text:
 17.7.2010
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 L 185/56
 Vain alkuperäiset UNECE:n tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä on hyvä tarkastaa UNECE:n asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta.
 Asiakirja saatavana osoitteessa: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html
 Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö nro 93 – Yhdenmukaiset määräykset, jotka koskevat seuraavien hyväksyntää:
 I
 Etualleajosuojat
 II
 Ajoneuvot hyväksytyn etualleajosuojatyypin asennuksen osalta
 III
 Ajoneuvot etualleajosuojauksen osalta
 Voimaantulopäivä: 27 päivänä helmikuuta 1994
 SISÄLTÖ
 SÄÄNTÖ
 1.
 Soveltamisala
 2.
 Tarkoitus
 3.
 Määritelmät
 4.
 Hyväksynnän hakeminen
 I osa: Etualleajosuojien hyväksyntä
 5.
 Etualleajosuojan hyväksyntä
 6.
 Etualleajosuojia koskevat vaatimukset
 II osa: Ajoneuvon hyväksyntä hyväksyttyä tyyppiä olevan etualleajosuojan asennuksen osalta
 7.
 Hyväksytyn etualleajosuojan asennuksen hyväksyminen
 8.
 Hyväksytyn etuajoallesuojan asennusta koskevat vaatimukset
 III osa: Ajoneuvon hyväksyntä sen etualleajosuojauksen osalta
 9.
 Etualleajosuojauksella varustetun ajoneuvon hyväksyntä
 10.
 Etualleajosuojauksella varustettua ajoneuvoa koskevat vaatimukset
 LIITTEET
 Liite 1 –
 Ilmoitus etualleajosuojatyypin hyväksynnän myöntämisestä, laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta tai tuotannon lopettamisesta säännön nro 93 (osa I) nojalla
 Liite 2 –
 Ilmoitus ajoneuvotyypin hyväksynnän myöntämisestä tai laajentamisesta tai epäämisestä tai peruuttamisesta tai tuotannon lopettamisesta hyväksyttyä tyyppiä olevan etualleajosuojan asennuksen osalta säännön nro 93 (osa II) nojalla
 Liite 3 –
 Ilmoitus ajoneuvon hyväksynnän myöntämisestä laajentamisesta tai epäämisestä tai peruuttamisesta tai tuotannon lopettamisesta sen etualleajosuojauksen osalta säännön nro 93 (osa III) nojalla
 Liite 4 –
 Hyväksyntämerkki
 Liite 5 –
 Testausolosuhteet ja -menettelyt
 Liite 6 –
 Tuotannon vaatimustenmukaisuus ja muut hallinnolliset menettelyt
 1. SOVELTAMISALA
 1.1
 Tätä sääntöä sovelletaan seuraaviin:
 1.1.1
 OSA I: luokkien N2 ja N3 ajoneuvoihin asennettaviksi tarkoitettuihin etualleajosuojiin; (1)
 1.1.2
 OSA II: tämän säännön I osan mukaisesti tyyppihyväksyttyjen etualleajosuojien asennuksen luokan N2 ja N3
 (1) ajoneuvoihin;
 1.1.3
 OSA III: luokan N2 ja N3 ajoneuvoihin niiden etualleajosuojauksen osalta, kun ajoneuvot on varustettu etualleajosuojalla, jota ei ole erikseen hyväksytty tämän säännön I osan mukaisesti, tai kun ajoneuvot on suunniteltu ja/tai varustettu niin, että niiden osien voidaan katsoa toimivan etualleajosuojana.
 1.2
 Luokan N2 ajoneuvojen, joiden enimmäismassa on enintään 7,5 tonnia, on ainoastaan täytettävä tässä säännössä määrätty 400 millimetrin maavaraa koskeva vaatimus.
 1.3
 Tämän säännön vaatimuksia ei sovelleta seuraaviin:
 1.3.1
 luokkien N2G ja N3G (1) maastoajoneuvoihin;
 1.3.2
 ajoneuvoihin, joihin ei niiden käyttötarkoituksen vuoksi voida soveltaa etualleajosuojausta koskevia säännöksiä.
 2. TARKOITUS
 Tämän säännön tarkoituksena luokkien M1 tai N1
 (1) ajoneuvojen tehokas suojaaminen alleajolta etutörmäystilanteessa tämän säännön 1 kohdassa tarkoitettujen ajoneuvojen kanssa.
 3. MÄÄRITELMÄT
 3.1
 Tässä säännössä:
 3.1.1
 Ajoneuvon ’enimmäismassalla’ tarkoitetaan valmistajan ilmoittamaa suurinta teknisesti sallittua massaa (tämä voi olla kansallisten viranomaisten määrittelemää ’sallittua enimmäismassaa’ suurempi).
 3.1.2
 Ajoneuvon ’enimmäispainolla’ tarkoitetaan sitä pystysuuntaista voimaa (newtoneina), joka tarvitaan saman ajoneuvon kannattamiseen silloin, kun se on kuormitettu enimmäismassaansa.
 3.1.3
 ’Kuormaamattomalla ajoneuvolla’ tarkoitetaan ajoneuvoa ajokunnossa kuormaamattomana ja ilman kuljettajaa ja matkustajia, mutta täydellisesti polttoaineella, jäähdytysnesteellä, voiteluöljyillä, työkaluilla ja vararenkaalla (jos se kuuluu ajoneuvon valmistajan toimittamiin vakiovarusteisiin) varustettuna.
 3.1.4
 ’Etualleajosuojan hyväksynnällä’ tarkoitetaan kyseisen etualleajosuojatyypin hyväksyntää 7 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukaisesti.
 3.1.5
 ’Etualleajosuojan tyypillä’ tarkoitetaan etualleajosuojia, jotka eivät eroa toisistaan sellaisten olennaisten ominaisuuksien kuten muodon, mittojen, kiinnityksen, materiaalien ja jäljempänä 4.2 kohdassa tarkoitettujen merkintöjen osalta.
 3.1.6
 ’Etualleajosuojauksella’ tarkoitetaan,
 3.1.6.1
 että ajoneuvon etuosassa on erityinen etualleajosuoja tai
 3.1.6.2
 että ajoneuvon korin, alustan osien tai muiden osien katsotaan muotonsa ja ominaisuuksiensa puolesta täyttävän etualleajosuojan tehtävän.
 3.1.7
 ’Ajoneuvon hyväksynnällä’ tarkoitetaan ajoneuvotyypin hyväksyntää
 tämän säännön osan I mukaisesti hyväksyttyä tyyppiä olevan etualleajosuojan asennuksen osalta (tämän säännön osassa II ) tai
 sen etualleajosuojauksen osalta (tämän säännön osassa III).
 3.1.8
 ’Ajoneuvotyypillä’ tarkoitetaan ajoneuvoja, jotka eivät olennaisesti eroa toisistaan esimerkiksi seuraavien ominaisuuksien osalta:
 etumaisimman akselin leveys renkaiden uloimmasta reunasta mitattuna lukuun ottamatta renkaiden pullistumia lähellä maanpintaa,
 ajoneuvon etuosan rakenne, mitat, muoto ja materiaalit siltä osin, kuin ne vaikuttavat tämän säännön asianomaisen osan vaatimuksiin,
 ajoneuvoon asennetut hyväksytyt etualleajosuojat, kun hakemus koskee hyväksyntää tämän säännön osan II mukaisesti,
 ajoneuvotyypin enimmäismassa.
 4. HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN
 4.1
 Tyypin (ajoneuvo/etualleajosuoja) valmistajan tai tämän asianmukaisesti valtuuttaman edustajan on haettava tämän säännön jonkin osan mukaista hyväksyntää.
 4.2
 Hakemukseen on liitettävä kunkin tyypin osalta seuraavat:
 4.2.1
 Kolmena kappaleena asiakirjat, joissa annetaan kuvaus tyypin (ajoneuvo/etualleajosuoja) teknisistä ominaisuuksista sen mittojen, linjojen ja rakennemateriaalien osalta siltä osin, kuin ne ovat tarpeen tämän säännön tarkoituksia varten.
 4.2.2
 Jos kyseessä on etualleajosuojan hyväksyntä, etualleajosuojatyypin näyte. Kaikissa näytteen tärkeimmissä ja etualleajosuojauksen kannalta merkittävissä osissa on oltava selvästi ja pysyvästi merkittynä hakijan toiminimi tai tavaramerkki ja tyyppinimi.
 4.2.3
 Hyväksyntätesteistä vastaavalle tutkimuslaitokselle on toimitettava kutakin testiä varten hyväksyttävää ajoneuvotyyppiä edustava ajoneuvo tai hyväksyttävää laitetyyppiä edustava laite.
 4.2.4
 Tämän säännön osan II tai III mukaisten hakemusten osalta ajoneuvo, joka ei sisällä kaikkia tyyppiin kuuluvia osia, voidaan hyväksyä testattavaksi sillä edellytyksellä, että kyseisten osien puuttuminen ei vaikuta kielteisesti etualleajosuojaukseen.
 4.2.5
 Pisteiden P1, P2 ja P3 sijaintitiedot liitteen 5 määritelmän mukaisesti. Tämän säännön osan I mukaisissa hakemuksissa on otettava huomioon osan II vaatimukset.
 4.3
 Tämän säännön osan II mukaisiin hakemuksiin on liitettävä
 4.3.1
 ajoneuvotyyppiin asennettaviksi tarkoitettujen etualleajosuojien luettelo;
 4.3.2
 toimivaltaisen viranomaisen pyynnöstä on toimitettava myös tämän säännön liitteen 1 mukainen tyyppihyväksynnän ilmoituslomake kunkin etualleajosuojan osalta.
 4.4
 Tämän säännön II ja III osan mukaisiin hakemuksiin on liitettävä ajoneuvotyyppiä koskevat tiedot 3.1.8 kohdan määritelmän mukaisesti.
 4.5
 Toimivaltaisen viranomaisen on huolehdittava liitteen 6 mukaisista hallinnollisista menettelyistä, jotka koskevat seuraavia:
 4.5.1
 Ennen tyyppihyväksynnän myöntämistä tarkastetaan sellaisten tyydyttävien järjestelyjen olemassaolo, joilla tuotannon vaatimustenmukaisuuden riittävät tarkastukset taataan.
 4.5.2
 Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta
 4.5.3
 Tyyppihyväksynnän muutos tai laajentaminen
 4.5.4
 Tuotannon lopettaminen
 OSA I
 ETUALLEAJOSUOJIEN HYVÄKSYNTÄ
 5. ETUALLEAJOSUOJAN HYVÄKSYNTÄ
 5.1
 Jos tämän säännön mukaisesti hyväksyttäväksi toimitettu etualleajosuoja on jäljempänä olevan 6 kohdan vaatimusten mukainen, kyseiselle etualleajosuojatyypille myönnetään hyväksyntä liitteen 4 määräysten mukaisesti.
 5.2
 Tämän säännön mukaisen etualleajosuojatyypin hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta tai epäämisestä on ilmoitettava vuoden 1958 sopimuksen tätä sääntöä soveltaville osapuolille tämän säännön liitteessä 1 olevan mallin mukaisella lomakkeella.
 6. ETUALLEAJOSUOJIA KOSKEVAT VAATIMUKSET
 6.1
 Etualleajosuojan on tarjottava riittävä vastus ajoneuvon pitkittäisakselin suuntaisesti kohdistuville voimille sekä täytettävä tietyt mittavaatimukset. Nämä on osoitettava tämän säännön liitteessä 5 määriteltyjen testausmenettelyjen ja -olosuhteiden mukaisesti.
 6.2
 Etualleajosuojan poikittaisen palkin profiilin korkeuden on oltava vähintään 100 millimetriä luokan N2 ajoneuvojen osalta ja 120 millimetriä luokan N3 ajoneuvojen osalta. Poikittaisen palkin sivuääripäät eivät saa olla eteenpäin taivutettuja eivätkä ulkoreunoiltaan teräviä. Tämä edellytys täyttyy, kun poikittaisen palkin sivuääripäät on pyöristetty ulkopuolelta ja niiden kaarevuussäde on vähintään 2,5 mm.
 6.3
 Laite voidaan suunnitella siten, että sen paikkaa ajoneuvon etuosassa voidaan vaihdella. Tällöin laite on voitava lukita varmasti käyttöasentoonsa niin, että tahaton siirtyminen estyy. Laitteen käyttäjän on voitava vaihtaa laitteen paikkaa käyttämällä voimaa, joka on enintään 40 daN.
 6.4
 Kaikkien edessä olevien suoja-asennusten uloimpien pintojen on oltava olennaisilta osin sileitä tai vaakasuoraan aaltomaisia lukuun ottamatta kupumaisia pulttien tai niittien päitä, jotka saavat työntyä pinnasta esiin enintään 10 millimetriä.
 OSA II
 AJONEUVON HYVÄKSYNTÄ HYVÄKSYTTYÄ TYYPPIÄ OLEVAN ETUALLEAJOSUOJAN ASENNUKSEN OSALTA
 7. HYVÄKSYTYN ETUALLEAJOSUOJAN ASENNUKSEN HYVÄKSYNTÄ
 7.1
 Jos tämän säännön tämän osan mukaisesti hyväksyttäväksi toimitettu ajoneuvo on varustettu hyväksytyllä etualleajosuojalla ja se on jäljempänä olevan 8 kohdan vaatimusten mukainen, kyseiselle ajoneuvotyypille myönnetään hyväksyntä liitteen 4 määräysten mukaisesti.
 7.2
 Tämän säännön mukaisen ajoneuvotyypin hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta tai epäämisestä on ilmoitettava vuoden 1958 sopimuksen tätä sääntöä soveltaville osapuolille tämän säännön liitteessä 2 olevan mallin mukaisella lomakkeella.
 8. HYVÄKSYTYN ETUALLEAJOSUOJAN ASENNUSTA KOSKEVAT VAATIMUKSET
 8.1
 Sen ajoneuvotyypin enimmäismassa, jolle hyväksyntää haetaan, ei saa olla suurempi kuin massa, joka on merkitty kunkin kyseiseen ajoneuvoon asennettavaksi tarkoitetun hyväksytyn etualleajosuojan tyyppihyväksynnän ilmoituslomakkeeseen.
 8.2
 Ajoneuvon, johon on asennettu etualleajosuoja, on täytettävä tietyt liitteessä 5 määritellyt mittavaatimukset ottaen huomioon testausolosuhteet ja etualleajosuojaa koskevaan, liitteessä 1 olevaan ilmoituslomakkeeseen merkityt tiedot.
 8.3
 Etualleajosuoja on asennettava ajoneuvoon siten, että ajoneuvon etumaisimmasta osasta taaksepäin etualleajosuojan etureunaan mitattu vaakasuora välimatka on enintään 400 millimetriä vähennettynä taipumalla, joka on mitattu mistä tahansa sellaisesta kohdasta (liitteessä 1 oleva 9 kohta), johon testivoimia on kohdistettu etualleajosuojan tyyppihyväksynnän aikana tämän säännön osan I määräysten mukaisesti, ja joka on merkitty tyyppihyväksynnän ilmoituslomakkeeseen (ks. kuvat 1 ja 2).
 8.4
 Kyseisiä välimatkoja mitattaessa ei oteta huomioon sellaisia ajoneuvon osia, jotka ovat yli 2 metriä maanpinnan yläpuolella.
 8.5
 Etualleajosuojan alareunaan mitattu suurin maavara saa olla enintään 400 millimetriä liitteessä 5 olevan 3 kohdan määräysten mukaisesti mitattuna kahden pisteen P1 välillä laitteen ollessa asennettuna. Kummankin pisteen P1 ulkopuolella kyseinen korkeus saa ylittää 400 millimetriä edellyttäen, että alareuna ei ole sellaisen tason yläpuolella, joka kulkee etualleajosuojan alareunan läpi suoraan pisteen P1 alapuolella ja muodostaa 15°:n kulman vaakasuoran tason yläpuolella (ks. kuva 3).
 8.6
 Niiden pisteiden, joihin etualleajosuojaan tämän säännön I osan mukaisesti käytettyjä ja tyyppihyväksynnän ilmoituslomakkeeseen (liitteessä 1 oleva 8 kohta) merkittyjä testivoimia on kohdistettu, korkeus maanpinnasta saa olla enintään 445 millimetriä liitteessä 5 olevan 3 kohdan määräysten mukaisesti mitattuna.
 8.7
 Etualleajosuojan alareunaan mitattu suurin maavara kahden pisteen P1 välillä saa olla enintään 450 millimetriä ottaen huomioon niiden liikkeen testikuorman kohdistamisen aikana I osan mukaisesti.
 8.8
 Etualleajosuojan leveys ei saa missään kohdin ylittää etumaisimman akselin pyöriä peittävien lokasuojien leveyttä eikä se myöskään saa kummallakaan puolella olla yli 100 millimetriä etumaisinta akselia pienempi renkaiden uloimmasta reunasta mitattuna lukuun ottamatta renkaiden pullistumia lähellä maanpintaa (ks. kuva 1) eikä se saa olla kummallakaan puolella yli 200 millimetriä pienempi kuin ohjaamon askelmien uloimmasta reunasta mitattu etäisyys.
 OSA III
 AJONEUVON HYVÄKSYNTÄ SEN ETUALLEAJOSUOJAUKSEN OSALTA
 9. ETUALLEAJOSUOJAUKSELLA VARUSTETUN AJONEUVON HYVÄKSYNTÄ
 9.1
 Jos tämän säännön mukaisesti hyväksyttäväksi toimitettu ajoneuvo on varustettu jäljempänä olevan 10 kohdan vaatimusten mukaisella etualleajosuojauksella, kyseiselle ajoneuvotyypille myönnetään hyväksyntä liitteen 4 määräysten mukaisesti.
 9.2
 Tämän säännön mukaisesta ajoneuvotyypin hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta tai epäämisestä on ilmoitettava vuoden 1958 sopimuksen tätä sääntöä soveltaville osapuolille tämän säännön liitteessä 3 olevan mallin mukaisella lomakkeella.
 10. ETUALLEAJOSUOJAUKSELLA VARUSTETTUA AJONEUVOA KOSKEVAT VAATIMUKSET
 10.1
 Luokan N2 tai N3 ajoneuvon katsotaan täyttävän 2 kohdassa tarkoitetut edellytykset, jos ajoneuvo on varustettu etualleajosuojalla, jota ei ole erikseen hyväksytty tämän säännön I osan mukaisesti, tai jos ajoneuvon etuosa on siten suunniteltu ja/tai varustettu, että osien voidaan muodon ja ominaisuuksien perusteella katsoa korvaavan etualleajosuojan. Osien, joiden yhdistetyt toiminnot täyttävät seuraavat vaatimukset, katsotaan muodostavan etualleajosuojan.
 10.2
 Etualleajosuojan on tarjottava riittävä vastus ajoneuvon pitkittäisakselin suuntaisesti kohdistuville voimille. Etualleajosuojan on myös täytettävä tietyt mittavaatimukset. Näiden vaatimusten täyttyminen on osoitettava tämän säännön liitteessä 5 määriteltyjen testausmenettelyjen ja -olosuhteiden mukaisesti.
 10.3
 Tämän säännön osan III mukaisen hakemuksen osalta etualleajosuojan poikittaisen palkin (jota ei ole erikseen hyväksytty osan I mukaisesti) profiilin korkeuden on oltava vähintään 100 millimetriä luokan N2 ajoneuvojen osalta ja vähintään 120 millimetriä luokan N3 ajoneuvojen osalta.
 10.4
 Laite voidaan suunnitella siten, että sen paikkaa ajoneuvon etuosassa voidaan vaihdella. Tällöin laite on voitava lukita varmasti käyttöasentoonsa niin, että tahaton siirtyminen estyy. Laitteen käyttäjän on pystyttävä vaihtamaan laitteen paikkaa käyttämällä voimaa, joka on enintään 40 daN.
 10.5
 Etualleajosuojauksen on oltava niin luja, että testivoimien (määritelty tässä liitteessä) kohdistamisen jälkeen ajoneuvon etumaisimmasta osasta taaksepäin testijuntan kosketuspintaan ajoneuvossa mitattu vaakasuora välimatka on enintään 400 millimetriä.
 10.6
 Kyseisiä välimatkoja mitattaessa ei oteta huomioon sellaisia ajoneuvon osia, jotka ovat yli 2 metriä maanpinnan yläpuolella.
 10.7
 Etualleajosuojauksen alareunaan mitattu suurin maavara saa olla enintään 400 millimetriä liitteessä 5 olevan 2 kohdan määräysten mukaisesti mitattuna kahden pisteen P1 välillä. Kummankin pisteen P1 ulkopuolella kyseinen korkeus saa ylittää 400 millimetriä edellyttäen, että alareuna ei ole sellaisen tason yläpuolella, joka kulkee etualleajosuojauksen alareunan läpi suoraan pisteen P1 alapuolella ja muodostaa 15°:n kulman vaakasuoran tason yläpuolella (ks. kuva 3).
 10.8
 Etualleajosuojauksen alareunaan mitattu suurin maavara kahden pisteen P1 välillä saa olla enintään 450 millimetriä ottaen huomioon pisteiden liikkuminen testikuorman kohdistamisen aikana.
 10.9
 Etualleajosuojauksen leveys ei saa missään kohdin ylittää etumaisimman akselin pyöriä peittävien lokasuojien leveyttä eikä se myöskään saa kummallakaan puolella olla yli 100 millimetriä etumaisinta akselia lyhyempi renkaiden uloimmasta reunasta mitattuna lukuun ottamatta renkaiden pullistumia lähellä maanpintaa (ks. kuva 1) eikä se saa olla kummallakaan puolella yli 200 millimetriä lyhyempi kuin ohjaamon askelmien uloimmasta reunasta mitattu etäisyys.
 Kuva 1
 Kuva 2
 Kuva 3
 (1) Ks. ajoneuvojen rakennetta koskeva konsolidoitu päätöslauselma (R.E.3, liite 7) (TRANS/SC1/WP29/78/Amend 3).
 LIITE 1
 ILMOITUS
 (Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))
 LIITE 2
 ILMOITUS
 (Enimmäiskoko: A 4 (210 × 297 mm))
 LIITE 3
 ILMOITUS
 (Enimmäiskoko: A 4 (210 × 297 mm))
 LIITE 4
 HYVÄKSYNTÄMERKKI
 1. HYVÄKSYNTÄNUMERO
 1.1
 Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan hyväksyntänumero. Sen ensimmäiset kaksi numeroa (tällä hetkellä 00) ilmoittavat muutossarjalle annetun, viimeisimpiä sääntöön tehtyjä tärkeitä teknisiä muutoksia vastaavan järjestysnumeron hyväksynnän myöntämispäivänä. Sama sopimusosapuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle tyypille.
 1.2
 Tämän säännön mukaisen tyypin hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta tai epäämisestä on ilmoitettava vuoden 1958 sopimuksen tätä sääntöä soveltaville osapuolille tämän säännön liitteessä 1, 2 tai 3 olevan mallin mukaisella lomakkeella.
 1.3
 Jokaiseen tämän säännön mukaisesti hyväksytyn tyypin mukaiseen sarjaan on kiinnitettävä näkyvästi ja teknisen yksikön ollessa kyseessä paikkaan, jossa laitteen ollessa asennettuna siihen ulottuu helposti ja joka ilmoitetaan hyväksyntälomakkeessa, kansainvälinen hyväksyntämerkki, joka koostuu seuraavista:
 1.3.1
 E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero, jotka ovat ympyrän sisällä; (1)
 1.3.2
 edellä 1.3.1 kohdassa tarkoitetun ympyrän oikealla puolella tämän säännön numero ja sen jälkeen R-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero;
 1.3.3
 lisämerkintä, joka on erotettu tämän säännön numerosta pystyviivalla ja joka koostuu säännön sen osan (I, II tai III) roomalaisesta numerosta, jonka mukaisesti laite tai ajoneuvo on hyväksytty.
 1.4
 Jos ajoneuvo on sellaisen ajoneuvotyypin mukainen, joka on hyväksytty sopimuksen liitteenä olevan yhden tai useamman muun säännön perusteella tämän säännön mukaisesti hyväksynnän myöntäneessä maassa, tämän liitteen 1.3.1 kohdassa määriteltyä merkintää ei tarvitse toistaa. Tässä tapauksessa kaikkien niiden sääntöjen, joiden perusteella hyväksyntä on myönnetty tämän säännön mukaisesti hyväksynnän myöntäneessä maassa, numerot, hyväksyntänumerot ja lisämerkinnät on sijoitettava pystysarakkeisiin tämän liitteen 1.3.1 kohdassa määritellyn merkinnän oikealle puolelle.
 1.5
 Hyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä.
 2. HYVÄKSYNTÄMERKKI
 2.1 Malli A
 2.1.1
 Edellä oleva hyväksyntämerkki osoittaa ajoneuvoon kiinnitettynä, että kyseinen ajoneuvotyyppi on törmäystilanteessa etualleajosuojauksen osalta hyväksytty Yhdistyneessä kuningaskunnassa (E11) säännön nro 93 osan II (hyväksyttyä tyyppiä olevan etualleajosuojan asennus) mukaisesti hyväksyntänumerolla 002439. Hyväksyntänumeron kaksi ensimmäistä merkkiä osoittavat, että hyväksyntä on myönnetty säännön nro 93 osan II vaatimusten mukaisesti, sen alkuperäisessä muodossa.
 2.2 Malli B
 2.2.1
 Edellä oleva hyväksyntämerkki osoittaa ajoneuvoon kiinnitettynä, että kyseinen ajoneuvotyyppi on hyväksytty Yhdistyneessä kuningaskunnassa (E11) säännön nro 93 osan II ja säännön nro 31 mukaisesti. (2) Hyväksyntänumerot osoittavat, että hyväksyntien myöntämispäivinä sääntö nro 93 oli alkuperäisessä muodossaan ja sääntö nro 31 sisälsi muutossarjan 02.
 (1) 1 Saksa, 2 Ranska, 3 Italia, 4 Alankomaat, 5 Ruotsi, 6 Belgia, 7 Unkari, 8 Tšekki, 9 Espanja, 10 Jugoslavia, 11 Yhdistynyt kuningaskunta, 12 Itävalta, 13 Luxemburg, 14 Sveitsi, 15 (vapaana), 16 Norja, 17 Suomi, 18 Tanska, 19 Romania, 20 Puola, 21 Portugali, 22 Venäjän federaatio, 23 Kreikka, 24, 25 (vapaana), 26 Slovenia ja 27 Slovakia. Seuraavat numerot annetaan muille maille aikajärjestyksessä sitä mukaa kuin ne ratifioivat sopimuksen moottoriajoneuvojen varusteiden ja osien yhdenmukaisten hyväksymisvaatimusten ja hyväksymisen vastavuoroisesta tunnustamisesta tai liittyvät kyseiseen sopimukseen, ja Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteeri ilmoittaa näin annetut numerot sopimuksen sopimuspuolille.
 (2) Jälkimmäinen numero annetaan ainoastaan esimerkkinä.
 LIITE 5
 TESTAUSOLOSUHTEET JA -MENETTELYT
 1 ETUALLEAJOSUOJIEN TESTAUSOLOSUHTEET
 1.1
 Valmistajan pyynnöstä testi voidaan suorittaa joko
 1.1.1
 sen tyypin ajoneuvolle, johon etualleajosuoja on tarkoitettu; tässä tapauksessa on noudatettava 2 kohdassa määriteltyjä edellytyksiä; tai
 1.1.2
 sen ajoneuvotyypin alustan osalle, johon etualleajosuoja on tarkoitettu; mainitun osan on edustettava kyseisiä ajoneuvotyyppejä; tai
 1.1.3
 jäykässä testipenkissä.
 1.2
 Edellä 1.1.2 ja 1.1.3 kohdassa tarkoitetuissa testeissä niiden osien, joita käytetään etualleajosuojan kiinnittämiseksi ajoneuvon alustan osaan tai jäykkään testipenkkiin, on vastattava ajoneuvoon asennetun etualleajosuojan kiinnittämiseen käytettäviä osia.
 1.3
 Valmistajan pyynnöstä ja teknisen tutkimuslaitoksen suostumuksella jäljempänä 3 kohdassa kuvailtua testausmenettelyä voidaan simuloida laskutoimituksin tai muulla vastaavalla menetelmällä edellyttäen, että sen vastaavuus osoitetaan.
 2 AJONEUVOJEN TESTAUSOLOSUHTEET
 2.1
 Ajoneuvoa voidaan pitää paikallaan jollakin ajoneuvon valmistajan määrittämällä menetelmällä, jos se on tarpeen 3.1 kohdassa edellytettyjen testivoimien saavuttamiseksi.
 2.2
 Mitat on otettava ajoneuvon ollessa seuraavassa tilassa:
 2.2.1
 ajoneuvo on kuormaamaton;
 2.2.2
 ajoneuvo lepää vaakasuoralla, tasaisella, jäykällä ja sileällä pinnalla;
 2.2.3
 etupyörät on suunnattu suoraan eteenpäin;
 2.2.4
 renkaat on täytetty ajoneuvon valmistajan suosittelemaan ilmanpaineeseen;
 2.2.5
 hydropneumaattisella, hydraulisella tai pneumaattisella jousituksella tai automaattisella kuorman mukaan toimivalla tasonsäätölaitteistolla varustetut ajoneuvot ovat ajoneuvon valmistajan määrittämässä tavanomaisessa ajokunnossa.
 3 TESTAUSMENETTELY
 3.1
 Pisteet P1 sijaitsevat enintään 200 mm:n etäisyydellä etuakselin renkaiden uloimpia reunoja sivuavista pitkittäistasoista, kun huomioon ei oteta renkaiden pullistumia lähellä maanpintaa; pisteet P2 ovat symmetriset ajoneuvon pitkittäiskeskitason suhteen ja sijaitsevat 700–1 200 millimetrin päässä toisistaan. Tarkan sijainnin määrittää valmistaja.
 3.2
 Ajoneuvon valmistajan on määritettävä pisteiden P1 ja P2 korkeus maanpinnasta siten, että ne ovat laitteen etuosaa rajaavien linjojen sisäpuolella. Korkeus ei kuitenkaan saa ylittää 445:tä millimetriä ajoneuvon ollessa kuormaamattomana. P3 on ajoneuvon pystysuoralla pitkittäiskeskitasolla (ks. säännön kuva 1).
 3.3
 Jäljempänä määritetyt testivoimat on kohdistettava kaikkiin testipisteisiin samalle ajoneuvolle tai laitteelle tai valmistajan/edustajan pyynnöstä eri ajoneuvoille tai laitteen näytekappaleille tehtävissä erillisissä testeissä.
 3.3.1
 Jos etualleajosuojauksen kannalta tärkeät ajoneuvon rakenteet ja osat sijaitsevat huomattavan symmetrisesti ajoneuvon pitkittäiskeskitasoon nähden, pisteiden P1 ja P2 testit tehdään ainoastaan yhdelle sivulle.
 3.3.2
 Testattaessa voimat kohdistetaan mahdollisimman nopeasti, ja laitteen tai ajoneuvon on kestettävä seuraavissa kohdissa tarkoitettuja voimia vähintään 0,2 sekunnin ajan.
 3.3.3
 Vaakasuora voima, joka vastaa 50:tä prosenttia ajoneuvon tai tarkoitettujen ajoneuvotyyppien enimmäispainosta, mutta joka ei kuitenkaan ole suurempi kuin 80 x 103 N, on kohdistettava peräkkäin molempiin pisteisiin P1.
 3.3.4
 Vaakasuora voima, joka vastaa 100:aa prosenttia ajoneuvon tai tarkoitettujen ajoneuvotyyppien enimmäispainosta, mutta joka ei kuitenkaan ole suurempi kuin 160 x 103 N, on kohdistettava peräkkäin molempiin pisteisiin P2. Jos laite ei ole yhtenäinen ja sen poikkipinta-alaa kahden pisteen P2 välillä on pienennetty, testejä jatketaan kohdistamalla pisteeseen P3 samanlainen vaakasuora voima kuin pisteisiin P1.
 3.4
 Kaikkien testipisteiden suurimmat vaakasuorat ja pystysuorat siirtymät edellä mainittujen voimien kohdistamisen aikana on merkittävä ylös ja suurin on kirjattava ilmoituslomakkeeseen.
 3.5
 Kun tehdään käytännön testi edellä tarkoitetun vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseksi, seuraavien edellytysten on täytyttävä:
 3.5.1
 tämän säännön osan III mukaisten hakemusten osalta etualleajosuojan (jota ei ole erikseen hyväksytty osan I mukaisesti) on oltava kytkettynä ajoneuvon alustan sivupalkkeihin tai niitä korvaaviin osiin tai rakenteeseen, jolla on osoitettu olevan vastaavat suoritusominaisuudet;
 3.5.2
 määritetyt voimat on kohdistettava sopivasti (esimerkiksi kardaaninivelillä) nivellettyjen junttien avulla ajoneuvon pitkittäiskeskitason suuntaisesti pinnan kautta, jonka korkeus on enintään 250 mm (valmistajan on annettava tarkka korkeus ja leveys) ja leveys enintään 400 mm ja jonka kaarevuussäde on 5 mm ± 1 mm pystysuuntaisilla reunoilla; pinnan keskipiste asetetaan peräkkäin pisteisiin P1, P2 ja P3.
 LIITE 6
 Tuotannon vaatimustenmukaisuus ja muut hallinnolliset menettelyt
 1. TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS
 1.1
 Tämän säännön mukaisesti hyväksytyt etualleajosuojat ja ajoneuvot on valmistettava tyyppihyväksyntää vastaavasti siten, että ne täyttävät tämän säännön vaatimukset.
 1.2
 Valmistusta on valvottava asianmukaisesti, jotta edellä 1.1 kohdassa tarkoitettujen vaatimusten täyttyminen voidaan varmistaa.
 1.3
 Hyväksyntätodistuksen haltijan on
 1.3.1
 varmistettava, että menettelyt ajoneuvon tai laitteen laadun tehokasta tarkastusta varten ovat olemassa;
 1.3.2
 saatava käyttöönsä kunkin hyväksytyn tyypin vaatimustenmukaisuuden tarkastukseen tarvittava testauslaitteisto;
 1.3.3
 tallennettava tiedot testaustuloksista ja liitteenä olevista asiakirjoista, joiden on oltava saatavissa yhdessä hallinnollisen yksikön kanssa sovittavan jakson ajan;
 1.3.4
 analysoitava kunkin testityypin tulokset tarkastaakseen ja varmistaakseen ajoneuvon tai laitteen ominaisuuksien pysyvyyden, sallien kuitenkin teollisessa tuotannossa esiintyvät vaihtelut;
 1.3.5
 varmistettava, että kullekin ajoneuvo- tai laitetyypille suoritetaan riittävässä määrin tarkistuksia ja testejä, jotka koskevat etualleajosuojauksesta huolehtivien osien sekä etualleajosuojauksen asentamisessa ajoneuvoon tarvittavien osien mittoja, materiaaleja ja suorituskykyä;
 1.3.6
 huolehdittava, että kaikki näyte- tai testikappalesarjat, jotka testien perusteella näyttävät poikkeavan vaatimustenmukaisuudesta, johtavat uuteen näytteenottoon ja testiin. Kyseisen tuotannon palauttamiseksi vaatimusten mukaiseksi on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet.
 1.4
 Tyyppihyväksynnän antanut toimivaltainen viranomainen voi milloin tahansa tarkastaa kussakin tuotantoyksikössä sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät.
 1.4.1
 Kussakin tarkastuksessa on vierailevalle tarkastajalle esitettävä testiä ja tuotannon valvontaa koskevat asiakirjat.
 1.4.2
 Tarkastaja voi valita satunnaisia näytekappaleita testattavaksi valmistajan laboratoriossa. Näytteiden vähimmäismäärä voidaan määrittää valmistajan omien tarkastusten tulosten perusteella.
 1.4.3
 Jos näyttää siltä, että laatutaso ei ole tyydyttävä tai että edellä olevan 1.4.2 kohdan soveltamiseksi suoritettujen testien oikeellisuus on tarpeellista tarkastaa, tarkastaja valitsee näytteet, jotka lähetetään tyyppihyväksyntätestit suorittaneelle tutkimuslaitokselle.
 1.4.4
 Toimivaltainen viranomainen saa suorittaa minkä tahansa tähän sääntöön perustuvan testin.
 1.4.5
 Toimivaltaisen viranomaisen valtuuttamat tarkastukset on tavallisesti suoritettava kerran kahdessa vuodessa. Jos jonkin tarkastuksen aikana saadaan negatiivisia tuloksia, toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että kaikki tarvittavat toimenpiteet toteutetaan, jotta tuotanto saadaan uudelleen vaatimusten mukaiseksi mahdollisimman nopeasti.
 2. SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA
 2.1
 Tämän säännön mukaisesti etualleajosuojalle tai ajoneuvolle myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos edellä asetetut vaatimukset eivät täyty tai jos suojaa ei ole hyväksytty tässä säännössä määrätyssä testissä.
 2.2
 Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen osapuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava asiasta tätä sääntöä soveltaville sopimuksen muille osapuolille tämän säännön liitteessä 1, 2 tai 3 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.
 3. HYVÄKSYNNÄN MUUTOS JA LAAJENNUS
 3.1
 Kaikista etualleajosuoja- tai ajoneuvotyyppiin tehtävistä muutoksista on ilmoitettava tyypin hyväksyneelle hallintoviranomaiselle. Yksikkö voi sitten joko
 3.1.1
 katsoa, että tehdyillä muutoksilla ei todennäköisesti ole merkittävää kielteistä vaikutusta ja että joka tapauksessa etualleajosuoja tai ajoneuvo on edelleen vaatimustenmukainen; tai
 3.1.2
 vaatia uutta testausselostetta testien suorittamisesta vastaavalta tekniseltä tutkimuslaitokselta.
 3.2
 Hyväksynnän vahvistamisesta tai epäämisestä on ilmoitettava muutokset eritellen tätä sääntöä soveltaville sopimuksen osapuolille tämän säännön liitteessä 1, 2 tai 3 olevan mallin mukaisella lomakkeella.
 3.3
 Hyväksynnän laajennuksen myöntävän toimivaltaisen viranomaisen on annettava kyseiselle laajennukselle sarjanumero ja ilmoitettava asiasta tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen muille osapuolille tämän säännön liitteessä 1, 2 tai 3 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.
 4. TUOTANNON LOPETTAMINEN
 Jos hyväksynnän haltija täysin lopettaa tämän säännön mukaisesti hyväksytyn etualleajosuojatyypin tai ajoneuvon etualleajosuojaustyypin valmistuksen, sen on ilmoitettava asiasta hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Asianmukaisen ilmoituksen saatuaan kyseisen viranomaisen on ilmoitettava asiasta tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen muille osapuolille tämän säännön liitteessä 1, 2 tai 3 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.
 5. HYVÄKSYNTÄTESTEISTÄ VASTAAVIEN TEKNISTEN TUTKIMUSLAITOSTEN SEKÄ HALLINNOLLISTEN YKSIKÖIDEN NIMET JA OSOITTEET
 Tätä sääntöä soveltavien vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolien on ilmoitettava Yhdistyneiden kansakuntien sihteeristölle tyyppihyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien teknisten tutkimuslaitosten sekä niiden hallintoviranomaisten nimet ja osoitteet, jotka myöntävät tyyppihyväksynnän ja joille toimitetaan lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä tyyppihyväksynnästä tai sen laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta tai tuotannon lopettamisesta.


type: wikipedia

text:
Guilherme Augusto Guido, dit Guilherme Guido, né le à Limeira au Brésil, est un nageur brésilien, spécialisé dans les courses de dos. L'un des plus grands nageurs de dos crawlé de l'histoire du Brésil, Guido a participé à 2 Jeux olympiques, a été deux fois finaliste du dos aux Championnats du monde de piscine longue et a été médaillé de bronze du dos aux Championnat du monde en petit bassin 2012. Il a également été plusieurs fois détenteur des records sud-américains du dos, du dos et du quatre nages.
 Carrière internationale
 2004-2008
 À , Guido a participé à son premier grand tournoi international, les Championnats du monde de natation en petit bassin 2004, dans la ville d'Indianapolis, en octobre 2004. Il a terminé du 4 × quatre nages, battant le record sud-américain avec un temps de 3:33.02, avec César Cielo, Kaio de Almeida et Eduardo Fischer. Il a également terminé au dos, au dos et a abandonné le dos.
 Aux Jeux sud-américains de 2006, Guido a remporté une médaille d'argent au dos et une médaille de bronze au dos.
 Aux Championnats du monde de natation en petit bassin 2008, il est allé à la finale du dos, terminant à la place. Également classé au dos, a abandonné le dos et a été finaliste aux quatre nages en terminant .
 En 2008, il détenait déjà le record sud-américain du dos en bassin long, avec . En mai, a amélioré son record à .
 Jeux olympiques de 2008
 Aux Jeux olympiques d'été de 2008, Guido a terminé au dos et au relais 4 × quatre nages.
 2009-2012
 Le 7 mai 2009, au Parc aquatique Maria-Lenk, Guido a obtenu le cinquième temps le plus rapide de l'histoire au dos, avec un temps de .
 Aux Championnats du monde de natation 2009, a nagé le et le dos, mais n'a pas atteint la finale. Au dos, il a battu le record du championnat du monde et d'Amérique du Sud avec un temps de , lors des séries. Il a terminé quatrième du quatre nages avec l'équipe du Brésil, dans une course où les quatre meilleurs relais ont battu le record du monde des États-Unis de Pékin 2008.
 Le 6 septembre 2009, Guido a battu le record sud-américain du dos, qui était déjà le sien : .
 Le 21 novembre 2009, il bat le record sud-américain du dos en petit bassin: . Le 22 novembre 2009, il bat le record sud-américain du dos en petit bassin : , battant le temps du Vénézuélien Albert Subirats, .
 Aux Jeux sud-américains de 2010, à Medellín, Guido a remporté trois médailles d'or aux et dos et aux quatre nages. and 100-metre backstroke, and in the 4×100-metre medley.
 Il était aux Championnats pan-pacifiques 2010 à Irvine, où il a terminé au 4 × quatre nages, au dos et au dos.
 Aux Championnats du monde de natation en petit bassin 2010, Guido, avec César Cielo, Felipe França et Kaio de Almeida, a battu le record sud-américain du quatre nages avec un temps de 3:23.12, remportant la médaille de bronze. Il a également participé à la finale du dos, terminant à la place, et à la finale du dos, se classant .
 Il était aux Championnats du monde de natation 2011, à Shanghai, où il a terminé au dos, au dos et au quatre nages.
 Aux Jeux panaméricains de 2011, Guido a remporté l'or au quatre nages et le bronze au dos.
 En août 2012, il bat le record sud-américain en petit bassin au dos, qui était déjà le sien : . Sa marque précédente était de . En novembre, a de nouveau battu le record : .
 Le 7 novembre 2012, il bat le record sud-américain du dos en petit bassin : .
 Aux Championnats du monde de natation en petit bassin 2012, Guido a remporté la médaille de bronze au dos avec un temps de . Il a également terminé en place au dos et au quatre nages.
 2013-2016
 Aux Championnats pan-pacifiques 2014 à Gold Coast, Queensland, Australie, il a terminé du relais quatre nages, avec Marcelo Chierighini, Felipe França et Thiago Pereira, et du dos.
 Aux Championnats du monde de natation en petit bassin 2014 à Doha, au Qatar, Guido a remporté une médaille d'or au relais quatre nages, formé par Guido, Felipe França, Nicholas Santos et César Cielo, considérée comme la "Dream Team" par Cielo (formée uniquement par des médaillés ou des champions du monde dans leurs épreuves individuelles respectives). Le Brésil a remporté la médaille d'or en fracassant le record du monde avec un temps de 1:30.51. Le 7 décembre, Guido a remporté sa deuxième médaille d'or au relais quatre nages, avec César Cielo, Marcos Macedo et Felipe França, avec un temps de 3:21.14, record sud-américain. Guido a également terminé au dos et au dos.
 Aux Jeux panaméricains de 2015 à Toronto, Ontario, Canada, Guido a remporté la médaille d'or au relais 4 × quatre nages, où il a battu le record des Jeux panaméricains avec un temps de 3:32,68, avec Marcelo Chierighini, Felipe França et Arthur Mendes. Guido a ouvert le relais avec un temps de 53,12, un nouveau record des Jeux panaméricains et sud-américain au dos. Auparavant, il avait déjà remporté une médaille d'argent au dos.
 Aux Championnats du monde de natation 2015 à Kazan, Guido a terminé du dos. Il est allé en demi-finale, mais n'a réalisé qu'un temps de 53,88, bien en deçà de son record sud-américain de 53,12 obtenu aux Jeux panaméricains quelques jours auparavant. Au dos, il a terminé des qualificatifs, à égalité avec l'Espagnol Miguel Ortiz-Cañavate avec un temps de 25,29. Il a été établi qu'il y aurait un barrage entre eux, mais Guido a choisi de ne pas nager la course, préférant se reposer et se concentrer sur le relais 4 × 100 quatre nages. Il a également terminé du relais 4 × quatre nages.
 Lors du tournoi Open organisé à Palhoça, Guido a battu le record sud-américain du dos, avec un temps de 53,08.
 Jeux olympiques de 2016
 Aux Jeux olympiques d'été de 2016, Guido a terminé du relais 4 × quatre nages et du dos.
 2017-2020
 Aux Championnats du monde de natation 2017 à Budapest, au dos, il a disputé sa première finale individuelle aux Championnats du monde de sa carrière, terminant à la place. Il a également terminé au dos et au relais 4 × quatre nages, avec Henrique Martins, João Gomes Júnior et Marcelo Chierighini.
 Au Trophée José Finkel 2018 à São Paulo, au Brésil, il a battu le record sud-américain du dos () et du dos () en petit bassin.
 Aux Championnats du monde de natation en petit bassin 2018 à Hangzhou, en Chine, Guido a remporté une médaille de bronze au relais 4 × quatre nages, avec César Cielo, Felipe Lima et Nicholas Santos . Au relais 4 × quatre nages, il a terminé . Au dos, il a terminé , à seulement pour remporter une médaille de bronze. Au dos, il a battu deux fois le record sud-américain en petit bassin : 49,57 aux qualificatifs et 49,45 aux demi-finales, terminant de la finale.
 Aux Championnats du monde de natation 2019 à Gwangju, en Corée du Sud, il a atteint sa deuxième finale des Championnats du monde au dos, terminant . Guido a battu le record sud-américain lors des qualificatifs, avec un temps de 52,95. Il a été le premier sud-américain à nager la course en moins de . Au relais 4 × quatre nages, il a terminé , aidant le Brésil à se qualifier pour les Jeux olympiques de Tokyo 2020. Il a également terminé au dos.
 Aux Jeux panaméricains de 2019 qui se sont tenus à Lima, au Pérou, il a remporté une médaille d'or au relais mixte 4 × quatre nages et une médaille d'argent au relais 4 × quatre nages et au dos.
 Palmarès
 Jeux olympiques
 Championnats du monde
 En petit bassin
 Championnats du monde 2010 à Dubaï (Émirats arabes unis) :
 médaille de bronze du relais 4 × quatre nages.
 Championnats du monde 2012 à Istanbul (Turquie) :
 médaille de bronze du dos.
 Championnats du monde 2014 à Doha (Qatar) :
 médaille d'or du relais 4 × .
 médaille d'or du relais 4 × .
 Championnats du monde 2018 à Hangzhou (Chine) :
 médaille de bronze du relais 4 × .
 Jeux Panaméricains
 Jeux panaméricains de 2011 à Guadalajara (Mexique) :
 médaille d'or sur le relais .
 médaille de bronze sur le dos.
 Jeux panaméricains de 2015 à Toronto (Canada) :
 médaille d'or sur le relais .
 médaille d'argent sur le dos.
 Jeux panaméricains de 2019 à Lima (Pérou) :
 médaille d'or sur le relais mixte.
 médaille d'argent sur le dos.
 médaille d'argent sur le relais .
 Records
 Meilleurs temps personnels
 Les meilleurs temps personnels établis par Guido dans les différentes disciplines sont détaillés ci-après.
 Notes et références
 Liens externes
 Nageur brésilien
 Naissance en février 1987
 Nageur aux Jeux olympiques d'été de 2008
 Nageur aux Jeux olympiques d'été de 2016
 Naissance à Limeira
 Nageur de dos
 Nageur aux Jeux olympiques d'été de 2020
 Nageur du London Roar