text:
 12.10.2011
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 L 267/1
 UITVOERINGSVERORDENING (EU) Nr. 1002/2011 VAN DE RAAD
 van 10 oktober 2011
 tot uitvoering van artikel 12, lid 1, van Verordening (EU) nr. 359/2011 betreffende beperkende maatregelen tegen bepaalde personen, entiteiten en lichamen in verband met de situatie in Iran
 DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE,
 Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
 Gezien Verordening (EU) nr. 359/2011 van 12 april 2011 betreffende beperkende maatregelen tegen bepaalde personen, entiteiten en lichamen in verband met de situatie in Iran (1), en met name artikel 12, lid 1,
 Overwegende hetgeen volgt:
 (1)
 Op 12 april 2011 heeft de Raad Verordening (EU) nr. 359/2011 vastgesteld.
 (2)
 Gezien de voortdurende mensenrechtenschendingen in Iran moeten bijkomende personen worden opgenomen op de lijst van aan beperkende maatregelen onderworpen personen, entiteiten en lichamen in bijlage I bij Verordening (EU) nr. 359/2011,
 HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
 Artikel 1
 De in de bijlage bij onderhavige verordening genoemde personen worden toegevoegd aan de lijst in bijlage I bij Verordening (EU) nr. 359/2011.
 Artikel 2
 Deze verordening treedt in werking op de dag van haar bekendmaking in het Publicatieblad van de Europese Unie.
 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
 Gedaan te Luxemburg, 10 oktober 2011.
 Voor de Raad
 De voorzitster
 C. ASHTON
 (1) PB L 100 van 14.4.2011, blz. 1.
 BIJLAGE
 Lijst van personen bedoeld in artikel 1
 Personen
 Naam
 Informatie ter identificatie
 Motivering
 Datum van plaatsing op lijst
 1.
 ABBASZADEH-MESHKINI, Mahmoud
 Politiek directeur van het ministerie van Binnenlandse Zaken.
 Als hoofd van het Comité van artikel 10 van de Wet betreffende de activiteiten van politieke partijen en groeperingen is hij belast met het toestaan van betogingen en andere openbare evenementen, en met de registratie van politieke partijen.
 In 2010 schorste hij de activiteiten van twee hervormingsgezinde politieke partijen die banden hebben met Mousavi, de Islamic Iran Participation Front en de Islamic Revolution Mujahedeen Organization.
 Vanaf 2009 heeft hij stelselmatig en continu alle niet-gouvernementele bijeenkomsten verboden, wat neerkomt op het ontzeggen van het grondwettelijk recht op betogen, en wat heeft geleid tot talrijke aanhoudingen van vreedzame betogers, in strijd met het recht op vrijheid van vergadering.
 In 2009 heeft hij de oppositie tevens de toestemming geweigerd om een rouwceremonie te houden voor de mensen die werden gedood tijdens de protesten in verband met de presidentsverkiezingen.
 10.10.2011
 2.
 AKBARSHAHI Ali-Reza
 Bevelhebber van de politiediensten van Teheran.
 Zijn politiediensten zijn verantwoordelijk voor het gebruik van niet-gewettigd geweld tegen verdachten bij hun aanhouding en tijdens hun detentie in afwachting van de rechtspleging, zoals blijkt uit het relaas dat getuigen van de repressie na de verkiezingen aan Human Rights Watch (HRW) hebben gedaan.
 De politiediensten van Teheran waren betrokken bij de invallen in de slaapzalen van de universiteit van Teheran in juni 2009, waarbij volgens een commissie van de Majlis van Iran meer dan 100 studenten werden gewond door de politiediensten en leden van de Basij.
 10.10.2011
 3.
 AKHARIAN Hassan
 Directeur van afdeling 1 van de gevangenis van Rajai Shahr, Karaj.
 Verscheidende voormalige gedetineerden hebben de beschuldiging geuit dat hij foltering gebruikt, en dat hij bevel heeft gegeven om gevangenen medische bijstand te weigeren. Uit een afschrift van het relaas van een gedetineerde van de Rajai Shahrgevangenis blijkt dat hij zwaar werd geslagen door alle bewakers, met volledig medeweten van Akharian.
 Er is ook ten minste één dodelijk slachtoffer bij de gedetineerden gerapporteerd, Mohsen Beikvand, tijdens het directeurschap van Akharian.
 10.10.2011
 4.
 AVAEE Seyyed Ali-Reza (alias: AVAEE Seyyed Alireza)
 President van het gerecht te Teheran.
 Als president van het gerecht Teheran is hij verantwoordelijk voor schendingen van de mensenrechten, willekeurige aanhoudingen, het ontzeggen van rechten aan gevangenen en de toename van executies.
 10.10.2011
 5.
 BANESHI Jaber
 Openbaar aanklager van Shiraz.
 Hij is verantwoordelijk voor het buitensporige en toenemende gebruik van de doodstraf doordat hij tientallen doodstraffen heeft gevorderd. Openbaar aanklager tijdens de rechtszaak in verband met de bomaanslag in Shiraz in 2008, die door het regime werd aangegrepen om verscheidene tegenstanders van het regime ter dood te veroordelen.
 10.10.2011
 6.
 FIRUZABADI Maj-Gen Dr Seyyed Hasan (alias: FIRUZABADI Maj-Gen Dr Seyed Hassan; FIROUZABADI Maj-Gen Dr Seyyed Hasan; FIROUZABADI Maj-Gen Dr Seyed Hassan)
 Geboorteplaats: Machhad
 Geboortedatum: 3.2.1951
 Chef-staf van de verenigde Iraanse strijdkrachten.
 Tevens lid van de Hoge Nationale Veiligheidsraad (Supreme National Security Council (SNSC)). Hij is de hoogste militaire bevelhebber en is verantwoordelijk voor de leiding van alle militaire afdelingen en strategieën, onder andere de Islamitische Revolutionaire Garde (Islamic Revolutionary Guards Corps (IRGC)) en de politiediensten. Strijdkrachten onder zijn formele bevelslijn zijn bruut opgetreden tegen vreedzame betogers en hebben massale aanhoudingen verricht.
 10.10.2011
 7.
 GANJI Mostafa Barzegar
 Procureur-generaal van Qom.
 Hij is verantwoordelijk voor de willekeurige detentie en mishandeling van tientallen wetsovertreders in Qom. Hij is medeplichtig aan een ernstige schending van het recht op een eerlijke rechtsbedeling en draagt bij tot een buitensporig en toenemend gebruik van de doodstraf, wat heeft geleid tot een sterke stijging van het aantal executies sinds begin dit jaar.
 10.10.2011
 8.
 HABIBI Mohammad Reza
 Substituut-aanklager van Isfahan.
 Medeplichtig aan het voeren van processen waarbij de verdediging een eerlijk proces werd ontzegd. een voorbeeld hiervan is de zaak van Abdollah Fathi, die in mei 2011 werd geëxecuteerd nadat Habibi tijdens het proces in maart 2010 Fathi's recht om te worden gehoord en zijn problemen met zijn geestelijke gezondheid had genegeerd.
 Hij is derhalve medeplichtig aan de ernstige schending van het recht op een eerlijke rechtsbedeling die bijdraagt tot een buitensporig en toenemend gebruik van de doodstraf, wat heeft geleid tot een sterke stijging van het aantal executies sinds begin dit jaar.
 10.10.2011
 9.
 HEJAZI Mohammad
 Geboorteplaats: Isfahan
 Geboortedatum: 1956
 Leider van het Sarollahkorps van de IRGC van Teheran, voormalig leider van de Basij-militie.
 Het Sarollahkorps heeft een centrale rol gespeeld in de repressie na de verkiezingen.
 Mohammad HEJAZI was de auteur van een brief aan het ministerie van Volksgezondheid d.d. 26 juni 2009 waarbij een verbod werd uitgevaardigd om documenten of medische gegevens bekend te maken in verband met personen die werden gewond of in het ziekenhuis werden opgenomen bij de gebeurtenissen na de verkiezingen, wat impliceert dat een doofpotoperatie werd opgezet.
 10.10.2011
 10.
 HEYDARI Nabiollah
 Hoofd van de Iraanse luchthavenpolitie-autoriteit.
 Hij heeft sinds juni 2009 hulp verleend bij de aanhouding op de Imam Khomeini International Airport (ook in de internationale zone) van Iraanse betogers die het land probeerden te verlaten nadat de repressie was begonnen.
 10.10.2011
 11.
 JAVANI Yadollah
 Hoofd van het politiek bureau van de IRGC.
 Hij was een van de eerste hoge ambtenaren die verzochten om de aanhouding van Moussavi, Karroubi en Khatami. Hij heeft herhaaldelijk zijn steun toegezegd aan het gebruik van geweld en harde ondervragingstactieken tegen betogers na de verkiezingen (en rechtvaardigde het registreren van bekentenissen voor de televisie), en gaf onder meer opdracht tot de niet-gewettigde mishandeling van dissidenten via publicaties die bij de IRGC en de Basij-militie werden verspreid.
 10.10.2011
 12.
 JAZAYERI Massoud
 Vicechef-staf van de verenigde strijdkrachten van Iran, belast met culturele zaken (ook bekend als het hoofdkwartier voorlichting inzake defensie).
 Hij werkte actief mee aan de repressie als vicechef-staf. In een interview in de krant "Kayhan" verklaarde hij dat vele betogers in Iran en daarbuiten zijn geïdentificeerd en dat zij te gelegener tijd zullen worden aangepakt. Hij heeft openlijk opgeroepen tot repressie tegen kanalen van buitenlandse massamedia en tegen de Iraanse oppositie. In 2010 heeft hij de regering verzocht om strengere wetten uit te vaardigen tegen Iraniërs die samenwerken met buitenlandse mediabronnen.
 10.10.2011
 13.
 JOKAR Mohammad Saleh
 Bevelhebber van de Basij-studentenmilitie.
 In die hoedanigheid was hij actief betrokken bij de onderdrukking van protesten in scholen en universiteiten en de niet-gewettigde aanhouding van activisten en journalisten.
 10.10.2011
 14.
 KAMALIAN Behrouz
 Geboorteplaats: Teheran
 Geboortedatum: 1983
 Hoofd van de met de IRGC verbonden "Ashiyaneh" cyber group.
 "Ashiyaneh Digital Security", opgericht door Behrouz Kamalian, is verantwoordelijk voor een intensieve cyberrepressie tegen zowel binnenlandse tegenstanders en hervormers als buitenlandse instellingen. Op 21 juni 2009 toonde de internetsite van de "Cyber Defence Command" van de Revolutionaire Garde stilstaande beelden van de gezichten van personen; de beelden waren naar men beweert gemaakt tijdens betogingen na de verkiezingen. De beelden gingen gepaard met een oproep tot de Iraniërs om "de relschoppers te identificeren".
 10.10.2011
 15.
 KHALILOLLAHI Moussa (alias: KHALILOLLAHI Mousa)
 Openbaar aanklager van Tabriz.
 Hij is betrokken bij de zaak van Sakineh Mohammadi-Ashtiani en heeft zich bij verschillende gelegenheden gekant tegen haar vrijlating; hij is medeplichtig aan ernstige schendingen van het recht op een eerlijke rechtsbedeling.
 10.10.2011
 16.
 MAHSOULI Sadeq (alias: MAHSULI, Sadeq)
 Geboorteplaats: Oroumieh (Iran)
 Geboortedatum: 1959/60
 Voormalig minister van Binnenlandse Zaken (tot augustus 2009).
 Mahsouli had als minister van Binnenlandse Zaken gezag over alle politiediensten, veiligheidsagenten van het ministerie van Binnenlandse Zaken en agenten in burger. De diensten onder zijn leiding waren verantwoordelijk voor de invallen in de slaapzalen van de universiteit van Teheran op 14 juni 2009 en voor de foltering van studenten in de kelder van het ministerie (het beruchte kelderniveau 4). Andere protestanten werden zwaar mishandeld in het detentiecentrum van Kahrizak, dat werd geleid door politiediensten onder het gezag van Mahsouli.
 10.10.2011
 17.
 MALEKI Mojtaba
 Openbaar aanklager van Kermanshah.
 Verantwoordelijk voor een sterke toename van doodvonnissen; zo werden op 3 januari 2010 in één etmaal zeven personen opgehangen in de centrale gevangenis van Kermanshah, naar aanleiding van een aanklacht door rechter Maleki. Hij is derhalve verantwoordelijk voor een buitensporig en toenemend gebruik van de doodstraf.
 10.10.2011
 18.
 OMIDI Mehrdad
 Hoofd van de eenheid computercriminaliteit van de Iraanse politiediensten.
 Hij is verantwoordelijk voor duizenden onderzoeken en aanklachten tegen hervormers en politieke tegenstanders die het internet gebruiken. Hij is derhalve verantwoordelijk voor het aanzetten tot ernstige schendingen van de mensenrechten bij de repressie tegen personen die opkomen voor hun legitieme rechten, waaronder het recht op vrije meningsuiting.
 10.10.2011
 19.
 SALARKIA Mahmoud
 Adjunct van de procureur-generaal van Teheran, bevoegd voor gevangenisaangelegenheden.
 Rechtstreeks verantwoordelijk voor vele van de aanhoudingsbevelen tegen onschuldige, vreedzame betogers en activisten. Uit vele rapporten van mensenrechtenverdedigers blijkt dat nagenoeg alle mensen die werden aangehouden, op zijn bevel van de buitenwereld worden afgesloten, zonder contact met hun advocaat of familie, zonder aanklacht, voor wisselende perioden, vaak in omstandigheden die neerkomen op gedwongen verdwijning. De families worden vaak niet op de hoogte gebracht van hun aanhouding.
 10.10.2011
 20.
 SOURI Hojatollah
 Als hoofd van de gevangenis van Evin is hij verantwoordelijk voor ernstige schendingen van de mensenrechten in die gevangenis, zoals afranselingen, geestelijke mishandeling en seksueel misbruik.
 Volgens parallel lopende informatie uit verschillende bronnen is foltering gebruikelijk in de gevangenis van Evin. In afdeling 209 worden vele activisten vastgehouden voor hun vreedzame oppositie tegen de aan de macht zijnde regering.
 10.10.2011
 21.
 TALA Hossein (alias: TALA Hosseyn)
 Hoofd van de Iranian Tobacco Company
 Vicegouverneur-generaal ("Farmandar") van de provincie Teheran tot september 2010, in het bijzonder verantwoordelijk voor het optreden van de politiediensten en derhalve voor de repressie bij betogingen.
 In december 2010 kreeg hij een prijs voor zijn rol bij de repressie na de verkiezingen.
 10.10.2011
 22.
 TAMADDON Morteza (alias: TAMADON Morteza)
 Geboorteplaats: Shar Kord - Isfahan
 Geboortedatum: 1959
 Gouverneur-generaal van de provincie Teheran voor de IRGC, hoofd van de openbare veiligheidsraad van de provincie Teheran.
 In zijn hoedanigheid van gouverneur en hoofd van de openbare veiligheidsraad van de provincie Teheran heeft hij de algemene verantwoordelijkheid voor alle repressieactiviteiten, inclusief het hardhandige optreden tegen het politieke protest sinds juni 2009. Het is bekend dat hij persoonlijk betrokken was bij de aanvallen tegen oppositieleiders Karroubi en Moussavi.
 10.10.2011
 23.
 ZEBHI Hossein
 Adjunct van de procureur-generaal van Iran.
 Hij is belast met verscheidene rechtszaken in verband met de protesten na de verkiezingen.
 10.10.2011
 24.
 BAHRAMI Mohammad-Kazem
 Hoofd van het militaire gerecht.
 Hij is medeplichtig aan de repressie tegen vreedzame betogers.
 10.10.2011
 25.
 HAJMOHAMMADI Aziz
 Voormalig rechter van de eerste afdeling van de rechtbank van Evin, en thans rechter in kamer 71 van het strafhof van de provincie Teheran.
 Hij heeft verscheidene rechtszaken tegen betogers geleid, met name die tegen Abdol-Reza Ghanbari, een leraar die in januari 2010 is aangehouden en voor zijn politieke activiteiten ter dood is veroordeeld. De rechtbank van eerste aanleg van Evin is onlangs opgericht binnen de gevangenis van Evin, en Jafari Dolatabadi heeft in maart 2010 de oprichting ervan verdedigd. In deze gevangenis worden sommige beklaagden opgesloten, mishandeld en gedwongen om valse bekentenissen af te leggen.
 10.10.2011
 26.
 BAGHERI Mohammad-Bagher
 Vicevoorzitter van de gerechtelijke administratie van de provincie Zuid-Khorasan, belast met misdaadpreventie.
 Hij heeft in juni 2011 erkend dat er 140 terechtstellingen zijn uitgevoerd in de periode van maart 2010 tot en met maart 2011, maar tijdens diezelfde periode zouden er in de provincie Zuid-Khorasan nog een honderdtal andere terechtstellingen in het geheim zijn uitgevoerd, zonder dat de families of de advocaten werden gewaarschuwd.
 Hij is derhalve medeplichtig aan een ernstige schending van het recht op een eerlijke rechtsbedeling waardoor hij mede bijdraagt tot een buitensporig en toenemend gebruik van de doodstraf.
 10.10.2011
 27.
 BAKHTIARI Seyyed Morteza
 Geboorteplaats: Mashad (Iran)
 Geboortedatum: 1952
 Minister van Justitie, voormalig gouverneur-generaal van Isfahan en directeur van de organisatie van staatsgevangenissen (tot juni 2004).
 Als minister van Justitie speelde hij een cruciale rol bij het bedreigen en terroriseren van de Iraanse diaspora, door aan te kondigen dat een bijzondere rechtbank zou worden ingesteld speciaal voor het berechten van de in het buitenland levende Iraniërs. De openbaar aanklager van Teheran heeft ervoor gezorgd dat twee kamers van de rechtbank van eerste aanleg en het hof van beroep en verscheidene kamers van de strafrechtbanken zullen worden aangewezen om de zaken van uitgeweken Iraniërs te behandelen.
 10.10.2011
 28.
 HOSSEINI Dr Mohammad (alias: HOSSEYNI, Dr eyyed Mohammad; Seyed, Sayyed en Sayyid)
 Geboorteplaats: Rafsanjan, Kerman
 Geboortedatum: 1961
 Minister van Cultuur en Islamitische Leiding sinds september 2009.
 Als voormalig lid van de IRGC is hij medeplichtig aan de repressie van journalisten.
 10.10.2011
 29.
 MOSLEHI Heydar (Aka: MOSLEHI Heidar; MOSLEHI Haidar)
 Geboorteplaats: Isfahan (Iran)
 Geboortedatum: 1956
 Minister van Inlichtingen.
 Onder zijn leiding heeft het ministerie van Inlichtingen de wijdverbreide praktijken van willekeurige detentie en vervolging van betogers en dissidenten voortgezet. Het ministerie van Inlichtingen beheert nog altijd afdeling 209 van de gevangenis van Evin, waar vele activisten zijn opgesloten wegens hun vreedzame activiteiten tegen de huidige regering. Ondervragers van het ministerie van Inlichtingen hebben gevangenen in afdeling 209 afgeranseld, geestelijk mishandeld en seksueel misbruikt. Als minister van Inlichtingen is Moslehi verantwoordelijk voor de voortdurende mishandelingen.
 10.10.2011


type: other

text:
⭐ARBETSDOMSTOLEN Dom nr 27/12 Mål nr A 197/10
 ARBETSDOMSTOLEN Dom nr 27/12 Mål nr A 197/10
 Download "ARBETSDOMSTOLEN Dom nr 27/12 Mål nr A 197/10"
 1 ARBETSDOMSTOLEN Dom nr 27/12 Mål nr A 197/10 Sammanfattning Fråga om en svetsare av nigerianskt ursprung har utsatts för etnisk diskriminering genom arbetsgivarens sätt att utöva arbetsledning i olika situationer. Dessutom fråga huruvida arbetsgivaren har åsidosatt skyldighet att utreda och vidta åtgärder mot trakasserier. Postadress Telefon Expeditionstid Box Måndag-fredag STOCKHOLM Telefax Besöksadress Stora Nygatan 2 A och B2 2 ARBETSDOMSTOLEN DOM Dom nr 27/ Mål nr A 197/10 Stockholm KÄRANDE Svenska Byggnadsarbetareförbundet, Stockholm Ombud: chefsjuristen Mattias Landgren, Svenska Byggnadsarbetareförbundet, adress som ovan SVARANDE 1. VVS Företagen, Box 47160, Stockholm 2. IPL Skandinavien Aktiebolag, , Hammervägen 3, Varberg Ombud för 1 och 2: arbetsrättsjuristen Tommy Larsson, VVS Företagens Service AB, Box 47160, Stockholm SAKEN diskriminering Mellan VVS Företagen och Svenska Byggnadsarbetareförbundet gäller varandra i allmänhet avlösande kollektivavtal avseende avtals- och löneförhållanden för anställda inom VVS-branschen (VVS-avtalet). Det aktuella VVS-avtalet gällde under tiden fr.o.m. den 1 april 2010 t.o.m. i första hand den 31 mars IPL Skandinavien AB (hädanefter bolaget) är ett ingenjörs- och konstruktionsföretag vars verksamhet huvudsakligen avser prefabrikation, montage, underhåll och svetsning inom kärnkraftsindustrin. Bolaget är medlem i VVS Företagen. B.O., som härstammar från Nigeria, anställdes år 2006 som svetsare hos bolaget. Han är medlem i Svenska Byggnadsarbetareförbundet (hädanefter förbundet). Mellan parterna har uppkommit tvist huruvida B.O. har utsatts för diskriminering i anställningen hos bolaget. Parterna har förhandlat i tvisten såväl lokalt som centralt utan att kunna enas. Förbundet har väckt talan mot arbetsgivarparterna i Arbetsdomstolen och har därvid yrkat att domstolen ska förplikta bolaget att till B.O. utge diskrimineringsersättning och allmänt skadestånd om kr, jämte ränta enligt 4 och 6 räntelagen från dagen för delgivning av stämning till dess betalning sker. Arbetsgivarparterna har bestritt förbundets talan. Inte något belopp avseende diskrimineringsersättning eller allmänt skadestånd har vitsordats som skäligt i och för sig. Parterna har yrkat ersättning för sina rättegångskostnader.3 3 Till utveckling av sin talan har parterna anfört i huvudsak följande. Förbundet B.O. är utbildad svetsare och innehar svetslicenser. Svetslicenser gäller för en viss tid, varefter arbetstagaren genomgår svetsprov inför en oberoende kontrollant. B.O. var anställd i Varberg men utförde arbete vid kärnkraftverket Ringhals. Svetsarbeten vid kärnkraftverk underkastas rigorösa kontroller. Under den i målet aktuella tiden utfördes kontrollerna av företaget Inspecta. Kontroller sker genom okulärbesiktning och röntgen. Om en svets är behäftad med fel, måste den svetsare som utfört svetsen göra om den. Varje svets signeras av arbetstagaren, så att det alltid går att identifiera den som har utfört svetsen. Normalt sker kontrollerna inom högst en månad efter det att svetsen utförts. De krav som ställs på svetsarbeten på kärnkraftverk framgår av ett särskilt dokument med tekniska bestämmelser för mekaniska anordningar. Dokumentet är skapat av de svenska kärnkraftsföretagen och aktualiseras kontinuerligt. Diskriminering genom tillmälen Redan under hösten 2007 började andra arbetstagare trakassera B.O. bl.a. genom att kalla honom Mogadishu. B.O. tog illa vid sig av detta. Kollegorna skrev också med en märkpenna Mogadishu på ett rör inne på det s.k. aktiva området, dvs. innanför säkerhetskontrollerna, på Ringhals. Under våren 2008 kallade några av B.O:s närmaste kollegor honom även koko och härmade samtidigt ljudet av en gök. B.O. förstod inte innebörden av uttrycket, men fick det i efterhand förklarat av en bekant. B.O. påtalade händelserna för bolagets ledning genom arbetsledaren B.P. Bolaget tog dock ingen notis om saken och vidtog inte några åtgärder. Trakasserierna pågick från hösten 2007 till juni 2009, då B.O. sjukskrevs. B.O. fick utstå tillmälena i stort sett varje dag. Vid den centrala tvisteförhandling som hölls mellan parterna bekräftade bolaget förbundets påståenden om tillmälena, men angav att man får räkna med en sådan jargong i branschen.4 4 Krav på läkarintyg I mars 2009 genomgick B.O. en rutinkontroll vid företagshälsan. B.O. uppvisade därvid ett alltför lågt blodvärde. Detta medförde att företagshälsan avrådde honom från arbete på kärnkraftverk. Några dagar efter hälsoundersökningen upptäckte B.O. att hans passerkort var spärrat. Normalt skulle B.O. ha vänt sig till B.P. angående det spärrade kortet, men eftersom denne var ledig vände han sig till en annan person. Han fick emellertid ingen förklaring till att passerkortet var spärrat. Arbetsledningen försökte inte på något sätt bringa klarhet i situationen, trots kännedom om att kortet var spärrat. Den 7 april 2009 återkom B.P. till arbetsplatsen och tog tag i saken. Det framkom då att passerkortet hade spärrats på grund av B.O:s låga blodvärde. Den 8 april 2009 besökte B.O. sin vårdcentral. Av de journalanteckningar som upprättades där framgår att B.O. uppvisade blodvärden om 121 och 134 i slutet av mars Ett blodvärde under 130 anses som lågt. B.O. tycks alltså ha haft ett normalt blodvärde i slutet av mars B.O. fick järntillskott och återkom sedan i maj 2009 till vårdcentralen för förnyad provtagning. Det blev då klarlagt att han var botad från blodbristen. B.O. meddelade bolaget att han var frisk, men bolaget nöjde sig inte med det utan krävde att han skulle inkomma med läkarintyg. På arbetsplatsen spreds rykten om att B.O. led av en allvarlig sjukdom. B.O. genomgick därför flera tester, och även dessa tester visade att B.O. var frisk. Med anledning av bolagets inställning och de rykten som uppstått på arbetsplatsen begärde B.O. läkarintyg, vilket han tillställde bolaget. I intyget angavs att han inte led av någon allvarlig sjukdom. Omplacering till okvalificerade arbetsuppgifter Från första veckan i april 2009 till juni 2009 tjänstgjorde B.O. inte på den aktiva sidan i kärnkraftverket. Han fick utföra visst arbete på den inaktiva sidan. Endast undantagsvis fick han utföra svetsarbeten. Han fick regelmässigt be om arbetsuppgifter, och de arbetsuppgifter han fick var okvalificerade. Arbetsgivarparterna har i tvisten gjort gällande att B.O. skulle ha varit belagd med svetsförbud. Detta är inte riktigt. B.O. har aldrig utfört svetsprov på grund av att han skulle ha meddelats ett sådant förbud. Han upphörde att svetsa i april 2009, när han stängdes av från det aktiva området på Ringhals. Den 22 maj 2009 fick B.O. akut uppsöka tandläkare på grund av en inflammation. Inflammationen medförde att tandläkaren opererade bort en tand. B.O. var sjukskriven under en vecka. När han den 1 juni 2009 kom tillbaka till arbetsplatsen fann han att han inte var uppsatt på arbetsschemat. Han fick besked om att han skulle omplaceras till bolagets verkstad i Varberg. Den 4 juni 2009 var B.O:s första dag på verkstaden i Varberg. Han fick även där okvalificerade arbetsuppgifter, bl.a. städning och målning. Inte någon annan arbetstagare hos bolaget utförde denna typ av arbete. Vid den tiden fanns det gott om svetsarbete, och övriga arbetstagare arbetade i tvåskift för att hinna med. Trakasserier5 5 B.O. blev tillsagd att han fick gå på toaletten enbart under rast. Inga andra arbetstagare hade sådana restriktioner. Det var inte heller ovanligt att arbetsledaren E.S. övervakade B.O. och kritiserade hans arbete. B.O. upplevde det som kränkande. Vid flera tillfällen hittade B.O. sin matlåda slängd i soporna. Han tog upp saken med ledningen, men inga åtgärder vidtogs. Det gick så långt att B.O. fruktade att någon av kollegorna skulle förgifta hans mat. B.O. tilläts inte heller att sitta ner när han arbetade. Någon slängde bort hans stol. Samtalet med H.H. B.O. hade ett enskilt samtal med konsulten H.H., vilken fungerade som arbetsledare. H.H. gjorde klart för B.O. att han inte var önskvärd hos bolaget. H.H. förklarade också att bolaget kunde antedatera en uppsägningshandling så att B.O. kunde sägas upp omgående. H.H. uttalade sig vidare på ett sätt som utgjorde direkt diskriminering. Samtalet spelades in av B.O. Av inspelningen framgår att H.H. uttalade dels you look like a slow-motion movie, when you re walking around here,dels that s the truth..maybe it s not..maybe it s because you are black, but I think it depends on a cultural thing..not because of your colour. Förbundet menar att detta uttalande ligger i linje med bolagets agerande i övrigt. Nekades begärd ledighet B.O. sjukskrevs i juni 2009 på grund av det sätt på vilket bolaget behandlade honom. Under sommaren 2009 avled B.O:s bror i Nigeria. B.O. begärde ledigt för att närvara vid begravningen. Han kontaktade förbundets ombudsman I.R., som tog upp ledighetsfrågan vid ett sammanträffande med bolagets verkställande direktör G.H. Denne ville först inte bevilja den begärda ledigheten. Först efter en längre diskussion godtogs ledighetsansökan. Bolagets företrädare trodde inte ens på att B.O. hade en bror. Det ska tilläggas en arbetstagare enligt gällande kollektivavtal har rätt till permission vid nära anhörigs frånfälle. Bristande rehabilitering B.O. mådde som nämnts dåligt på grund av bolagets agerande mot honom. Det gick så långt att B.O. lades in på Sahlgrenska sjukhuset på grund av risk för att han allvarligt skulle skada sig själv. Det bedömdes även föreligga viss suicidrisk. Bolaget underlät att vidta åtgärder i syfte att rehabilitera B.O. Av den anledningen tog Försäkringskassan över ansvaret för B.O:s rehabilitering. Först vid ett rehabiliteringsmöte med Försäkringskassan den 3 december 2009 åtog sig bolaget att påbörja rehabilitering av B.O. Av Försäkringskassans dokumentation framgår att bolaget, som företräddes av G.H., vid mötet vidgick att vissa olämpliga uttalanden kan ha fällts av B.O:s arbetskamrater. Bolaget åtog sig att6 6 verka för att underlätta hans återgång i arbete, men några rehabiliteringsåtgärder kom inte att vidtas. De rättsliga grunderna för förbundets talan Bolaget har utsatt B.O. för diskriminering genom att kräva att han skulle genomgå en utförlig läkarundersökning samt uppvisa läkarintyg för att styrka att han inte led av en allvarlig sjukdom. Inte någon annan arbetstagare har avkrävts liknande intyg. Genom att kräva sådant intyg har bolaget utsatt B.O. för direkt eller indirekt diskriminering på grund av hans etniska tillhörighet. Bolaget har diskriminerat B.O. genom att omplacera honom till bolagets verkstad och tilldela honom okvalificerade arbetsuppgifter efter det att han uppvisat blodvärden som var lägre än normalt. B.O. belades då med svetsförbud. Bolagets åtgärder har utgjort direkt eller indirekt diskriminering på grund av B.O:s etnicitet. Under tiden på verkstaden utsattes B.O. för etnisk diskriminering i form av trakasserier på följande sätt. Han nekades att göra toalettbesök och ta rökpauser samt genom att hans matlåda slängdes. Någon tog hans stol när han arbetade, och vid ett tillfälle kastades stolen i en container. Vid flera tillfällen blev B.O. särskilt övervakad av arbetsledaren E.S. Inga andra arbetstagare utsattes för sådana åtgärder. Bolaget har också trakasserat B.O. genom de i det föregående angivna uttalandena av H.H. B.O. har vidare under en längre tid kallats för Mogadishu, trots att han påtalat för arbetsledningen att han uppfattade det som nedsättande och kränkande. Anledningen till att B.O. tog illa vid sig är att Mogadishu förknippas med laglöshet, våld och religiös fanatism. B.O. har också kallats för koko eller koko stupid. Bolaget har känt till samtliga trakasserier, men har underlåtit att vidta åtgärder eller ens utreda saken. Bolagets företrädare har närmast underblåst trakasserierna genom sin passivitet. B.O. sjukskrevs i juni 2009 som en följd av den diskriminering han utsatts för. Bolaget har underlåtit att vidta rehabiliteringsåtgärder. Bolagets underlåtenhet utgör direkt, alternativt indirekt, diskriminering av B.O. Bolaget har genom att neka B.O. permission eller semester när han önskade bevista sin brors begravning utsatt B.O. för direkt, alternativt indirekt, diskriminering. Sammanfattningsvis har bolaget diskriminerat B.O. samt underlåtit att utreda och vidta åtgärder mot de trakasserier han utsatts för. Bolaget är skyldigt att utge allmänt skadestånd enligt 1999 års lag om förbud mot etnisk diskriminering samt diskrimineringsersättning enligt diskrimineringslagen för kränkningen av B.O. Rättegångskostnaderna Arbetsgivarparterna bör oavsett utgången i målet förpliktas att ersätta de kostnader som drabbat förbundet på grund av att en tidigare huvudförhandling ställdes7 7 in. Förhandlingen ställdes in på föranledande av arbetsgivarparterna, som måste anses ha agerat vårdslöst. Arbetsgivarparterna IPL Skandinavien Aktiebolag utför svetsarbeten som underentreprenör åt andra företag. Bolaget är ett familjeföretag som grundades av G.H., vilken alltjämt är bolagets verkställande direktör. Bolaget har anställda. Bolagets kontor med 8 10 anställda finns i Varberg, där det också finns en verkstad med arbetstagare. Efter avklarad svetsutbildning hade B.O. svårt att få arbete. Han fick genom en gemensam bekant kontakt med bolagets arbetsledare B.P. Genom denna kontakt fick B.O. anställning hos bolaget med placering vid verkstaden i Varberg. Han kom dock att utföra arbete främst i kärnkraftverket Ringhals. Detta innebar att han uppbar traktamente. B.P. var inte bara arbetsledare för B.O., utan fungerade också som en mentor för honom. B.P. var av uppfattningen att allt fungerade väl på arbetsplatsen, och han har aldrig hört talas om de av förbundet påstådda tillmälena. B.P. blev oerhört förvånad när B.O. senare har gjort gällande att han kände sig trakasserad och att han skulle ha informerat B.P. om detta. På arbetsplatsen kan samtalstonen ha varit tuff, men samtidigt hjärtlig. Det är riktigt att det har förekommit smeknamn på flera arbetstagare. Ingen av bolagets företrädare har emellertid känt till att B.O. skulle ha kallats Mogadishu eller Koko stupid. B.O. har kallats Tony. Ingen av hans arbetskamrater har känt till tillmälena Mogadishu eller Koko stupid. Vid ett enda tillfällen har Mogadishu nämnts, och det var i en diskussion om Afrikas östkust och situationen där. Det hade således inte något med B.O. att göra. B.O. har varit en uppskattad arbetstagare och har närmast varit positivt särbehandlad. Bolaget hade ett visst överseende med B.O:s uppträdande och ställde t.ex. mer bestämda krav på andra arbetstagare när det gällde att passa tider och liknande. Svetsförbudet Arbetet på Ringhals är omgärdat av hårda säkerhetskontroller. I det regelverk som gäller för arbete på kärnkraftverk märks särskilt Tekniska bestämmelser för mekaniska anordningar (TBM) och de kraftverksgemensamma kvalitetsbestämmelserna (KBM). I regelverket anges specificerade krav när det gäller svetsning. Arbetsgivarparterna vill särskilt peka på en bestämmelse i TBM som lyder enligt följande. Företag och svetsare knutna till företaget ska inneha behörighet för svetsning enligt krav i KBM. Vid installationssvetsning gäller dessutom behörighet enligt krav i KBM. En kompletterande svetsarprövning som komplement till behörighet ska utföras när beställaren bedömer det nödvändigt.8 8 Ringhals har ett ansvar för att kontrollera utfört arbete. Kontrollerna utförs stickprovsvis. Ringhals har överlåtit åt företaget Inspecta Sweden AB att utföra kontroller. Detta företag är ett av de största i Norden inom detta område. Företagets kontrollant fann att svetsarbeten utförda av bl.a. B.O. inte uppfyllde de krav som ställs beträffande kärnkraftverk. Detta redovisades för Ringhals, som beslutade att stänga av B.O. från vidare svetsning inom det aktiva området på Ringhals. Beslutet att belägga B.O. med svetsförbud utgjorde alltså inte något arbetsledningsbeslut från bolagets sida, utan fattades av Ringhals. Bolaget hade inte något intresse av att belägga B.O. med svetsförbud. Beslutet var tvärtom till nackdel för bolaget. Följden av de utförda kontrollerna var att B.O. och ytterligare en arbetstagare avstängdes från svetsarbete. Svetsförbud är i och för sig inte något ovanligt i denna bransch. Enligt uppgift har de flesta svetsare på kärnkraftverk någon gång råkat ut för svetsförbud. Hälsokontrollen Den 9 mars 2009 uppdagades vid en rutinkontroll att B.O. hade låga blodvärden. Företagshälsovården avrådde honom från arbete på kärnkraftverk. Syftet med en sådan ordning är givetvis att skydda arbetstagarens hälsa. Inte under några omständigheter har det varit fråga om diskriminering. B.O. ville inte underkasta sig den företagshälsovård som erbjöds samtliga anställda hos bolaget. Han vände sig i stället till en vårdcentral i Göteborg, där han hade sin bostad. B.O. fick den 26 juni 2009 ett intyg i vilket uttalas att han haft järnbristanemi, vilket botats med järntillskott. Vidare framgår av intyget att B.O. hade begärt intyget i syfte att få klargjort att han inte led av någon allvarlig sjukdom. Det var alltså B.O. som själv önskade få detta intygat av läkare. Det bestrids bestämt att bolaget skulle ha krävt ett sådant intyg av B.O.9 9 Trakasserier Arbetsgivarparterna bestrider förbundets påståenden om att B.O. har utsatts för trakasserier, såsom att han inte har fått gå på toaletten, inte fått röka, inte fått sitta och att hans mat kastats bort. Inte någon av arbetskamraterna vid Ringhals eller på verkstaden i Varberg känner till någon sådan händelse. Bolaget förnekar vidare att B.O. har övervakats på annat sätt än övriga arbetstagare. Vid ett eller två tillfällen har det dock förekommit särskild övervakning av B.O. Det var när han, efter att ha belagts med svetsförbud, skulle avlägga svetsprov under överinseende av arbetsledaren E.S. Vid själva svetsprovet fick han enligt de krav som ställs inte sitta ned. Det har inte förekommit att B.O. inte har tillåtits att gå på toaletten eller att han inte fått röka. Påståendena om detta är orimliga. Samtalet mellan B.O. och H.H. B.O. kom in till H.H:s kontor och önskade ha ett samtal. I hemlighet spelade B.O. in samtalet, och en utskrift av inspelningen har i tvisten åberopats av förbundet. Utskriften överensstämmer emellertid inte med inspelningen. Vid en jämförelse framgår att uttalanden som är till B.O:s fördel är korrekt angivna, medan uttalanden som är till bolagets fördel är utelämnade eller felaktigt återgivna. Som exempel på detta kan nämnas att det i utskriften anges att H.H. sade I don t like you. På inspelningen hörs det dock klart att H.H. sade So it s not that I don t like you. Det framgår vidare på tre ställen i utskriften att H.H. klargjorde att B.O:s etnicitet inte var av betydelse i sammanhanget. Permission/semester Arbetsgivarparterna noterar att förbundet tidigare under målets handläggning gjort gällande att B.O. begärt permission, men att förbundet nu anför att han har begärt semester. En anställd kan enligt kollektivavtalet få permission om högst tre dagar vid nära anhörigs frånfälle. B.O. skulle dock bevista en begravning i Afrika, varför bolaget gjorde bedömningen att tre dagar inte skulle vara tillräckligt. Bolagets företrädare diskuterade saken med B.O. och ombudsmannen I.R. vid två eller tre tillfällen. Det bestrids att bolaget har nekat B.O. permission eller semester. B.O. beviljades semester under perioden den 6 augusti 4 september B.O. kom inte till arbetet förrän 14 dagar efter semesterns utgång. Rehabilitering B.O. arbetade senast hos bolaget i september Därefter var han sjukskriven under hösten samma år. Bolaget hade två sammanträden med Försäkringskassan i syfte att samordna rehabiliteringen av B.O. B.O. kom dock inte till något av dessa sammanträden. Först den 3 december 2009 hölls ett sammanträde med Försäkringskassan. Därvid deltog bl.a. B.O., ombudsmannen I.R. och G.H. Av dokumentationen från mötet framgår att B.O. hade erhållit erbjudande om företagshälsovård, men avböjt erbjudandet med anledning av att han etablerat kontakt med vårdcentralen i Göteborg. I dokumentet anges att bolaget informerade om att vissa olämpliga uttalanden kan ha fällts av personal som inte har personalansvar. Det framgår vidare att B.O. inte hade velat medverka i10 10 de rehabiliteringsåtgärder som bolaget hade erbjudit samt att han vid sammanträdet vägrade att svara på frågor om sina hälsoförhållanden och möjlighet att återgå i arbete. Under inga omständigheter har det förekommit någon diskriminering i samband med rehabiliteringen av B.O. Sammanfattning av de rättsliga grunderna Inte i något av de påstådda fallen har bolaget gjort sig skyldigt till diskriminering, vare sig direkt eller indirekt eller genom trakasserier. Det har inte förekommit något missgynnande av B.O., och bolagets agerande gentemot B.O. har inte haft något samband med hans etnicitet. Om han har fått utstå tillmälen från arbetskamraterna är detta något som inte har varit känt för bolagets företrädare. Rättegångskostnader Det bestrids att arbetsgivarparterna har gjort sig skyldiga till vårdslöshet eller försummelse som ledde till att den tidigare utsatta huvudförhandlingen fick ställas in. Domskäl Bakgrunden till tvisten är i korthet följande. B.O. anställdes år 2006 som svetsare hos bolaget. Förbundet har gjort gällande att bolaget dels har underlåtit att vidta åtgärder med anledning av trakasserier, dels har utsatt B.O. för diskriminering genom sitt sätt att utöva arbetsledning i ett antal olika situationer. Arbetsgivarparterna har bestritt samtliga påståenden om diskriminering. Arbetsdomstolen kommer i det följande att i skilda avsnitt behandla de olika händelser som förbundet har angett i tvisten. Dessförinnan ska domstolen dock beskriva utredningen i målet, i korthet ange den rättsliga bakgrunden samt redogöra för det tidsmässiga förloppet av de aktuella händelserna. Utredningen Arbetsdomstolen har hållit huvudförhandling i målet. Vid denna har på förbundets begäran hållits förhör under sanningsförsäkran med B.O., förhör upplysningsvis med ombudsmannen J.C. samt vittnesförhör med ombudsmännen U.K. och I.R. På arbetsgivarparternas begäran har hållits förhör under sanningsförsäkran med verkställande direktören G.H. samt vittnesförhör med f.d. arbetsledaren B.P., konsulten H.H., vice verkställande direktören S.H. och f.d. svetsansvarige J.L. Arbetsgivarparterna har åberopat skriftlig bevisning. Kort om den rättsliga bakgrunden Före den 1 januari 2009 gällde lagen (1999:130) om åtgärder mot diskriminering i arbetslivet på grund av etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning. Lagen innehåller i 13 en bestämmelse om skyldighet för arbetsgivaren att utreda och vidta åtgärder mot trakasserier. En arbetsgivare som får kännedom om att en arbetstagare anser sig ha blivit utsatt för trakasserier av en annan arbetstagare ska enligt bestämmelsen utreda omständigheterna kring de uppgivna11 11 trakasserierna och i förekommande fall vidta de åtgärder som skäligen kan krävas för att förhindra fortsatta trakasserier. Diskrimineringslagen trädde i kraft den 1 januari Enligt 1 kap. 4 avses med direkt diskriminering att någon missgynnas genom att behandlas sämre än någon annan behandlas, har behandlats eller skulle ha behandlats i en jämförbar situation, om missgynnandet har samband med bl.a. etnisk tillhörighet. Med indirekt diskriminering avses enligt samma paragraf att någon missgynnas genom tillämpning av en bestämmelse, ett kriterium eller ett förfaringssätt som framstår som neutralt men som kan komma att särskilt missgynna personer med bl.a. viss etnisk tillhörighet, såvida inte bestämmelsen, kriteriet eller förfaringssättet har ett berättigat syfte och de medel som används är lämpliga och nödvändiga för att uppnå syftet. Enligt samma paragraf avses med diskriminering även trakasserier, nämligen sådant uppträdande som kränker någons värdighet och som har samband med t.ex. etnisk tillhörighet. I 2 kap. 1 diskrimineringslagen uppställs ett förbud för arbetsgivaren att diskriminera den som är arbetstagare hos arbetsgivaren. Arbetsgivaren är vidare enligt 2 kap. 3 diskrimineringslagen skyldig att utreda och vidta åtgärder mot trakasserier. Regeln har, såvitt här är av intresse, samma innehåll som den motsvarande bestämmelsen i 1999 års lag. Diskrimineringslagen innehåller en särskild bestämmelse om bevisbördan i diskrimineringsmål. Enligt 6 kap. 3 har den som anser sig ha blivit diskriminerad att visa omständigheter som ger anledning att anta att han eller hon har blivit diskriminerad. Om sådana omständigheter visas, ska svaranden visa att diskriminering inte har förekommit. Allmänt om händelseförloppet Det kronologiska förloppet under den tid som är aktuell i målet har beskrivits på olika sätt av parterna i skilda skeden av handläggningen av målet. Även om det inte har någon avgörande betydelse för domstolens ställningstaganden i det följande finns det anledning att inledningsvis sammanfatta huvuddragen i det kronologiska förloppet på grundval av vad som framkommit bl.a. under huvudförhandlingen i målet. B.O. anställdes år 2006 hos bolaget med placering i Varberg. Han arbetade fram till våren 2009 med svetsarbeten på den s.k. aktiva sidan inom kärnkraftverket vid Ringhals. Efter kontroller av de utförda svetsarna belades B.O. någon gång under våren 2009 med s.k. svetsförbud. Efter svetsträning fick han återgå i svetsarbete vid slutet av mars I ett läkarintyg från företagshälsovården utfärdat den 31 mars 2009, på grundval av en läkarundersökning den 8 mars 2009, uttalades att B.O. hade låga blodvärden. Ansvariga på Ringhals gav honom därför inte längre tillträde till den aktiva sidan. B.O. arbetade från början av april 2009 på kärnkraftverkets inaktiva sida. Från omkring den 22 maj 2009 var han sjukskriven under en vecka på grund av besvär med en tand. När han den 1 juni 2009 återgick i arbete möttes han av beskedet att han fortsättningsvis skulle arbeta i bolagets verkstad i Varberg. Han började arbeta där den 4 juni Från omkring den 20 juni 2009 var han frånvarande från arbetet på grund12 12 av psykiska besvär. Han var sjukskriven under sommaren 2009 och under så gott som hela hösten samma år. Har bolagets företrädare underlåtit att vidta lämpliga åtgärder för att förhindra trakasserier av B.O.? Enligt förbundet har andra arbetstagare på arbetsplatsen från hösten 2007 trakasserat B.O. genom att kalla honom "Mogadishu" och "Koko stupid". Förbundet har vidare gjort gällande att bolagets arbetsledning haft kännedom om saken men trots detta har underlåtit att vidta lämpliga åtgärder för att förhindra trakasserierna. Arbetsgivarparterna har bestritt att arbetsledningen har fått kännedom om några trakasserier. B.O. har inför domstolen berättat följande. Han blev vid åtskilliga tillfällen kallad "Tony Mogadishu" eller "Koko". En gång hade någon skrivit "Mogadishu" på ett rör som löpte i anslutning den aktiva sidan av kärnkraftverket. Han talade vid minst fyra tillfällen om saken med arbetsledaren B.P. Han sade då att han inte tyckte om tillmälena. B.P. svarade att det väl inte var så farligt och vidtog inga åtgärder. Tillmälena fortsatte. B.P. har inför domstolen uppgett följande. Han hade bidragit till att B.O. fick anställning hos bolaget och hade fungerat lite som en mentor för denne. B.O. var en medelmåttig svetsare. Det råder en ganska tuff stämning på arbetsplatsen, och många av dem som arbetar får mer eller mindre skämtsamma smeknamn av kamraterna. B.O. brukade kallas för "Tony". B.P. har aldrig hört honom kallas för "Mogadishu" eller "Koko stupid". B.O. har heller inte berättat för honom om något öknamn. B.P. skulle inte ha accepterat något sådant. Av det anförda framgår att B.O. och B.P. har lämnat motstridiga uppgifter i frågan om vad som förekommit dem emellan. Ord står mot ord, och även om B.O. kan ha blivit utsatt för trakasserier har B.P. enligt domstolens mening gjort ett trovärdigt intryck när han bestämt har förnekat att B.O. har omnämnt att han kallades för öknamn. Det är vidare enligt domstolens mening inte visat att bolaget vid den centrala tvisteförhandlingen skulle ha vidgått att bolaget kände till några trakasserier. Arbetsdomstolen kommer till slutsatsen att förbundet inte har visat att bolagets företrädare har haft kännedom om att B.O. ansåg sig ha blivit utsatt för trakasserier. Slutsatsen av det anförda är att domstolen inte kan ansluta sig till vad förbundet har gjort gällande i denna del av målet. Har bolaget krävt att B.O. skulle genomgå läkarundersökning och uppvisa läkarintyg? Enligt förbundet har bolaget krävt att B.O. skulle genomgå läkarundersökning och uppvisa läkarintyg som utvisar att han inte led av någon allvarlig sjukdom. Arbetsgivarparterna har bestritt att bolaget skulle ha krävt detta av B.O. Som redan har anförts konstaterades i ett läkarintyg den 31 mars 2009 från företagshälsovården att B.O. led av låga blodvärden. Av utredningen framgår att13 13 B.O. därefter uppsökte vårdcentralen i Göteborg, där han hade sitt hem. Journalanteckningarna från vårdcentralen synes utvisa att B.O. redan i slutet av mars 2009 hade ett godtagbart blodvärde. I ett läkarintyg den 26 juni 2009 från vårdcentralen anges att B.O. "önskat få utfärdat detta intyg i syfte att han ej lider av någon allvarlig sjukdom". Det har i målet inte lagts fram någon utredning som ger stöd för förbundets påstående om att bolaget har begärt att B.O. skulle undergå läkarundersökning och inge ett läkarintyg av innebörden att han inte lider av allvarlig sjukdom. Förbundets påstående om detta har alltså inte blivit styrkt. Har bolaget diskriminerat B.O. genom att omplacera honom till verkstaden och där tilldela honom okvalificerade arbetsuppgifter? Förbundet har anfört att B.O. har blivit diskriminerad dels genom att bolaget förflyttade honom till verkstaden i Varberg, dels genom att han vid verkstaden inte tilldelades svetsarbete utan olika okvalificerade arbetsuppgifter såsom städning och målningsarbete. Arbetsgivarparterna har bestritt att bolaget genom dessa åtgärder har diskriminerat B.O. Det kan i denna del först konstateras att B.O. i sin anställning hos bolaget var geografiskt placerad i Varberg och att arbetet i Ringhals utfördes av honom med rätt till traktamente. Bolaget måste mot den bakgrunden i princip ha varit oförhindrat att ge honom arbetsuppgifter i Varberg. Av utredningen framgår vidare att B.O. enligt besked från kärnkraftverkets ledning inte tilläts arbeta på den aktiva sidan på grund av att han led av blodbrist. Det finns visserligen dokumentation i målet som tyder på att B.O. i själva verket var botad från blodbristen redan någon gång i början av april Det finns dock ingen utredning som ger stöd för att bolaget skulle ha fått kännedom om detta, och förbundet har som domstolen uppfattat saken inte heller gjort gällande att så har varit fallet. Utredningen i målet utvisar alltså att bolaget inte tilläts att sysselsätta B.O. på den aktiva sidan i kärnkraftverket. Av utredningen framgår också att bolaget inte hade arbetsuppgifter för honom på den inaktiva sidan och av det skälet förflyttade honom till verkstaden i Varberg. Bolaget kan på grund av det anförda inte kritiseras för denna förflyttning. Frågan blir då hur man ska se på de arbetsuppgifter som B.O. tilldelades i verkstaden. Han har inför domstolen uppgett följande. Han blev tillsagd att sopa, och fick ofta bara sitta och vänta. När han frågade sin arbetsledare H.H. varför han inte fick svetsa fick han svaret att det bara fanns städjobb och att någon måste utföra även sådana arbetsuppgifter. Han fick bl.a. ta bort skräp och måla en container. Han blev övervakad av arbetsledningen. H.H. har inför domstolen berättat följande. B.O. fick träna svetsning på verkstaden. Han fick också undergå ett svetsprov, som han inte klarade. Han fick då hjälpa till med olika förberedelsearbeten. Dessutom fick han på samma sätt som andra arbetstagare vid verkstaden hjälpa till med sedvanligt underhållsarbete, bl.a. målning. När B.O. inte ville skrapa rost på en container placerade H.H. även en annan arbetstagare på uppgiften, så att det blev två14 14 anställda som utförde arbetet. B.O. tyckte inte att det var lönt att arbeta i Varberg eftersom han gärna ville arbeta i Ringhals med rätt till traktamente. Enligt Arbetsdomstolens mening har det genom utredningen i målet inte framkommit annat än att B.O. vid verkstaden fick arbetsuppgifter av samma slag som andra anställda där. Förbundet har inte visat omständigheter som ger anledning till antagandet att han har blivit särbehandlad på ett negativt sätt och därmed diskriminerad. Har bolaget på annat sätt trakasserat B.O. i hans arbete på verkstaden? Förbundet har gjort gällande att B.O. i arbetet på verkstaden blev trakasserad av arbetsledningen genom att han blev övervakad och inte tilläts gå på toaletten annat än på raster. Vidare har gjorts gällande att B.O:s matlåda blev bortkastad och att arbetsledningen inte vidtog någon åtgärd när saken påtalades av honom. Arbetsgivarparterna har bestritt förbundets påståenden. B.O. har inför domstolen uppgett följande. Vid ett tillfälle när han varit på toaletten gjorde arbetsledaren E.S. en gest och sade att han bara fick göra toalettbesök på raster. Vid två tillfällen hade någon kastat hans matlåda i soporna, vilket han nämnde för G.H. Han var rädd för att någon skulle förgifta honom. S.H. har i denna del uppgett följande inför domstolen. Det är en trevlig stämning på verkstaden. Det förekommer att de anställda ger varandra smeknamn, men han har aldrig hört om några tillmälen eller andra problem som är relaterade till B.O:s etnicitet. Påståendena om matlådan har han inte hört tidigare. Alla anställda har självklart rätt att gå på toaletten vid behov. På grundval av utredningen i denna del drar Arbetsdomstolen slutsatsen att det inte har visats omständigheter som föranleder slutsatsen att B.O. har blivit trakasserad av bolagets företrädare eller slutsatsen att andra anställda har trakasserat honom med bolagets kännedom. Har bolagets företrädare fällt diskriminerande yttranden vid samtal med B.O.? Enligt förbundet har H.H. vid samtal med B.O. uttryckt sig på ett sätt som innebär att han har blivit trakasserad på grund av sin etnicitet. Arbetsgivarparterna har bestritt att det skulle ha förekommit något yttrande av diskriminerande natur. Förbundet har i denna del åberopat en inspelning av ett samtal mellan B.O. och H.H. Av inspelningen framgår att H.H. yttrar bl.a. " you look like a slow-motion movie" och "I think it depends on a cultural thing..not because of your colour". Det första citatet måste uppfattas så att H.H. kritiserade B.O. för att arbeta eller röra sig långsamt. Yttrandet kan inte betraktas som diskriminerande. Inledningen av det andra yttrandet skulle i och för sig kunna anses vara olämpligt. Yttrandet avslutas dock med ett tydligt klargörande av att B.O:s hudfärg inte hade med saken att göra.15 15 Mot bakgrund av det anförda kan domstolen inte komma till slutsatsen att B.O. har blivit trakasserad genom H.H:s uttalanden. Har bolaget diskriminerat B.O. genom att neka honom begärd ledighet? Förbundet har gjort gällande följande. I början av augusti 2009 dog B.O:s bror, som bodde i Nigeria. När B.O. genom förmedling av ombudsmannen I.R. begärde ledigt för att kunna resa till Nigeria och närvara vid begravningen ville bolaget först inte medge ledighet. Först efter diskussion gick bolaget med på att B.O. skulle få semester. Arbetsgivarparterna har i denna del framhållit att B.O. faktiskt fick den begärda ledigheten. De har vidare framhållit följande. Byggnadsavtalet ger möjlighet till ledighet i form av permission under tre dagar vid nära anhörigs död. Vad bolaget menade var att tre dagars ledighet inte skulle räcka till för resan till Nigeria. När begäran sedan kom att gälla semester fanns det självklart inget skäl för bolaget att inte medge ledigheten. Händelseförloppet, som i denna del är ostridigt, utvisar sammanfattningsvis att B.O. genom förmedling av I.R. begärde ledighet för att kunna resa till Nigeria och att bolaget efter diskussion beviljade den begärda ledigheten. Förbundet har enligt domstolens mening inte visat omständigheter som gör det antagligt att B.O. har blivit trakasserad eller på annat sätt missgynnad av bolaget i detta sammanhang.16 16 Har bolaget diskriminerat B.O. genom underlåtenhet att vidta åtgärder i syfte att rehabilitera honom? I denna del har förbundet gjort gällande följande. B.O. var sjukskriven under sommaren 2009 och blev åter sjukskriven en kort tid efter det att han i början av september 2009 återkommit från resan till Nigeria. Under B.O:s sjukskrivning under hösten 2009 vidtog bolaget ingen åtgärd för att bidra till hans rehabilitering. Rehabiliteringen kom i gång först när Försäkringskassan kallade till ett avstämningsmöte som ägde rum den 3 december Bolagets underlåtenhet har innefattat diskriminering av B.O. Arbetsgivarparterna har bestritt att bolaget gjort sig skyldigt till någon underlåtenhet i rehabiliteringen av B.O. De har anfört att B.O. själv uteblev från flera möten med Försäkringskassan och att bolaget har vidtagit alla åtgärder som kunnat krävas. Utredningen i denna del av målet är knapphändig. B.O. har inför domstolen medgett att han uteblivit från i varje fall ett avstämningsmöte hos Försäkringskassan. G.H., som för bolagets räkning deltog vid mötet den 3 december 2009, har uppgett att B.O. därvid visade bristande samarbetsvilja genom att inte besvara frågor. G.H:s uppgift får anses ha stöd i den dokumentation som Försäkringskassan upprättade efter mötet. Enligt Arbetsdomstolens mening förekommer det i målet ingen utredning som ger stöd för att bolaget har gjort sig skyldigt till någon underlåtenhet i samband med rehabiliteringen av B.O. Förbundets påstående om diskriminering i detta sammanhang kan alltså inte godtas av domstolen. Sammanfattande slutsats Domstolens ställningstaganden i de föregående avsnitten innebär att förbundet inte i något avseende har visat omständigheter som ger anledning till antagandet att B.O. har blivit diskriminerad av bolaget. Det har vidare inte visats i målet att bolaget har åsidosatt skyldighet att utreda och motverka trakasserier. Förbundets talan ska därför avslås. Rättegångskostnader Förbundet ska som förlorande part i princip ersätta arbetsgivarparterna för deras rättegångskostnader. Förbundet har emellertid anfört att arbetsgivarparterna oavsett utgången i målet ska förpliktas att ersätta förbundets kostnader med anledning av att en tidigare utsatt huvudförhandling ställdes in på föranledande av arbetsgivarparterna. Arbetsgivarparterna har bestritt detta särskilda yrkande. Förbundets yrkande ska ses mot bakgrund av följande. En kort tid före den utsatta huvudförhandlingen anmälde arbetsgivarparterna att två av deras förhörspersoner befann sig på utlandsresa. Arbetsgivarparterna ansåg för sin del att förhören med dessa personer kunde genomföras per telefon. Förbundet motsatte sig detta och krävde att huvudförhandlingen skulle ställas in för den händelse17 17 arbetsgivarparterna alltjämt önskade höra de två personerna. Huvudförhandlingen ställdes sedan in. I 18 kap. 6 rättegångsbalken regleras situationer då en part kan bli skyldig att ersätta viss rättegångskostnad oavsett hur rättegångskostnaderna i övrigt ska fördelas. Det handlar, såvitt här är av intresse, om fall då en part genom vårdslöshet eller försummelse har föranlett uppskov i målet eller eljest vållat kostnad för motparten. I det föreliggande fallet har det inte lämnats några närmare uppgifter om omständigheterna kring de båda förhörspersonernas utrikesresa vid tidpunkten för den utsatta huvudförhandlingen. Det har inte framkommit något som ger stöd för slutsatsen att arbetsgivarparterna i detta sammanhang har gjort sig skyldiga till någon sådan vårdslöshet eller försummelse som avses i rättegångsbalken. Förbundets yrkande om ersättning för de särskilda kostnaderna kan därför inte bifallas. Det av arbetsgivarparterna yrkade beloppet avseende rättegångskostnader har av förbundet vitsordats som skäligt utom såvitt gäller H.H:s ersättning för resor och förlorad arbetsförtjänst. I denna del har begärts ersättning med kr. Av utredningen framgår att H.H:s resekostnader, vilka uppgår till kr, avser resor från Mexiko till Stockholm och därefter från Stockholm till Sao Paolo. Den förlorade arbetsförtjänsten avser fem dagars arbete och uppgår till sammanlagt kr. Det av arbetsgivarparterna yrkade beloppet framstår enligt domstolens mening som skäligt med hänsyn till omständigheterna. Efter justering av en felsummering ska ersättningsbeloppet avseende H.H:s kostnader bestämmas till kr. Domslut 1. Arbetsdomstolen avslår Svenska Byggnadsarbetareförbundets talan. 2. Svenska Byggnadsarbetareförbundet förpliktas att ersätta VVS Företagens och IPL Skandinavien Aktiebolags rättegångskostnader med kr, varav kr avser ombudsarvode, jämte ränta på det förstnämnda beloppet enligt 6 räntelagen från dagen för denna dom till dess betalning sker. Ledamöter: Michaël Koch, Ulla Erlandsson, Inga Jerkeman, Charlott Richardson och Inger Öhrn Karlsson. Enhälligt. Sekreterare: Martin Ulfving Visa mer
 SVEA HOVRÄTT Avdelning 07 Rotel 0714 DOM 2009-06-02 Stockholm Mål nr T 7752-08 Sid 1 (5) ÖVERKLAGAT AVGÖRANDE Stockholms tingsrätts dom 2008-09-15 i mål T 27302-05, se bilaga A KLAGANDE Diskrimineringsombudsmannen Läs mer ARBETSDOMSTOLEN DOM Dom nr 1/11 2011-01-12 Mål nr A xx/10 Stockholm
 ARBETSDOMSTOLEN Beslut nr 100/08 Mål nr A 222/08 Sammanfattning En arbetstagarorganisation och tre av dess medlemmar har väckt talan i Arbetsdomstolen och var och en framställt yrkanden för egen del samt Läs mer DOM 2011-02-28 Stockholm
 ARBETSDOMSTOLEN Dom nr 84/09 Mål nr A 133/08 Sammanfattning En arbetsgivare träffade ett skriftligt avtal med en arbetstagare om att dennes anställning i bolaget skulle avslutas. Av avtalet följde bl.a. Läs mer ARBETSDOMSTOLEN Dom nr 33/10 Mål nr A XXX/07
 ARBETSDOMSTOLEN Dom nr 33/10 Mål nr A XXX/07 Domen kommer inte att refereras i publikationen Arbetsdomstolens domar. Postadress Telefon Box 2018 08-617 66 00 kansliet@arbetsdomstolen.se 103 11 STOCKHOLM Läs mer Lag (2006:67) om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever
 Lag (2006:67) om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever Lagens ändamål och tillämpningsområde /Träder i kraft I:2006-04-01/ 1 Denna lag har till ändamål att främja Läs mer HÖGSTA DOMSTOLENS DOM
 Sida 1 (6) HÖGSTA DOMSTOLENS BESLUT Mål nr meddelat i Stockholm den 8 september 2006 Ö 808-04 KLAGANDE J D Stenqvist Aktiebolag, 556029-7862 Box 31 260 60 Kvidinge Ombud: Advokat TJ MOTPART RNC Ombud: Läs mer ARBETSDOMSTOLEN Dom nr 6/14 Mål nr A 24/12
 ARBETSDOMSTOLEN Dom nr 22/11 Mål nr A 98/10 Sammanfattning En kvinna har haft provanställning som butiksförsäljare hos ett detaljhandelsföretag. Sedan kvinnan upplyst arbetsgivaren om att hon var gravid Läs mer ARBETSDOMSTOLEN Beslut nr 50/07 Mål nr A 117/07
 Sida 1 (6) HÖGSTA DOMSTOLENS BESLUT Mål nr meddelat i Stockholm den 5 maj 2009 Ö 120-09 ANMÄLARE Umeå tingsrätt Box 138 901 04 Umeå PARTER 1. RM Ombud: Advokat GB 2. West Air Sweden Aktiebolag, 556062-4420 Läs mer ARBETSDOMSTOLEN Beslut nr 37/12 Mål nr B 40/12
 ARBETSDOMSTOLEN Dom nr 60/13 Mål nr A 71/12 En arbetstagare som arbetat som administratör hos ett byggbolag har blivit uppsagd på grund av arbetsbrist. Fråga om uppsägningen varit sakligt grundad med hänsyn Läs mer DOM 2010-03-16 Meddelad i Stockholm
 1 STOCKHOLMS TINGSRÄTT Avdelning 3 DOM 2010-03-16 Meddelad i Stockholm Mål nr T 1419-09 PARTER Kärande Diskrimineringsombudsmannen Box 3686 103 59 Stockholm Ombud: Jur. kand. Marie Nordström Diskrimineringsombudsmannen Läs mer ARBETSDOMSTOLEN Dom nr 25/09 Mål nr A 30/08
 ARBETSDOMSTOLEN Dom nr 22/12 Mål nr 106/11 Sammanfattning En arbetstagarorganisation påkallade förhandling med en enskild näringsidkare efter att i en pågående process mot ett bolag avseende lönefordringar Läs mer Stockholm. SAKEN Skadestånd enligt lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering. a) förpliktas SSRS Plaza Aktiebolag att till var och en av
 1 SVEA HOVRÄTT DOM Mål nr T 836-08 Rotel 0111 Stockholm ÖVERKLAGAT AVGÖRANDE Stockholms tingsrätts dom den 11 december 2007 i mål T 18908-05, se bilaga A KLAGANDE Diskrimineringsombudsmannen Box 3686 103 Läs mer Lag (2003:307) om förbud mot diskriminering
 ARBETSDOMSTOLEN Dom nr 65/12 Mål nr A 171/11 Sammanfattning Fråga om en arbetsgivare haft rätt att förlägga intjänad semester till arbetstagares uppsägningstid när uppsägningstiden varit arbetsbefriad. Läs mer Styrdokument. Trakasserier och kränkande särbehandling. Hanteringsanvisning för studenter och medarbetare vid Högskolan i Gävle
 Styrdokument Trakasserier och kränkande särbehandling Hanteringsanvisning för studenter och medarbetare vid Högskolan i Gävle Beslutat av rektor 2012-08-21 Dnr HIG 2012/1028 1 Trakasserier och kränkande Läs mer ARBETSDOMSTOLEN Dom nr 19/11 Mål nr A 68/10
 ARBETSDOMSTOLEN Dom nr 19/11 Mål nr A 68/10 Sammanfattning En högstadieelev som har kommit på ett introduktionsmöte inför sommarpraktik har därefter nekats praktikplats. DO har väckt talan om diskrimineringsersättning Läs mer DOM 2010-12-01 Stockholm
 1 Avdelning 6 Rotel 0613 Stockholm Mål nr ÖVERKLAGAT AVGÖRANDE Gotlands tingsrätts dom den 2 juni 2010 i mål nr B 203-10, se bilaga A PARTER (antal tilltalade 1) Klagande (Åklagare) Kammaråklagare Leif Läs mer Lag (2003:307) om förbud mot diskriminering
 Ändring införd: till och med SFS Lag (2006:69). Lagens ändamål 1 Denna lag har till ändamål att motverka diskriminering som har samband med någon av diskrimineringsgrunderna kön, etnisk läggning eller Läs mer ARBETSDOMSTOLEN Dom nr 28/12 Mål nr B 107/11
 ARBETSDOMSTOLEN Dom nr 28/12 Mål nr B 107/11 Sammanfattning En arbetstagare har blivit avskedad. Mot arbetstagarens skadeståndskrav har arbetsgivaren invänt att talan är preskriberad enligt 41 anställningsskyddslagen. Läs mer ARBETSDOMSTOLEN Dom nr 46/05 Mål nr A 161/04
 ARBETSDOMSTOLEN Dom nr 46/05 Mål nr A 161/04 Sammanfattning Ett verkstadsföretag anlitade under sommaren 2004 fem litauiska arbetstagare för utförande av bl.a. vissa svetsarbeten, vilka ostridigt var sådana Läs mer HÖGSTA DOMSTOLENS BESLUT
 Sida 1 (8) HÖGSTA DOMSTOLENS BESLUT Mål nr meddelat i Stockholm den 12 november 2009 Ö 1342-09 KLAGANDE Albihns Service Aktiebolag, 556519-9253 Box 5581 114 85 Stockholm Ombud: Advokat A-CN och jur.kand. Läs mer MARKNADSDOMSTOLENS DOM 2012:1 2012-01-17 Dnr C 12/11
 MARKNADSDOMSTOLENS DOM 2012:1 2012-01-17 Dnr C 12/11 ÖVERKLAGAT AVGÖRANDE Stockholms tingsrätts dom 2011-03-09 i mål nr T 3930-10, se bilaga (ej bilagd här) KLAGANDE BrilliantSmile Nordic AB, Styrgången Läs mer Beteckning (bör anges i brev till oss) SPF-78977-AO. OFR/P genom Polisförbundet Box 5583 11485 Stockholm
 Arbetsdomstolen Box 2018 103 11 STOCKHOLM Datum 2015-09-14 Beteckning (bör anges i brev till oss) SPF-78977-AO Mål nr fi löo //5 i Stämningsansökan Kärande: OFR/P genom Polisförbundet Box 5583 11485 Stockholm Läs mer ARBETSDOMSTOLEN Dom nr 74/13 Mål nr A 187/12
 ARBETSDOMSTOLEN Dom nr 74/13 Mål nr A 187/12 En kvinna som erbjudits anställning som säljare har sedan hon meddelat arbetsgivaren att hon var gravid inte tillträtt tjänsten. Kvinnan har gjort gällande Läs mer ARBETSDOMSTOLEN Dom nr 21/13 Mål nr B 93/11
 Sida 1 (9) HÖGSTA DOMSTOLENS DOM Mål nr meddelad i Stockholm den 20 januari 2012 T 2806-09 KLAGANDE Firefly AB, 556108-6892 Box 92201 120 09 Stockholm Ombud: Advokat R-ML MOTPART Försäkringsaktiebolaget Läs mer ARBETSDOMSTOLEN Dom nr 52/13 Mål nr A 16/12
 ARBETSDOMSTOLEN Dom nr 52/13 Mål nr A 16/12 Enligt tillämpligt kollektivavtal har arbetstagare det år då nationaldagen infaller på en lördag eller söndag och arbetstagaren är i tjänst rätt till annan ledig Läs mer ARBETSDOMSTOLEN Beslut nr 2/15 Mål nr A 199/13
 ARBETSDOMSTOLEN Beslut nr 2/15 Mål nr A 199/13 Fråga om talan ska avvisas på grund av rättegångshinder form av litispendens, dvs. därför att det redan pågick en rättegång i saken när talan väcktes. Postadress Läs mer ARBETSDOMSTOLEN Dom nr 93/03 Mål nr A 24-28/03
 MARKNADSDOMSTOLENS DOM 2009:2 2008: Datum 2009-02-11 Dnr C 11/08 KÄRANDE Glasögonfyndet i Göteborg AB, Box 4054, 422 04 HISINGS-BACKA Ombud: jur. kand. R. E., Advokatfirman Winn AB, Östra Larmgatan 1, Läs mer ARBETSDOMSTOLEN Dom nr 64/08 Mål nr A 139/07
 Sida 1 (8) HÖGSTA DOMSTOLENS DOM Mål nr meddelad i Stockholm den 28 mars 2006 T 2100-05 KLAGANDE OCH MOTPART 1. Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning Box 3327 103 66 Stockholm Ombud: Läs mer Plan för att förebygga och hantera trakasserier sexuella trakasserier kränkande särbehandling
 Plan för att förebygga och hantera trakasserier sexuella trakasserier kränkande särbehandling Innehållsförteckning Innehållsförteckning 1 Inledning 2 Lagar 2 Vad innebär trakasserier, sexuella trakasserier, Läs mer HÖGSTA DOMSTOLENS DOM
 Sida 1 (7) HÖGSTA DOMSTOLENS DOM Mål nr meddelad i Stockholm den 24 november 2003 T 402-02 KLAGANDE Tylömarks Förvaltning Aktiebolag, 556477-5178, Box 14048, 167 14 BROMMA Ombud: jur. kand. G-BG MOTPART Läs mer Kärande: Diskrimineringsombudsmannen, 202100-6073 Box 3686 103 59 STOCKHOLM
 2012-06-14 Ärende ANM 2010/2154 Handling Södertälje tingsrätt Box 348 151 24 Södertälje Ansökan om stämning Kärande: Diskrimineringsombudsmannen, 202100-6073 Box 3686 103 59 STOCKHOLM Ombud: Jur. kand. Läs mer Konsumentombudsmannen (KO), Box 48, 651 02 KARLSTAD. marknadsföring av paketresor
 MARKNADSDOMSTOLENS DOM 2009:3 2008: Datum 2009-02-17 Dnr B 5/08 KÄRANDE Konsumentombudsmannen (KO), Box 48, 651 02 KARLSTAD SVARANDE Abitur AB, Box 2071, 429 12 SÄRÖ SAKEN marknadsföring av paketresor Läs mer ARBETSDOMSTOLEN Dom nr 82/05 Mål nr A 243/03
 ARBETSDOMSTOLEN Dom nr 82/05 Mål nr A 243/03 Sammanfattning Fråga om disciplinansvar för en handläggare på Försäkringskassan med anledning av att denne gjort obehöriga slagningar i Försäkringskassans datasystem. Läs mer DOM 2009-06-12 Meddelad i Stockholm
 STOCKHOLMS TINGSRÄTT Avdelning 3 Enhet 32 DOM 2009-06-12 Meddelad i Stockholm Mål nr T 4652-07 Sid 1 (11) PARTER Kärande Diskrimineringsombudsmannen, 202100-6073 Box 3327 103 66 Stockholm Ställföreträdare Läs mer LO-TCO RÄTTSSKYDD AB
 Sida 1 (12) HÖGSTA DOMSTOLENS DOM Mål nr meddelad i Stockholm den 11 april 2012 T 1829-10 KLAGANDE Bostadsrättsföreningen Lyran 6, 716416-4431 Styrmansgatan 51 114 60 Stockholm Ombud: HW MOTPARTER 1. JYO Läs mer ARBETSDOMSTOLEN Dom nr 18/10 Mål nr A 74/09
 ARBETSDOMSTOLEN Dom nr 18/10 Mål nr A 74/09 Sammanfattning Ett el- och VVS-företag har sagt upp en VVS-montör. Som grund för uppsägningen har gjorts gällande att montören olovligen med tillägnelseuppsåt Läs mer ARBETSDOMSTOLEN Dom nr 106/08 Mål nr B 102/07
 ARBETSDOMSTOLEN Dom nr 106/08 Mål nr B 102/07 Sammanfattning Fråga om arbetsgivaren, en kommun, kan anses ha förmått arbetstagaren, som efter viss tids sjukskrivning inte längre erhållit sjukpenning, att Läs mer meddelad i Stockholm den 30 januari 2009 KLAGANDE Försäkringskassan 103 51 Stockholm
 REGERINGSRÄTTENS DOM 1(5) meddelad i Stockholm den 30 januari 2009 KLAGANDE Försäkringskassan 103 51 Stockholm MOTPART AA Ombud Advokaten Markus Lauri Legare Advokatbyrå AB Box 19080 104 32 Stockholm ÖVERKLAGAT Läs mer DOM 2015-05-20 Meddelad i Stockholm
 1 Meddelad i Stockholm Mål nr T 15998-11 T 16000-11 T 16002-11 T 18027-11 PARTER KÄRANDE 1. ALBIN Karl Willstrand, 860402-2593 c/o Håkansson Burserydsvägen 29 333 32 Smålandsstenar 2. Daniel Ståhl, 820317-4076 Läs mer ARBETSDOMSTOLEN Dom nr 57/10 Mål nr A 175/09
 Sida 1 (5) HÖGSTA DOMSTOLENS BESLUT Mål nr meddelat i Stockholm den 30 juni 2005 Ö 1204-04 SÖKANDE TS MOTPART VF Finans Aktiebolag, 556454-8237, Box 16184, 103 24 STOCKHOLM Ombud: advokaten JL SAKEN Resning Läs mer ARBETSDOMSTOLEN Dom nr 30/04 Mål nr A 44/03
 ARBETSDOMSTOLEN Dom nr 30/04 Mål nr A 44/03 Sammanfattning Fråga om det förelegat saklig grund för uppsägning av en arbetstagare, en brevbärare, som för brott utom tjänsten dömts till fängelse i två år Läs mer DOM 2007-11-26 Meddelad i Stockholm
 STOCKHOLMS TINGSRÄTT DOM Meddelad i Stockholm Mål nr Sid 1 (7) PARTER KÄRANDE Aktiebolaget Zelda, 556057-3056 Box 2084 182 02 Danderyd Ombud: advokaten Michael Nordstrand, jur. kand. Konstantin Sabo Advokatfirman Läs mer DOM 2009-11-06 Meddelad i Umeå
 Meddelad i Umeå Mål nr Sid 1 (10) PARTER KÄRANDE Diskrimineringsombudsmannen Box 3686 103 59 Stockholm Ombud: Jur.kand. Laine Strömgren c/o Diskrimineringsombudsmannen Box 3686 103 59 Stockholm SVARANDE Läs mer DOM 2013-01-28 Meddelad i Stockholm
 Sida 1 (10) HÖGSTA DOMSTOLENS DOM Mål nr meddelad i Stockholm den 24 februari 2004 T 4017-02 KLAGANDE MO Ombud: advokaten OÖ MOTPART Gamla Livförsäkringsaktiebolaget SEB Trygg Liv, 516401-6536, 106 40 Läs mer HÖGSTA DOMSTOLENS BESLUT. Mål nr. meddelat i Stockholm den 28 oktober 2011 Ö 1586-09 KLAGANDE LP. Ombud: Advokaterna PB och EN
 Sida 1 (12) HÖGSTA DOMSTOLENS DOM Mål nr meddelad i Stockholm den 19 februari 2009 T 4474-07 KLAGANDE AA Ombud: Advokat NH MOTPART AKJ Ombud: Advokat BK SAKEN Fordran ÖVERKLAGADE AVGÖRANDET Svea hovrätts Läs mer ARBETSDOMSTOLEN Beslut nr 31/11 Mål nr B 97/10
 ARBETSDOMSTOLEN Beslut nr 31/11 Mål nr B 97/10 Sammanfattning Fråga om skiljeavtal gällde i anställningsförhållandet mellan en arbetstagare och det aktiebolag där han även var aktieägare och styrelseledamot. Läs mer DOM 2014-25 Stockholm
 Sida 1 (7) HÖGSTA DOMSTOLENS DOM Mål nr meddelad i Stockholm den 28 november 2012 T 153-11 KLAGANDE BP Ombud: Advokat KH MOTPART OS Ombud: Advokat JL SAKEN Fordran ÖVERKLAGAT AVGÖRANDE Svea hovrätts dom Läs mer DOM 2014-06-10 Meddelad i Norrköping
 1 Meddelad i Norrköping Mål nr PARTER KÄRANDE Andris Kraulis, 390523-5770 Färjestadsvägen 4 D Lgh 1302 168 51 Bromma SVARANDE Sveriges Schackförbund, 802002-9347 Kabelvägen 19 602 10 Norrköping Ombud: Läs mer MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2006:11 2006-04-21 Dnr C 10/05
 MARKNADSDOMSTOLEN DOM 2006:11 2006-04-21 Dnr C 10/05 KÄRANDE Leanback Sweden Aktiebolag, Box 3, 721 03 VÄSTERÅS Ombud: jur. kand. J. Ö., Advokatfirman Lindahl KB, Box 1203, 751 42 UPPSALA SVARANDE mypaper Läs mer ARBETSDOMSTOLEN Dom nr 35/11 Mål nr A 145/10
 Sida 1 (5) HÖGSTA DOMSTOLENS BESLUT Mål nr meddelat i Stockholm den 28 december 2010 T 2314-09 KLAGANDE Sölvesborg-Mjällby Sparbank, 536200-9457 Box 77 294 22 Sölvesborg Ombud: Advokat G W MOTPART Revisionsbyrån Läs mer DOM. 2013-05-13 Meddelad i Jönköping. Processjuridiska enheten/stockholm 103 51 Stockholm
 1 Aktbilaga 23 HÖGSTA DOMSTOLENS DOM Mål nr meddelad i Stockholm den 26 juni 2014 T 5507-12 KLAGANDE Diskrimineringsombudsmannen Box 3686 103 59 Stockholm Ombud: Jur.kand. Anna Rosenmüller Nordlander Samma Läs mer ARBETSDOMSTOLEN Dom nr 2/08 Mål nr A 213/06
 Sida 1 (11) HÖGSTA DOMSTOLENS BESLUT Mål nr meddelat i Stockholm den 14 mars 2012 Ö 298-12 KLAGANDE Duveholms Rehab Center AB, 556646-6297 c/o HT och GT Konkursförvaltare: Advokat JA Ställföreträdare: Läs mer Nordic Media Sweden Aktiebolag, Stora Fiskaregatan 9 H, 222 24 Lund Ombud: jur.kand. H-O. M., Juristfirman H-O. M., Klostergatan 1, 222 22 Lund
 MARKNADSDOMSTOLENS DOM 2011:3 2008: Datum 2011-02-09 Dnr C 6/09 KÄRANDE Swemedia AB, Carl Gustafs väg 46, 214 21 Malmö Ombud: advokaten E. T., Advokatbyrån S. & Co AB, Anna Lindhs plats 4, 211 19 Malmö Läs mer Stockholms tingsrätts, avdelning 5, beslut den 5 mars 2009 i mål nr T 822-08, se bilaga (ej bilagd här)
 MARKNADSDOMSTOLENS DOM BESLUT 2009:20 2008: Datum 2009-07-06 Dnr C 5/09 ÖVERKLAGAT BESLUT KLAGANDE Stockholms tingsrätts, avdelning 5, beslut den 5 mars 2009 i mål nr T 822-08, se bilaga (ej bilagd här) Läs mer Homeinvest Scandinavia TS-Konsult i Malmö, Box 19053, 200 73 Malmö Ombud: jur.kand. D. D., MAQS Law Firm Advokatbyrå i Malmö, Box 74, 201 20 Malmö
 MARKNADSDOMSTOLENS DOM 2011:4 2008: Datum 2011-03-01 Dnr C 3/10 KÄRANDE Homeinvest Scandinavia TS-Konsult i Malmö, Box 19053, 200 73 Malmö Ombud: jur.kand. D. D., MAQS Law Firm Advokatbyrå i Malmö, Box Läs mer Handlingsplan för Skövde kommun mot trakasserier p.g.a. etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning
 Handlingsplan för Skövde kommun mot trakasserier p.g.a. etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning Handlingsplanen utgår ifrån Lag (1999:130) om åtgärder mot diskriminering i arbetslivet Läs mer nyheter arbetsrätt När tvisten kommer avtal om exit eller prövning i domstol?
 nyheter arbetsrätt juni 2012. När tvisten kommer avtal om exit eller prövning i domstol? Erfarenheten visar att förr eller senare uppstår det en allvarlig situation med en medarbetare och där företaget Läs mer ARBETSDOMSTOLEN Dom nr 58/15 Mål nr A 140/13
 ARBETSDOMSTOLEN Dom nr 58/15 Mål nr A 140/13 Ett bolag betalar enligt bemanningsavtalet grundlön samt prestationslön vid arbete över ett viss antal timmar till sina ambulerande tjänstemän. Fråga om bolaget, Läs mer HÖGSTA DOMSTOLENS. Ombud och offentlig försvarare: Advokat PE. Ombud och målsägandebiträde: Advokat AR
 Sida 1 (7) HÖGSTA DOMSTOLENS BESLUT Mål nr meddelat i Stockholm den 17 december 2013 Ö 822-12 KLAGANDE Dödsboet efter Rolf Nilson, 391007-5716 c/o ÅA MOTPARTER 1. CW 2. MW Ombud för 1 och 2: JE SAKEN Hinder Läs mer ARBETSDOMSTOLEN Dom nr 63/13 Mål nr B 114/12
 ARBETSDOMSTOLEN Dom nr 63/13 Mål nr B 114/12 En arbetsgivare har krävt att en arbetstagare som anmält ledighet med tillfällig föräldrapenning ska uppvisa läkarintyg avseende barnets sjukdom. Sedan arbetstagaren Läs mer GWA ARTIKELSERIE INNEHÅLL. 1 Publicering av sexbilder på Facebook ej saklig grund för uppsägning AD 2012 NR 25... 2
 GWA ARTIKELSERIE Titel: Nyhetsbrev, juni 2012 Rättsområde: Arbetsrätt Författare: Gärde Wesslaus Arbetsrättsgrupp Datum: Juni, 2012 I vanlig ordning när det nalkas sommar, sol och välförtjänt ledighet Läs mer HÖGSTA DOMSTOLENS. SÖKANDE OCH KLAGANDE 1. Svenska Byggnadsarbetareförbundet 106 32 Stockholm
 1 Aktbilaga 12 HÖGSTA DOMSTOLENS BESLUT Mål nr meddelat i Stockholm den 6 juli 2010 Ö 2181-10 SÖKANDE OCH KLAGANDE 1. Svenska Byggnadsarbetareförbundet 106 32 Stockholm 2. Svenska Byggnadsarbetareförbundet, Läs mer Cirkulärnr: 14:22 Diarienr: 14/3100 P-cirknr: 14-2:9 Nyckelord:
 Cirkulärnr: 14:22 Diarienr: 14/3100 P-cirknr: 14-2:9 Nyckelord: Handläggare: Avdelning: Sektion/Enhet: AD, Arbetsdomstolen, avsked, samarbetsproblem, arbetsvägran, misskötsamhet Avd för arbetsgivarfrågor Läs mer 2017 © DocPlayer.se Sekretesspolicy | Användarvillkor | Kontakta oss


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 9.10.2010
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 C 274/13
 Žaloba podaná 30. júla 2010 — Európska komisia/Belgické kráľovstvo
 (Vec C-383/10)
 ()
 2010/C 274/20
 Jazyk konania: francúzština
 Účastníci konania
 Žalobkyňa: Európska komisia (v zastúpení: R. Lyal a F. Dintilhac, splnomocnení zástupcovia)
 Žalovaný: Belgické kráľovstvo
 Návrhy žalobkyne
 —
 určiť, že Belgické kráľovstvo si tým, že prijalo a ponechalo právne predpisy, ktoré zavádzajú pre banky–nerezidentov diskriminujúce zdanenie nimi platených úrokov v tom rozsahu, v akom sa oslobodenie od dane uplatňuje výlučne na úroky platené belgickými bankami, nesplnilo povinnosti, ktoré mu vyplývajú z ustanovení článku 56 a článku 63 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (predtým článok 49 a článok 63 ES) a z článku 36 a článku 40 Dohody o Európskom hospodárskom priestore,
 —
 zaviazať Belgické kráľovstvo na náhradu trov konania.
 Žalobné dôvody a hlavné tvrdenia
 Komisia napáda predmetné vnútroštátne ustanovenia v tom rozsahu, v akom bránia belgickým rezidentom vo využívaní služieb bánk so sídlom v iných členských štátoch Únie, keďže na úroky platené poslednými uvedenými nie je možné poskytnúť oslobodenie od dane, ktoré sa uplatňuje výlučne na úroky platené belgickými bankami.
 Na úvod Komisia najmä odmieta tvrdenie žalovaného, podľa ktorého priame zdanenie je výlučnou právomocou členských štátov, a tvrdí, že táto oblasť nie je síce vyslovene obsiahnutá v právomoci pre vnútorný trh ale nutne do nej patrí a tým predstavuje spoločnú právomoc Únie a členských štátov.
 Ako odpoveď na výhrady belgických orgánov Komisia po prvé uvádza, že neexistencia sťažnosti podanej v tejto oblasti finančným sektorom nie je relevantná v rozsahu, v akom má žaloba o nesplnenie povinnosti objektívny charakter a preto sa nemôže podmieniť sťažnosťou. Po druhé a tretie Komisia na jednej strane odmieta tvrdenie, podľa ktorého sú uvedené opatrenia odôvodnené závažným dôvodom všeobecného záujmu zabezpečiť účinnosť daňových kontrol, a, na strane druhej, tvrdenie, že v prípade predmetných právnych predpisov ide o sociálno-politické opatrenie, ktoré chráni verejný záujem. Po štvrté žalobkyňa odmieta odôvodnenie uvedené belgickými orgánmi týkajúce sa zníženého účinku rozšírenia tohto oslobodenia, a tvrdí, že skupina spotrebiteľov, ktorej sa toto opatrenie týka, by mohla mať záujem aj o služby bánk so sídlom v iných členských štátoch. Po piate Komisia spochybňuje tvrdenie žalovaného týkajúce sa existujúceho nesúladu v Únii v oblasti ochrany spotrebiteľov v súvislosti s úpadkom banky a poukazuje na skutočnosť, že táto oblasť sa na úrovni Únie harmonizovala. Na záver Komisia poukazuje na to, že Belgicko má tri úradné jazyky (holandský, francúzsky a nemecký) a, že nie sú odôvodnené námietky podané v súvislosti s nebezpečenstvom nedostatku informácií z dôvodu použitia jazyka, ktorým sa v Belgicku nerozpráva, bankou so sídlom mimo územia Belgicka.