakoidaan olevan kestävämpi kalastustoiminta ja purettujen saaliiden kasvaminen.
 •Sääntelyn tila ja yksinkertaistaminen
 Ehdotuksella jatketaan viranomaisten (EU:n tai kansallisten) hallinnollisten menettelyiden yksinkertaistamista, koska siihen sisältyy vastaavanlaisia säännöksiä kuin Itämeren kalastusmahdollisuuksista vuonna 2015 annettuun asetukseen.
 Asetuksella yksinkertaistetaan kalastuksenhoitoa siten, että kalastusta ei enää rajoiteta vahvistamalla tietty määrä päiviä, jonka kalastusalukset saivat käyttää kalastukseen aikaisempina vuosia. Tämä vähentää jäsenvaltioiden hallinnollisia rasitteita. Tutkijat ovat todenneet, että pyyntiponnistuksen rajoittamisen puuttuminen ei vaaranna kalakantojen tilaa, sillä kiintiön käytön tehokas seuranta on riittävä keino valvoa kantoihin kohdistuvaa kalastuspainetta.
 Ehdotus koskee vuodeksi 2016 annettavaa vuotuista asetusta eikä sen vuoksi sisällä tarkistuslauseketta.
 4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET
 Ehdotuksella ei ole vaikutuksia EU:n talousarvioon.
 5.MUUT ASIAT
 •Täytäntöönpanosuunnitelmat sekä seuranta-, arviointi- ja raportointijärjestelyt
 Kalastusmahdollisuuksien käytön seurannasta TACien ja kiintiöiden avulla säädetään neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1224/2009.
 •Yksityiskohtainen selvitys ehdotuksen säännöksistä
 Ehdotus koskee eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien vahvistamista Itämerellä kalastaville jäsenvaltioille vuodeksi 2016.
 Tietyissä kalastuksissa pyydettyjä kantoja koskevaa purkamisvelvoitetta sovelletaan 1. tammikuuta 2015 alkaen. Itämerellä nämä kalastukset kattavat tässä asetuksessa vahvistetut TACit ja kiintiöt eli seuraavat: pienten pelagisten lajien kalastus (silakka ja kilohaili), lohen kalastus (lohikannat) sekä turskan kalastus (turskakannat), joiden osalta kalastuksen määrittää laji. Niiden lajien saaliisiin, jotka eivät määritä kalastusta mutta kuuluvat TACien piiriin (ts. punakampela), sovelletaan Itämerellä purkamisvelvoitetta 1. tammikuuta 2017 alkaen komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 1396/2014 mukaisesti.
 Kun purkamisvelvoite otetaan käyttöön, ehdotettujen kalastusmahdollisuuksien on asetuksen (EU) N:o 1380/2013 16 artiklan 2 kohdan mukaisesti edustettava siirtymistä purkamisperusteisesta määrittelystä saalisperusteiseen määrittelyyn. Tällainen muutos otettiin käyttöön vuoden 2015 kalastusmahdollisuuksia koskevassa asetuksessa, eikä sitä enää sovelleta edellä mainittuihin kantoihin.
 Kalastusmahdollisuudet olisi lisäksi vahvistettava 16 artiklan 1 kohdan (suhteellisen vakauden periaate) ja 16 artiklan 4 kohdan (yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteet ja monivuotisissa suunnitelmissa vahvistetut säännöt) mukaisesti.
 Ehdotetut määrät perustuvat nykyisiin tieteellisiin lausuntoihin ja BSACin kuulemiseen. Venäjän federaation kanssa jaettavien kantojen EU-kiintiöiden vahvistamiseksi ICESin lausunnon mukaisista TAC-määristä vähennettiin tarvittaessa kyseisten kantojen määrät.
 Koska komission tarkoituksena on varmistaa kalavarojen kestävä käyttö unionin politiikan ja kansainvälisten sitoumusten mukaisesti ja säilyttää kalastusmahdollisuudet vakaina, TACien vuotuisia vaihteluita rajoitetaan siinä määrin kuin se on käytännöllistä, kun otetaan huomioon jonkin tietyn kannan tila.
 Jäsenvaltioille myönnetyt TACit ja kiintiöt esitetään asetuksen liitteessä.
 Kaikkia viittä Itämeren pelagista kantaa (neljää silakka- ja yhtä kilohailikantaa), punakampelaa ja pääaltaan lohta voidaan kalastaa vuonna 2016 kestävän enimmäistuoton tasoilla, joten ehdotettu TAC vastaa kestävää enimmäistuottoa vastaavaa kalastuskuolevuutta. Suomenlahdella loheen ja itäiseen turskakantaan sovellettavat TACit vastaavat ICESin lähestymistapaa sellaisia kantoja varten, joita koskevat tiedot ovat puutteelliset. ICES selkeyttää vielä läntistä turskakantaa koskevaa lausuntoa ja TACia.
 Itäisen turskakannan biologisten muutosten vuoksi ICES ei määrittänyt kannalle biologisia viitearvoja eli todellista kalastuskuolevuutta. Suunnitelma perustuu oletukseen, jonka mukaan turskakannan kasvu pysyy vakaana. Näin ei kuitenkaan enää ole. Itäisen turskakannan kasvu on viime vuosina pienentynyt voimakkaasti, kuten ICES vahvistaa, eikä biologisia viitearvoja voida enää määrittää. ICESin mukaan Itämeren turskakantojen monivuotista suunnitelmaa ei sen vuoksi voida käyttää itäistä turskakantaa koskevan lausunnon perustana. ICES suositteleekin sen sijaan puutteellisiin tietoihin perustuvaa TACia. Monivuotisen suunnitelman 6, 7 ja 8 artiklaa ei tämän vuoksi voida soveltaa itäiseen turskakantaan vuonna 2016, koska suunnitelmassa olevat TACien vahvistamista koskevat säännöt perustuvat kyseisiin viitearvoihin. Ennen kuin on tehty ehdotus uudeksi Itämeren monivuotiseksi suunnitelmaksi on siksi, että voidaan estää itäisen turskakannan liikakalastus TACien puuttumisen vuoksi, aiheellista vahvistaa kalastusmahdollisuudet ICESin kehittämän lähestymistavan perusteella suunnitelman 5 artiklan 1 kohdan ja perussopimuksen 43 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
 Neuvoston asetuksella (EY) N:o 847/96 otettiin käyttöön TACien vuosittaiseen hallinnoimiseen liittyviä lisäedellytyksiä, kuten 3 ja 4 artiklan mukaiset varo-TACeja ja analyyttisiä TACeja koskevat joustosäännökset. Vahvistettaessa TACeja neuvosto päättää asetuksen 2 artiklan mukaisesti kannoista, joihin 3 tai 4 artiklaa ei sovelleta käyttäen perustana erityisesti kantojen biologista tilannetta. Joustojärjestely on sittemmin otettu asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 9 kohdalla käyttöön kaikkien purkamisvelvoitteen alaisten kantojen osalta. Jotta vältettäisiin liiallinen joustonvara, joka heikentäisi meren elollisten luonnonvarojen järkiperäisen ja vastuullisen hyödyntämisen periaatetta ja haittaisi yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden saavuttamista, olisi sen vuoksi tehtävä selväksi, että asetuksen (EY) N:o 847/96 3 ja 4 artiklaa sovelletaan vain siinä tapauksessa, etteivät jäsenvaltiot hyödynnä asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 9 kohdassa säädettyä vuosittaista joustomahdollisuutta.
 2015/0184 (NLE)
 Ehdotus
 NEUVOSTON ASETUS
 eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien Itämerellä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2016
 EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
 ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan 3 kohdan,
 ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
 sekä katsoo seuraavaa:
 (1)Perussopimuksen 43 artiklan 3 kohdassa määrätään, että neuvosto hyväksyy komission ehdotuksesta kalastusmahdollisuuksien vahvistamiseen ja jakamiseen liittyvät toimenpiteet.
 (2)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013
 3
 6 artiklassa edellytetään ottamaan käyttöön meren biologisten luonnonvarojen säilyttämistä ja kestävää hyödyntämistä koskevia toimenpiteitä, ottaen huomioon käytettävissä olevat tieteelliset, tekniset ja taloudelliset lausunnot ja tarvittaessa tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean (STECF) laatimat kertomukset sekä asianomaisia maantieteellisiä alueita tai toimivalta-aloja varten perustetuilta neuvoa-antavilta toimikunnilta saadut lausunnot.
 (3)Neuvoston tehtävänä on hyväksyä kalastusmahdollisuuksien vahvistamiseen ja jakamiseen liittyvät toimenpiteet sekä tarvittaessa tietyt niihin toiminnallisesti liittyvät edellytykset. Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 16 artiklan mukaan kalastusmahdollisuudet olisi jaettava jäsenvaltioille siten, että varmistetaan kunkin jäsenvaltion kalastustoiminnan suhteellinen vakaus kunkin kannan tai kalastuksen osalta ja ottaen asianmukaisesti huomioon kyseisessä asetuksessa vahvistetut yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) tavoitteet.
 (4)Suurimmat sallitut saaliit (TACit) olisi sen vuoksi vahvistettava asetusta (EU) N:o 1380/2013 noudattaen saatavilla olevien tieteellisten lausuntojen perusteella ja ottaen huomioon biologiset ja sosioekonomiset näkökohdat varmistaen samalla eri kalastussektorien välinen oikeudenmukainen kohtelu sekä ottaen huomioon myös kannanotot, jotka on tuotu esiin sidosryhmien kuulemisissa.
 (5)Erityisten monivuotisten suunnitelmien alaisten kantojen kalastusmahdollisuudet olisi vahvistettava mainituissa suunnitelmissa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti. Sen vuoksi olisi vahvistettava Itämeren turskakantojen saalisrajoitukset neuvoston asetuksen (EY) N:o 1098/2007
 4
 sääntöjen mukaisesti.
 (6)Itäisen turskakannan biologisten muutosten vuoksi kansainvälinen merentutkimusneuvosto, jäljempänä ’ICES’, ei ole voinut vahvistaa biologisia viitearvoja turskakannoille osa-alueilla 25–32. Sen sijaan se katsoi, että kyseistä turskakantaa koskevan TACin olisi perustuttava puutteellisiin tietoihin perustuvaan lähestymistapaan. Biologisten viitearvojen puuttumisen vuoksi kyseisillä osa-alueilla ei voida turskakannan tapauksessa noudattaa asetuksessa (EY) N:o 1098/2007 vahvistettuja kalastusmahdollisuuksia ja niiden jakamista koskevia sääntöjä. Turskakannan kestävyys voi olla uhattuna, jos kalastusmahdollisuuksia ei vahvisteta ja jaeta. Sen vuoksi on aiheellista vahvistaa TAC puutteellisiin tietoihin perustuvan lähestymistavan perusteella.
 (7)Tässä asetuksessa vahvistettujen kalastusmahdollisuuksien käyttöön sovelletaan neuvoston asetusta (EY) N:o 1224/2009
 5
 ja erityisesti sen 33 ja 34 artiklaa, jotka koskevat saaliiden ja pyyntiponnistuksen kirjaamista sekä kalastusmahdollisuuksien loppuun käyttämistä koskevien tietojen toimittamista komissiolle. Sen vuoksi tässä asetuksessa olisi täsmennettävä koodit, joita jäsenvaltioiden on käytettävä niiden lähettäessä komissiolle tietoja tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien kantojen puretuista saaliista.
 (8)Neuvoston asetuksella (EY) N:o 847/96
 6
 otettiin käyttöön TACien vuosittaiseen hallinnoimiseen liittyviä lisäedellytyksiä, kuten 3 ja 4 artiklan mukaiset varo-TACeja ja analyyttisiä TACeja koskevat joustosäännökset. Kyseisen asetuksen 2 artiklan mukaan neuvosto päättää TACeja vahvistettaessa kannoista, joihin 3 tai 4 artiklaa ei sovelleta, käyttäen perustana erityisesti kantojen biologista tilannetta. Sen jälkeen on otettu asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 9 kohdan mukaisesti käyttöön kaikkia purkamisvelvoitteen alaisia kantoja koskeva vuotuinen joustomekanismi. Jotta vältettäisiin liiallinen joustonvara, joka heikentäisi meren elollisten luonnonvarojen järkiperäisen ja vastuullisen hyödyntämisen periaatetta, haittaisi YKP:n tavoitteiden saavuttamista ja heikentäisi kantojen biologista tilannetta, olisi vahvistettava, että asetuksen (EY) N:o 847/96 3 ja 4 artiklaa sovelletaan analyyttisiin TACeihin vain siinä tapauksessa, ettei asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 9 kohdassa säädettyä vuosittaista joustomahdollisuutta hyödynnetä.
 (9)Jotta kalastustoiminta ei keskeytyisi ja jotta turvattaisiin unionin kalastajien toimeentulo, tätä asetusta olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2016. Asian kiireellisyyden vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan välittömästi sen jälkeen, kun se on julkaistu,
 ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
 I luku
 Yleiset säännökset
 1 artikla
 Kohde
 Tässä asetuksessa vahvistetaan eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuudet Itämerellä vuodeksi 2016.
 2 artikla
 Soveltamisala
 Tätä asetusta sovelletaan Itämerellä toimiviin unionin kalastusaluksiin.
 3 artikla
 Määritelmät
 Tässä asetuksessa tarkoitetaan
 1)
 ’ICESillä’ kansainvälistä merentutkimusneuvostoa;
 2)’Itämerellä’ ICES-alueita III b, III c ja III d;
 3)’osa-alueella’ neuvoston asetuksen (EY) N:o 2187/2005
 7
 liitteessä I määriteltyä Itämeren ICES-osa-aluetta;
 4)’kalastusaluksella’ aluksia, jotka on varustettu meren elollisten luonnonvarojen kaupallista hyödyntämistä varten;
 5)’unionin kalastusaluksella’ jonkin jäsenvaltion lipun alla purjehtivaa ja unionissa rekisteröityä kalastusalusta;
 6)’kannalla’ tietyllä kalastuksenhoitoalueella esiintyvää meren elollista luonnonvaraa;
 7)’suurimmalla sallitulla saaliilla (TAC)’ sitä määrää, joka voidaan kustakin kannasta
 i)pyytää vuoden aikana, kun kyse on kalastuksista, joihin sovelletaan purkamisvelvoitetta asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan nojalla; tai
 ii)purkaa vuoden aikana, kun kyse on kalastuksista, joihin ei sovelleta purkamisvelvoitetta asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan nojalla;
 8)’kiintiöllä’ unionille, jäsenvaltiolle tai kolmannelle maalle TACista jaettua osuutta.
 II luku
 Kalastusmahdollisuudet
 4 artikla
 TACit ja niiden jakaminen
 TACit, kiintiöt sekä tarvittaessa niihin toiminnallisesti liittyvät edellytykset vahvistetaan liitteessä.
 5 artikla
 Jakamista koskevat erityissäännökset
 Tässä asetuksessa vahvistettu kalastusmahdollisuuksien jakaminen jäsenvaltioiden kesken ei rajoita seuraavien soveltamista:
 a)asetuksen (EU) N:o 1380/2013 16 artiklan 8 kohdan mukaisesti tehtävät vaihdot;
 b)asetuksen (EY) N:o 1224/2009 37 artiklan mukaisesti tehtävät vähennykset ja uudelleen jakamiset;
 c)asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklan tai asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 9 kohdan mukaisesti sallittavat saaliiden lisäpurkamiset;
 d)asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklan mukaisesti pidätetyt tai asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 9 kohdan mukaisesti siirretyt määrät;
 e)asetuksen (EY) N:o 1224/2009 105, 106 ja 107 artiklan mukaisesti tehtävät vähennykset.
 6 artikla
 Purkamisvelvoitteen piiriin kuulumattomien saaliiden ja sivusaaliiden purkamisedellytykset
 Punakampelan saaliita ja sivusaaliita voidaan pitää aluksella tai purkaa aluksesta ainoastaan, jos ne on pyydetty sellaisen jäsenvaltion lipun alla purjehtivilla unionin kalastusaluksilla, jolle on myönnetty kiintiö, jota ei ole käytetty loppuun.
 III luku
 Loppusäännökset
 7 artikla
 Tietojen toimittaminen
 Kun jäsenvaltiot lähettävät komissiolle pyydettyjen tai purettujen kantojen saaliiden määriin liittyviä tietoja asetuksen (EY) N:o 1224/2009 33 ja 34 artiklan mukaisesti, niiden on käytettävä tämän asetuksen liitteessä esitettyjä kantojen koodeja.
 8 artikla
 Joustomahdollisuus
 1.Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa on sovellettava kantoihin, joihin sovelletaan varo-TACeja, ja mainitun asetuksen 3 artiklan 2 ja 3 kohtaa sekä 4 artiklaa on sovellettava kantoihin, joihin sovelletaan analyyttistä TACia, jollei tämän asetuksen liitteessä toisin säädetä.
 2.Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklan 2 ja 3 kohtaa ja 4 artiklaa ei sovelleta, jos jäsenvaltio hyödyntää asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 9 kohdassa säädettyä vuosittaista joustomahdollisuutta.
 9 artikla
 Voimaantulo
 Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
 Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2016.
 Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
 Tehty Brysselissä
 Neuvoston puolesta
 Puheenjohtaja
 (1)
 Lukuun ottamatta itäistä turskakantaa ja mukaan luettuna lohikantojen muunnettu paino (yksi kala painaa keskimäärin 4,5 kg).
 (2)
 EUMOFAn vuotuiset tiedot:
 http://ec.europa.eu/fisheries/market-observatory/home
 22.5.2014.
 (3)
 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1380/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, yhteisestä kalastuspolitiikasta, neuvoston asetusten (EY) N:o 1954/2003 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 2371/2002 ja (EY) N:o 639/2004 ja neuvoston päätöksen 2004/585/EY kumoamisesta (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 22).
 (4)
 Neuvoston asetus (EY) N:o 1098/2007, annettu 18 päivänä syyskuuta 2007, Itämeren turskakantoja ja näitä kantoja hyödyntäviä kalastuksia koskevasta monivuotisesta suunnitelmasta, asetuksen (ETY) N:o 2847/93 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 779/97 kumoamisesta (EUVL L 248, 22.9.2007, s. 1).
 (5)
 Neuvoston asetus (EY) N:o 1224/2009, annettu 20 päivänä marraskuuta 2009, yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, asetusten (EY) N:o 847/96, (EY) N:o 2371/2002, (EY) N:o 811/2004, (EY) N:o 768/2005, (EY) N:o 2115/2005, (EY) N:o 2166/2005, (EY) N:o 388/2006, (EY) N:o 509/2007, (EY) N:o 676/2007, (EY) N:o 1098/2007, (EY) N:o 1300/2008 ja (EY) N:o 1342/2008 muuttamisesta sekä asetusten (ETY) N:o 2847/93, (EY) N:o 1627/94 ja (EY) N:o 1966/2006 kumoamisesta (EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1).
 (6)
 Neuvoston asetus (EY) N:o 847/96, annettu 6 päivänä toukokuuta 1996, TACien ja kiintiöiden vuosittaiseen hallinnoimiseen liittyvien lisäedellytysten käyttöönottamisesta (EYVL L 115, 9.5.1996, s. 3).
 (7)
 Neuvoston asetus (EY) N:o 2187/2005, annettu 21 päivänä joulukuuta 2005, kalavarojen säilyttämisestä teknisten toimenpiteiden avulla Itämeren, Belttien ja Juutinrauman vesialueilla (EUVL L 349, 31.12.2005, s. 1).
 ---documentbreak---
 EUROOPAN KOMISSIO
 Bryssel 2.9.2015
 COM(2015) 413 final
 LIITE
 asiakirjaan NEUVOSTON ASETUS x0009eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien Itämerellä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2016
 LIITE
 asiakirjaan NEUVOSTON ASETUS
 eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien Itämerellä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2016
 Seuraavissa taulukoissa vahvistetaan suurimmat sallitut saaliit (TACit) ja kiintiöt (tonneina elopainoa, jollei toisin mainita) kalakannoittain ja niihin toiminnallisesti liittyvät edellytykset.
 Viittaukset kalastusalueisiin ovat viittauksia ICES-alueisiin, jollei ole toisin mainittu.
 Kalakannat mainitaan lajin latinankielisen nimen mukaisessa aakkosjärjestyksessä.
 Seuraavassa esitetään tämän asetuksen soveltamiseksi tieteellisten nimien ja yleiskielisten nimien vastaavuustaulukko:
 Tieteellinen nimi
 Kolmikirjaiminen koodi
 Yleiskielinen nimi
 Clupea harengus
 HER
 Silakka
 Gadus morhua
 COD
 Turska
 Pleuronectes platessa
 PLE
 Punakampela
 Salmo salar
 SAL
 Lohi
 Sprattus sprattus
 SPR
 Kilohaili
 Laji:
 Silakka
 Alue:
 Osa-alueet 30–31
 Clupea harengus
 HER/3D30.; HER/3D31.
 Suomi
 84654
 Ruotsi
 18600
 Unioni
 103254
 TAC
 103254
 Analyyttinen TAC
 Laji:
 Silakka
 Alue:
 Osa-alueet 22–24
 Clupea harengus
 HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24.
 Tanska
 3476
 Saksa
 13680
 Suomi
 2
 Puola
 3227
 Ruotsi
 4412
 Unioni
 24797
 TAC
 24797
 Analyyttinen TAC
 Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklan 2 ja 3 kohtaa ei sovelleta.
 Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta.
 Laji:
 Silakka
 Alue:
 Unionin vedet osa-alueilla 25–27, 28.2, 29 ja 32
 Clupea harengus
 HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.2; HER/3D29.; HER/3D32.
 Tanska
 3905
 Saksa
 1035
 Viro
 19942
 Suomi
 38927
 Latvia
 4921
 Liettua
 5182
 Puola
 44224
 Ruotsi
 59369
 Unioni
 177505
 TAC
 Ei sovelleta
 Analyyttinen TAC
 Laji:
 Silakka
 Alue:
 Osa-alue 28.1
 Clupea harengus
 HER/03D.RG
 Viro
 14141
 Latvia
 16482
 Unioni
 30623
 TAC
 30623
 Analyyttinen TAC
 Laji
 Turska
 Alue:
 Unionin vedet osa-alueilla 25–32
 Gadus morhua
 COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32.
 Tanska
 9451
 Saksa
 3760
 Viro
 921
 Suomi
 723
 Latvia
 3514
 Liettua
 2315
 Puola
 10884
 Ruotsi
 9575
 Unioni
 41143
 TAC
 Ei sovelleta
 Varo-TAC
 Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklan 2 ja 3 kohtaa ei sovelleta.
 Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta.
 Laji:
 Turska
 Alue:
 Osa-alueet 22–24
 Gadus morhua
 COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24.
 Tanska
 p.m.
 Saksa
 p.m.
 Viro
 p.m.
 Suomi
 p.m.
 Latvia
 p.m.
 Liettua
 p.m.
 Puola
 p.m.
 Ruotsi
 p.m.
 Unioni
 p.m.
 TAC
 p.m.
 Analyyttinen TAC
 Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklan 2 ja 3 kohtaa ei sovelleta.
 Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta.
 Laji:
 Punakampela
 Alue:
 Unionin vedet osa-alueilla 22–32
 Pleuronectes platessa
 PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32.
 Tanska
 2890
 Saksa
 321
 Puola
 605
 Ruotsi
 218
 Unioni
 4034
 TAC
 4034
 Analyyttinen TAC
 Laji:
 Lohi
 Alue:
 Unionin vedet osa-alueilla 22–31
 Salmo salar
 SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31.
 Tanska
 21935
 (1)
 Saksa
 2440
 (1)
 Viro
 2229
 (1)
 Suomi
 27351
 (1)
 Latvia
 13951
 (1)
 Liettua
 1640
 (1)
 Puola
 6654
 (1)
 Ruotsi
 29650
 (1)
 Unioni
 105850
 (1)
 TAC
 Ei sovelleta
 Analyyttinen TAC
 Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklan 2 ja 3 kohtaa ei sovelleta.
 Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta.
 __________
 (1)
 Yksittäisten kalojen kappalemääränä.
 Laji:
 Lohi
 Alue:
 Unionin vedet osa-alueella 32
 Salmo salar
 SAL/3D32.
 Viro
 1028
 (1)
 Suomi
 8996
 (1)
 Unioni
 10024
 (1)
 TAC
 Ei sovelleta
 Varo-TAC
 __________
 (1)
 Yksittäisten kalojen kappalemääränä.
 Laji:
 Kilohaili
 Alue:
 Unionin vedet osa-alueilla 22–32
 Sprattus sprattus
 SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32.
 Tanska
 18184
 Saksa
 11520
 Viro
 21115
 Suomi
 9519
 Latvia
 25502
 Liettua
 9225
 Puola
 54119
 Ruotsi
 35152
 Unioni
 184336
 TAC
 Ei sovelleta
 Analyyttinen TAC


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Svarīgs juridisks paziņojums
 |
 22000A0411(02)
 Oficiālais Vēstnesis L 089 , 11/04/2000 Lpp. 0015 - 0023
 Pasaules intelektuālā īpašuma organizācijas (WIPO) Līgums par izpildījumu un fonogrammām(WPPT),Ženēva (1996. gads)Satura rādītājsPreambulaI NODAĻA1. pants2. pants3. pants4. pantsII NODAĻA5. pants6. pants7. pants8. pants9. pants10. pantsIII NODAĻA11. pants12. pants13. pants14. pantsIV NODAĻA15. pants16. pants17. pants18. pants19. pants20. pants21. pants22. pants23. pantsV NODAĻA24. pants25. pants26. pants27. pants28. pants29. pants30. pants31. pants32. pants33. pantsPREAMBULALĪGUMSLĒDZĒJAS PUSES,VĒLOTIES cik vien iespējams efektīvi un vienoti attīstīt un saglabāt izpildītāju un fonogrammu producentu tiesību aizsardzību,ATZĪSTOT vajadzību ieviest jaunus starptautiskus nosacījumus, lai adekvāti risinātu problēmas, ko radījuši jaunākie sasniegumi ekonomikas, sociālajā, kultūras un tehnoloģiju jomā,ATZĪSTOT informācijas un komunikāciju tehnoloģiju attīstības un konverģences lielo ietekmi uz izpildījumu un fonogrammu producēšanu un izmantošanu,ATZĪSTOT vajadzību saglabāt līdzsvaru starp izpildītāju un fonogrammu producentu tiesībām un lielākās sabiedrības daļas interesēm, jo īpaši attiecībā uz izglītību, zinātnisko izpēti un informācijas pieejamību,IR VIENOJUŠĀS ŠĀDI.I NODAĻAVISPĀRĪGI NOTEIKUMI1. pantsSaistība ar citām konvencijām1. Nekas šajā līgumā neliek atkāpties no saistībām, kādas Līgumslēdzējām pusēm ir vienai pret otru saskaņā ar Starptautisko konvenciju par izpildītāju, fonogrammu producentu un raidorganizāciju tiesību aizsardzību, kas izveidota Romā 1961. gada 26. oktobrī (še turpmāk - "Romas konvencija").2. Aizsardzība, ko piešķir saskaņā ar šo līgumu, neskar un nekādi neietekmē literāro un mākslas darbu autortiesību aizsardzību. Tādējādi nevienu no šā līguma noteikumiem nevar interpretēt kā tādu, kas liegtu šādu aizsardzību.3. Šim līgumam nav nekādas saistības ne ar vienu citu līgumu un tas neskar citos līgumos noteiktās tiesības un pienākumus.2. pantsDefinīcijasŠajā līgumā:a) "izpildītāji" ir aktieri, dziedātāji, mūziķi, dejotāji un citas personas, kas tēlo, uzstājas, deklamē, izpilda, interpretē vai citādi atveido literāros un mākslas darbus vai folkloras izpausmes;b) "fonogramma" ir izpildījuma skaņu vai citu skaņu fiksācija, vai arī tādu skaņu atveidojuma fiksācija, kas nav fiksētas un ir iekļautas kinematogrāfijas vai citos audiovizuālos darbos;c) "fiksācija" ir skaņu iemiesojums vai to atveidojums, kuras tādējādi var uztvert, reproducēt vai pārraidīt ar ierīces palīdzību;d) "fonogrammas producents" ir persona vai juridiska persona, kas uzņemas iniciatīvu un ir atbildīga par izpildījuma skaņu vai citu skaņu pirmo fiksāciju vai skaņu atveidojuma fiksāciju;e) fiksēta izpildījuma vai fonogrammas "publicēšana" ir fiksēta izpildījuma vai fonogrammas kopiju piedāvāšana sabiedrībai ar tiesību subjekta piekrišanu, ja sabiedrībai piedāvā pietiekamu daudzumu kopiju;f) "apraide" ir skaņu vai skaņu un attēlu vai to atveidojumu raidīšana bezvadu sistēmā publiskai uztveršanai; šāda raidīšana ar satelīta starpniecību arī ir "apraide"; šifrētu signālu raidīšana ir "apraide", ja raidorganizācija nodrošina sabiedrību ar atšifrēšanas līdzekļiem vai arī ja tos piešķir ar raidorganizācijas piekrišanu;g) izpildījuma vai fonogrammas "atklāts raidījums" ir izpildījuma skaņu vai fonogrammā fiksētu skaņu vai to atveidojumu pārraidīšana sabiedrībai jebkādā veidā, izņemot apraidi. Šā līguma 15. pantā jēdziens "atklāts raidījums" ietver skaņu vai fonogrammā fiksētu skaņu atveidojuma pārraidīšanu sabiedrībai.3. pantsPersonas, kas gūst labumu no aizsardzības saskaņā ar šo līgumu1. Līgumslēdzējas puses šajā līgumā paredzēto aizsardzību piešķir tiem izpildītājiem un fonogrammu producentiem, kas ir pārējo Līgumslēdzēju pušu valstspiederīgie.2. Par pārējo Līgumslēdzēju pušu valstspiederīgajiem uzskata tos izpildītājus vai fonogrammu producentus, kas atbilst kritērijiem attiecībā uz tiesībām saņemt aizsardzību, kuri paredzēti saskaņā ar Romas konvenciju, ja visas šā līguma Puses ir minētās konvencijas dalībvalstis. Attiecībā uz šiem tiesību kritērijiem Līgumslēdzējas puses piemēro šā līguma 2. panta attiecīgās definīcijas.3. Visas Līgumslēdzējas puses, izmantojot iespējas, kas paredzētas Romas konvencijas 5. panta 3. punktā vai, lai īstenotu minētās konvencijas 5. pantu, 17. pantā, Pasaules intelektuālā īpašuma organizācijas (WIPO) ģenerāldirektoram sniedz paziņojumu, kā to paredz minētie noteikumi.4. pantsValsts režīms1. Katra Līgumslēdzēja puse citu Līgumslēdzēju pušu valstspiederīgajiem, kas definēti 3. panta 2. punktā, piešķir tādu pašu režīmu, kādu tā piešķir saviem valstspiederīgajiem attiecībā uz ekskluzīvajām tiesībām, kuras piešķir īpaši un kuras minētas šajā līgumā, un attiecībā tiesībām uz taisnīgu atlīdzību, kas paredzētas šā līguma 15. pantā.2. Saistības, kas paredzētas 1. punktā, neattiecas uz apmēru, kādā kāda cita Līgumslēdzēja puse izmanto atrunas, ko pieļauj šā līguma 15. panta 3. punkts.II NODAĻAIZPILDĪTĀJU TIESĪBAS5. pantsIzpildītāju personiskās tiesības1. Neatkarīgi no izpildītāja mantiskajām tiesībām un pat pēc šo tiesību nodošanas izpildītājs attiecībā uz savu akustisko izpildījumu tiešraidē vai fonogrammās ir tiesīgs prasīt, lai tas būtu atpazīstams kā attiecīgā izpildījuma izpildītājs, izņemot gadījumus, kad vārdu neatklāj izpildījuma specifikas dēļ, kā arī ir tiesīgs iebilst pret jebkādiem sagrozījumiem, sakropļojumiem vai citāda veida attiecīgā izpildījuma sagrozīšanu, kas traucētu viņa reputācijai.2. Tiesības, ko saskaņā ar 1. punktu piešķir izpildītājam, pēc viņa nāves patur spēkā vismaz līdz mantisko tiesību termiņa beigām un tās izmanto personas vai iestādes, kurām to atļauj tās Līgumslēdzējas puses likumdošana, kura pieprasa aizsardzību. Tomēr tās Līgumslēdzējas puses, kuru likumdošana brīdī, kad tās ratificē šo līgumu vai tam pievienojas, pēc izpildītāja nāves neparedz visu to tiesību aizsardzību, kas norādītas iepriekš minētajā punktā, var noteikt, ka dažas no šīm tiesībām pēc izpildītāja nāves zaudē spēku.3. To tiesību aizsardzības atjaunošanas līdzekļus, kas piešķirtas saskaņā ar šo pantu, nosaka tās Līgumslēdzējas puses tiesību akti, kura pieprasa aizsardzību.6. pantsIzpildītāju mantiskās tiesības attiecībā uz nefiksētu izpildījumuIzpildītājiem attiecībā uz savu izpildījumu ir ekskluzīvas tiesības atļaut:i) sava nefiksētā izpildījuma apraidi un atklātu raidījumu, izņemot gadījumus, kad izpildījums jau ir pārraidīts;ii) sava nefiksētā izpildījuma fiksāciju.7. pantsReproducēšanas tiesībasIzpildītājiem ir ekskluzīvas tiesības atļaut tiešu vai netiešu jebkāda veida atveidojumu attiecībā uz savu izpildījumu, kas fiksēts fonogrammās.8. pantsIzplatīšanas tiesības1. Izpildītājiem ir ekskluzīvas tiesības atļaut padarīt sabiedrībai pieejamu sava fonogrammā fiksētā izpildījuma oriģinālu un kopijas, tās pārdodot vai nododot īpašumtiesības uz tām citādi.2. Nekas šajā līgumā neietekmē Līgumslēdzēju pušu brīvību noteikt nosacījumus, ja tādi ir, saskaņā ar kuriem 1. punktā minēto tiesību izsmelšanu piemēro pēc tam, kad ar izpildītāja atļauju pirmoreiz pārdots izpildījuma oriģināls vai kopijas vai īpašumtiesības uz tām nodotas citādi.9. pantsNomas tiesības1. Izpildītājiem ir ekskluzīvas tiesības atļaut komerciālos nolūkos iznomāt sabiedrībai tā sava izpildījuma oriģinālu un kopijas, kas fiksēts fonogrammās, kā noteikts Līgumslēdzēju pušu tiesību aktos, pat pēc tam, kad tās izplatījis vai atļāvis izplatīt izpildītājs.2. Neatkarīgi no 1. punkta noteikumiem tā Līgumslēdzēja puse, kurā 1994. gada 15. aprīlī bija un vēl joprojām ir spēkā sistēma, saskaņā ar ko izpildītājiem sniedz taisnīgu atlīdzību par to viņu izpildījuma kopiju iznomāšanu, kas fiksēts fonogrammās, var turpināt izmantot šo sistēmu, ja fonogrammu iznomāšana komerciālos nolūkos nenodara būtisku kaitējumu izpildītāju ekskluzīvajām reproducēšanas tiesībām.10. pantsTiesības padarīt pieejamu fiksētu izpildījumuIzpildītājiem ir ekskluzīvas tiesības atļaut padarīt sabiedrībai pieejamu savu fonogrammās fiksēto izpildījumu, izmantojot vadus vai bezvadu sistēmu, tā, lai sabiedrības locekļi var tiem piekļūt pašu izvēlētā vietā un laikā.III NODAĻAFONOGRAMMU PRODUCENTU TIESĪBAS11. pantsReproducēšanas tiesībasFonogrammu producentiem ir ekskluzīvas tiesības atļaut tiešu vai netiešu savu fonogrammu atveidojumu jebkādā veidā.12. pantsIzplatīšanas tiesības1. Fonogrammu producentiem ir ekskluzīvas tiesības atļaut padarīt sabiedrībai pieejamu savu fonogrammu oriģinālu un kopijas, tās pārdodot vai nododot īpašumtiesības uz tām citādi.2. Nekas šajā līgumā neietekmē Līgumslēdzēju pušu brīvību noteikt nosacījumus, ja tādi ir, saskaņā ar kuriem 1. punktā minēto tiesību izsmelšanu piemēro pēc tam, kad ar fonogrammas producenta atļauju pirmoreiz pārdots fonogrammas oriģināls vai kopija vai īpašumtiesības uz to nodotas citādi.13. pantsNomas tiesības1. Fonogrammu producentiem ir ekskluzīvas tiesības atļaut komerciālos nolūkos iznomāt sabiedrībai savu fonogrammu oriģinālu un kopijas pat pēc tam, kad tās izplatījis vai atļāvis izplatīt producents.2. Neatkarīgi no 1. punkta noteikumiem tā Līgumslēdzēja puse, kurā 1994. gada 15. aprīlī bija un vēl joprojām ir spēkā sistēma, saskaņā ar ko fonogrammu producentiem sniedz taisnīgu atlīdzību par viņu fonogrammu kopiju iznomāšanu, var turpināt izmantot šo sistēmu, ja fonogrammu iznomāšana komerciālos nolūkos nenodara būtisku kaitējumu fonogrammu producentu ekskluzīvajām reproducēšanas tiesībām.14. pantsTiesības padarīt pieejamas fonogrammasFonogrammu producentiem ir ekskluzīvas tiesības atļaut padarīt pieejamas sabiedrībai savas fonogrammas, izmantojot vadus vai bezvadu sistēmu, tā, lai sabiedrības locekļi tām var piekļūt pašu izvēlētā vietā un laikā.IV NODAĻAKOPĪGI NOTEIKUMI15. pantsTiesības saņemt atlīdzību par apraidi un atklātu raidījumu1. Izpildītājiem un fonogrammu producentiem ir tiesības uz vienreizēju taisnīgu atlīdzību par tiešu vai netiešu to fonogrammu apraidi vai jebkāda veida pārraidi sabiedrībai, kas publicētas komerciālos nolūkos.2. Līgumslēdzējas valstis savos tiesību aktos var noteikt, ka vienreizējo taisnīgo atlīdzību no lietotāja pieprasa izpildītājs vai fonogrammas producents, vai abi. Līgumslēdzējas puses var ieviest tiesību aktus, ar ko, ja izpildītājs un fonogrammas producentus nav noslēguši nolīgumu, nosaka noteikumus, saskaņā ar kuriem izpildītāji un fonogrammu producenti sadala vienreizējo taisnīgo atlīdzību.3. Visas Līgumslēdzējas puses paziņojumā, ko deponē WIPO ģenerāldirektoram, var darīt zināmu, ka tās piemēros 1. punkta noteikumus tikai attiecībā uz konkrētu izmantojumu vai ierobežos piemērošanu kādā citā veidā, vai arī vispār nepiemēros šos noteikumus.4. Šajā pantā fonogrammas, ko padara pieejamas sabiedrībai, izmantojot vadus vai bezvadu sistēmu, tā, lai sabiedrības locekļiem tās ir pieejamas pašu izvēlētā vietā un laikā, uzskata par komerciālos nolūkos izdotām fonogrammām.16. pantsIerobežojumi un izņēmumi1. Līgumslēdzējas puses savos tiesību aktos paredz tādus pašus ierobežojumus un izņēmumus attiecībā uz izpildītāju un fonogrammu producentu aizsardzību, kādus tās paredz savos tiesību aktos saistībā ar literāro un mākslas darbu autortiesību aizsardzību.2. Līgumslēdzējas puses visus šajā līgumā paredzētos ierobežojumus un izņēmumus saista ar tiem atsevišķajiem īpašajiem gadījumiem, kas nav pretrunā parasta izpildījuma vai fonogrammas izmantošanai un nepamatoti neskar izpildītāja vai fonogrammas producenta likumīgās intereses.17. pantsAizsardzības ilgums1. Tās aizsardzības ilgums, kas saskaņā ar šo līgumu jāpiešķir izpildītājiem, ir vismaz 50 gadi un to aprēķina, sākot ar tā gada beigām, kurā izpildījums tika fiksēts fonogrammā.2. Tās aizsardzības ilgums, kas saskaņā ar šo līgumu jāpiešķir fonogrammu producentiem, ir vismaz 50 gadi un to aprēķina, sākot ar tā gada beigām, kurā fonogramma tika publicēta, vai arī, ja šāda publicēšana nav notikusi, 50 gadi, ko aprēķina sākot ar tā gada beigām, kurā tika veikta fiksācija.18. pantsSaistības attiecībā uz tehniskajiem pasākumiemPret efektīvu tehnisko pasākumu apiešanu Līgumslēdzējas puses paredz adekvātu tiesisko aizsardzību un efektīvus tiesiskās aizsardzības līdzekļus, ko izpildītāji vai fonogrammu producenti izmanto saistībā ar savām tiesībām, kuras paredz šis līgums, un kas ierobežo tādu rīcību attiecībā uz viņu izpildījumu vai fonogrammām, ko attiecīgie izpildītāji vai fonogrammu producenti, vai tiesību akti neatļauj.19. pantsSaistības attiecībā uz informāciju par tiesību pārvaldību1. Līgumslēdzējas puses paredz adekvātus un efektīvus tiesiskās aizsardzības līdzekļus pret visām personām, kas apzināti veic kādu no turpmāk minētajām darbībām, zinot, un attiecībā uz civilajiem aizsardzības līdzekļiem tām būtu jāzina, ka tas ierosinās, veicinās vai slēps jebkādu to tiesību pārkāpumu, uz kurām attiecas šis līgums:i) bez atļaujas atceļ vai groza elektronisko informāciju par tiesību pārvaldību;ii) bez atļaujas izplata, ieved, lai izplatītu, pārraida, dara zināmu vai pieejamu sabiedrībai izpildījumu, fiksēta izpildījuma vai fonogrammu kopijas, zinot, ka elektroniskā informācija par tiesību pārvaldību ir atcelta vai grozīta bez atļaujas.2. Šajā pantā lietotais termins "informācija par tiesību pārvaldību" ir informācija, kas identificē izpildītāju, izpildītāja izpildījumu, fonogrammas producentu, fonogrammu, tiesību īpašnieku attiecībā uz izpildījumu vai fonogrammu, vai informācija par izpildījuma vai fonogrammas izmantošanas noteikumiem, kā arī visus skaitļi un kodi, kas ietver šādu informāciju, ja kāds no šiem informācijas elementiem ir pievienots fiksēta izpildījuma vai fonogrammas kopijai vai parādās saistībā ar paziņojumu sabiedrībai par fiksēta izpildījuma vai fonogrammas veidošanu.20. pantsFormalitātesUz šajā līgumā paredzēto tiesību esību un izmantošanu neattiecas nekādas formalitātes.21. pantsAtrunasIzņemot 15. panta 3. punkta noteikumus, attiecībā uz šo līgumu nav pieļaujamas nekādas atrunas.22. pantsSavlaicīga piemērošana1. Līgumslēdzējas puses attiecina Bernes konvencijas 18. panta noteikumus mutatis mutandis uz šajā līgumā paredzētajām izpildītāju un fonogrammu producentu tiesībām.2. Neatkarīgi no 1. punkta Līgumslēdzēja puse var ierobežot šā līguma 5. panta piemērošanu līdz izpildījumam, ko veica pēc tam, kad līgums stājās spēkā minētajā Pusē.23. pantsTiesību īstenošanas noteikumi1. Līgumslēdzējas puses saskaņā ar savu tiesību sistēmu apņemas noteikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu šā līguma piemērošanu.2. Līgumslēdzējas puses nodrošina, ka izpildes procedūras ir pieejamas saskaņā ar Pusēs spēkā esošajiem tiesību aktiem, lai atļautu efektīvu rīcību pret katru to tiesību pārkāpumu, uz ko attiecas šis līgums, ietverot paātrinātas aizsardzības līdzekļus pārkāpumu novēršanai un turpmāku pārkāpumu novēršanas līdzekļus.V NODAĻAADMINISTRATĪVĀS UN NOBEIGUMA KLAUZULAS24. pantsAsambleja1. a) Līgumslēdzējām pusēm ir asambleja.b) Katru Līgumslēdzēju pusi pārstāv viens delegāts, kam var palīdzēt tā aizstājēji, padomdevēji un eksperti.c) Katras delegācijas izdevumus sedz tā Līgumslēdzēja puse, kas iecēlusi delegāciju. Asambleja var lūgt WIPO, lai tā piešķir finansiālu palīdzību to Līgumslēdzēju pušu delegāciju līdzdalības veicināšanai, kuras saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās Asamblejas ieviesto praksi uzskata par jaunattīstības valstīm vai valstīm, kuras atrodas pārejas posmā uz tirgus ekonomiku.2. a) Asambleja risina problēmas, kas saistītas ar šā līguma uzturēšanu, attīstību, piemērošanu un darbību.b) Asambleja veic funkcijas, kas tai piešķirtas saskaņā ar 26. panta 2. punktu attiecībā uz dažu starpvaldību organizāciju iekļaušanu šajā līgumā.c) Asambleja lemj par visu diplomātisko konferenču sasaukšanu, lai pārskatītu šo līgumu, un sniedz WIPO ģenerāldirektoram vajadzīgos norādījumus šādu diplomātisko konferenču sagatavošanai.3. a) Katrai Līgumslēdzējai pusei, kas ir valsts, ir viena balss un tā balso tikai savā vārdā.b) Visas Līgumslēdzējas puses, kas ir starpvaldību organizācijas, var piedalīties balsošanā savu dalībvalstu vietā ar tādu balsu skaitu, kas ir līdzvērtīgs to dalībvalstu skaitam, kas ir šā līguma puses. Šādas starpvaldību organizācijas nepiedalās balsošanā, ja kāda no tās dalībvalstīm izmanto savas balsošanas tiesības, un otrādi.4. Asambleja sanāk parastā sesijā reizi divos gados, un sesiju sasauc WIPO ģenerāldirektors.5. Asambleja izveido pati savu reglamentu, iekļaujot tajā ārkārtas sesiju sasaukšanu, prasības attiecībā uz kvorumam un atbilstīgi šā līguma noteikumiem arī balsu vairākumu, kas vajadzīgs dažādu lēmumu pieņemšanai.25. pantsStarptautiskais birojsWIPO starptautiskais birojs pilda administratīvos uzdevumus, kas attiecas uz šo līgumu.26. pantsTiesības kļūt par Līgumslēdzēju pusi1. Jebkura WIPO dalībvalsts var kļūt par šā līguma Pusi.2. Asambleja var izlemt par jebkuras tās starpvaldību organizācijas iekļaušanu šajā līgumā, kas paziņo, ka ir kompetenta jautājumos, uz kuriem attiecas šis līgums, un ka tai ir savi tiesību akti, kas ir saistoši visām tās dalībvalstīm saistībā ar jautājumiem, uz kuriem attiecas šis līgums, un ka saskaņā ar savu iekšējo kārtību tā ir attiecīgi pilnvarota kļūt par šā līguma Pusi.3. Eiropas Kopiena pēc tam, kad tā diplomātiskajā konferencē, kurā pieņēma šo līgumu, izteikusi iepriekš minētajā punktā minēto paziņojumu, var kļūt par šā līguma Pusi.27. pantsTiesības un pienākumi saskaņā ar šo līgumuCiktāl šā līguma īpašie noteikumi neparedz pretēji, katra Līgumslēdzēja puse izmanto visas tiesības un pilda visas saistības, kas paredzētas saskaņā ar šo līgumu.28. pantsLīguma parakstīšanaŠo līgumu visas WIPO dalībvalstis un Eiropas Kopiena var parakstīt līdz 1997. gada 31. decembrim.29. pantsLīguma stāšanās spēkāŠis līgums stājas spēkā, kad pagājuši trīs mēneši pēc tam, kad dalībvalstis WIPO ģenerāldirektoram ir deponējušas 30 ratifikācijas vai pievienošanās dokumentus.30. pantsDiena, kad kļūst par Līgumslēdzēju pusiŠis līgums ir saistošs:i) 30 dalībvalstīm, kas minētas 29. pantā, no dienas, kad šis līgums ir stājies spēkā;ii) visām pārējām dalībvalstīm pēc tam, kad pagājuši trīs mēneši no dienas, kad tās deponējušas savus dokumentus WIPO ģenerāldirektoram;iii) Eiropas Kopienai tad, kad pagājuši trīs mēneši pēc tam, kad tā deponējusi ratifikācijas vai pievienošanās dokumentu, ja šāds dokuments ir deponēts pēc šā līguma stāšanās spēkā saskaņā ar 29. pantu, vai kad pagājuši trīs mēneši pēc šā līguma stāšanās spēkā, ja šāds dokuments ir deponēts, pirms šis līgums stājies spēkā;iv) visām pārējām starpvaldību organizācijām, kam atļauts kļūt par šā līguma Pusēm, tad, kad pagājuši trīs mēneši pēc tam, kad tās deponējušas savu pievienošanās dokumentu.31. pantsLīguma denonsēšanaŠo līgumu var denonsēt jebkura Līgumslēdzēja puse, nosūtot paziņojumu WIPO ģenerāldirektoram. Denonsēšana stājas spēkā tad, kad pagājis viens gads no dienas, kad WIPO ģenerāldirektors saņēmis paziņojumu.32. pantsLīguma valodas1. Šis līgums ir parakstīts vienā oriģināleksemplārā angļu, arābu, ķīniešu, franču, krievu un spāņu valodā, un visas līguma versijas šajās valodās ir vienlīdz autentiskas.2. Oficiālu tekstu valodās, kas nav minētas 1. punktā, izveido WIPO ģenerāldirektors pēc ieinteresētās personas lūguma, apspriežoties ar visiem interesentiem. Šajā punktā "ieinteresētā persona" ir jebkura WIPO dalībvalsts, kuras valsts valoda vai viena no valsts valodām ir iesaistīta, kā arī Eiropas Kopiena un visas pārējās starpvaldību organizācijas, kas var kļūt par šā līguma Pusēm, ja ir iesaistīta viena no attiecīgās starpvaldību organizācijas valsts valodām.33. pantsDepozitārsŠā līguma depozitārs ir WIPO ģenerāldirektors.--------------------------------------------------Pieņemtie paziņojumiAttiecībā uz 1. panta 2. punktuŠā līguma 1. panta 2. punkts precizē attiecības starp tiesībām uz fonogrammām saskaņā ar šo līgumu un to darbu autortiesībām, kas ir ietverti fonogrammās. Ja vajadzīga gan fonogrammā ietvertā darba autora, gan tā izpildītāja vai producenta atļauja, kam ir tiesības uz fonogrammu, vajadzība pēc autora atļaujas netiek atcelta tāpēc vien, ka ir vajadzīga arī izpildītāja vai producenta atļauja, un otrādi.Nekas 1. panta 2. punktā nekavē Līgumslēdzēju pusi nodrošināt izpildītāju vai fonogrammas producentu ar ekskluzīvām tiesībām papildus tām, kas jānodrošina saskaņā ar šo līgumu.Attiecībā uz 2. panta b) punktuŠā līguma 2. panta b) punktā paredzētā fonogrammas definīcija nenozīmē, ka tiesības uz fonogrammu kaut kādā veidā tiek ietekmētas, iekļaujot to kinematogrāfijas vai citos audiovizuālos darbos.Attiecībā uz 2. panta e) punktu un 8., 9., 12. un 13. pantuŠajos pantos lietotās frāzes "kopijas" un "oriģināls un kopijas", uz kurām saskaņā ar minētajiem pantiem attiecas izplatīšanas tiesības un nomas tiesības, attiecas tikai uz fiksētām kopijām, ko var laist apgrozībā kā materiālas lietas.Attiecībā uz 3. panta 2. punktuPiemērojot 3. panta 2. punktu, fiksācija ir ieraksta galīgā pabeigšana galvenajā lentē ("bande-mére").Attiecībā uz 3. pantuAtsaucoties uz Romas konvencijas 5. panta a) punktā un 16. panta a) punkta iv) apakšpunktā minēto terminu "citas Līgumslēdzējas valsts piederīgo", šo terminu attiecinot uz šo līgumu attiecībā uz starpvaldību organizāciju, kas ir šā līguma Puse, interpretē kā tādas valsts piederīgo, kas ir minētās organizācijas locekle.Attiecībā uz 7., 11. un 16. pantuReproducēšanas tiesības, kas izklāstītas 7. un 11. pantā, un izņēmumus, ko attiecībā uz šīm tiesībām pieļauj 16. pants, pilnīgi piemēro attiecībā uz digitālo vidi, jo īpaši attiecībā uz izpildījuma un fonogrammu izmantošanu ciparu formātā. Aizsargāta izpildījuma vai fonogrammu, kas ir ciparu formātā, uzglabāšana elektroniskajos sabiedrības saziņas līdzekļos šo pantu nozīmē ir reprodukcija.Attiecībā uz 15. pantuŠā līguma 15. pants nesniedz galīgu atbildi attiecībā uz jautājumu par tām tiesībām uz apraidi un atklātu raidījumu, kas pienākas izpildītājiem un fonogrammu producentiem digitālajā laikmetā, kā arī par šo tiesību apjomu. Delegācijas nevarēja vienoties par atšķirīgiem priekšlikumiem attiecībā uz ekskluzīvu tiesību piešķiršanu atsevišķos gadījumos vai tiesību piešķiršanu, nepieļaujot atrunas, tādēļ šo jautājumu atlika līdz nākamajai izskatīšanai.Attiecībā uz 15. pantuŠā līguma 15. pants neliedz piešķirt tiesības, kas saskaņā ar šo pantu jāpiešķir folkloras izpildītājiem un tiem fonogrammu producentiem, kas ieraksta folkloru, ja šādas fonogrammas nav bijušas izdotas komerciālos nolūkos.Attiecībā uz 16. pantuPieņemtais paziņojums attiecībā uz 10. pantu (par ierobežojumiem un izņēmumiem WIPO līgumā par autortiesībām) ir piemērojams mutatis mutandis arī attiecībā uz 16. pantu (par ierobežojumiem un izņēmumiem) WIPO līgumā par izpildījumu un fonogrammām.Attiecībā uz 19. pantuPieņemtais paziņojums attiecībā uz 12. pantu (par saistībām attiecībā uz informāciju par tiesību pārvaldību) WIPO līgumā par autortiesībām ir piemērojams mutatis mutandis arī attiecībā uz 19. pantu (par saistībām attiecībā uz informāciju par tiesību pārvaldību) WIPO līgumā par izpildījumu un fonogrammām.--------------------------------------------------


type: other

text:
Datenschutzerklärung - Unternehmer Oberbayern
 GWF Gesellschaft für Wirtschafts- und Finanzberatung mbH
 Schleißheimer Straße 15, 85748 Garching bei München
 vertreten durch den Geschäftsführer Werner Frech
 Weitere Kontaktaufnahmemöglichkeiten:
 Telefon: +49 89 9920400
 E-Mail: info@gwf-mbh.de
 Unser Webauftritt wird gehostet bei der Firma Hetzner Online GmbH, Industriestr. 25, 91710 Gunzenhausen. Die Datenschutzbestimmungen der Hetzner Online AG ist abrufbar unter https://www.hetzner.de/rechtliches/datenschutz/.
 Zu den Sicherheitsmaßnahmen gehört insbesondere die verschlüsselte Übertragung von Daten zwischen Ihrem Browser und unserem Server (SSL-Verschlüsselung).
 Wir erheben auf Grundlage unserer berechtigten Interessen im Sinne des Art. 6 Abs. 1 lit. f. DSGVO Daten über jeden Zugriff auf den Server, auf dem sich dieser Dienst befindet (sogenannte Serverlogfiles). Zu den Zugriffsdaten gehören der Name der abgerufenen Webseite, Datei, Datum und Uhrzeit des Abrufs, übertragene Datenmenge, Meldung über erfolgreichen Abruf, Browsertyp nebst Version, das Betriebssystem des Nutzers, Referrer URL (die zuvor besuchte Seite), IP-Adresse und der anfragende Provider.
 Formulare für Kontaktaufnahme, Anfragen und Terminbuchung, E-Mail-Kontakt
 Unsere Internetseite hält Formulare bereit, die für die elektronische Kontaktaufnahme zu unserem Unternehmen, für fachliche Anfragen und für die Terminbuchung genutzt werden können. Die vom Nutzer in die Eingabemasken eingegebenen Daten werden an uns übermittelt und gespeichert. Darüber hinaus werden zusätzlich die IP-Adresse des Nutzers sowie Datum und Uhrzeit der Übermittlung gespeichert. Für die Verarbeitung der Daten wird im Rahmen des Absendevorgangs die Einwilligung des Nutzers eingeholt. Rechtsgrundlage für die Verarbeitung ist Art. 6 Abs.1 lit. a DSGVO. Soweit es die Speicherung der IP- Adresse betrifft, ist weitere Rechtsgrundlage Art. 6 Abs.1 lit. f DSGVO.
 Alternativ ist eine Kontaktaufnahme über die auf unserer Internetseite hierzu genannte E-Mail-Adresse möglich. In diesem Fall werden neben der E-Mail-Adresse diejenigen personenbezogenen Daten übermittelt, die vom Nutzer in der E-Mail aufgeführt werden. Rechtsgrundlage ist insoweit Art. 6 Abs.1 lit. f DSGVO. Die Verarbeitung der über Formulare oder per E-Mail übermittelten Daten dient ausschließlich zur Durchführung der gewünschten Kontaktaufnahme. Die Speicherung der sonstigen Daten erfolgt, um eine missbräuchliche Verwendung der Internetseite zu verhindern bzw. aufzudecken und die Sicherheit unseres Systems sicherzustellen. Es erfolgt keine Weitergabe der Daten an Dritte, sofern keine gesetzliche Offenbarungspflicht besteht.
 Die im Formular gemachten Angaben können in unserem Customer-Relationship-Management System (“CRM System”) oder vergleichbaren Hilfsmitteln zur Anfragenorganisation gespeichert werden. Die Daten werden gelöscht, sobald sie für die Erreichung des Zweckes ihrer Erhebung nicht mehr erforderlich sind. Soweit es die vom Nutzer im Formular bzw. in der E-Mail übermittelten Daten betrifft, ist dies der Fall, wenn die diesbezügliche Kommunikation beendet ist, es sei denn, dem Kommunikationsinhalt kommt auch danach noch rechtliche Bedeutung zu.
 Diese Website nutzt Klick-Tipp für den Versand von Newslettern. Anbieter ist die KLICK-TIPP LIMITED, 15 Cambridge Court, 210 Shepherd’s Bush Road, London W6 7NJ, Vereinigtes Königreich. Klick-Tipp ist ein Dienst, mit dem u.a. der Versand von Newslettern organisiert und analysiert werden kann. Die von Ihnen zum Zwecke des Newsletterbezugs eingegeben Daten werden auf den Servern von Klick-Tipp gespeichert. Wenn wir Newsletter mit Hilfe von Klick-Tipp versenden, können wir feststellen, ob eine Newsletter-Nachricht geöffnet und welche Links ggf. angeklickt wurden. Klick-Tipp ermöglicht es uns auch, die Newsletter-Empfänger anhand verschiedener Kategorien zu unterteilen (sog. Tagging). Dabei lassen sich die Newsletterempfänger z.B. nach Geschlecht, persönlichen Vorlieben (z.B. Vegetarier oder Nicht-Vegetarier) oder Kundenbeziehung (z.B. Kunde oder potenzieller Kunde) unterteilen. Auf diese Weise lassen sich die Newsletter besser an die jeweiligen Zielgruppen anpassen. Nähere Informationen erhalten Sie unter: https://www.klick-tipp.com und https://www.klick-tipp.com/handbuch. Wenn Sie keine Analyse durch Klick-Tipp wollen, müssen Sie daher den Newsletter abbestellen. Hierfür stellen wir in jeder Newsletternachricht einen entsprechenden Link zur Verfügung. Des Weiteren können Sie den Newsletter auch direkt auf der Website abbestellen. Die von Ihnen zum Zwecke des Newsletter-Bezugs bei uns hinterlegten Daten werden von uns bis zu Ihrer Austragung aus dem Newsletter gespeichert und nach der Abbestellung des Newsletters sowohl von unseren Servern als auch von den Servern von Klick-Tipp gelöscht. Daten, die zu anderen Zwecken bei uns gespeichert wurden (z.B. E-Mail-Adressen für den Mitgliederbereich) bleiben hiervon unberührt. Näheres entnehmen Sie den Datenschutzbestimmungen von Klick-Tipp unter: https://www.klick-tipp.com/datenschutzerklaerung. Wir haben einen Vertrag über Auftragsdatenverarbeitung mit Klick-Tipp abgeschlossen, in dem wir Klick-Tipp verpflichten, die Daten unserer Kunden zu schützen und sie nicht an Dritte weiterzugeben.
 Sicherheitshinweis: wir weisen ausdrücklich darauf hin, dass die Datenübertragung im Internet (z.B. bei der Kommunikation per E-Mail) unsicher ist und nicht lückenlos vor dem Zugriff Dritter geschützt werden kann. Mit einer Kontaktaufnahme erklären Sie sich im Bewusstsein der allgemeinen Risiken der E-Mail Kommunikation einverstanden, dass wir E-Mails mit personenbezogenen Daten unverschlüsselt versenden. Auf ausdrücklichen Wunsch wird eine Verschlüsselung verwendet. Wenn Sie uns eine E-Mail Adresse zur Kommunikation nennen, verpflichten Sie sich, diese regelmäßig (mind. täglich) abzurufen. E-Mails an diese Adresse gelten als zugegangen, sofern wir keine Fehlermeldung erhalten. Informieren Sie uns bitte unverzüglich bei Veränderungen Ihrer Kommunikationsdaten. E-Mails sind unsicher und nachträglich veränderbar. Verträge, Absprachen und Auskünfte sind für uns nur gem. §§ 126, 126a, 126b BGB (Form: schriftlich, qualifizierte elektronische Signatur oder unterschriebenes Telefax) rechtsverbindlich, nicht per E-Mail oder mündlich.
 Blog und Seiten mit Kommentarfunktion
 Wir halten auf unserer Internetseite Funktionen bereit, die Nutzern die Möglichkeit bieten, zu einzelnen Beiträgen oder Seiten Kommentare abzugeben, wozu eine Anmeldung unter Angabe einer E-Mailadresse und eines frei wählbaren Nutzernamens (Pseudonym) erforderlich ist. Die Kommentare (nebst Nutzernamen) sind für jedermann sichtbar und können ihrerseits wiederum von Dritten kommentiert werden.
 Gibt eine betroffene Person einen Kommentar ab, wird neben dem abgegebenen Kommentar, der angegebenen E-Mailadresse und dem gewählten Nutzernamen die IP-Adresse der betroffenen Person an uns übermittelt und gespeichert. Rechtsgrundlage hierfür ist Art. 6 Abs.1 lit. f DSGVO. Die Speicherung ist aus Sicherheitsgründen erforderlich. Zudem werden die Daten im Falle von rechtsverletzenden Kommentaren von unserem Unternehmen gegebenenfalls zum Zwecke der Rechtsverteidigung benötigt. Eine Weitergabe der E- Mailadresse und der IP-Adresse an Dritte erfolgt nur, sofern eine gesetzliche Offenbarungspflicht besteht oder dies zu unserer Rechtsverteidigung erforderlich ist. Die abgegebenen Kommentare können von der betroffenen Person jederzeit abgeändert oder gelöscht werden.
 Die im Blog bereitgehaltenen Kommentare Dritter können abonniert werden. Hierzu ist eine Anmeldung unter Angabe einer E-Mailadresse erforderlich, welche an uns übermittelt und gespeichert wird. Die übermittelten Daten werden von uns ausschließlich zu diesem Zweck verwendet. Die Option zum Abonnement von Kommentaren kann jederzeit beendet werden. In diesem Fall wird die in diesem Zusammenhang von uns gespeicherte E-Mailadresse gelöscht.
 Google reCAPTCHA, Anbieter ist die Google Inc., 1600 Amphitheatre Parkway, Mountain View, CA 94043, USA (“Google”). Datenschutzerklärung: https://www.google.com/intl/de/policies/privacy/ und https://www.google.com/recaptcha/intro/android.html.
 PayPal, Anbieter dieses Zahlungsdienstes ist die PayPal (Europe) S.à.r.l. et Cie, S.C.A., 22-24 Boulevard Royal, L-2449 Luxembourg (im Folgenden “PayPal”). Datenschutzerklärung: https://www.paypal.com/de/webapps/mpp/ua/privacy-full
 Wurden die Sie betreffenden personenbezogenen Daten von uns öffentlich gemacht und sind wir nach obenstehenden Grundsätzen zur Löschung der personenbezogenen Daten verpflichtet, so trifft uns ebenfalls die Pflicht, andere für die Datenverarbeitung Verantwortliche darüber in Kenntnis zu setzen, dass Sie als betroffene Person die Löschung sämtlicher Links zu diesen personenbezogenen Daten oder von Kopien oder Replikationen dieser personenbezogenen Daten verlangt haben. Wir ergreifen diesbezüglich, unter Berücksichtigung der verfügbaren Technologie und der Implementierungskosten angemessene Maßnahmen, auch technischer Art, um diesen Pflichten nachzukommen, soweit die Verarbeitung nicht weiterhin erforderlich ist, also gesetzliche Vorgaben dies vorschreiben oder berechtigte Interessen der Löschung entgegenstehen.
 Die Aufsichtsbehörde, bei der die Beschwerde eingereicht wurde, unterrichtet Sie über den Stand und die Ergebnisse der Beschwerde einschließlich der Möglichkeit eines gerichtlichen Rechtsbehelfs nach Art. 78 DSGVO


type: legislation

text:
 Svarbus teisinis pranešimas
 |
 52009PC0280
 Pasiūlymas Tarybos ir Komisijos sprendimas dėl Bendrijos pozicijos Stabilizacijos ir asociacijos komitete dėl perėjimo į antrąjį Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos asociacijos etapą, remiantis Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo 5 straipsniu /* KOM/2009/0280 galutinis */
 [pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 7.10.2009KOM(2009) 280 galutinisPasiūlymasTARYBOS IR KOMISIJOS SPRENDIMASdėl Bendrijos pozicijos Stabilizacijos ir asociacijos komitete dėl perėjimo į antrąjį Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos asociacijos etapą, remiantis Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo 5 straipsniuAIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. ĮžANGAStabilizacijos ir asociacijos susitarimas (SAS), kuriuo įsteigiama Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos asociacija, įsigaliojo 2004 m. balandžio 1 d.SAS 5 straipsnio 1 dalyje sakoma, kad „asociacija visiškai įgyvendinama per daugiausia dešimties metų pereinamąjį laikotarpį, kuris yra padalytas į du etapus“. Šio padalijimo į etapus tikslas – palaipsniui įgyvendinti Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo nuostatas.To paties straipsnio 3 dalyje nustatoma, kad „praėjus ketveriems metams po šio Susitarimo įsigaliojimo, Stabilizacijos ir asociacijos taryba įvertina padarytą pažangą bei priima sprendimą dėl antrojo etapo bei jo trukmės, taip pat dėl to, ar reikia keisti antrąjį etapą reglamentuojančių nuostatų turinį“.2008 m. vasario mėn., gavusi Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos vyriausybės raštą, kuriame ji informavo Komisiją apie pasirengimą pradėti pasiruošimą perėjimui į antrąjį etapą, Komisija pradėjo vertinti, kokią pažangą šalis padarė šioje srityje.Komisija paprašė, kad Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija pateiktų naujausią informaciją apie sritis, kurioms antrajame etape taikomos konkrečios SAS nuostatos, t. y. įsisteigimo, paslaugų teikimo ir einamųjų mokėjimų ir kapitalo judėjimo srityje.2. ĮSIPAREIGOJIMų įGYVENDINIMAS PAGAL PIRMąJį SAS ETAPąKomisija, išanalizavusi šalies atsakymus, padarė išvadą, kad šalis yra pasiruošusi vykdyti įsipareigojimus, susijusius su perėjimu į antrąjį etapą. 2008 m. pažangos ataskaitoje[1] Komisija pažymėjo, kad „šalis atitinka visus įsipareigojimus, numatytus pagal SAS V antraštinės dalies (Darbuotojų judėjimas, įsisteigimas, paslaugų teikimas, kapitalas) įgyvendinimo pirmąjį etapą“.3. ĮSIPAREIGOJIMAI PAGAL ANTRąJį SAS ETAPąNorint pereiti į antrąjį asociacijos etapą, reikia įvykdyti tokias sąlygas:Įsisteigimas- Remiantis SAS 48 straipsnio 5 dalies c punktu , Stabilizacijos ir asociacijos taryba:- svarsto galimybę teisę įsigyti ir naudotis nekilnojamojo turto nuosavybės teisėmis išplėsti Bendrijos bendrovių padaliniams ten, kur šios teisės būtinos vykdyti ūkinę veiklą, kuriai jos yra įkurtos.Remiantis šiuo straipsniu, abi Šalys aptaria klausimą dėl teisių, kurios pirmajame etape galioja tik Bendrijos bendrovių pavaldžiosioms bendrovėms, taikymo išplėtimo Bendrijos bendrovių padaliniams.Nežiūrint to, Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija jau ėmėsi keleto žingsnių liberalizuoti savo nekilnojamojo turto rinką. Bendrijos bendrovė jau gali laisvai įsigyti butų ir gyvenamųjų pastatų nuosavybės teises per savo padalinius, kadangi priimti šie įstatymai:- Įstatymas, kuriuo iš dalies keičiamas Įstatymas dėl nuosavybės teisės ir kitų daiktinių teisių (įsigaliojo 2008 m. liepos mėn., Valstybės oficialusis leidinys Nr. 92/08); jame išdėstytos nuostatos, kuriomis užtikrinama, kad Bendrijos fiziniams ir juridiniams asmenims, kaip ir šalies piliečiams, suteikiamos lygios nuosavybės teisės į nekilnojamąjį turtą, įskaitant žemę statyboms, ir teisės į ilgalaikę žemės ūkio paskirties žemės nuomą;- Įstatymas dėl žemės statyboms (įsigaliojo 2008 m. liepos mėn., Valstybės oficialusis leidinys Nr. 82/08); jame toliau paaiškinamos teisės ir įsipareigojimai, susiję su žeme statyboms.Bendrijos bendrovėms, norinčioms įgyti nuosavybės teisę į žemę statyboms, reikia išankstinio leidimo ir tebegalioja apribojimai dėl žemės ūkio paskirties žemės įsigijimo.- Remiantis SAS 54 straipsniu , Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija:- gali įvesti arba toliau taikyti priemones, kuriomis nukrypstama nuo SAS skyriaus dėl įsisteigimo nuostatų, susijusių su Bendrijos bendrovių ir tam tikrų pramonės šakų nacionalinių subjektų įsisteigimu, tik gavus Stabilizacijos ir asociacijos tarybos leidimą bei laikantis jos nustatytų sąlygų.Šios priemonės yra pagrįstos ir reikalingos padėčiai ištaisyti ir nebetaikomos praėjus daugiausia dvejiems metams po pirmojo etapo pabaigos.54 straipsnis taikomas pramonės šakoms, kurios yra pertvarkomos (arba kuriose yra atsiradę didelių sunkumų), kurioms gresia panaikinimas (arba gerokas sumažėti bendra rinkos dalis) arba jos yra naujos pramonės šakos šalyje.Nors pirmojo asociacijos etapo metu Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija gali šias priemones taikyti negavusi Stabilizacijos ir asociacijos tarybos leidimo, ji šia galimybe nepasinaudojo.Paslaugų teikimas- Remiantis SAS 55 straipsniu , Stabilizacijos ir asociacijos taryba:- įsipareigoja antrajame etape imtis reikiamų priemonių palaipsniui įgyvendinti šio straipsnio 1 dalies nuostatas, kuriose pagal SAS numatyta palaipsniui sudaryti paslaugų teikimo galimybes Bendrijos arba Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos bendrovėms arba nacionaliniams subjektams, įsisteigusiems kitoje Šalyje nei ta, kurios asmeniui skirtos paslaugos.55 straipsnio 2 dalyje nurodyta, kad vykstant pirmiau minėtoje dalyje nurodytam liberalizavimo procesui, Šalys leidžia laikiną judėjimą paslaugas teikiantiems fiziniams asmenims arba fiziniams asmenims, kuriuos paslaugų teikėjas yra įdarbinęs kaip pagrindinį personalą (kaip apibrėžta 53 straipsnyje). Tai apima fizinius asmenis, kurie atstovauja Bendrijos arba Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos bendrovei arba nacionaliniam subjektui ir nori laikinai atvykti susitarti dėl paslaugų pardavimo arba dėl sutarčių parduoti paslaugas minėto paslaugų teikėjo vardu sudarymo, kai minėtieji atstovai patys nedalyvaus tiesiogiai parduodant paslaugas plačiajai visuomenei arba patys jų neteiks.Prieš imantis minėtųjų priemonių, bus atsižvelgiama į Šalių padarytą pažangą derinant savo įstatymus. Stabilizacijos ir asociacijos taryba vėliau gali diskutuoti dėl konkrečių šių priemonių taikymo detalių, priklausomai nuo šalies padarytos pažangos šioje srityje.Remiantis SAS 55 straipsnio 3 dalimi, susitarimo Šalys toliau turėtų peržiūrėti ir paprastinti reikalavimus ir procedūras dėl paslaugų teikimo jų teritorijoje.Einamieji mokėjimai ir kapitalo judėjimas- Remiantis SAS 59 straipsnio 2 dalimi , Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija:- užtikrina laisvą kapitalo, susijusio su portfelinių investicijų ir su trumpesnio nei vienerių metų laikotarpio finansinėmis paskolomis bei kreditais, judėjimą.Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija jau patvirtino, kad prasidėjus antrajam etapui minėtosios nuostatos bus įgyvendintos šiais teisės aktais:- Įstatymu dėl operacijų užsienio valiuta (Valstybės oficialusis leidinys Nr. 34/2001; 49/2001 ir 103/2001, paskutiniai įstatymo pakeitimai įsigaliojo 2008 m. liepos mėn., Valstybės oficialusis leidinys Nr. 81). Šio įstatymo 59 straipsnyje (pereinamojo laikotarpio nuostatos) aiškiai nustatoma, kad „pasibaigus Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo pirmajam etapui“ „nustoja galioti“ rezidentų portfelinėms investicijoms į vertybinius popierius taikomi apribojimai;- panaikinus Sprendimą dėl nerezidentų atliekamų vertybinių popierių operacijų būdų ir sąlygų (panaikinta 2007 m. gruodžio mėn., Valstybės oficialusis leidinys Nr. 159/07), kuriuo šalis užtikrino portfelinių investicijų liberalizavimą, išskyrus kelis apribojimus rezidentams, kurie bus automatiškai panaikinti perėjus į antrąjį etapą (kaip numatyta Įstatymo dėl operacijų užsienio valiuta 59 straipsnyje, žr. pirmiau).- Remiantis SAS 60 straipsniu , Stabilizacijos ir asociacijos taryba:- svarsto būdus, kurie padėtų užtikrinti visapusišką Bendrijos taisyklių dėl kapitalo judėjimo taikymą.Pagal šį straipsnį abi Šalys aptaria, kaip toliau laipsniškai derinti Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos teisės aktus su acquis kapitalo judėjimo srityje, siekiant juos visiškai suderinti.Pagal šią nuostatą, Stabilizacijos ir asociacijos taryba antrajame etape galėtų aptarti klausimą dėl galimybės Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos rezidentams atidaryti ir turėti banko sąskaitas užsienyje. Dabartiniais šalies teisės aktais šiuo klausimu numatyti tam tikri apribojimai. Praktiškai tai galėtų sukliudyti šalies rezidentams vykdyti portfelines investicijas ES valstybėse narėse, nepaisant, kad ši teisė jiems suteikta SAS 59 straipsnio 2 dalimi.Laipsniškas įstatymų derinimas- Remiantis SAS 68 straipsniu , Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija stengiasi užtikrinti, kad jos įstatymai būtų palaipsniui suderinti su Bendrijos teisės aktais. Pirmajame etape šis laipsniškas suderinimas pirmiausia turėtų vykti acquis vidaus rinkos srityje bei „kitose su prekyba susijusiose srityse“.Tačiau Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos vykdomas laipsniškas teisės aktų derinimas su ES acquis , jau pirmajame etape apėmė visas sritis, panašiai, kaip ir visose kitose šalyse kandidatėse, įskaitant tas šalis, kuriose derinimas buvo numatytas tik antrajame etape. Todėl laipsniškas derinimo procesas bus tęsiamas ir toliau.PasiūlymasTARYBOS IR KOMISIJOS SPRENDIMASdėl Bendrijos pozicijos Stabilizacijos ir asociacijos komitete dėl perėjimo į antrąjį Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos asociacijos etapą, remiantis Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo 5 straipsniuEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,atsižvelgdamos į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 310 straipsnį kartu su jos 300 straipsnio 2 dalies antruoju papunkčiu,atsižvelgdamos į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 101 straipsnio antrąją pastraipą,atsižvelgdamos į Komisijos pasiūlymą,kadangi:(1) Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos stabilizacijos ir asociacijos susitarimas įsigaliojo 2004 m. balandžio 1 d.(2) Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo 5 straipsnyje nurodytas daugiausia dešimties metų pereinamasis laikotarpis, kuris yra padalytas į du etapus.(3) Pirmasis etapas prasidėjo 2004 m. balandžio 1 d., kai įsigaliojo Stabilizacijos ir asociacijos susitarimas.(4) Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo 5 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad praėjus ketveriems metams po šio Susitarimo įsigaliojimo, Stabilizacijos ir asociacijos taryba įvertina padarytą pažangą bei priima sprendimą dėl perėjimo į antrąjį etapą bei jo trukmės, taip pat dėl to, ar reikia keisti antrąjį etapą reglamentuojančių nuostatų turinį.(5) Šalys pasiryžusios įvykdyti perėjimo į antrąjį asociacijos etapą įsipareigojimus.(6) Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija imasi priemonių, kurių reikia užtikrinti, kad laikomasi visų perėjimo į antrąjį etapą įsipareigojimų,PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:Vienintelis straipsnisPriede pateikiamas Stabilizacijos ir asociacijos tarybos sprendimo projektas dėl perėjimo į antrąjį asociacijos etapą, kurį turi priimti Bendrija Stabilizacijos ir asociacijos taryboje, įsteigtoje pagal Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos stabilizacijos ir asociacijos susitarimą.Priimta BriuselyjeTarybos vardu Komisijos varduPirmininkas PirmininkasPRIEDASStabilizacijos ir asociacijos tarybos sprendimo projektas Nr. .../092009 m. ... ... d.dėl perėjimo į antrąjį Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos asociacijos etapą, remiantis Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo 5 straipsniuSTABILIZACIJOS IR ASOCIACIJOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos stabilizacijos ir asociacijos susitarimą, ypač į 5 straipsnio 3 dalį,kadangi:1. Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo 5 straipsnio 1 dalyje numatytas daugiausia dešimties metų pereinamasis laikotarpis, kuris yra padalytas į du etapus.2. Pirmasis etapas prasidėjo 2004 m. balandžio 1 d., kai įsigaliojo Stabilizacijos ir asociacijos susitarimas.3. Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo 5 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad Stabilizacijos ir asociacijos taryba įvertina padarytą pažangą bei priima sprendimą dėl perėjimo į antrąjį etapą bei jo trukmės, taip pat dėl to, ar reikia keisti antrąjį etapą reglamentuojančių nuostatų turinį.4. Šalys pasiryžusios įvykdyti perėjimo į antrąjį asociacijos etapą įsipareigojimus.5. Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija imasi priemonių, kurių reikia užtikrinti, kad laikomasi visų perėjimo į antrąjį etapą įsipareigojimų,NUSPRENDĖ:1 straipsnisPerėjimas į Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos stabilizacijos ir asociacijos susitarimo antrąjį etapą, nurodytą 5 straipsnio 3 dalyje, įsigalioja.2 straipsnisŠis sprendimas įsigalioja tą dieną, kai jį priima Stabilizacijos ir asociacijos taryba.Priimta Briuselyje 2009 m. .. ..Stabilizacijos ir asociacijos tarybos varduPirmininkas[1] SEC (2008) 2695 galutinis, Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija. 2008 m. pažangos ataskaita, 2008 m. lapkričio 5 d., Briuselis.


text:
 Avis juridique important
 |
 32002L0008
 Directive 2002/8/CE de la Commission du 6 février 2002 modifiant les directives 72/168/CEE et 72/180/CEE concernant les caractères et conditions minimales pour l'examen des variétés des espèces de légumes et de plantes agricoles
 Journal officiel n° L 037 du 07/02/2002 p. 0007 - 0008
 Directive 2002/8/CE de la Commissiondu 6 février 2002modifiant les directives 72/168/CEE et 72/180/CEE concernant les caractères et conditions minimales pour l'examen des variétés des espèces de légumes et de plantes agricolesLA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES,vu le traité instituant la Communauté européenne,vu la directive 70/457/CEE du Conseil du 29 septembre 1970 concernant le catalogue commun des variétés des espèces de plantes agricoles(1), modifiée en dernier lieu par la directive 98/96/CE(2), et notamment son article 7, paragraphe 2,vu la directive 70/458/CEE du Conseil du 29 septembre 1970 concernant la commercialisation des semences de légumes(3), modifiée en dernier lieu par la directive 98/96/CE, et notamment son article 7, paragraphe 2,considérant ce qui suit:(1) La directive 72/168/CEE de la Commission du 14 avril 1972 concernant la fixation des caractères et des conditions minimales pour l'examen des variétés des espèces de légumes(4) et la directive 72/180/CEE de la Commission du 14 avril 1972 concernant la fixation des caractères et des conditions minimales pour l'examen des variétés des espèces de plantes agricoles(5) ont établi, en vue de l'admission officielle des variétés dans les catalogues des États membres, le nombre minimal de caractères sur lesquels doivent porter les examens des diverses espèces ainsi que les exigences minimales applicables à la réalisation des examens.(2) Des principes directeurs relatifs aux examens ont été formulés récemment par le conseil d'administration de l'Office communautaire des variétés végétales, créé par le règlement (CE) n° 2100/94 du Conseil du 27 juillet 1994 instituant un régime de protection communautaire des obtentions végétales(6), modifié par le règlement (CE) n° 2506/95(7), en ce qui concerne certaines espèces.(3) Il est nécessaire d'assurer une cohérence entre les principes directeurs, d'une part, et la fixation d'un nombre minimal de caractères sur lesquels doivent porter les examens des espèces ainsi que les exigences minimales applicables à la réalisation de ces examens, d'autre part.(4) Il y a lieu de modifier les directives 72/168/CEE et 72/180/CEE en conséquence.(5) Les nouvelles dispositions doivent s'appliquer également aux variétés qui n'ont pas encore été admises dans les catalogues communs au 31 mars 2002.(6) Les mesures prévues par la présente directive sont conformes à l'avis du comité permanent des semences et plants agricoles, horticoles et forestiers,A ARRÊTÉ LA PRÉSENTE DIRECTIVE:Article premierLa directive 72/168/CEE est modifiée comme suit:1) L'article 1er est remplacé par le texte suivant: "Article premier1. Les États membres prescrivent que les examens officiels effectués en vue de l'admission des variétés portent au moins sur les caractères suivants:a) en ce qui concerne la tomate (Lycopersicon lycopersicum L. Karsten ex. Farw.), le poireau (Allium porrum L.), le haricot (Phaseolus vulgaris L.), le chou [Brassica oleracea L. convar. Capitata (L.) Alef.], le chou-fleur [Brassica oleracea L. convar. Botrytis (L.) Alef. Var. botrytis L.] et la laitue (Lactuca sativa L.), les caractères énumérés dans les principes directeurs respectifs intitulés 'protocole pour la conduite de l'examen de la distinction, de l'homogénéité et de la stabilité', formulés par le conseil d'administration de l'Office communautaire des variétés végétales, conformément à l'article 56 du règlement (CE) n° 2100/94 du Conseil(8), et publiés au Bulletin officiel de l'Office communautaire des variétés végétales.Tous les caractères sont examinés, pour autant que l'observation d'un caractère ne soit pas rendue impossible par l'expression d'un autre caractère ou que l'expression d'un caractère ne soit pas empêchée par les conditions environnementales dans lesquelles l'essai a lieu. Cette disposition est sans préjudice de l'application de dispositions régissant les variétés végétales;b) en ce qui concerne les autres espèces de légumes, les caractères énumérés à l'annexe I.2. Les États membres veillent à ce que:a) dans le cas des espèces de légumes énumérées au paragraphe 1, point a), les exigences minimales applicables à la réalisation des examens en ce qui concerne la conception et les conditions de culture fixées dans les principes directeurs visés au paragraphe 1, point a), soient remplies au moment des examens.b) dans le cas des autres espèces de légumes, les exigences minimales applicables à la réalisation des examens, énumérées à l'annexe II, soient remplies au moment des examens."2) À l'annexe I, les points 2, 9, 12, 13, 14, 26, 29 et 33 sont supprimés.3) À l'annexe II, partie A, les points 2, 9, 12, 13, 14, 26, 29 et 33 sont supprimés.Article 2La directive 72/180/CEE est modifiée comme suit:1) L'article 1er est remplacé par le texte suivant: "Article premier1. Les États membres prescrivent que les examens officiels effectués en vue de l'admission des variétés portent au moins sur les caractères suivants:a) en ce qui concerne l'examen des caractères aux fins de la distinction, de la stabilité et de l'homogénéité:i) en ce qui concerne le blé (Triticum aestivum L.) et le maïs (Zea mays L.), les caractères énumérés dans les principes directeurs respectifs intitulés 'protocole pour la conduite de l'examen de la distinction, de l'homogénéité et de la stabilité', formulés par le conseil d'administration de l'Office communautaire des variétés végétales, conformément à l'article 56 du règlement (CE) n° 2100/94 du Conseil(9), et publiés au Bulletin officiel de l'Office communautaire des variétés végétales.Tous les caractères sont examinés, pour autant que l'observation d'un caractère ne soit pas rendue impossible par l'expression d'un autre caractère ou que l'expression d'un caractère ne soit pas empêchée par les conditions environnementales dans lesquelles l'essai a lieu. Cette disposition est sans préjudice de l'application de dispositions régissant les caractères des variétés agricoles;ii) en ce qui concerne les autres espèces de plantes agricoles, les caractères énumérés à l'annexe I, partie A;b) en ce qui concerne l'examen de la valeur culturale et d'utilisation, les caractères énumérés à l'annexe I, partie B.2. Les États membres veillent à ce que:a) dans le cas du blé (Triticum aestivum L.) et du maïs (Zea mays L.), les exigences minimales applicables à la réalisation des examens en ce qui concerne la mise en place et les conditions de culture fixées dans les principes directeurs visés au paragraphe 1, point a) i), soient remplies au moment des examens;b) dans le cas des autres espèces de plantes agricoles, les exigences minimales applicables à la réalisation des examens, énumérées à l'annexe II, soient remplies au moment des examens."2) À l'annexe I, partie A:a) au point 39, les termes "blé tendre" et "Triticum aestivum L." sont supprimés;b) le point 41 est supprimé.3) À l'annexe II:a) les termes "3.1. Espèces autogames" sont remplacés par les termes "3.1 Espèces autogames à l'exception du blé";b) le point 3.3 est supprimé.Article 31. Les États membres mettent en vigueur les dispositions législatives, réglementaires et administratives nécessaires pour se conformer à la présente directive au plus tard le 31 mars 2002. Ils en informent immédiatement la Commission.Lorsque les États membres adoptent ces dispositions, celles-ci contiennent une référence à la présente directive ou sont accompagnées d'une telle référence lors de leur publication officielle. Les modalités de cette référence sont arrêtées par les États membres.2. La présente directive s'applique à l'ensemble des variétés qui n'ont pas encore été admises dans le catalogue commun des variétés des espèces de légumes ou dans le catalogue commun des variétés des espèces de plantes agricoles au 31 mars 2002.Si les examens officiels en vue de l'admission des variétés ont débuté avant cette date, soit totalement soit en partie conformément aux dispositions initiales des directives 72/168/CEE ou 72/180/CEE, les variétés concernées ne doivent pas subir un nouvel examen visant à démontrer que les nouvelles dispositions sont respectées.3. Les États membres communiquent à la Commission le texte des principales dispositions de droit interne qu'ils adoptent dans le domaine régi par la présente directive.Article 4La présente directive entre en vigueur le septième jour suivant celui de sa publication au Journal officiel des Communautés européennes.Article 5Les États membres sont destinataires de la présente directive.Fait à Bruxelles, le 6 février 2002.Par la CommissionDavid ByrneMembre de la Commission(1) JO L 225 du 12.10.1970, p. 1.(2) JO L 25 du 1.2.1999, p. 27.(3) JO L 225 du 12.10.1970, p. 7.(4) JO L 103 du 2.5.1972, p. 6.(5) JO L 108 du 8.5.1972, p. 8.(6) JO L 227 du 1.9.1994, p. 1.(7) JO L 258 du 28.10.1995, p. 3.(8) JO L 227 du 1.9.1994, p. 1.(9) JO L 227 du 1.9.1994, p. 1.