text:
 |
 52011PC0804
 Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta [neuvoston asetuksen (EY) N:o 1198/2006 ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 861/2006 sekä yhdennetystä meripolitiikasta annetun neuvoston asetuksen N:o XXX/2011 kumoamisesta] /* KOM/2011/0804 lopullinen - 2011/0380 (COD) */
 PERUSTELUT
 1. EHDOTUKSEN TAUSTA
 Komission 29. kesäkuuta hyväksymässä
 ehdotuksessa vuosien 2014–2020 monivuotiseksi rahoituskehykseksi (monivuotista
 rahoituskehystä koskeva ehdotus) esitetään talousarviokehys ja keskeiset
 suuntaviivat yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) ja yhdennetyn meripolitiikan
 rahoittamiseksi.
 Lisäksi komissio hyväksyi 13. heinäkuuta 2011
 paketin, jossa vahvistetaan YKP:n uusi lainsäädäntökehys. Yhdennettyä
 meripolitiikkaa rahoitettiin vuosina 2008–2010 eräiden pilottihankkeiden ja valmistelutoimien
 välityksellä. Komissio on ehdottanut vuosien 2012 ja 2013 väliseksi kaudeksi
 uutta rahoitusvälinettä. Uuden monivuotisen rahoituskehyksen käyttöönoton myötä
 on tarpeen vahvistaa pitkän aikavälin väline yhdennetyn meripolitiikan
 rahoitustuelle.
 Komissio antoi 6.
 lokakuuta 2011 ehdotuksen ”yhteisiä säännöksiä” koskevaksi asetukseksi,
 jossa vahvistetaan yhteiset säännöt yhteistyössä hallinnoitaville rahastoille
 ja jonka päätavoitteena on toimintapolitiikan toteutuksen yksinkertaistaminen.
 Euroopan aluekehitysrahasto, Euroopan sosiaalirahasto, koheesiorahasto,
 Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto ja tuleva Euroopan meri- ja
 kalatalousrahasto (yhteisen strategiakehyksen rahastot) pyrkivät toisiaan
 täydentäviin tavoitteisiin ja noudattavat samaa hallinnointitapaa. Yhteisistä
 säännöksistä annetussa asetuksessa vahvistetaan joukko yhteisiä sääntöjä näitä
 rahastoja varten. Kyseiset säännökset koskevat yleisiä periaatteita, kuten
 kumppanuutta, monitasohallintoa, miesten ja naisten välistä tasa-arvoa,
 kestävyyttä sekä yhdenmukaisuutta sovellettavan EU:n ja kansallisen
 lainsäädännön kanssa. Lisäksi ehdotus sisältää strategisen suunnittelun ja
 ohjelmatyön yleiset osatekijät, mukaan lukien Eurooppa 2020 -strategiasta
 johdettujen temaattisten tavoitteiden luettelon, yhteistä strategiakehystä
 koskevat unionin tason säännökset sekä säännökset kunkin jäsenvaltion kanssa
 tehtävistä kumppanuussopimuksista. Siinä otetaan käyttöön makrotaloudelliset
 ehdot ja vahvistetaan yhteinen lähestymistapa yhteisen strategiakehyksen
 rahastojen tulossuuntautuneisuuteen. Tämän vuoksi se sisältää säännöksiä
 ennakkoehdoista ja tulosten tarkastelusta mutta myös seurantaa, raportointia ja
 arviointia koskevista järjestelyistä. Yhteisiä säännöksiä vahvistetaan myös
 tukikelpoisuussääntöjen osalta ja säädetään rahoitusvälineitä ja
 paikallisyhteisöjen omia kehittämishankkeita koskevista erityisjärjestelyistä.
 Lisäksi eräät hallinto- ja valvontajärjestelyt koskevat kaikkia yhteisen
 strategiakehyksen rahastoja.
 Tämän Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa
 (EMKR) koskevan asetusehdotuksen tavoitteena on saavuttaa uudistetun YKP:n ja
 yhdennetyn meripolitiikan tavoitteet. Se perustuu seuraaviin, rahoituksen
 suhteen uudelleen määriteltyihin tavoitteisiin:
 (1)
 kestävän ja kilpailukykyisen kalatalouden ja
 vesiviljelyn edistäminen;
 (2)
 unionin yhdennetyn meripolitiikan kehittäminen ja
 täytäntöönpano koheesiopolitiikkaa ja yhteistä kalastuspolitiikkaa täydentäen;
 (3)
 kalastusalueiden tasapainoisen ja osallistavan
 alueellisen kehittämisen edistäminen;
 (4)
 YKP:n täytäntöönpanon edistäminen.
 Maailman kauppajärjestössä käydään parhaillaan
 neuvotteluja kalastusalan tukiin liittyvistä uusista säännöistä. Koska
 neuvottelut ovat vasta alkuvaiheessa, niiden tulosta ei voida ennakoida. Jos
 kyseisten neuvottelujen tuloksena asetetaan kuitenkin EU:lle uusia
 velvoitteita, olisi varmistettava niiden yhteensopivuus EMKR-ehdotuksen kanssa.
 Tätä varten voi olla tarpeen laatia analyysi asiaa koskevien
 EMKR-toimenpiteiden yhteensopivuudesta.
 2. INTRESSITAHOJEN KUULEMISEN JA VAIKUTUSTEN
 ARVIOINNIN TULOKSET
 EMKR:ssä arvioidaan kalatalouden ohjauksen
 rahoitusvälineen (KOR) jälkiarvioinnin, Euroopan kalatalousrahaston (EKTR)
 väliarvioinnin ja YKP:n uudistuksen vaikutusten arvioinnin perusteella kolmea
 vaihtoehtoista skenaariota: i) ”EKTR+”, joka on jatkoa nykyiselle EKTR:lle
 ilman suurinta osaa suorista laivastokohtaisista avustuksista ja jonka mukaan
 tuki kohdistetaan YKP:n uudistuksen tavoitteisiin; ii) ”EKTR+ yhdentäminen”,
 jossa muut YKP:n rahoitusvälineet yhdennetään EKTR:n jälkeiseen rahastoon
 säilyttäen kuitenkin nykyistä vastaava hallinnointitapa; ja iii) ”EKTR+
 lähentyminen”, jossa myös yhdennettyyn meripolitiikkaan myönnettävä tuki
 yhdennetään yhteen uuteen rahastoon ja kaikki välineet tuodaan, niin pitkälle
 kuin mahdollista, yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin piiriin.
 Nämä kolme
 politiikkaskenaariota perustuvat YKP:n uudistuksen osalta parhaana pidettyyn
 skenaarioon, ja niitä arvioitiin suhteessa samaan perusskenaarioon. Niissä
 otettiin huomioon myös tulokset, jotka saatiin vihreän kirjan hyväksynnän
 jälkeen huhtikuussa 2009 käynnistetyssä kuulemisessa. Sen tulokset ovat
 lyhyesti esitettynä seuraavat:
 –
 Monissa kannanotoissa pyydetään kalastukseen
 myönnettävän julkisen rahoituksen jatkamista, vaikka muutamat jäsenvaltiot ja useimmat
 kansalaisjärjestöt väittävät, että tällaiset tuet ylläpitävät kannattamattomia
 rakenteita ja teollisuuden riippuvuutta avustuksista sekä lisäävät
 ylikapasiteettia.
 –
 Yhtä mieltä ollaan siitä, että jatkossa tuki on
 osoitettava YKP:n uudistuksen täytäntöönpanoon ja kalastusalan mukautumisesta
 aiheutuvien kustannusten vähentämiseen.
 –
 EU-rahoituksessa olisi keskityttävä tutkimukseen ja
 innovointiin, merten suojelun lisäämiseen sekä kalastusjärjestöjen ja
 paikallisen kehityksen tukemiseen.
 –
 Yhteyttä yhdennettyyn meripolitiikkaan pidetään
 tärkeänä: meripolitiikat eivät voi enää toimia eristyksissä, ja on tarpeen
 lisätä YKP:n johdonmukaisuutta yhdennetyn meripolitiikan kanssa.
 –
 EU:n rahoituksen ja YKP:n tavoitteiden
 saavuttamisen välistä ehdollisuutta on lisättävä. Tuen saamisen edellytyksenä
 pitäisi olla sääntöjen/tavoitteiden mukaan toimiminen.
 –
 Joukko jäsenvaltiota kannattaa voimakkaasti entistä
 alakohtaisempaa lähestymistapaa rahoituksen jakamiseen (rahoitus olisi
 sidoksissa kalastusalan kokoon eikä taloudelliseen kehitystasoon, kuten
 nykyään), mutta Euroopan parlamentti vastustaa sitä.
 –
 Yleisesti ollaan yhtä mieltä pienimuotoista
 rannikkokalastusta harjoittavien laivastojen merkityksestä, sillä ne ovat
 edelleen tärkeitä työllistäjiä rannikkoyhteisöissä. Eräät jäsenvaltiot vaativat
 kyseiselle laivastolle etuoikeutettua mahdollisuutta rahoituksen saantiin, kun
 taas toiset eivät kannata tällaista erityistä lähestymistapaa.
 –
 Valtaosa kalastusalan toimijoista ja
 jäsenvaltioista katsoo, että yhteisiä palveluja (kuten valvontaa ja
 tiedonkeruuta) olisi jatkossakin tuettava EU:n rahoituksella.
 Julkisen
 kuulemisen lisäksi sidosryhmien kanssa järjestettiin noin 200 kokousta. Myös
 vuosina 2010 ja 2011 järjestettiin kokouksia, joissa keskusteltiin YKP:n
 uudistuksesta ja rahoituksesta. Erityisesti: i)
 Brysselissä järjestettiin 13. huhtikuuta 2010 tulevaa Euroopan
 kalatalousrahastoa käsittelevä seminaari kalastusalaa, ammattijärjestöjä,
 Euroopan parlamenttia ja jäsenvaltioita edustavien sidosryhmien kanssa, ii)
 jäsenvaltioiden kanssa järjestettiin kaksi kokousta Gentissä (12.–14. syyskuuta
 2010) ja Noordwijkissa (9.–11. maaliskuuta 2011) ja iii) Brysselissä
 järjestettiin 12.–13. huhtikuuta 2011 konferenssi kalastusalueiden paikallisen
 kehityksen tulevaisuudesta. Komissio, neuvosto ja EP ovat lisäksi vahvistaneet
 meriasioita koskevan yhdennetyn lähestymistavan hyödyllisyyden ja yhdennettyyn
 meripolitiikkaan myönnettävän rahoituksen tarpeen.
 Vaikutusten arvioinnissa tultiin siihen
 tulokseen, että ”EKTR+ lähentyminen” suoriutuu kahta muuta vaihtoehtoa paremmin
 seuraavien, analyysiä varten valittujen kolmen vaikutusindikaattorin suhteen:
 ympäristöön kohdistuvien kalastuksen vaikutusten vähentäminen, kalastus- ja
 vesiviljelyalan innovaatiovajeen paikkaaminen ja kalastuksesta riippuvaisissa
 yhteisöissä luotujen työpaikkojen lukumäärä.
 3. EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN SISÄLTÖ
 Ehdotetaan, että suurin osa nykyisistä
 yhteisen kalastuspolitiikan ja yhdennetyn meripolitiikan rahoitusvälineistä
 yhdennetään yhteen rahastoon lukuun ottamatta kestävää kalastusta koskevia
 sopimuksia ja alueellisille kalastusjärjestöille suoritettavia pakollisia
 rahoitusosuuksia. EMKR rakentuu
 neljälle perustalle, jotka ovat seuraavat:
 · Järkevä ja ympäristöystävällinen kalastus
 (yhteistyössä toteutettava hallinnointi) eli siirtyminen kestävään
 kalastukseen, joka on valikoivampaa, ei tuota poisheitettäviä saaliita ja
 vahingoittaa meriekosysteemiä vähemmän ja joka näin osaltaan edistää
 meriekosysteemien kestävää hallinnointia. Sillä tuetaan innovointia ja
 lisäarvoa, jotta kalastuksesta tulisi taloudellisesti kannattavaa ja se
 kestäisi ulkoisia häiriöitä ja kilpailua EU:n ulkopuolisista maista.
 · Järkevä ja ympäristöystävällinen vesiviljely
 (yhteistyössä toteutettava hallinnointi), jotta vesiviljelystä saadaan
 taloudellisesti kannattavaa, kilpailukykyistä ja ympäristöystävällistä ja jotta
 se voi kohdata maailmanlaajuista kilpailua ja tuottaa EU:n kuluttajille
 terveellisiä ja ravintoarvoltaan hyviä tuotteita.
 · Kestävä ja osallistava alueellinen kehitys
 (yhteistyössä toteutettava hallinnointi), jolla pyritään pysäyttämään monien
 kalastuksesta riippuvaisten rannikko- ja sisävesialueiden taantuminen
 painottamalla kalastusta ja kalastukseen liittyvää toimintaa ja
 monimuotoistamalla toimintaa muille meritalouden aloille.
 · Yhdennetty meripolitiikka (suora keskitetty
 hallinnointi) niiden monialaisten prioriteettien tukemiseksi, joiden avulla
 voidaan tuottaa säästöä ja kasvua, mutta joita jäsenvaltiot eivät sovella
 yksin. Näitä ovat meriosaaminen, merten aluesuunnittelu, rannikkoalueiden
 yhdennetty käyttö ja hoito, yhdennetty merivalvonta, meriympäristön ja
 erityisesti sen biologisen monimuotoisuuden suojelu ja ilmastonmuutoksen
 rannikkoalueille aiheuttamiin epäedullisiin vaikutuksiin mukautuminen.
 Euroopan meri- ja kalatalousrahastoon sisältyy
 kyseisten neljän perusperiaatteen lisäksi liitännäistoimenpiteitä: tiedonkeruu
 ja tieteellinen neuvonta, valvonta, hallinto, kalastusmarkkinat (myös
 syrjäisimmät alueet), alueellisille kalastusjärjestöille suoritettavat
 vapaaehtoiset rahoitusosuudet ja tekninen apu.
 Ehdotus on toissijaisuusperiaatteen
 mukainen. EMKR:n yleisenä tavoitteena on tukea EU:n yksinomaiseen
 toimivaltaan kuuluvan yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteita ja jatkaa
 EU:n yhdennetyn meripolitiikan kehittämistä. Jäsenvaltiot eivät pysty omin
 voimin saavuttamaan näitä tavoitteita, jotka saavutetaan paremmin EU:n tasolla
 myöntämällä tärkeisiin prioriteetteihin keskitettyä monivuotista rahoitustukea.
 4. Saadut kokemukset ja EMKR:n uudet
 piirteet
 Eurooppa 2020 ‐strategian toteuttamisen
 edistäminen
 EMKR edistää Eurooppa 2020 ‐strategian
 tavoitteiden saavuttamista seuraavien kolmen lippulaivahankkeen mukaisesti: i)
 resurssitehokas Eurooppa, ii) innovaatiounioni ja iii) uuden osaamisen ja
 työllisyyden ohjelma.
 EMKR:n keskeinen panos ”resurssitehokkaaseen
 Eurooppaan” on tuki, jota myönnetään kestävään enimmäistuottoon perustuvaan
 kestävään kalastukseen siirtymiseen, poisheittämisen lopettamiseen ja
 meriympäristöön kohdistuvien kalastuksen vaikutusten vähentämiseen,
 ympäristönsuojelun korkean tason takaavan vesiviljelyn edistämiseen ja
 meripolitiikkojen parempaan koordinointiin, joka johtaa luonnonvarojen
 kestävämpään käyttöön.
 ”Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelman”
 mukainen EMKR:n prioriteetti on lisätä työllisyyttä, alueellista koheesiota ja
 sosiaalista osallisuutta kalastuksesta riippuvaisissa yhteisöissä. Paikallisen elinkeinoelämän monipuolistaminen,
 erityisesti muille meritalouden aloille, luo rannikkoalueilla uusia työpaikkoja
 ja kasvumahdollisuuksia.
 EMKR:stä edistetään myös ”innovaatiounionia”
 myöntämällä tukea tuoteinnovaatioihin ja prosessi-innovointiin kaikissa
 kalastus- ja vesiviljelyalan tuotannon, kaupan pitämisen ja jakelun vaiheissa,
 kasvattamalla kalastus- ja vesiviljelytuotteiden lisäarvoa, tukemalla
 ekoinnovointia ja meriosaamisen, merten aluesuunnittelun ja yhdennetyn
 merivalvonnan kaltaisten uusien, innovatiivisten ja monialaisten politiikan
 toteuttamisvälineiden jatkokehittämistä.
 Vahvempi sosiaalinen ulottuvuus
 EMKR edistää sosiaalista koheesiota ja
 työpaikkojen luomista kalastuksesta riippuvaisissa yhteisöissä lisäämällä
 kalastuksen arvoa ja monipuolistamalla toimintaa muihin merielinkeinoihin.
 Kalastusalueiden kestävään kehitykseen sovellettavaa yhteisöllistä
 lähestymistapaa vahvistetaan. Lisäksi EMKR:ssä tunnustetaan ensimmäistä kertaa
 rooli, joka puolisoilla – useimmiten naisilla – on monesti perheen
 kalastusyrityksessä ja jota ei useinkaan tunnusteta oikeudellisesti. Heille
 voidaan myöntää EMKR:stä tukea muun muassa koulutukseen, erityisesti
 yrittäjyyteen ja yrityshallintoon liittyvien taitojen hankkimiseksi.
 EMKR edistää myös työvoiman osaamista ja
 toiminnan monipuolistamista tarjoamalla paikallisyhteisöille mahdollisuuden
 hankkia taitoja, jotka ovat tarpeen muilla merialoilla syntyvien uusien
 elinkeinojen harjoittamiseksi. Tässä lähestymistavassa nojaudutaan myös
 kulttuuri- ja luonnonperintöön, jotka ovat tärkeitä voimavaroja paikallisen
 kehittämisen kannalta.
 Ottaen huomioon pienimuotoista
 rannikkokalastusta harjoittavien laivastojen merkitys rannikkoyhteisöille
 EMKR-asetuksessa ehdotetaan, että niihin sovelletaan korkeampaa
 tuki-intensiteettiä ja otetaan käyttöön joitakin erityistoimenpiteitä, joita
 voidaan soveltaa vain kyseisiin laivastoihin. Tällaisia toimenpiteitä ovat
 asiantuntijaneuvonnan tarjonta liiketoiminta- ja markkinointistrategioiden
 tukemiseksi, muuta kuin kalastustoimintaa harjoittavien yritysten perustaminen
 ja innovaatioihin myönnettävä erityistuki; viimeksi mainittu toimenpide on
 erityisen tärkeä ottaen huomioon, että suurin osa näistä kalastusyrityksistä on
 mikroyrityksiä, joilla on rajalliset mahdollisuudet rahoituksen saantiin.
 Etusijalla ovat
 muiden muassa tuottajajärjestöjen soveltamat yhteiset lähestymistavat, jotka
 perustuvat sosiaaliseen pääomaan ja mahdollistavat investointien kriittisen
 massan saavuttamisen. Myös näihin yhteisiin lähestymistapoihin
 sovelletaan korkeampaa tuki-intensiteettiä.
 Ympäristön kestävyys
 Olemassa olevia
 toimenpiteitä on virtaviivaistettu ja tarkistettu vahvan yhteyden luomiseksi
 ympäristön kestävyyteen. Ylikapasiteetti on edelleen YKP:n vakavin ongelma ja
 yksi suurimmista liikakalastuksen aiheuttajista. Ylikapasiteetin poistaminen
 esimerkiksi romutukseen myönnettävällä julkisella tuella on osoittautunut
 tehottomaksi; huolimatta vuodesta 1994 alkaen käytetyistä 1,7 miljardista
 eurosta tosiasiallinen kalastuskapasiteetti ei ole useimmissa EU:n laivastoissa
 pienentynyt. EMKR:stä ei sen vuoksi enää tueta romutusta, ja näin säästyneet
 rahoitusvarat käytetään kestävää kalastusta edistäviin tehokkaampiin
 avustusmuotoihin.
 EMKR:stä tuetaan siirtymistä kestävään
 enimmäistuottoon ja helpotetaan poisheittämiskiellon asteittaista käyttöönottoa
 yhdennetyllä lähestymistavalla, johon kuuluvia toimenpiteitä ovat esimerkiksi
 tuki valikoivampiin pyydyksiin ja pyyntimenetelmiin, investoinnit aluksella
 oleviin laitteisiin ja satamien kalustoon, jotka ovat tarpeen tahattomien
 saaliiden hyödyntämisen, kaupan pitämistä koskevien toimenpiteiden ja
 jalostuksen kannalta. Samasta syystä tiedonkeruuseen ja tieteelliseen
 neuvontaan (niiden kantojen lukumäärän lisäämiseksi, joista on saatavissa
 tieteellisiä lausuntoja) ja menojen valvontaan (sääntöjen paremman
 noudattamisen varmistamiseksi) myönnettäviä määrärahoja on lisätty
 merkittävästi.
 EMKR keskittyy myös ympäristönsuojelun korkean
 tason takaavan vesiviljelyn kehittämiseen ja ekosysteemeihin myönteisesti
 vaikuttavan vesiviljelyn tukemiseen.
 Kalastuksen osuus on noin 1,2 prosenttia
 maailmanlaajuisesta polttoaineen kulutuksesta. Eurooppa 2020 ‐strategian
 ilmastonmuutosta koskevan yleistavoitteen saavuttamisen edistämiseksi
 resurssitehokkuutta on tarpeen lisätä ja päästöjä vähentää pyyntialalla ja
 vähäisemmässä määrin vesiviljelyssä. Sen vuoksi EMKR:stä tuetaan joitakin
 toimenpiteitä ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi.
 Innovatiiviseen, elinkelpoiseen ja kilpailukykyiseen
 kalastukseen ja vesiviljelyyn suuntautuminen
 Innovointi tuottaa ongelmia sekä kalastus-
 että vesiviljelyalalla. Toimitukset, markkinointi ja myynti on nykyään
 organisoitu siten, että kalastus- ja vesiviljely-yritykset osallistuvat harvoin
 tuotteidensa myyntiin ja markkinointiin.
 1. EMKR:ssä on otettu käyttöön
 uusia, voimakkaasti innovaatioon suuntautuvia toimenpiteitä, joiden
 tarkoituksena on edistää uusien tai parannettujen tuotteiden, prosessien sekä
 hallinto- ja organisaatiojärjestelmien kehittämistä kautta koko arvoketjun.
 Niillä pyritään auttamaan kalastus- ja vesiviljely-yrityksiä lisäämään
 tuotteidensa arvoa, vähentämään toimintansa ympäristövaikutuksia ja alentamaan
 tuotantokustannuksia. Innovointia edistetään myös toimenpiteillä, joita toteutetaan
 tutkijoiden ja kalastajien välisen yhteistyön edistämiseksi. Myös
 paikallisyhteisöjen omiin kehittämishankkeisiin myönnettävän tuen avulla
 voidaan levittää innovaatioita paikallisella tasolla ottaen huomioon, että
 tällainen innovointi määräytyy usein paikallisissa oloissa ja voi olla
 teknologista tai muuta innovointia ja perustua uusiin tai perinteisiin
 käytänteisiin.
 2. EMKR:stä pyritään myös
 ensimmäistä kertaa edistämään uusia vesiviljelymuotoja, joilla on voimakkaita
 kasvumahdollisuuksia, kuten offshore- ja non food ‐vesiviljelyä, sekä
 rohkaisemaan yritysten perustamista. Uusiin piirteisiin kuuluu myös tuki
 moniulotteiseen vesiviljelyyn, joka mahdollistaa vesiviljely-yritysten tulojen
 monipuolistamisen onginnan, suoramyynnin, ekomatkailun tai vesiviljelyyn
 liittyvän koulutustoiminnan kaltaisten toimintojen avulla. Lisäksi ehdotetaan
 tuen myöntämistä vesiviljely-yritysten käyttämiin neuvontapalveluihin ja
 toimenpiteisiin, jotka lisäävät vesiviljelypaikkojen mahdollisuuksia (muun
 muassa rahoittamalla merten aluesuunnittelua ja infrastruktuurien
 parantamista).
 Tämän lisäksi kannustetaan täydentävyyteen ja
 synergiaan valmisteilla olevassa uudessa tutkimuspuiteohjelmassa (Horisontti
 2020) vahvistettujen tutkimus- ja innovaatio-ohjelmien kanssa.
 Uutta puhtia yhdennetyn meripolitiikan
 kehittämiseen
 Yhdennetty
 meripolitiikka käynnistettiin vuonna 2007 meriasioita koskevan koordinoinnin
 helpottamiseksi eri maiden ja alojen kesken (meriliikenne, teollisuus,
 rannikkoseudut, merellä tapahtuva energiantuotanto, kalastus tai
 meriympäristö). Koordinointi aiemmin hajanaisten politiikkojen kesken alentaa
 kustannuksia ja parantaa tehokkuutta.
 EMKR:stä
 myönnettävässä yhdennetyn meripolitiikan rahoituksessa keskitytään kehittämään
 monialaisia politiikan välineitä: aloitteita, jotka hyödyttävät monia aloja
 mutta joita ei voida saattaa päätökseen yksittäisillä politiikan aloilla. Merten
 aluesuunnittelu tarjoaa vakaat oikeudelliset puitteet merialueiden,
 resurssien ja ekosysteemipalvelujen hallinnoimiseksi kestävällä tavalla. Sen on
 osoitettu nopeuttavan merialan investointeja ja alentavan yrityksille
 aiheutuvia oikeudellisia ja hallinnollisia kustannuksia. Yhdennetyn
 merivalvonnan ansiosta julkiset toimijat voivat jakaa tietoja reagoidakseen
 tehokkaasti reaaliaikaisiin tapahtumiin merellä. Sillä vältetään kalliiksi
 tulevat päällekkäisyydet resursseja vaativissa merivalvontatoimissa. Yhdennetty
 valvonta merkitsee kustannustehokkaita synergioita julkisten varojen paremman
 käytön ansiosta. Meriosaaminen 2020 tähtää Euroopan hajanaisen
 meriosaamisen yhdistämiseen ilmaiseksi ja julkisesti saatavilla olevaksi
 kokonaisuudeksi. Yhdennetyn meripolitiikan ympäristöpilarin muodostavassa
 meristrategiadirektiivissä määritellään tarkemmin meriympäristöön
 vaikuttavan ihmisen toiminnan kestävän kehityksen rajat.
 Meriasioiden
 yhdennetty hallinnointi tarkoittaa julkisten varojen parempaa käyttöä ja mereen
 vaikuttavien eri politiikkojen vaikutusten maksimointia. Tässä mielessä
 rahoituksella tuetaan myös meriasioiden yhdennetyn hallinnoinnin kehittämistä
 merialueiden tasolla. Merialueiden tasolla toteutettavalla koordinoinnilla
 varmistetaan, että eri rahoituslähteistä saatavat varat käytetään
 johdonmukaisen poliittisen toimintakehyksen puitteissa. Sisällyttämällä
 yhdennetty meripolitiikka EMKR:ään edistetään merialan tavoitteiden huomioon
 ottamista myös muissa rahastoissa, joiden avulla meripolitiikat voivat antaa
 aiempaa suuremman panoksen Eurooppa 2020 ‐strategiaan.
 Hallinnollisen rasituksen
 yksinkertaistaminen ja keventäminen
 Viiden yhteistä kalastuspolitiikkaa ja
 yhdennettyä meripolitiikkaa koskevan rahoitusvälineen sisällyttäminen yhteen
 rahastoon johtaa merkittävään yksinkertaistamiseen virtaviivaistettujen ja
 yhtenäistettyjen sääntöjen ja menettelyjen ansiosta. Tämän lisäksi tiedonkeruuta,
 valvontaa ja markkinatoimenpiteitä, syrjäisimmille alueille myönnettävät
 korvaukset mukaan lukien, hallinnoidaan yhdessä entisten EKTR-toimenpiteiden
 kanssa yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin puitteissa. Tämä tarkoittaa,
 että neljä erillistä rahoituspäätöstä sekä raportointi-, seuranta- ja
 arviointimenettelyä korvataan yhdellä.
 Lisäksi EKTR:n väliarviointi osoittaa, että
 suurin hallinnollinen rasitus johtui hallinto- ja valvontajärjestelmän
 perustamisesta. ”Yhteisistä säännöksistä” annetussa asetusehdotuksessa
 esitetään hallinto- ja valvontajärjestelmää, joka on samanlainen kaikkien
 yhteisen strategiakehyksen rahastojen osalta ja joka perustuu yhteisiin
 periaatteisiin. Käyttöön otetaan kansallisen hyväksynnän järjestelmä, millä
 tähdennetään jäsenvaltioiden sitoutumista moitteettomaan varainhoitoon.
 Järjestelyt, joilla vahvistetaan komission saamaa varmuutta menojen
 oikeellisuudesta, on yhdenmukaistettu, ja on otettu käyttöön uusia yhteisiä
 elementtejä, kuten hallinnollinen vahvistuslausuma ja vuotuinen tilien
 tarkastus ja hyväksyminen. Tällä lähestymistavalla vähennetään huomattavasti
 hallinto- ja valvontajärjestelmien perustamiseen tarvittavaa aikaa sekä
 nopeutetaan niiden täytäntöönpanoa. Erityisesti täytäntöönpanomekanismin
 mukauttaminen maaseudun kehittämisrahaston täytäntöönpanomekanismin kanssa
 antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden käyttää maaseuturahaston ja EMKR:n
 toimintaohjelmien hallinnointiin samoja elimiä. Tämä yhtenäinen lähestymistapa
 hallinnointiin ja valvontaan, mukaan lukien raportointi, arviointi ja seuranta,
 vähentää entisestään hallinnollisia kustannuksia.
 Rahoitusvälineiden käyttöä koskevat yhteiset
 säännöt tarjoavat aiempaa selkeämmän toimintakehyksen, ja niissä selvennetään,
 että rahoitusvälineitä voidaan käyttää kaikentyyppisten investointien ja
 tuensaajien yhteydessä. Tämän ansiosta EMKR:n rahoitusosuuksia voidaan myöntää
 jo olemassa oleville rahoituslaitoksille, joiden kanssa on jo tehty
 yhteistyösopimuksia muiden EU:n rahastojen osalta, jolloin vältetään
 hallinnollinen rasitus ja päällekkäisyys ja tehdään rahoitussuunnittelusta
 houkuttelevampi vaihtoehto kuin avustuksilla toteutettava yhteisrahoitus.
 Paikallisyhteisöjen omia kehittämishankkeita
 koskeva yhdennetty lähestymistapa (nykyinen toimintalinja 4) helpottaa yhteisen
 strategiakehyksen rahastoista rahoitettavia yhteisyrityksiä, sillä se
 mahdollistaa paikallisten kehitysstrategioiden yhteisen arvioinnin ja
 hyväksynnän sekä hallinnointikustannusten rahoittamisen pelkästään yhdestä
 lähteestä. Kyseisistä kustannuksista ei myöskään tarvitse enää ilmoittaa eri
 elimille.
 Yhteisten indikaattorien käyttö helpottaa
 jäsenvaltioiden raportointia, sillä raporteissa keskitytään edistymistä
 koskeviin määrällisiin tietoihin, ja niistä karsitaan kuvailevia osia.
 EMKR:llä selvennetään myös YKP:n noudattamista
 koskevia sääntöjä, erityisesti tiedonkeruuta koskevia puitteita, valvontaa ja
 IUU-kalastusta koskevia asetuksia, ja lisätään tällä tavoin jäsenvaltioiden ja
 tuensaajien oikeusvarmuutta.
 EMKR:n täytäntöönpanon yksinkertaistamiseksi
 tukikelpoisuussäännöt yhdenmukaistetaan muiden EU:n rahastojen kanssa. Tämän
 ansiosta niin tuensaajien kuin kansallisten viranomaisten on helpompi käsitellä
 hankkeita, ja myös yhdennettyjen hankkeiden täytäntöönpano helpottuu.
 Yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin piiriin kuuluvassa EMKR:n osassa
 sallitaan yksinkertaistettujen kustannusvaihtoehtojen laaja-alaisempi käyttö
 (standardikustannukset, kertasuoritukset ja avustusten kiinteämääräinen
 rahoitus), mikä vähentää valvontakustannuksia ja virheiden osuutta.
 Strateginen lähestymistapa:
 ”Yhteisistä säännöksistä” annetun asetuksen
 mukaisesti yhteinen strategiakehys ja kumppanuussopimukset kattavat viisi
 yhteistyössä hallinnoitavaa rahastoa. Tämä kehys tarjoaa strategisesta
 näkökulmasta tarkasteltuna unionin tasolla paremman synergian kyseisten
 rahastojen kesken. Yhteinen strategiakehys pannaan täytäntöön
 kumppanuussopimuksella, jolla yhteisen strategiakehyksen rahastoja
 koordinoidaan kansallisella tasolla.
 EKTR:n koordinointi muun EU:n rahoituksen
 kanssa tapahtuu tällä hetkellä noudattaen rahastojen välisten
 ”demarkaatiolinjojen” periaatetta, mikä on johtanut sekä päällekkäisyyksiin
 että puutteisiin politiikkojen soveltamisalojen tasolla. Sen vuoksi tarvitaan
 parempaa koordinointimekanismia, ja strategista lähestymistapaa lujittavan
 uuden täytäntöönpanomekanismin pitäisi ratkaista nämä ongelmat. Yhteinen
 strategiakehys ja kumppanuussopimukset korvaavat voimassa olevassa EKTR:ssä
 käyttöön otetun strategisen lähestymistavan (kansalliset
 strategiasuunnitelmat), johon liittyy vakavia puutteita ja joka edellytti
 jäsenvaltioilta suhteettomia ponnisteluja saatuun EKTR-rahoitukseen nähden.
 Strateginen suunnittelu
 EMKR keskittyy yhteisen kalastuspolitiikan ja
 yhdennetyn meripolitiikan pitkän aikavälin strategisiin tavoitteisiin, joihin
 kuuluu kestävä ja kilpailukykyinen kalastus ja vesiviljely, johdonmukainen
 poliittinen toimintakehys yhdennetyn meripolitiikan kehittämiseksi edelleen
 sekä kalastusalueiden tasapainoinen ja osallistava alueellinen kehittäminen.
 Eurooppa 2020 ‐strategian mukaisesti nämä vuosiksi 2014–2020 asetetut laajat
 tavoitteet konkretisoidaan seuraavien EMKR:ää koskevien kuuden unionin
 prioriteetin avulla:
 –
 Työllisyyden ja alueellisen koheesion lisääminen
 –
 Innovatiivisen, kilpailukykyisen ja tietämykseen
 perustuvan kalastuksen edistäminen
 –
 Innovatiivisen, kilpailukykyisen ja tietämykseen
 perustuvan vesiviljelyn edistäminen
 –
 Kestävän ja resurssitehokkaan kalastuksen
 edistäminen
 –
 Kestävän ja resurssitehokkaan vesiviljelyn
 edistäminen
 –
 YKP:n täytäntöönpanon edistäminen
 Rahoitussuunnitelma perustuu näihin
 prioriteetteihin ja niistä kuhunkin liittyvien tavoiteindikaattorien
 määrittämiseen.
 Ehdollisuus
 Uudessa ”yhteisistä
 säännöksistä” annetussa asetuksessa otetaan käyttöön uusia ehdollisuutta
 koskevia säännöksiä sen varmistamiseksi, että unionin rahoitus kannustaa
 jäsenvaltioita voimakkaasti toteuttamaan Eurooppa 2020 -strategian tavoitteita
 ja päämääriä. Ehdollisuus käsittää ennakkoehtoja, jotka on täytettävä ennen
 määrärahojen maksamista, sekä toteumaperusteisia ehtoja, joiden mukaan EMKR:n
 määrärahoista voidaan suorituksen perusteella vapauttaa 5 prosenttia.
 Toteumaperusteinen ehdollisuus perustuu tulostavoitteisiin liittyvien
 välitavoitteiden saavuttamiseen ja tuloksiin, jotka liittyvät
 kumppanuussopimuksessa ohjelmille asetettuihin Eurooppa 2020 -strategian
 mukaisiin tavoitteisiin.
 EMKR:stä
 myönnettävän unionin rahoitustuen ehtona on, että jäsenvaltiot ja toimijat
 noudattavat YKP:n sääntöjä, erityisesti valvontavelvoitteita, IUU-asetusta ja
 tiedonkeruuvelvoitteita. Ennakkoehtoja sovelletaan myös vesiviljelyyn siten,
 että jäsenvaltioita vaaditaan valmistelemaan monivuotisia kansallisia
 strategiasuunnitelmia unionin strategisten suuntaviivojen perusteella. Kuten
 YKP-asetuksessa säädetään, kyseisten unionin strategisiin suuntaviivoihin
 perustuvien suunnitelmien tavoitteena on edistää vesiviljelyn kestävää
 kehitystä yritysturvallisuuden, vesille ja muille alueille pääsyn sekä
 lupamenettelyjen hallinnoinnin yksinkertaistamisen suhteen. Tällainen
 ehdollisuus parantaa YKP:n sääntöjen noudattamista ja lisää koko politiikan
 johdonmukaisuutta.
 Seuranta ja arviointi
 EKTR:n väliarvioinnissa todettiin, että
 olemassa olevat indikaattorit keskittyvät tuotoksiin, ja indikaattoreita on
 liikaa. Niille ei myöskään ole vahvistettu yhteistä lähestymistapaa eikä
 mitattavien yksiköiden yhteistä määritelmää.
 EMKR:n yhteydessä ehdotetaan siitä syystä
 yhteisiä strategisia seuranta- ja arviointisääntöjä, joissa määritellään
 yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa joukko yhteisiä tuotos-, tulos- ja
 vaikutusindikaattoreita ja jotka hyväksytään täytäntöönpanosäädöksellä. Nämä
 indikaattorit ovat sidoksissa EMKR:n prioriteetteihin ja mahdollistavat
 tietojen yhdistämisen unionin tasolla sekä politiikan täytäntöönpanon
 edistymistä, tehokkuutta ja vaikuttavuutta koskevan arvioinnin, joka on tarpeen
 muun muassa suoritusvarauksen jakamiseksi. Viitearvot, välitavoitteet ja
 tavoiteindikaattorit vahvistetaan ennakkoarvioinnin perusteella, ja niitä
 käytetään kumppanuussopimuksissa ja toimintaohjelmissa. Vuosina 2017 ja 2019
 laadittavissa kahdessa erityisvuosikertomuksessa tarkastellaan
 täytäntöönpanotilannetta ja seuraavaa ohjelmakautta varten saatuja kokemuksia.
 4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET
 Monivuotista rahoituskehystä koskevan
 ehdotuksen mukaan merkittävä osa EU:n talousarviosta osoitettaisiin edelleen
 kalastus- ja meripolitiikkaan. Kaudeksi 2014–2020 vahvistettu kokonaisrahoitus
 on käypinä hintoina ilmoitettuna 7,535 miljardia euroa, mukaan lukien kestävää
 kalastusta koskevat sopimukset ja alueellisille kalastusjärjestöille suoritettavat
 pakolliset rahoitusosuudet, jotka rahoitetaan erikseen. EMKR:n talousarvio on
 käypinä hintoina ilmoitettuna 6 567 miljoonaa euroa. Yksityiskohdat
 EMKR-ehdotuksen rahoitusvaikutuksista esitetään ehdotukseen liitetyssä
 rahoitusselvityksessä.
 2011/0380 (COD)
 Ehdotus
 EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS
 Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta
 [neuvoston asetuksen (EY) N:o 1198/2006 ja neuvoston asetuksen (EY) N:o
 861/2006 sekä yhdennetystä meripolitiikasta annetun neuvoston asetuksen N:o
 XXX/2011 kumoamisesta]
 EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN
 UNIONIN NEUVOSTO, jotka
 ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta
 tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 42 artiklan, 43 artiklan 2 kohdan, 91
 artiklan 1 kohdan, 100 artiklan 2 kohdan, 173 artiklan 3 kohdan, 175 ja 188
 artiklan, 192 artiklan 1 kohdan, 194 artiklan 2 kohdan ja 195 artiklan 2
 kohdan,
 ottavat huomioon Euroopan komission
 ehdotuksen,
 sen jälkeen kun esitys
 lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu
 kansallisille parlamenteille,
 ottavat huomioon Euroopan talous- ja
 sosiaalikomitean lausunnon[1],
 ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon[2],
 noudattavat tavallista
 lainsäätämisjärjestystä,
 sekä katsovat seuraavaa:
 (1)
 Komission Euroopan parlamentille, neuvostolle,
 Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle osoittamassa
 tiedonannossa ”Yhteisen kalastuspolitiikan uudistus”, jäljempänä
 ’YKP-tiedonanto’, esiteltiin yhteiseen kalastuspolitiikkaan, jäljempänä ’YKP’,
 liittyviä mahdollisia haasteita, tavoitteita ja suuntaviivoja vuoden 2013
 jälkeen. Kyseisestä tiedonannosta käydyn keskustelun perusteella YKP:tä
 koskevan uudistuksen olisi tultava voimaan 1 päivästä tammikuuta 2014.
 Uudistuksen olisi katettava kaikki YKP:n tärkeimmät osatekijät, mukaan lukien
 sen rahoitusnäkökohdat. Uudistuksen tavoitteiden huomioon ottamiseksi on
 aiheellista kumota Euroopan kalatalousrahastosta annettu neuvoston asetus (EY)
 N:o 1198/2006[3],
 yhteisen kalastuspolitiikan täytäntöönpanoa ja kansainvälisen merioikeuden alaa
 koskevista yhteisön rahoitustoimenpiteistä annettu asetus (EY) N:o 861/2006[4], asetuksen (EY) N:o 1290/2005[5] (maataloustukirahasto)
 säännökset, jotka koskevat kalastus- ja vesiviljelytuotteita, syrjäisimpien
 alueiden Azorien, Madeiran, Kanariansaarten sekä Ranskan Guyanan ja Réunionin
 tiettyjen kalastustuotteiden kaupan pitämisessä aiheutuvien lisäkustannusten
 korvausjärjestelmän käyttöön ottamisesta annettu asetus (EY) N:o 791/2007[6] ja korvata ne uudella, Euroopan
 meri- ja kalatalousrahastosta (EMKR) annettavalla asetuksella. Ottaen huomioon,
 että kaikki Euroopan meriä ja valtameriä koskevat asiat kytkeytyvät toisiinsa,
 uuden asetuksen olisi tuettava myös yhdennetyn meripolitiikan
 edelleenkehittämistä, josta säädetään [yhdennetyn meripolitiikan
 edelleenkehittämistä koskevasta tukiohjelmasta annetussa Euroopan parlamentin
 ja neuvoston asetuksessa].
 (2)
 EMKR:n piiriin olisi kuuluttava YKP:n tuki, joka
 ulottuu meren ja makean veden elollisten luonnonvarojen säilyttämiseen, hoitoon
 ja hyödyntämiseen ja vesiviljelyyn sekä kalastus- ja vesiviljelytuotteiden
 jalostukseen ja kaupan pitämiseen, jos kyseistä toimintaa harjoitetaan
 jäsenvaltioiden alueella tai unionin vesillä, myös kolmansien maiden lipun alla
 purjehtivien ja niissä rekisteröityjen kalastusalusten toimesta, tai jos sitä harjoittavat
 unionin kalastusalukset tai jäsenvaltioiden kansalaiset, lippuvaltion
 ensisijaista vastuuta rajoittamatta ja ottaen huomioon Yhdistyneiden
 Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen 117 artiklan määräykset.
 (3)
 Yhteisen kalastuspolitiikan onnistuminen riippuu
 valvontaa, tarkastamista ja täytäntöönpanon valvontaa koskevasta tehokkaasta
 järjestelmästä sekä luotettavista ja kattavista tiedoista, jotka ovat
 käytettävissä niin tieteellisiä lausuntoja kuin täytäntöönpanoa ja valvontaa
 varten; sen vuoksi näitä toimintalinjoja olisi tuettava EMKR:stä.
 (4)
 EMKR:n piiriin olisi kuuluttava yhdennettyyn
 meripolitiikkaan myönnettävä tuki, joka ulottuu koordinoitujen toimien ja
 päätöksenteon kehittämiseen ja täytäntöönpanoon valtamerten, merten,
 rannikkoalueiden ja merielinkeinojen suhteen täydentäen näihin vaikuttavia EU:n
 eri politiikanaloja, joita ovat erityisesti yhteinen kalastuspolitiikka,
 liikenne, teollisuus, alueellinen koheesio, ympäristö, energia ja matkailu. Olisi
 varmistettava, että eri alojen toimintalinjoja hallinnoidaan johdonmukaisesti
 ja yhtenäisesti Itämeren, Pohjanmeren, Kelttienmeren, Biskajanlahden ja Iberian
 niemimaan rannikon sekä Välimeren ja Mustanmeren alueilla.
 (5)
 Kuten todetaan 17 päivänä kesäkuuta 2010
 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä, joiden myötä Eurooppa
 2020 -strategia hyväksyttiin, unionin ja jäsenvaltioiden olisi pantava
 täytäntöön älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia ja edistettävä
 samalla unionin sopusointuista kehitystä. Voimavaroja olisi keskitettävä
 erityisesti Eurooppa 2020 ‐tavoitteiden saavuttamiseen, ja vaikuttavuutta olisi
 parannettava kiinnittämällä enemmän huomiota tuloksiin. Yhdennetyn
 meripolitiikan sisällyttäminen uuteen EMKR:ään edistää myös 3 päivänä
 maaliskuuta 2010 annetussa komission tiedonannossa ”Eurooppa 2020: Älykkään,
 kestävän ja osallistavan kasvun strategia”[7],
 jäljempänä ’Eurooppa 2020 ‐strategia’, esitettyjen tärkeimpien poliittisten
 tavoitteiden saavuttamista ja on linjassa perussopimuksessa vahvistettujen,
 taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen koheesion lisäämistä koskevien
 yleisten tavoitteiden kanssa.
 (6)
 Jotta varmistetaan, että EMKR edistää YKP:n,
 yhdennetyn meripolitiikan ja Eurooppa 2020 ‐strategian tavoitteiden
 saavuttamista, on tarpeen keskittyä rajoitettuun määrään keskeisiä prioriteetteja,
 jotka liittyvät innovointiin ja tietämykseen perustuvan kalastuksen ja
 vesiviljelyn kannustamiseen, kestävän ja resurssitehokkaan kalastuksen ja
 vesiviljelyn edistämiseen sekä työllisyyden ja alueellisen koheesion
 lisäämiseen vapauttamalla rannikoilla ja sisämaassa sijaitsevien
 kalastusyhteisöjen kasvu- ja työllisyyspotentiaali ja edistämällä
 kalastustoimintojen monipuolistamista muille meritalouden aloille.
 (7)
 Unionin olisi EMKR:n täytäntöönpanon kaikissa
 vaiheissa tähdättävä epätasa-arvon poistamiseen, miesten ja naisten välisen
 tasa-arvon edistämiseen sekä sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään,
 uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen
 suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjumiseen.
 (8)
 Yhteisen kalastuspolitiikan yleisenä tavoitteena on
 taata, että kalastus- ja vesiviljelytoiminnalla luodaan taloudellisen ja
 sosiaalisen kehittymisen kannalta tarpeelliset pitkäaikaiset kestävät
 ympäristöedellytykset. Lisäksi sen avulla olisi voitava parantaa tuottavuutta,
 helpottaa kohtuullisen elintason saavuttamista kalastusalalla ja edistää
 markkinoiden vakautta sekä turvata kalavarojen saatavuus ja se, että tarjonta
 kohtaa kuluttajat kohtuullisin hinnoin.
 (9)
 On erittäin tärkeää sisällyttää ympäristönäkökohdat
 aiempaa paremmin YKP:hen, jossa olisi pyrittävä saavuttamaan unionin
 ympäristöpolitiikan ja Eurooppa 2020 ‐strategian tavoitteet. YKP:n tavoitteena
 on meren elollisten luonnonvarojen hyödyntäminen sillä tavoin, että kalavarat
 saadaan palautettua kestävän enimmäistuoton mahdollistavalle tasolle
 viimeistään vuonna 2015 ja säilytettyä tällä tasolla. Kalastuksenhoitoon olisi
 YKP:ssä sovellettava ennalta varautuvaa ja ekosysteemilähtöistä
 lähestymistapaa. Tämän vuoksi EMKR:n olisi edistettävä meriympäristön suojelua
 siten kuin siitä säädetään yhteisön meriympäristöpolitiikan puitteista
 (meristrategiadirektiivi) 17 päivänä kesäkuuta 2008 annetussa Euroopan
 parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2008/56/EY[8].
 (10)
 Tämän asetuksen tavoitteita ei voida riittävällä
 tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin ottaen huomioon toimintaohjelmista
 rahoitettavien toimien laajuus ja vaikutukset, kalatalous- ja merialojen
 kehittämisessä kohdatut rakenteelliset ongelmat sekä jäsenvaltioiden rajalliset
 taloudelliset resurssit. Näin ollen kyseiset tavoitteet voidaan saavuttaa
 paremmin unionin tasolla myöntämällä tärkeisiin prioriteetteihin keskitettyä
 monivuotista rahoitustukea, joten unioni voi hyväksyä toimenpiteitä Euroopan
 unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklan 3 kohdassa vahvistetun
 toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Perussopimuksen 5 artiklan 4 kohdassa
 vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä
 sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi.
 (11)
 Yhteisen kalastuspolitiikan ja yhdennetyn
 meripolitiikan menojen rahoittamisen yhdestä rahastosta eli EMKR:stä olisi
 vastattava yksinkertaistamisen sekä kyseisten politiikkojen yhtenäistämisen
 tarpeeseen. Yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa toteutettavan hallinnoinnin
 laajentamisen yhteisiin markkinajärjestelyihin, syrjäisimmille alueille
 maksettavat korvaukset, valvonta ja tiedonkeruutoimet mukaan lukien, pitäisi
 edelleen edistää yksinkertaistamista ja vähentää niin komission kuin
 jäsenvaltioiden hallinnollista rasitusta sekä lisätä myönnettävän tuen
 johdonmukaisuutta ja tehokkuutta.
 (12)
 Yhteisen kalastuspolitiikan ja yhdennetyn
 meripolitiikan menot olisi rahoitettava unionin talousarviosta yhden rahaston
 eli EMKR:n kautta joko suoraan tai yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa
 toteutettavan hallinnoinnin puitteissa. Yhteistyössä toteutettavaa
 hallinnointia ei pitäisi soveltaa ainoastaan toimenpiteisiin, joilla tuetaan
 kalastusta, vesiviljelyä tai paikallisyhteisöjen omia kehittämishankkeita, vaan
 myös yhteisiin markkinajärjestelyihin sekä syrjäisimmille alueille maksettaviin
 korvauksiin sekä valvonta- ja tiedonkeruutoimiin. Suoraa hallinnointia olisi
 sovellettava tieteelliseen neuvontaan, alueellisille kalastusjärjestöille
 maksettaviin vapaaehtoisiin rahoitusosuuksiin, neuvoa-antaviin toimikuntiin ja
 yhdennetyn meripolitiikan täytäntöönpanotoimiin. Olisi täsmennettävä
 toimenpiteet, joita EMKR:stä voidaan rahoittaa.
 (13)
 On tarpeen erottaa toisistaan ne valvontaa ja
 täytäntöönpanon valvontaa koskevien toimenpiteiden luokat, jotka
 yhteisrahoitetaan yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin puitteissa, ja ne,
 jotka kuuluvat suoran hallinnoinnin piiriin. On ehdottoman tärkeää korvamerkitä
 yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin piiriin kuuluvaan valvontaan
 myönnettävät varat.
 (14)
 [Yhteisestä kalastuspolitiikasta annetun
 asetuksen], jäljempänä ’YKP-asetus’, 50 ja 51 artiklan mukaisesti EMKR:stä
 maksettavan unionin rahoitustuen saamisen ehtona olisi oltava, että niin
 jäsenvaltiot kuin toimijat noudattavat YKP:n sääntöjä. Tämän ehdollisuuden on
 tarkoitus heijastaa unionin vastuuta varmistaa yleisen edun nimissä meren
 elollisten luonnonvarojen säilyttäminen osana YKP:tä, kuten SEUT-sopimuksen 3
 artiklassa määrätään.
 (15)
 YKP:n tavoitteiden saavuttaminen vaarantuisi, jos
 EMKR:n mukaista unionin rahoitustukea maksettaisiin toimijoille, jotka eivät ex
 ante noudata meren elollisten luonnonvarojen säilyttämiseen liittyvää
 yleistä etua koskevia vaatimuksia. Sen vuoksi tukea voitaisiin maksaa
 ainoastaan toimijoille, jotka eivät tietyn ajanjakson aikana ennen
 tukihakemuksen jättämistä osallistuneet laittoman, ilmoittamattoman ja
 sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevasta
 yhteisön järjestelmästä, asetusten (ETY) N:o 2874/93, (EY) N:o 1936/2001 ja
 (EY) N:o 601/2004 muuttamisesta sekä asetusten (EY) N:o 1093/94 ja (EY) N:o
 1447/1999 kumoamisesta 29 päivänä syyskuuta 2008 annetun neuvoston asetuksen
 (EY) N:o 1005/2008[9]
 40 artiklan 3 kohdassa vahvistettuun unionin IUU-alusluetteloon kuuluvien
 kalastusalusten toimintaan tai hallinnointiin taikka olleet tällaisten
 kalastusalusten omistajia ja jotka eivät ole syyllistyneet asetuksen (EY) N:o
 1005/2008 42 artiklan tai yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena
 on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, asetusten
 (EY) N:o 847/96, (EY) N:o 2371/2002, (EY) N:o 811/2004, (EY) N:o 768/2005, (EY)
 N:o 2115/2005, (EY) N:o 2166/2005, (EY) N:o 388/2006, (EY) N:o 509/2007, (EY)
 N:o 676/2007, (EY) N:o 1098/2007, (EY) N:o 1300/2008 ja (EY) N:o 1342/2008
 muuttamisesta sekä asetusten (ETY) N:o 2847/93, (EY) N:o 1627/94 ja (EY) N:o
 1966/2006 kumoamisesta 20 päivänä marraskuuta 2009 annetun asetuksen (EY) N:o
 1224/2009[10]
 90 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun vakavaan rikkomukseen tai muihin YKP:n
 sääntöjen rikkomisiin, jotka erityisesti vaarantavat asianomaisten kantojen
 kestävyyden ja uhkaavat vakavasti meren elollisten luonnonvarojen kestävää
 hyödyntämistä siten, että pyydettävien lajien kannat palautetaan kestävän
 enimmäistuoton mahdollistavia tasoja suuremmiksi ja pidetään tämän kokoisina.
 (16)
 Lisäksi tuensaajien olisi tukihakemuksen jätettyään
 jatkettava meren elollisten luonnonvarojen säilyttämiseen liittyvää yleistä
 etua koskevien vaatimusten noudattamista koko toimen täytäntöönpanon ajan ja
 tietyntyyppisten toimien osalta myös viimeistä maksua seuraavan tietyn kauden
 ajan. Sellaisille tuensaajille maksettu tai sellaisten tuensaajien hallussaan
 pitämä tuki, jotka eivät noudata meren elollisten luonnonvarojen säilyttämiseen
 liittyvää yleistä etua koskevia vaatimuksia, saattaa liittyä rikkomuksiin ja
 vaarantaa tällä tavoin YKP:n tavoitteiden saavuttamisen.
 (17)
 YKP:n sääntöjä rikkoviin tuensaajiin olisi
 sovellettava tukikelpoisuusedellytysten noudattamatta jättämiselle
 vahvistettuja seuraamuksia. Tukikelvottomien menojen määrän määrittämiseksi
 olisi otettava huomioon tuensaajan YKP:n sääntöjen suhteen toteuttaman
 laiminlyönnin vakavuus, YKP:n sääntöjen noudattamatta jättämisestä saatu
 taloudellinen hyöty tai EMKR:n rahoitusosuuden merkitys tuensaajan
 taloudelliselle toiminnalle.
 (18)
 YKP:n tavoitteiden saavuttaminen vaarantuisi myös,
 jos EMKR:n mukaista unionin rahoitustukea maksettaisiin jäsenvaltioille, jotka
 eivät noudata meren elollisten luonnonvarojen säilyttämiseen liittyvää yleistä
 etua koskevien YKP:n sääntöjen mukaisia velvollisuuksiaan, kuten tiedonkeruuta
 ja valvontavelvoitteiden täytäntöönpanoa. Kyseisten velvollisuuksien
 noudattamatta jättämiseen liittyy lisäksi riski siitä, että jäsenvaltiot eivät
 havaitse tuensaajia tai toimia, jotka eivät ole tukikelpoisia.
 (19)
 Varotoimenpiteinä olisi sääntöjenvastaisten
 maksujen estämiseksi sekä jäsenvaltioiden kannustamiseksi noudattamaan YKP:n
 sääntöjä tai vaatimaan tuensaajaa noudattamaan niitä, sovellettava sekä
 maksujen määräajan kulumisen keskeyttämistä että maksatuksen keskeyttämistä,
 jotka ovat peruuttamattomia toimenpiteitä. Suhteellisuusperiaatteen noudattamiseksi
 rahoitusoikaisuja, joilla on lopullisia ja peruuttamattomia seurauksia, olisi
 sovellettava ainoastaan sellaisiin toimiin suoraan liittyviin menoihin, joiden
 aikana YKP:n sääntöjä on jätetty noudattamatta.
 (20)
 Koordinoinnin parantamiseksi ja koheesiopoliittista
 tukea antavien rahastojen eli Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR), Euroopan
 sosiaalirahaston (ESR) ja koheesiorahaston täytäntöönpanon yhdenmukaistamiseksi
 maaseudun kehittämiseen tukea antavan rahaston eli Euroopan maaseudun
 kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) ja meri- ja kalatalousalalle
 tukea antavan rahaston eli Euroopan meri- ja kalatalousrahaston (EMKR) kanssa,
 on [yleisistä säännöksistä annetussa asetuksessa (EU) N:o [...]][11] vahvistettu kaikkia näitä
 rahastoja, jäljempänä ’yhteisen strategiakehyksen rahastot’, koskevat yhteiset
 säännökset. Mainitun asetuksen lisäksi EMKR sisältää erityisiä säännöksiä YKP:n
 ja yhdennetyn meripolitiikan erityispiirteiden vuoksi.
 (21)
 Tulevan EMKR:n koko ja suhteellisuusperiaate
 huomioon ottaen strategiseen suunnitteluun liittyvien säännösten osalta
 poiketaan [yleisistä säännöksistä annetusta] asetuksesta siten, että vastedes
 sidosryhmien kuuleminen olisi järjestettävä vähintään kahdesti ohjelmakauden
 aikana muttei kuitenkaan välttämättä kerran vuodessa, sillä tämä aiheuttaisi
 sekä komissiolle että jäsenvaltioille liiallisen hallinnollisen ja
 taloudellisen taakan.
 (22)
 Unionin toimien olisi oltava jäsenvaltioiden toimia
 täydentäviä tai niillä olisi pyrittävä edistämään viimeksi mainittuja toimia.
 Merkittävän lisäarvon saamiseksi komission ja jäsenvaltioiden välistä
 kumppanuutta olisi lujitettava erityyppisten kumppanien osallistumista
 koskevilla järjestelyillä ottaen tarkoin huomioon jäsenvaltioiden
 institutionaaliset valtuudet. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä naisten ja
 vähemmistöryhmien asianmukaisen edustuksen varmistamiseen. Tämä kumppanuus
 koskee alueellisia, paikallisia ja muita viranomaisia sekä muita asiaan
 kuuluvia elimiä, mukaan lukien ympäristöasioista sekä miesten ja naisten
 välisen tasa-arvon edistämisestä vastaavat viranomaiset, talouselämän edustajat
 ja työmarkkinaosapuolet sekä muut toimivaltaiset elimet. Asianomaiset kumppanit
 olisi otettava mukaan kumppanuussopimusten valmisteluun sekä ohjelmien
 valmisteluun, täytäntöönpanoon, seurantaan ja arviointiin.
 (23)
 Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti komission ja
 jäsenvaltioiden käyttämät keinot voivat vaihdella toimintaohjelmaan osoitetun
 julkisen rahoituksen kokonaismäärän mukaisesti. Tällaisen vaihtelun olisi
 koskettava erityisesti arviointiin, valvontaan ja toimintaohjelmien
 täytäntöönpanoa koskevien kertomusten laadintaan käytettyjä keinoja.
 (24)
 Komission olisi vahvistettava jäsenvaltioiden
 käytettävissä olevien maksusitoumusmäärärahojen vuotuinen jakautuminen käyttäen
 objektiivisia ja avoimia perusteita. Näihin perusteisiin olisi kuuluttava
 aiemmat määrärahat neuvoston asetuksen (EY) N:o 1198/2006 mukaisesti ja aiempi
 kulutus neuvoston asetuksen (EY) N:o 861/2006 mukaisesti.
 (25)
 Eräiden ennakkoehtojen täyttyminen on YKP:n
 yhteydessä äärimmäisen tärkeää, erityisesti siltä osin kuin on kyse
 vesiviljelyä koskevan monivuotisen kansallisen strategiasuunnitelman
 toimittamisesta sekä osoitetuista hallinnollisista valmiuksista täyttää
 kalastuksenhoitoa koskevat tietovaatimukset ja varmistaa valvontaa, tarkastuksia
 ja täytäntöönpanon valvontaa koskevan unionin järjestelmän täytäntöönpano.
 (26)
 Yksinkertaistamistavoitteen mukaisesti kaikki
 EMKR:n toimet, jotka kuuluvat yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin piiriin,
 valvonta ja tiedonkeruu mukaan lukien, olisi toteutettava kutakin jäsenvaltiota
 koskevan yhtenäisen toimintaohjelman muodossa jäsenvaltion kansallisten
 rakenteiden mukaisesti. Ohjelmasuunnittelu kattaa 1 päivän tammikuuta 2014 ja
 31 päivän joulukuuta 2020 välisen kauden. Kunkin jäsenvaltion olisi valmisteltava
 yksi toimintaohjelma. Kussakin ohjelmassa olisi täsmennettävä strategia EMKR:ää
 koskeviin unionin prioriteetteihin liittyvien tavoitteiden saavuttamiseksi ja
 toimenpiteiden valinta. Ohjelmasuunnittelun olisi oltava unionin prioriteettien
 mukaista kansalliseen toimintaympäristöön mukautettuna ja täydennettävä muita
 unionin toimintalinjoja, erityisesti maaseudun kehittämispolitiikkaa ja
 koheesiopolitiikkaa.
 (27)
 EMKR:n täytäntöönpanon yksinkertaistamista koskevan
 tavoitteen edistämiseksi sekä valvontakustannusten ja virheiden osuuden
 vähentämiseksi jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä mahdollisimman paljon
 [yleisistä säännöksistä annetussa asetuksessa] tarjottua mahdollisuutta
 kertakorvausten ja muiden yksinkertaistettujen avustusmuotojen käyttöön.
 (28)
 Jäsenvaltioiden olisi YKP:n mukaisten
 valvontavelvoitteiden noudattamiseksi laadittava toimintaohjelman valvontaa
 käsittelevä osio komission tälle politiikan alalle hyväksymien unionin
 prioriteettien mukaisesti. Toimintaohjelman mukauttamiseksi valvonnan ja
 täytäntöönpanon valvonnan kehittyviin tarpeisiin toimintaohjelmien
 valvontaosiota voidaan tarkistaa säännöllisesti YKP:n mukaista valvontaan ja
 täytäntöönpanon valvontaan liittyvää politiikkaa koskeviin unionin
 prioriteetteihin tehtävien muutosten perusteella. Näille muutoksille olisi
 saatava komission hyväksyntä.
 (29)
 Jotta valvontaan liittyvän toiminnan suunnittelu
 säilyisi joustavana, toimintaohjelman valvontaosion tarkistamiseen olisi
 sovellettava yksinkertaistettua menettelyä.
 (30)
 Jäsenvaltioiden olisi laadittava tiedonkeruuta
 käsittelevä toimintaohjelman osio monivuotisen unionin ohjelman mukaisesti.
 Tiedonkeruutoimiin liittyviin erityistarpeisiin mukautumiseksi jäsenvaltioiden
 olisi laadittava vuotuinen työohjelma, jota olisi mukautettava vuosittain
 komission ohjeiden mukaisesti ja jolle olisi saatava komission hyväksyntä.
 (31)
 Kalastustoiminnan kilpailukyvyn ja taloudellisen
 tuloksellisuuden lisäämiseksi on välttämätöntä edistää innovointia ja
 yrittäjyyttä. Sen vuoksi EMKR:stä olisi tuettava innovatiivisia toimia ja
 yritystoiminnan kehittämistä.
 (32)
 Inhimilliseen pääomaan investointi on niin ikään
 elintärkeää kalastuksen ja muun merellä tapahtuvan toiminnan kilpailukyvyn ja
 taloudellisen tuloksellisuuden lisäämiseksi. EMKR:stä olisi sen vuoksi tuettava
 elinikäistä oppimista, tutkijoiden ja kalastajien välistä yhteistyötä, joka
 edistää tietämyksen levittämistä, sekä neuvontapalveluja, jotka auttavat
 parantamaan toimijoiden yleistä tuloksellisuutta ja kilpailukykyä.
 (33)
 Ottaen huomioon itsenäisinä ammatinharjoittajina
 pienimuotoisen rannikkokalastuksen alalla toimivien kalastajien puolisoiden
 tärkeä rooli EMKR:stä olisi tuettava heidän ammatillista kehitystään edistävää
 koulutusta ja verkottumista ja tarjottava heille keinot suoriutua paremmin
 heille perinteisesti lankeavista avustavista tehtävistä.
 (34)
 Ottaen huomioon pienimuotoista rannikkokalastusta
 harjoittavien kalastajien vähäinen osallistuminen sosiaaliseen vuoropuheluun
 EMKR:stä olisi tuettava organisaatioita, jotka edistävät kyseistä vuoropuhelua
 sopivilla foorumeilla.
 (35)
 Ottaen huomioon mahdollisuudet, joita
 monipuolistaminen tarjoaa pienimuotoista rannikkokalastusta harjoittaville
 kalastajille, sekä näiden merkittävä asema rannikkoyhteisöissä EMKR:stä olisi
 tuettava monipuolistamista rahoittamalla yritysten perustamista ja investointeja
 tällaisten kalastajien aluksiin tehtäviin jälkiasennuksiin sellaisen
 asiaankuuluvan koulutuksen lisäksi, jolla pyritään saavuttamaan ammatillisia
 taitoja kalastustoiminnan ulkopuolisilla aloilla.
 (36)
 Aluksella työskentelyyn liittyviin terveys- ja
 turvallisuustarpeisiin vastaamiseksi EMKR:stä olisi tuettava investointeja,
 jotka liittyvät turvallisuuteen ja hygieniaoloihin aluksilla.
 (37)
 [YKP-asetuksen] 27 artiklassa esitettyjen
 siirrettäviä kalastusoikeuksia koskevien järjestelmien perustamisen johdosta ja
 jäsenvaltioiden tukemiseksi kyseisten uusien järjestelmien täytäntöönpanossa
 EMKR:stä olisi myönnettävä tukea valmiuksien kehittämiseen ja parhaiden
 käytänteiden vaihtamiseen.
 (38)
 Siirrettäviä kalastusoikeuksia koskevien
 järjestelmien käyttöönoton pitäisi lisätä tämän alan kilpailukykyä. Näin ollen
 saattaa syntyä tarvetta uusille kalastustoiminnan ulkopuolisille
 työllistymismahdollisuuksille. EMKR:stä olisi sen vuoksi tuettava
 monipuolistamista ja työpaikkojen luomista kalastusyhteisöissä erityisesti
 tukemalla yritysten perustamista ja alusten siirtämistä pienimuotoisen
 rannikkokalastuksen ulkopuoliseen merellä tapahtuvaan toimintaan. Tämä
 viimeinen toiminto vaikuttaa asianmukaiselta, sillä pienimuotoista
 rannikkokalastusta harjoittavat kalastusalukset eivät kuulu siirrettäviä
 kalastusoikeuksia koskevien järjestelmien soveltamisalaan.
 (39)
 Yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteena on
 varmistaa kalakantojen kestävä hyödyntäminen. Ylikapasiteetin on todettu olevan
 yksi suurimmista liikakalastuksen aiheuttajista. Sen vuoksi on ehdottoman
 tärkeää mukauttaa unionin kalastuslaivasto käytettävissä oleviin resursseihin.
 Ylikapasiteetin poistaminen julkisella tuella, jollaisia ovat esimerkiksi
 kalastustoiminnan väliaikainen tai pysyvä lopettaminen ja romutusohjelmat, on
 osoittautunut tehottomaksi. EMKR:stä tuetaan sen vuoksi siirrettäviä
 kalastusoikeuksia koskevien järjestelmien perustamista ja hallinnointia
 tavoitteena ylikapasiteetin vähentäminen sekä asianomaisten toimijoiden
 lisääntynyt taloudellinen tuloksellisuus ja kannattavuus.
 (40)
 Koska ylikapasiteetti on yksi suurimmista
 liikakalastuksen aiheuttajista, on tarpeen toteuttaa toimenpiteitä unionin
 kalastuslaivaston mukauttamiseksi käytettävissä oleviin resursseihin. Tässä
 yhteydessä EMKR:stä olisi tuettava sellaisten siirrettäviä kalastusoikeuksia
 koskevien järjestelmien perustamista, muuttamista ja hallinnointia, jotka
 otetaan yhteisessä kalastuspolitiikassa käyttöön ylikapasiteetin vähentämisen
 hallinnointivälineinä.
 (41)
 On erittäin tärkeää sisällyttää ympäristönäkökohdat
 EMKR:ään ja tukea yhteisen kalastuspolitiikan mukaisten
 säilyttämistoimenpiteiden toteuttamista ottaen kuitenkin huomioon unionin
 vesialueiden moninaiset olosuhteet. Tätä varten on tärkeää laatia
 säilyttämistoimenpiteille alueellinen lähestymistapa.
 (42)
 Samassa hengessä EMKR:stä olisi tuettava
 kalastuksesta meriympäristöön aiheutuvien vaikutusten vähentämistä erityisesti
 edistämällä ekoinnovointia, valikoivampia pyydyksiä ja välineitä, sekä
 toimenpiteitä, joiden tavoitteena on meren biologisen monimuotoisuuden ja
 merten ekosysteemien sekä niiden tarjoamien palvelujen suojelu ja
 ennallistaminen vuoteen 2020 ulottuvan biologista monimuotoisuutta koskevan
 EU:n strategian mukaisesti.
 (43)
 YKP:ssä käyttöön otetun poisheittämiskiellon
 mukaisesti EMKR:stä olisi tuettava aluksiin tehtäviä investointeja, joiden
 tavoitteena on hyödyntää tahattomasti saaliiksi saadut kalat mahdollisimman
 hyvin ja lisätä alikäytettyjen kalansaaliin osien arvoa. Saaliiksi saatujen
 kalojen arvon maksimoimiseksi EMKR:stä olisi resurssien niukkuus huomioon
 ottaen tuettava myös aluksiin tehtäviä investointeja, joiden tavoitteena on
 nostaa saaliiksi saatujen kalojen kaupallista arvoa.
 (44)
 Ottaen huomioon kalasatamien, purkupaikkojen ja
 kalastussuojien merkitys, EMKR:stä olisi tuettava asiaan liittyviä
 investointeja erityisesti energiatehokkuuden, ympäristönsuojelun ja purettujen
 tuotteiden laadun sekä turvallisuuden ja työolojen parantamiseksi.
 (45)
 Unionin kannalta on erittäin tärkeää saavuttaa
 kestävä tasapaino makean veden resurssien ja niiden hyödyntämisen välillä.
 Sisävesikalastusta olisi sen vuoksi tuettava aiheellisin säännöksin ottaen
 asianmukaisesti huomioon ympäristövaikutukset ja turvaten samalla näiden alojen
 taloudellinen elinkelpoisuus.
 (46)
 Euroopan vesiviljelyn kestävää kehittämistä
 koskevan komission strategian[12],
 YKP:n tavoitteiden ja Eurooppa 2020 ‐strategian mukaisesti EMKR:stä olisi
 tuettava vesiviljelyalan kehittämistä ympäristön, talouden sekä sosiaalisten
 näkökohtien kannalta kestävällä tavalla.
 (47)
 Vesiviljely lisää kasvua ja työpaikkoja rannikko-
 ja maaseutualueilla. Sen vuoksi on ehdottoman tärkeää, että EMKR on
 vesiviljely-yritysten, erityisesti pk-yritysten, käytettävissä ja auttaa
 tuomaan alalle uusia vesiviljelyn harjoittajia. Vesiviljelytoiminnan
 kilpailukyvyn ja taloudellisen tuloksellisuuden lisäämiseksi on välttämätöntä
 edistää innovointia ja yrittäjyyttä. Sen vuoksi EMKR:stä olisi tuettava
 innovatiivisia toimia ja yritystoiminnan kehittämistä, erityisesti non food- ja
 offshore-vesiviljelyä.
 (48)
 Vesiviljelytoimintaan yhdistetyt uudet tulomuodot
 ovat jo osoittaneet lisäarvonsa yritystoiminnan kehittämisen kannalta. Sen
 vuoksi EMKR:stä olisi tuettava näitä vesiviljelyn ulkopuolisia täydentäviä
 toimintoja, kuten ongintamatkailua sekä koulutus- tai ympäristötoimintoja.
 (49)
 Toinen tärkeä keino, jonka avulla vesiviljely-yritykset
 voivat kasvattaa tulojaan, on lisätä niiden omien tuotteiden arvoa jalostamalla
 ja pitämällä niitä kaupan sekä ottamalla tuotantoon uusia lajeja, joiden
 markkinanäkymät ovat hyvät, ja monipuolistamalla tällä tavoin tuotantoaan.
 (50)
 Koska vesiviljelyn kehittämiseksi soveltuvimmat
 alueet on tarpeen määritellä ottaen huomioon vesille ja muille alueille pääsy,
 EMKR:stä olisi tuettava kansallisia viranomaisia näiden tehdessä strategisia
 valintojaan kansallisella tasolla.
 (51)
 Inhimilliseen pääomaan investointi on niin ikään
 elintärkeää vesiviljelytoiminnan kilpailukyvyn ja taloudellisen
 tuloksellisuuden lisäämiseksi. EMKR:stä olisi sen vuoksi tuettava elinikäistä
 oppimista ja verkottumista, joka edistää tietämyksen levittämistä, sekä
 neuvontapalveluja, jotka auttavat parantamaan toimijoiden yleistä
 tuloksellisuutta ja kilpailukykyä.
 (52)
 Ympäristön kannalta kestävän vesiviljelyn
 edistämiseksi EMKR:stä olisi tuettava ympäristönäkökohdat tarkoin huomioon
 ottavaa vesiviljelytoimintaa, vesiviljely-yritysten siirtymistä ympäristöasioiden
 hallintaan, auditointijärjestelmien käyttöä sekä siirtymistä luonnonmukaiseen
 vesiviljelyyn. Samassa hengessä EMKR:stä olisi tuettava myös erityisiä
 ympäristöpalveluja tarjoavaa vesiviljelyä.
 (53)
 Kuluttajansuojan merkityksen vuoksi EMKR:n olisi taattava,
 että vesiviljelijöille myönnetään riittävästi tukea niiden riskien
 ehkäisemiseksi ja lieventämiseksi, joita vesiviljelystä saattaa kohdistua
 kansanterveyteen ja eläinten terveyteen.
 (54)
 Ottaen huomioon vesiviljelytoimintaan tehtäviin
 investointeihin liittyvä riski EMKR:n olisi edistettävä yritysturvallisuutta
 tarjoamalla mahdollisuus kannalle otettaviin vakuutuksiin ja turvaamalla tällä
 tavoin tuottajien tulot sellaisten epätavallisten tuotannonmenetysten
 tapauksessa, jotka johtuvat erityisesti luonnonkatastrofeista, epäsuotuisista
 sääoloista, äkillisistä vedenlaadun muutoksista, taudeista tai
 tuholaisvahingoista ja tuotantolaitosten tuhoutumisesta.
 (55)
 Koska paikalliseen kehittämiseen sovellettava
 yhteisöllinen lähestymistapa on osoittautunut vuosien mittaan hyödylliseksi
 kalastus- ja maaseutualueita kehitettäessä, sillä siinä otetaan kaikilta osin
 huomioon omien kehitysmahdollisuuksien monialaiset tarpeet, tukea olisi
 tulevaisuudessa jatkettava ja lisättävä.
 (56)
 Kalastusalueilla toteutettavissa paikallisyhteisöjen
 omissa kehittämishankkeissa olisi edistettävä innovatiivisia lähestymistapoja,
 jotka luovat kasvua ja työpaikkoja, erityisesti lisäämällä kalastustuotteiden
 arvoa ja monipuolistamalla paikallista taloutta kohti uusia elinkeinoja, mukaan
 lukien ns. sinisen kasvun ja laajempien merialojen tarjoamat elinkeinot.
 (57)
 Kalastusalueiden kestävän kehityksen pitäisi
 vaikuttaa sosiaalisen osallisuuden edistämistä ja köyhyyden vähentämistä
 koskevien Eurooppa 2020 ‐strategian tavoitteiden toteutumiseen sekä edistää paikallistason
 innovointia ja alueellisen koheesion tavoitetta, joka on yksi Lissabonin
 sopimuksen keskeisistä prioriteeteista.
 (58)
 Paikallisyhteisöjen omat kehittämishankkeet olisi
 pantava täytäntöön noudattaen alhaalta ylöspäin suuntautuvaa lähestymistapaa
 käyttämällä paikallisia kumppanuuksia, jotka muodostuvat julkisen ja yksityisen
 sektorin sekä kansalaisyhteiskunnan edustajista ja kuvastavat asianmukaisesti
 paikallisyhteisöä; näillä paikallisilla toimijoilla on parhaat edellytykset
 laatia ja panna täytäntöön yhdennettyjä monialaisia paikallisia
 kehitysstrategioita, jotka vastaavat paikallisten kalastusalueiden tarpeita;
 paikallisten toimintaryhmien edustavuuden kannalta on tärkeää varmistaa, ettei
 yhdenkään yksittäisen eturyhmän osuus ole yli 49 prosenttia päätöksentekoelimen
 äänimäärästä.
 (59)
 Paikallisten kumppanuuksien välinen verkottuminen
 on olennainen osa tätä lähestymistapaa. Näiden paikallisten kumppanuuksien
 välinen yhteistyö on tärkeä kehityksen väline, joka EMKR:n olisi
 mahdollistettava.
 (60)
 EMKR:stä kalastusalueille myönnettävä tuki olisi
 koordinoitava muista unionin rahastoista paikalliseen kehittämiseen
 myönnettävän tuen kanssa, ja sen olisi katettava kaikki näkökohdat, jotka
 liittyvät paikallisten kehitysstrategioiden valmisteluun ja täytäntöönpanoon sekä
 paikallisten toimintaryhmien toimintaan samoin kuin kustannukset, jotka
 aiheutuvat toiminnan edistämisestä paikallisella alueella ja paikallisen
 kumppanuuden toiminnan takaamisesta.
 (61)
 Jotta voidaan varmistaa kalastuksen ja vesiviljelyn
 elinkelpoisuus voimakkaasti kilpailluilla markkinoilla, on tarpeen antaa tuen
 myöntämistä koskevat säännökset, jotka koskevat [kalastus- ja
 vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EU)
 N:o][13]
 täytäntöönpanoa sekä kaupan pitämiseen ja jalostukseen liittyviä toimia, joita
 toimijat toteuttavat maksimoidakseen kalastus- ja vesiviljelytuotteiden arvon.
 Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä sellaisten toimintojen edistämiseen,
 joissa yhdennetään toimitusketjuun sisältyvät tuotanto-, jalostus- ja kaupanpitämistoimet.
 Uuteen poisheittämisen kieltävään politiikkaan mukautumiseksi EMKR:stä olisi
 tuettava myös tahattomien saaliiden jalostusta.
 (62)
 Tuottajajärjestöt ja tuottajajärjestöjen liitot
 olisi asetettava etusijalle myöntämällä niille tukea. Varastointituki sekä
 tuotantoa ja kaupan pitämistä koskeviin suunnitelmiin myönnettävä tuki olisi
 asteittain lakkautettava, sillä tällainen tuki on menettänyt merkitystään
 ottaen huomioon tämänkaltaisia tuotteita koskevien unionin markkinoiden
 muuttuva rakenne ja vahvojen tuottajajärjestöjen kasvava merkitys.
 (63)
 Ottaen huomioon lisääntynyt kilpailu, johon
 pienimuotoista rannikkokalastusta harjoittavat kalastajat joutuvat vastaamaan,
 EMKR:stä olisi tuettava pienimuotoista rannikkokalastusta harjoittavien
 kalastajien yritysaloitteita, jotka lisäävät heidän pyytämiensä kalojen arvoa
 erityisesti niiden jalostuksen tai suoramyynnin avulla.
 (64)
 Euroopan unionin syrjäisimmillä alueilla
 harjoitettava kalastustoiminta on vaikeuksissa erityisesti eräiden
 kalastustuotteiden kaupan pitämisessä aiheutuvien sellaisten lisäkustannusten
 vuoksi, jotka johtuvat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349
 artiklassa tunnustetuista erityisistä haitoista.
 (65)
 Säilyttääkseen Euroopan unionin syrjäisimmiltä
 alueilta tulevien eräiden kalastustuotteiden kilpailukyvyn muilta Euroopan
 unionin alueilta tuleviin vastaaviin tuotteisiin verrattuna Euroopan unioni
 otti vuonna 1992 käyttöön toimenpiteitä asiaan liittyvien kalastusalan
 lisäkustannusten tasoittamiseksi. Kaudella 2007–2013 sovellettavat toimenpiteet
 vahvistetaan neuvoston asetuksessa (EY) N:o 791/2007[14]. Tukea on tarpeen myöntää
 edelleen eräiden kalastustuotteiden kaupan pitämisestä aiheutuvien
 lisäkustannusten korvaamiseksi 1 päivästä tammikuuta 2014 alkaen.
 (66)
 Kyseisten syrjäisimpien alueiden erilaisten kaupan
 pitämisen edellytysten sekä saaliiden, kantojen ja markkinoiden kysynnän
 vaihteluiden vuoksi olisi jätettävä asianomaisten jäsenvaltioiden tehtäväksi
 määritellä korvauskelpoiset kalastustuotteet, niiden enimmäismäärät ja
 korvausmäärät jäsenvaltiokohtaisten kokonaismäärärahojen rajoissa.
 (67)
 Jäsenvaltioille olisi annettava lupa eriyttää
 kyseisten kalastustuotteiden luetteloa ja määriä sekä korvausmäärää
 jäsenvaltiokohtaisten kokonaismäärärahojen rajoissa. Niille olisi lisäksi
 annettava lupa mukauttaa korvaussuunnitelmiaan, jos se on muuttuvien
 edellytysten vuoksi perusteltua.
 (68)
 Jäsenvaltioiden olisi vahvistettava korvausmäärä
 tasolle, joka mahdollistaa syrjäisimpien alueiden erityishaitoista johtuvien ja
 erityisesti tuotteiden kuljettamisesta Manner-Eurooppaan aiheutuvien
 lisäkustannusten asianmukaisen korvaamisen. Liiallisten korvausten
 välttämiseksi määrän olisi oltava oikeassa suhteessa tuella korvattaviin
 lisäkustannuksiin, eikä sen pitäisi missään tapauksessa ylittää 100:aa
 prosenttia Manner-Eurooppaan kuljettamisesta aiheutuvista ja muista siihen
 liittyvistä kustannuksista. Tätä tarkoitusta varten määrässä olisi otettava
 huomioon myös muut julkisen tuen lajit, joilla on vaikutusta lisäkustannusten
 tasoon.
 (69)
 On ehdottoman tärkeää, että jäsenvaltiot ja
 toimijat ovat valmistautuneet siten, että ne pystyvät korkeatasoiseen
 valvontaan ja varmistamaan tällä tavoin yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen
 noudattamisen sekä elollisten vesiluonnonvarojen kestävän hyödyntämisen. Sen
 vuoksi EMKR:stä olisi tuettava jäsenvaltioita ja toimijoita neuvoston asetuksen
 (EY) N:o 1224/2009 mukaisesti. Sääntöjen noudattamisen kulttuurin kehittämisen
 myötä tämän tuen pitäisi edistää kestävää kasvua.
 (70)
 Jäsenvaltioille unionin valvontajärjestelmän
 täytäntöönpanosta aiheutuviin menoihin asetuksen (EY) N:o 861/2006 perusteella
 myönnettävää tukea olisi EMKR:n puitteissa jatkettava yhden rahaston logiikkaa
 noudattaen.
 (71)
 Valvontaa ja täytäntöönpanon valvontaa koskevan
 unionin politiikan tavoitteiden mukaisesti vaikuttaa aiheelliselta, että
 valvonta-alusten, ‐lentokoneiden ja ‐helikoptereiden käytöstä osoitetaan
 kalastuksenvalvontaan mahdollisimman lyhyt aika, joka olisi määriteltävä
 tarkoin, jotta EMKR:stä myönnettävälle tuelle saataisiin perusta.
 (72)
 Ottaen huomioon jäsenvaltioiden valvonta-alalla
 tekemän yhteistyön merkitys EMKR:stä olisi myönnettävä tukea tähän
 tarkoitukseen.
 (73)
 Olisi säädettävä tuesta, jota myönnetään
 monivuotisen unionin ohjelman mukaisesti kalastustietojen kokoamiseen,
 hallinnointiin ja käyttöön, erityisesti kansallisten ohjelmien tukemiseksi sekä
 tieteellisiin analyyseihin ja YKP:n täytäntöönpanoon tarkoitettujen tietojen
 hallinnoinnin ja käytön tukemiseksi. Jäsenvaltioille kalastustietojen
 kokoamisesta, hallinnoinnista ja käytöstä aiheutuviin menoihin asetuksen (EY)
 N:o 861/2006 perusteella myönnettävää tukea olisi EMKR:n puitteissa jatkettava
 yhden rahaston logiikkaa noudattaen.
 (74)
 Lisäksi on tarpeen tukea yhteistyötä, jota tehdään
 jäsenvaltioiden kesken ja tarvittaessa kolmansien maiden kanssa tietojen
 kokoamiseksi samalta merialueelta sekä asiaankuuluvien kansainvälisten
 tieteellisten elinten kanssa.
 (75)
 Yhdennetyn meripolitiikan tavoitteena on tukea
 merten ja valtamerten kestävää käyttöä sekä kehittää valtameriin, meriin,
 saariin, rannikkoalueisiin ja syrjäisimpiin alueisiin sekä merialoihin
 vaikuttavia toimintalinjoja koskeva koordinoitu, johdonmukainen ja avoin
 päätöksenteko komission tiedonannon ”Euroopan unionin yhdennetty
 meripolitiikka”[15]
 mukaisesti.
 (76)
 Kuten neuvoston, Euroopan parlamentin ja alueiden
 komitean lausumissa[16]
 todetaan, jatkuva rahoitus on tarpeen Euroopan unionin yhdennetyn
 meripolitiikan täytäntöönpanemista ja edelleen kehittämistä varten.
 (77)
 EMKR:stä olisi tuettava meriasioiden yhdennetyn
 hallinnoinnin edistämistä kaikilla tasoilla, erityisesti parhaiden käytänteiden
 vaihtojen ja merialuestrategioiden edelleen kehittämisen ja täytäntöönpanon
 avulla. Kyseisten strategioiden tavoitteena on luoda yhdennetyt puitteet
 Euroopan merialueiden yhteisiin haasteisiin vastaamiseksi ja sidosryhmien
 välisen yhteistyön lujittamiseksi, jotta unionin rahoitusvälineitä ja varoja
 käytettäisiin parhaalla mahdollisella tavalla ja edistettäisiin unionin
 taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta.
 (78)
 EMKR:stä olisi tuettava myös sellaisten välineiden
 kehittämisen jatkamista, joilla luodaan synergioita eri aloilla käynnistettyjen
 meriin, valtameriin ja rannikoihin vaikuttavien aloitteiden välillä. Tämä pätee
 yhdennettyyn merivalvontaan, jonka tavoitteena on parantaa
 meritilannetietoisuutta eri alojen välisen parannetun ja turvallisen
 tietojenvaihdon avulla. EMKR:stä ei pitäisi kuitenkaan rahoittaa toimia, jotka
 liittyvät Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen V osaston
 soveltamisalaan kuuluvaan merivalvontaan.
 (79)
 Eräiden kyseisillä aloilla käytössä olevien
 tietojärjestelmien yhteenliittäminen saattaa edellyttää niiden omien
 rahoitusmekanismien johdonmukaista ja perussopimuksen määräysten mukaista
 käyttöönottoa. Merten aluesuunnittelu ja rannikkoalueiden yhdennetty käyttö ja
 hoito ovat olennaisen tärkeitä meri- ja rannikkoalueiden kestävän kehityksen
 kannalta, ja ne molemmat edistävät ekosysteemipohjaista hallinnointia ja maa-
 ja meriyhteyksien kehittämistä koskevien tavoitteiden toteutumista. Nämä
 välineet ovat tärkeitä myös EU:n rannikoiden, merten ja valtamerten erilaisten käyttötarkoitusten
 hallitsemiseksi, niiden kestävän taloudellisen kehityksen mahdollistamiseksi ja
 rajat ylittävien investointien edistämiseksi, kun taas meristrategiadirektiivin
 täytäntöönpanon myötä määritellään tarkemmin meriympäristöön vaikuttavan ihmisen
 toiminnan kestävän kehityksen rajat. Lisäksi on tarpeen parantaa meriympäristöä
 koskevaa tietämystä ja edistää innovointia helpottamalla valtamerten ja merten
 tilaa koskevien tietojen kokoamista, vapaata jakamista, uudelleenkäyttöä ja
 levittämistä.
 (80)
 EMKR:stä olisi tuettava myös kestävää talouskasvua,
 työllisyyttä, innovaatiota ja kilpailukykyä merialoilla ja rannikkoalueilla. On
 erityisen tärkeää tunnistaa sääntelyesteet ja osaamisen puutteet, jotka
 hidastavat kehittymässä olevien ja tulevien merielinkeinojen kasvua, sekä
 toimet, joilla pyritään edistämään mereen ja merenkulkuun liittyvien
 sovellusten liiketoimintapotentiaalin parantamiseksi tarvittavia teknologiseen
 innovointiin tehtäviä investointeja.
 (81)
 EMKR:n olisi täydennettävä nykyisiä ja tulevia
 rahoitusvälineitä, joita unioni ja jäsenvaltiot ovat asettaneet käytettäväksi
 kansallisella ja sitä alemmalla tasolla merten, valtamerten ja rannikoiden
 suojelun ja kestävän käytön edistämiseen, jäsenvaltioiden ja niiden rannikko-
 ja saarialueiden sekä syrjäisimpien alueiden välisen yhteistyön tehostamiseen
 sekä kansallisten ja paikallisten hankkeiden priorisoinnin ja edistymisen
 huomioon ottamiseen, ja oltava johdonmukainen niiden kanssa. Rahasto nivoutuu
 hyvin yhteen muiden merialaan mahdollisesti liittyvien unionin toimintalinjojen
 kanssa ja erityisesti Euroopan aluekehitysrahaston, koheesiorahaston ja
 Euroopan sosiaalirahaston sekä tutkimus- ja energiapolitiikkaan liittyvän
 Horisontti 2020 ‐ohjelman kanssa.
 (82)
 YKP:n tavoitteiden saavuttamiseksi unioni
 osallistuu aktiivisesti kansainvälisten järjestöjen työskentelyyn. Sen vuoksi
 on olennaisen tärkeää, että unioni edistää tällaisten järjestöjen toimia, jotka
 auttavat varmistamaan kalavarojen säilyttämisen ja kestävän hyödyntämisen
 aavalla merellä ja kolmansien maiden vesialueilla. Kansainvälisille
 järjestöille asetuksen (EY) N:o 861/2006 perusteella myönnettävää tukea olisi
 EMKR:n puitteissa jatkettava yhden rahaston logiikkaa noudattaen.
 (83)
 YKP:n hallinnon parantamiseksi ja neuvoa-antavien
 toimikuntien tehokkaan toiminnan varmistamiseksi on tärkeää, että
 neuvoa-antaville toimikunnille myönnetään riittävä ja pysyvä rahoitus, jotta ne
 voisivat jatkaa tehokkaasti neuvoa-antavassa tehtävässään yhteisessä
 kalastuspolitiikassa. EMKR:stä neuvoa-antaville toimikunnille myönnettävän tuen
 olisi yhden rahaston logiikkaa noudattaen korvattava alueellisille
 neuvoa-antaville toimikunnille asetuksen (EY) N:o 861/2006 perusteella
 myönnettävä tuki.
 (84)
 EMKR:stä olisi myönnettävä teknisen avun muodossa
 valmistelu-, hallinnollista ja teknistä tukea sekä tukea tiedotustoimiin,
 verkottumiseen, arviointeihin, tarkastuksiin selvityksiin ja kokemusten
 vaihtoon, joilla helpotetaan toimintaohjelman täytäntöönpanoa ja edistetään
 innovatiivisia lähestymistapoja ja käytänteitä sekä yksinkertaista ja avointa
 täytäntöönpanoa. Tekniseen apuun olisi kuuluttava myös sellaisen paikallisten
 kalastusalan toimintaryhmien eurooppalaisen verkoston perustaminen, jonka
 tarkoituksena on valmiuksien kehittäminen, tiedon levittäminen, kokemusten
 vaihtaminen sekä paikallisten kumppanuuksien välisen yhteistyön tukeminen.
 (85)
 Kaikkiin tämän asetuksen perusteella
 rahoitettaviin, sekä yhteistyössä toteutettavan että suoran hallinnoinnin
 piiriin kuuluviin toimiin liittyen on tarpeen varmistaa unionin taloudellisten
 etujen suojaaminen soveltamalla kyseisten etujen suojaamista koskevaa
 lainsäädäntöä moitteettomalla tavalla sekä varmistaa, että jäsenvaltiot ja
 komissio tekevät aiheelliset tarkastukset.
 (86)
 Tämän asetuksen säännöksiin, jotka kuuluvat
 yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin piiriin, olisi sovellettava
 [yhteisistä säännöksistä annettua asetusta (EU) N:o [...]] ja sen nojalla
 annettuja säännöksiä. Erityisesti [yhteisistä säännöksistä annetussa
 asetuksessa (EU) N:o [...]][17]
 vahvistetaan moitteettoman varainhoidon, avoimuuden ja syrjimättömyyden
 periaatteiden pohjalta yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa toteutettavaa
 unionin varojen hallinnointia koskevat säännökset sekä hyväksyttyjen elinten
 toimintaa koskevat säännökset ja budjettiperiaatteet. Näitä säännöksiä olisi
 noudatettava tämän asetuksen yhteydessä.
 (87)
 Ottaen kuitenkin huomioon EMKR:n erityisluonne,
 erityisesti sen koko, rahoitettavien toimien lajit, vahva yhteys YKP:hen ja
 kaikki muut merkitykselliset tekijät, joitakin yhteistyössä toteutettavaan
 hallinnointiin liittyviä yhteisiä säännöksiä olisi mukautettava, niistä olisi
 poikettava tai niitä olisi täydennettävä tässä asetuksessa. Silloin kun
 [yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen (EU) N:o [...]] säännöksissä niin
 vaaditaan, kyseisiä yhteisiä säännöksiä olisi täydennettävä EMKR-asetuksella.
 (88)
 Koska on tärkeää varmistaa meren elollisten
 luonnonvarojen säilyttäminen ja kalakantojen suojelu erityisesti laittomalta
 kalastukselta sekä noudattaa yhteisen kalastuspolitiikan uudistamisesta
 annetussa vihreässä kirjassa[18]
 tehtyjä päätelmiä, EMKR:stä myönnettävän tuen ulkopuolelle olisi suljettava
 toimijat, jotka eivät noudata YKP:n sääntöjä ja vaarantavat erityisesti
 kyseisten kantojen kestävyyden ja uhkaavat täten vakavasti meren elollisten
 luonnonvarojen kestävää hyödyntämistä siten, että pyydettävien lajien kannat
 palautetaan kestävän enimmäistuoton mahdollistavia tasoja suuremmiksi ja
 pidetään tämän kokoisina, ja varsinkin toimijat, jotka osallistuvat laittomaan,
 ilmoittamattomaan ja sääntelemättömään (IUU) kalastukseen. Unionin rahoitusta
 ei pitäisi missään vaiheessa, alkaen toimen valinnasta sen täytäntöönpanoon
 asti, käyttää YKP-asetuksen tavoitteissa mainitun, meren elollisten
 luonnonvarojen säilyttämiseen liittyvän yleisen edun vahingoittamiseksi.
 (89)
 Jäsenvaltioiden olisi toteutettava asianmukaiset
 toimenpiteet hallinto- ja valvontajärjestelmien moitteettoman toiminnan
 varmistamiseksi. Tätä varten kullekin toimintaohjelmalle olisi nimettävä
 hallintoviranomainen, maksajavirasto ja todentamisviranomainen, joiden
 velvollisuudet olisi määriteltävä. Näiden velvollisuuksien olisi liityttävä
 ensisijaisesti rahoituksen moitteettomaan toteutumiseen, arvioinnin
 järjestämiseen, menojen todentamiseen, tarkastamiseen ja unionin lainsäädännön
 noudattamiseen. Olisi säädettävä komission ja tuen seurannasta vastaavien
 kansallisten viranomaisten välisistä säännöllisistä kokouksista. Hallinnon ja
 valvonnan osalta on erityisesti tarpeen vahvistaa yksityiskohtaiset säännöt,
 joita noudattaen jäsenvaltiot antavat takeet siitä, että järjestelmät ovat
 olemassa ja toimivat tyydyttävästi.
 (90)
 Euroopan unionin taloudelliset edut olisi
 suojattava oikeasuhtaisin toimenpitein koko menosyklin ajan; näihin
 toimenpiteisiin sisältyvät väärinkäytösten torjunta, havaitseminen ja
 tutkiminen, menetettyjen, virheellisesti maksettujen tai väärin käytettyjen
 varojen takaisinperintä ja tarpeen mukaan seuraamukset.
 (91)
 Jäsenvaltioiden väärinkäytösten vuoksi takaisin
 perimien summien olisi oltava käytettävissä kyseessä olevan jäsenvaltion
 toimintaohjelmiin. Olisi suunniteltava jäsenvaltioiden taloudellisen vastuun
 järjestelmä, jota sovelletaan silloin, kun väärinkäytöksiin liittyviä määriä ei
 ole peritty kokonaisuudessaan takaisin, ja komission olisi voitava suojata
 unionin talousarvioon liittyvät edut veloittamalla asianomaiselta jäsenvaltiolta
 väärinkäytösten vuoksi menetetyt määrät, joita ei ole peritty takaisin
 kohtuullisen määräajan kuluessa.
 (92)
 Jotta kumppanuus olisi toimivaa ja unionin
 tukitoimet asianmukaisella tavalla tunnettuja, niitä koskevan tiedotuksen ja
 julkisuuden olisi oltava mahdollisimman laajaa. Siitä huolehtimisen olisi
 kuuluttava tukitoimista vastaaville hallintoviranomaisille, joiden olisi myös
 tiedotettava toteutetuista toimenpiteistä komissiolle.
 (93)
 Maksusitoumuksia ja maksuja koskevia sääntöjä ja
 menettelyitä olisi yksinkertaistettava säännöllisen kassavirran
 varmistamiseksi. EMKR:stä maksettavan neljän prosentin ennakkomaksun pitäisi
 vauhdittaa toimintaohjelman täytäntöönpanoa.
 (94)
 Unionin varojen moitteettoman hoidon
 varmistamiseksi menojen ennakointia ja toteuttamista olisi parannettava. Tätä
 varten jäsenvaltioiden olisi toimitettava komissiolle säännöllisesti
 ennakkoarvionsa unionin varojen käytöstä, ja rahoituksen toteutumisen
 viivästymisen olisi johdettava ennakkomaksujen takaisinperintään ja
 maksusitoumusten vapauttamiseen ilman eri toimenpiteitä.
 (95)
 [YKP-asetuksen] 50 ja 51 artiklassa mainittuihin
 YKP:n erityistarpeisiin vastaamiseksi ja YKP:n sääntöjen noudattamisen
 edistämiseksi olisi vahvistettava lisäsäännöksiä säännöille, jotka koskevat
 maksujen määräajan kulumisen keskeyttämistä [yhteisistä säännöksistä annettu
 asetus (EU) N:o [...]]. Jos jäsenvaltio tai toimija on laiminlyönyt YKP:n
 mukaiset velvoitteensa tai jos komissiolla on tällaiseen laiminlyöntiin
 viittaavaa näyttöä, komission olisi varotoimenpiteenä voitava keskeyttää
 maksatus.
 (96)
 Keskeyttämismahdollisuuden lisäksi ja
 tukikelvottomien menojen maksamiseen liittyvän ilmeisen riskin välttämiseksi
 komission olisi voitava lykätä YKP:n sääntöjen noudattamatta jättämiseen
 liittyviä maksuja, kuten [YKP-asetuksen] 50 ja 51 artiklassa edellytetään.
 (97)
 Jotta hyväksyttyjen maksajavirastojen ja unionin
 talousarvion välille syntyisi taloudellinen yhteys, komission olisi
 tarkastettava ja hyväksyttävä maksajavirastojen tilit vuosittain. Tilien
 tarkastamista ja hyväksymistä koskevan päätöksen tulisi koskea toimitettujen
 tilinpäätösten täydellisyyttä, täsmällisyyttä ja todenperäisyyttä mutta ei
 sitä, ovatko menot yhdenmukaisia unionin lainsäädännön kanssa.
 (98)
 Toimintaohjelmaa olisi sen laadun parantamiseksi ja
 sen saavutusten osoittamiseksi seurattava ja arvioitava. Komission olisi
 luotava yhteinen seuranta- ja arviointikehys varmistaen muun muassa, että asiaa
 koskevat tiedot ovat käytettävissä oikeaan aikaan. Tässä yhteydessä olisi
 vahvistettava luettelo indikaattoreista, ja komission olisi arvioitava
 EMKR-politiikan vaikutuksia suhteessa erityistavoitteisiin.
 (99)
 Vastuu ohjelman seurannasta olisi jaettava
 hallintoviranomaisen ja tätä tarkoitusta varten perustetun seurantakomitean
 kesken. Vastuunjako olisi tätä varten täsmennettävä. Ohjelman seurantaan olisi
 sisällyttävä komissiolle toimitettavan vuotuisen täytäntöönpanokertomuksen
 laatiminen.
 (100)
 Rahoitusmahdollisuuksia ja hankkeiden tuensaajia
 koskevien tietojen saatavuuden ja avoimuuden lisäämiseksi kussakin
 jäsenvaltiossa olisi otettava käyttöön yksi keskitetty verkkosivusto tai
 verkkoportaali, jossa on tietoa toimintaohjelmasta, mukaan lukien luettelot
 toimista, joita kustakin toimintaohjelmasta tuetaan. Näiden tietojen pohjalta
 suuren yleisön ja erityisesti unionin veronmaksajien olisi saatava kohtuullinen,
 todellinen ja konkreettinen käsitys siitä, miten unionin varoja käytetään
 EMKR:n puitteissa. Tämän tavoitteen lisäksi asiaa koskevien tietojen
 julkaisemisen olisi palveltava tavoitetta, joka liittyy unionin rahoituksen
 hakemista koskevien mahdollisuuksien tekemiseen entistä tunnetuimmiksi.
 Tietosuojaa koskevan perusoikeuden kunnioittamiseksi kaikilta osin ja unionin
 tuomioistuimen yhdistetyissä asioissa (Schecke) antaman tuomion[19] mukaisesti ei pitäisi
 kuitenkaan edellyttää luonnollisten henkilöiden nimien julkaisemista.
 (101)
 Tiettyjen tämän asetuksen muiden kuin olennaisten
 osien täydentämistä ja muuttamista varten komissiolle olisi siirrettävä valta
 hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla
 annettavia delegoituja säädöksiä seuraavista: käytännesäännöt sellaisten YKP:n
 sääntöjen noudattamatta jättämisten havaitsemiseksi, jotka voivat johtaa
 hakemusten käsittelemättä jättämiseen, hakemuksia koskeva aikataulu, jotta
 voidaan varmistaa ennakkoehtojen täyttyminen oikeasuhteisella tavalla, aluksiin
 tehtävien tukikelpoisten investointien määrittely sellaisten investointien
 välttämiseksi, jotka johtaisivat aluksen kalastuskapasiteetin lisääntymiseen,
 nettotulojen laskentamenetelmä ekoinnovoinnin tapauksessa, suojeltujen merialueiden
 suojeluun ja ennallistamiseen liittyvien tukikelpoisten toimien ja kustannusten
 määrittely, offshore- ja non food ‐vesiviljelyyn tehtäviin investointeihin
 liittyvien tukikelpoisten kustannusten määrittely, paikallisia
 kehitysstrategioita koskevan toimintasuunnitelman sisällön määrittely,
 paikallisten kehitysstrategioiden valmistelutukeen liittyvien tukikelpoisten
 kustannusten määrittely, paikallisten kehitysstrategioiden
 toimintakustannuksiin ja toiminnan edistämisestä aiheutuviin kustannuksiin
 liittyvien tukikelpoisten kustannusten määrittely, maksajavirastojen
 velvollisuudet, todentamisviranomaisten tehtävien määrittely, asianmukaiseen
 jäljitysketjuun liittyvien menettelyjen selventäminen, jäsenvaltioiden
 velvollisuuksien selventäminen aiheettomasti suoritettujen maksujen
 takaisinperinnän tapauksessa, YKP:n sääntöjen rikkomiset, jotka saattavat
 johtaa maksujen lykkäämiseen, kiinteämääräisissä tai ekstrapoloiduissa
 oikaisuissa sovellettavat perusteet ja menetelmät, luettelo YKP:n sääntöjen
 rikkomisista, jotka saattavat johtaa rahoitusoikaisujen soveltamiseen, ja
 seuranta- ja arviointijärjestelmän sisältö ja rakenne.
 (102)
 Komission olisi delegoituja säädöksiä
 valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat
 toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin
 ja asianmukaisesti.
 (103)
 Komissiolle olisi annettava valta antaa
 täytäntöönpanosäädöksillä päätöksiä määrärahojen vuotuisesta jakautumisesta,
 toimintaohjelmien ja niiden muutosten hyväksymisestä, valvontaan ja
 täytäntöönpanon valvontaan liittyvää politiikkaa koskevista unionin
 prioriteeteista, tiedonkeruuta koskevien vuotuisten työsuunnitelmien
 hyväksymisestä, YKP:n noudattamatta jättämistä koskevasta näytöstä, jonka
 perusteella maksujen määräaikojen kuluminen voidaan keskeyttää, maksujen
 lykkäämisestä ja lykkäämisen kumoamisesta, rahoitusoikaisuista ja tilien
 tarkastamisesta ja hyväksymisestä.
 (104)
 Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen
 yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa,
 joka liittyy toimintaohjelman muotoon, toimintaohjelman
 hyväksymismenettelyihin, tiedonkeruuta koskevan vuotuisen työsuunnitelman
 hyväksymismenettelyihin, liitteen I mukaisten tuki-intensiteettiä koskevien
 prosenttiyksikköjen konkreettiseen soveltamiseen, välimaksuja koskevien
 menoilmoitusten lähettämistä koskevaan määräaikaan, hallintoon ja valvontaan
 liittyviä maksajavirastojen velvollisuuksia koskeviin sääntöihin,
 todentamisviranomaisten erityistehtäviin, tehokasta hallinnointia ja valvontaa
 koskeviin sääntöihin, lykättävien maksujen määrittämistä koskeviin sääntöihin,
 maksujen määräaikojen kulumisen keskeyttämistä tai maksujen lykkäämistä
 koskeviin menettelyihin, paikalla tehtäviä komission lisätarkastuksia koskevaan
 menettelyyn, vuotuisten täytäntöönpanokertomusten muotoon, ennakko- ja
 jälkiarviointeihin sisällytettäviin seikkoihin ja julkisuustoimenpiteitä
 koskevien teknisten näkökohtien valmisteluun. Tätä valtaa olisi käytettävä
 yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat
 komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun
 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011[20] mukaisesti.
 (105)
 Koska komission 24 artiklan, 98 artiklan, 120
 artiklan ja 143 artiklan mukaisilla täytäntöönpanosäädöksillä hyväksymät
 säännökset liittyvät menettelyihin, täytäntöönpanosäädöksiä hyväksyttäessä
 olisi sovellettava neuvoa-antavaa menettelyä.
 (106)
 Jotta helpotettaisiin sujuvaa siirtymistä
 asetuksessa (EY) N:o 1198/2006 säädetystä järjestelmästä tässä asetuksessa
 säädettyyn järjestelmään, komissiolle olisi siirrettävä valta antaa
 perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia
 delegoituja säädöksiä, jotka koskevat siirtymäsäännösten vahvistamista.
 (107)
 Tässä asetuksessa säädetty uusi tukijärjestelmä
 korvaa tukijärjestelmän, joka on perustettu asetuksella (EY) N:o 1198/2006,
 asetuksella (EY) N:o 861/2006, yhdennetyn meripolitiikan edelleenkehittämistä
 koskevasta tukiohjelmasta annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston
 asetuksella, asetuksella (EY) N:o 1290/2005 (maataloustukirahasto), asetuksella
 (EY) N:o 791/2007 ja asetuksen (EY) N:o 1224/2009 103 artiklalla. Sen vuoksi
 kyseiset asetukset ja mainittu säännös olisi kumottava 1 päivästä tammikuuta
 2014 alkaen,
 OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
 I osasto
 Tavoitteet
 I LUKU
 Soveltamisala ja määritelmät
 1 artikla
 Kohde
 Tässä asetuksessa määritellään unionin
 rahoitustoimenpiteet, joilla pannaan täytäntöön
 a) yhteinen kalastuspolitiikka (YKP);
 b) merioikeuteen liittyvät
 toimenpiteet;
 c) kalastusalueiden ja
 sisävesikalastuksen kestävä kehitys;
 d) ja yhdennetty meripolitiikka.
 2 artikla
 Maantieteellinen
 soveltamisala
 Tätä asetusta sovelletaan unionin alueella
 toteutettaviin toimiin, jollei tässä asetuksessa nimenomaisesti toisin säädetä.
 3 artikla
 Määritelmät
 1. Tässä asetuksessa sovelletaan
 [yhteisestä kalastuspolitiikasta annetun asetuksen][21] 5 artiklassa, [kalastus- ja
 vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen] 5
 artiklassa, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 4 artiklassa ja [yhteisistä
 säännöksistä annetun asetuksen][22]
 2 artiklassa tarkoitettuja määritelmiä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2
 kohdan soveltamista.
 2. Tässä asetuksessa
 tarkoitetaan:
 (1)
 ’yhteisellä tietojenvaihtoympäristöllä (CISE)’
 rakenteeltaan hajautettua järjestelmäverkkoa, joka on kehitetty tietojen
 vaihtamiseksi eri aloilla toimivien käyttäjien kesken merellä tapahtuvaa
 toimintaa koskevan tilannetietoisuuden parantamista varten;
 (2)
 ’monialaisilla toimilla’ aloitteita, jotka
 hyödyttävät vastavuoroisesti eri aloja ja/tai alakohtaisia politiikkoja
 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen mukaisesti ja joita ei voida
 kokonaisuudessaan toteuttaa kulloiseenkin politiikan alaan kuuluvilla
 toimenpiteillä;
 (3)
 ’sähköisellä kirjaamis- ja raportointijärjestelmällä’
 (ERS) asetuksen (EY) N:o 1224/2009 15, 24 ja 63 artiklassa tarkoitettua
 sähköistä tietojen kirjaamis- ja raportointijärjestelmää;
 (4)
 ’Euroopan meripoliittisella seurantakeskuksella ja
 tietoverkolla’ verkostoa, joka kokoaa kansalliset meripoliittiset seuranta- ja
 tieto-ohjelmat yhteiseksi ja helppokäyttöiseksi eurooppalaiseksi resurssiksi;
 (5)
 ’kalastusalueella’ meren tai järven rannalla olevaa
 aluetta, johon voi kuulua myös lammikoita tai joen suisto, jolla kalastus tai
 vesiviljely on merkittävä työllistäjä ja joka on jäsenvaltion sellaiseksi
 nimeämä;
 (6)
 ’kalastajalla’ henkilöä, jonka jäsenvaltio katsoo
 harjoittavan ammattikalastusta kalastusta harjoittavalla kalastusaluksella tai
 jonka jäsenvaltio katsoo harjoittavan meren eliöiden ammattimaista korjuuta
 ilman alusta;
 (7)
 ’yhdennetyllä meripolitiikalla’ unionin
 politiikkaa, jonka tavoitteena on edistää koordinoitua ja johdonmukaista
 päätöksentekoa, jolla maksimoidaan jäsenvaltioiden ja erityisesti unionin
 rannikko- ja saarialueiden ja syrjäisimpien alueiden sekä merialojen kestävä
 kehitys, talouskasvu ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus johdonmukaisella
 meriasioihin liittyvällä politiikalla ja asiaankuuluvalla kansainvälisellä
 yhteistyöllä;
 (8)
 ’yhdennetyllä merivalvonnalla’ EU:n aloitetta,
 jolla pyritään lisäämään Euroopan merien valvontatoimien vaikuttavuutta ja
 tehokkuutta eri alojen ja maiden välisen tietojenvaihdon ja yhteistyön
 pohjalta;
 (9)
 ’väärinkäytöksellä’ neuvoston asetuksen (EY) N:o
 2988/95 1 artiklan 2 kohdassa määriteltyä väärinkäytöstä;
 (10)
 ’sisävesikalastuksella’ kalastusta, jota
 harjoitetaan kaupallisessa tarkoituksessa yksinomaan sisävesillä toimivilla
 aluksilla tai muilla laitteilla, joita käytetään jäällä kalastukseen;
 (11)
 ’rannikkoalueiden yhdennetyllä käytöllä ja
 hoidolla’ strategioita ja toimenpiteitä, jotka määritellään rannikkoalueiden
 yhdennetyn käytön ja hoidon toteuttamisesta Euroopassa 30 päivänä toukokuuta
 2002 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksessa (2002/413/EY)[23];
 (12)
 ’meriasioiden yhdennetyllä hallinnoinnilla’
 kaikkien valtameriin, meriin ja rannikkoalueisiin vaikuttavien EU:n
 alakohtaisten politiikkojen koordinoitua hallinnointia;
 (13)
 ’merialueilla’ neuvoston päätöksen 2004/585/EY
 liitteessä I vahvistettuja maantieteellisiä alueita ja alueellisten
 kalastusjärjestöjen perustamia alueita;
 (14)
 ’merten aluesuunnittelulla’ prosessia, jonka
 puitteissa viranomaiset tarkastelevat ja säätelevät ihmisen toiminnan
 alueellista ja ajallista jakautumista merialueilla ekologisten, taloudellisten
 ja sosiaalisten tavoitteiden saavuttamiseksi;
 (15)
 ’toimenpiteellä’ toimien joukkoa;
 (16)
 ’julkisilla menoilla’ toimien rahoitukseen
 myönnettyä rahoitusosuutta, joka on peräisin jäsenvaltion talousarviosta,
 alueellisten tai paikallisten viranomaisten tai Euroopan unionin
 talousarviosta, sekä muita vastaavia menoja. Kaikkia toimien rahoitusosuuksia,
 jotka ovat peräisin yhdestä tai useammasta alue- tai paikallisviranomaisesta
 muodostettujen julkisoikeudellisten elinten tai yhteisöjen taikka julkisia
 rakennusurakoita sekä julkisia tavara- ja palveluhankintoja koskevien
 sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 31 päivänä maaliskuuta 2004
 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/18/EY[24] mukaisesti toimivien
 julkisoikeudellisten elinten talousarviosta, pidetään julkisena
 rahoitusosuutena;
 (17)
 ’merialuestrategialla’ tiettyä maantieteellistä
 aluetta koskevaa jäsenneltyä yhteistyökehystä, joka on EU:n toimielinten,
 jäsenvaltioiden, niiden alueiden ja tarvittaessa sellaisten kolmansien maiden
 kehittämä, jotka jakavat merialueen EU:n jäsenvaltioiden kanssa; strategiassa
 otetaan huomioon merialueen maantieteelliset, ilmastolliset, taloudelliset ja
 poliittiset erityispiirteet;
 (18)
 ’pienimuotoisella rannikkokalastuksella’
 kalastusta, jota harjoitetaan unionin kalastuslaivastorekisteriä koskevan 30
 päivänä joulukuuta 2003 annetun komission asetuksen (EY) N:o 26/2004[25] liitteessä I olevassa
 taulukossa 3 olevan luettelon mukaisilla kokonaispituudeltaan alle 12 metrin
 pituisilla aluksilla, jotka eivät käytä vedettäviä pyydyksiä;
 (19)
 ’yksinomaan sisävesillä toimivilla aluksilla’
 sisävesillä toimivia kaupallista kalastusta harjoittavia aluksia, jotka eivät
 kuulu unionin kalastuslaivastorekisteriin.
 II OSASTO
 YLEISTÄ
 I LUKU
 Euroopan meri- ja kalatalousrahaston perustaminen ja tavoitteet
 4 artikla
 Perustaminen
 Perustetaan Euroopan meri- ja kalatalousrahasto
 (EMKR).
 5 artikla
 Tavoitteet
 EMKR edistää seuraavien tavoitteiden
 toteutumista:
 a) kestävä ja kilpailukykyinen
 kalatalous ja vesiviljely;
 b) unionin yhdennetyn meripolitiikan
 kehittäminen ja täytäntöönpano koheesiopolitiikkaa ja yhteistä kalastuspolitiikkaa
 täydentäen;
 c) kalastusalueiden tasapainoinen ja
 osallistava alueellinen kehittäminen;
 d) YKP:n täytäntöönpanon edistäminen.
 6 artikla
 Unionin prioriteetit
 EMKR:n tavoitteiden saavuttaminen edesauttaa
 älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevan Eurooppa 2020 -strategian
 toteuttamista. Siihen pyritään seuraavien kuuden unionin prioriteetin kautta,
 jotka muutetaan yhteisessä strategiakehyksessä asianmukaisiksi temaattisiksi
 tavoitteiksi:
 (1) Työllisyyden ja alueellisen
 yhteenkuuluvuuden lisääminen seuraavien tavoitteiden kautta:
 a) taloudellisen kasvun, sosiaalisen
 osallisuuden ja työpaikkojen luomisen edistäminen sekä työvoiman liikkuvuuden
 tukeminen kalastuksesta ja vesiviljelystä riippuvaisissa rannikko- ja
 sisämaayhteisöissä;
 b) kalastustoimintojen monipuolistaminen
 muille meritalouden aloille ja meritalouden kasvu, mukaan lukien
 ilmastonmuutoksen hillitseminen.
 (2) Innovatiivisen, kilpailukykyisen ja
 tietämykseen perustuvan kalastuksen edistäminen keskittymällä seuraaville
 aloille:
 a) teknologian kehittämisen vahvistamisen,
 innovoinnin ja tietämyksensiirron tukeminen;
 b) kalastuksen, erityisesti pienimuotoista
 rannikkokalastusta harjoittavan laivaston kilpailukyvyn ja elinkelpoisuuden
 parantaminen ja turvallisuuden tai työolojen parantaminen;
 c) uusien ammatillisten taitojen ja
 elinikäisen oppimisen kehittäminen;
 d) kalastustuotteiden markkinajärjestelyn
 parantaminen.
 (3) Innovatiivisen, kilpailukykyisen ja
 tietämykseen perustuvan vesiviljelyn edistäminen keskittymällä seuraaville
 aloille:
 a) teknologian kehittämisen vahvistamisen,
 innovoinnin ja tietämyksensiirron tukeminen;
 b) vesiviljely-yritysten, erityisesti
 pk-yritysten kilpailukyvyn ja elinkelpoisuuden parantaminen;
 c) uusien ammatillisten taitojen ja
 elinikäisen oppimisen kehittäminen;
 d) vesiviljelytuotteiden markkinajärjestelyn
 parantaminen.
 (4) Kestävän ja resurssitehokkaan
 kalastuksen edistäminen keskittymällä seuraaville aloille:
 a) meriympäristöön kohdistuvien
 kalastusvaikutusten vähentäminen;
 b) merten biologisen monimuotoisuuden ja
 ekosysteemien suojelu ja ennallistaminen, mukaan lukien niiden tarjoamat
 palvelut.
 (5) Kestävän ja resurssitehokkaan
 vesiviljelyn edistäminen keskittymällä seuraaville aloille:
 a) vesiviljelyyn liittyvien ekosysteemien
 parantaminen ja resurssitehokkaan vesiviljelyn edistäminen;
 b) ympäristönsuojelun korkean tason takaavan
 vesiviljelyn, eläinten terveyden ja hyvinvoinnin sekä kansanterveyden ja
 yleisen turvallisuuden edistäminen.
 (6) YKP:n täytäntöönpanon edistäminen
 seuraavin keinoin:
 a) tutkimustiedon tarjonta ja tiedonkeruu;
 b) valvonnan ja täytäntöönpanon valvonnan
 tukeminen, institutionaalisten valmiuksien ja tehokkaan julkishallinnon
 edistäminen.
 II LUKU
 Yhteistyössä toteutettava ja suora hallinnointi
 7 artikla
 Yhteistyössä toteutettava ja
 suora hallinnointi
 1. Jäljempänä V osastossa
 tarkoitetut toimenpiteet ja 92 artiklan mukainen tekninen apu rahoitetaan
 EMKR:stä jäsenvaltioiden ja unionin välisen yhteistyössä toteutettavan
 hallinnoinnin periaatteen mukaisesti ja [yhteisistä säännöksistä annetussa asetuksessa
 (EU) N:o [...]][26]
 vahvistettujen yhteisten sääntöjen mukaisesti.
 2. Jäljempänä VI osastossa
 tarkoitetut toimenpiteet, 92 artiklan mukaista teknistä apua lukuun ottamatta,
 rahoitetaan EMKR:stä suoran hallinnoinnin periaatteen mukaisesti.
 III LUKU
 Yhteistyössä toteutettavaan hallinnointiin kuuluvan tuen yleiset periaatteet
 8 artikla
 Valtiontuki
 1. Jäsenvaltioiden
 kalastus- ja vesiviljely-yrityksille myöntämään tukeen sovelletaan
 perussopimuksen 107, 108 ja 109 artiklaa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta
 tämän artiklan 2 kohdan soveltamista.
 2. Perussopimuksen
 107, 108 ja 109 artiklaa ei kuitenkaan sovelleta perussopimuksen 42 artiklan
 soveltamisalaan kuuluviin maksuihin, joita jäsenvaltiot suorittavat tämän
 asetuksen nojalla ja mukaisesti.
 3. Kansallisia
 säännöksiä, joiden nojalla myönnetään 2 kohdassa tarkoitettuja rahoitusosuuksia
 koskevaa tämän asetuksen säännökset ylittävää julkista rahoitusta, käsitellään
 kokonaisuudessaan 1 kohdan mukaisesti.
 9 artikla
 Kumppanuus
 Poiketen siitä, mitä [yhteisistä säännöksistä
 annetun asetuksen (EU) N:o [...]] 5 artiklan 4 kohdassa säädetään, komissio
 kuulee vähintään kahdesti ohjelmakauden aikana järjestöjä, jotka edustavat
 unionin tason kumppaneita, EMKR:stä myönnettävän tuen täytäntöönpanosta.
 10 artikla
 Koordinointi
 [Yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen
 (EU) N:o [...]] 4 artiklassa mainittujen periaatteiden lisäksi komissio ja
 jäsenvaltiot varmistavat koordinoinnin ja täydentävyyden niiden tukien välillä,
 joita myönnetään EMKR:stä, muiden unionin toimintalinjojen ja
 rahoitusvälineiden perusteella, mukaan lukien [ympäristö- ja ilmastoimien
 puiteohjelman perustamisesta (LIFE-puiteohjelma)] annettu asetus (EU) N:o [...][27], ja unionin ulkoisten toimien
 puitteissa. EMKR:stä ja LIFE-puiteohjelmasta myönnettävän tuen koordinointi on
 toteutettava erityisesti edistämällä sellaisten toimien rahoitusta, joilla
 täydennetään LIFE-puiteohjelmasta rahoitettavia yhdennettyjä hankkeita, sekä
 edistämällä LIFE-puiteohjelmassa hyväksyttyjen ratkaisujen, menetelmien ja
 lähestymistapojen käyttöä.
 11 artikla
 Ennakkoehdot
 EMKR:ään sovelletaan tämän asetuksen
 liitteessä III tarkoitettuja ennakkoehtoja.
 IV LUKU
 Hakukelpoisuus ja tukeen kelpaamattomat toimet
 12 artikla
 Hakukelpoisuus
 1. Seuraavien toimijoiden
 jättämät hakemukset eivät ole kelpoisia EMKR:n tukeen tietyn kauden ajan:
 a) toimijat, jotka ovat syyllistyneet
 asetuksen (EY) N:o 1005/2008 42 artiklan tai asetuksen (EY) N:o 1224/2009 90
 artiklan 1 kohdan mukaiseen vakavaan rikkomukseen;
 b) toimijat, jotka osallistuvat unionin
 IUU-alusluetteloon merkittyjen kalastusalusten toimintaan tai hallinnointiin
 taikka jotka ovat niihin omistussuhteessa asetuksen (EY) N:o 1005/2008 40
 artiklan 3 kohdan mukaisesti;
 c) toimijat, jotka ovat syyllistyneet muihin
 YKP:n sääntöjen laiminlyönteihin, jotka vaarantavat vakavasti kyseessä olevien
 kantojen kestävyyden.
 2. EKTR:n tai EMKR:n
 väärinkäytökseen syyllistyneiden toimijoiden jättämät hakemukset eivät ole
 hyväksyttäviä tietyn kauden ajan.
 3. Siirretään komissiolle valta
 antaa delegoituja säädöksiä 150 artiklan mukaisesti seuraavista:
 a) edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetun kauden
 määrittely; kyseisen kauden on oltava oikeassa suhteessa rikkomuksen tai
 laiminlyönnin vakavuuteen tai toistumiseen;
 b) edellä 1 kohdassa tarkoitetun kauden
 alkamis- tai päättymispäivät;
 c) edellä 1 kohdan c alakohdassa
 tarkoitettujen sellaisten muiden laiminlyöntien määrittely, jotka vaarantavat
 vakavasti kyseessä olevien kantojen kestävyyden.
 4. Jäsenvaltioiden on
 vaadittava, että toimijat, jotka jättävät EMKR:lle osoitetun hakemuksen,
 toimittavat hallintoviranomaiselle allekirjoitetun vahvistuksen siitä, että ne
 noudattavat 1 kohdassa lueteltuja vaatimuksia eivätkä ole syyllistyneet 2
 kohdassa tarkoitettuun EKTR:n tai EMKR:n väärinkäytökseen. Jäsenvaltioiden on
 tarkistettava vahvistuksen paikkansapitävyys ennen toimen hyväksymistä.
 5. Siirretään komissiolle valta
 antaa delegoituja säädöksiä 150 artiklan mukaisesti valtuutuksesta, joka koskee
 sääntöjen noudattamatta jättämistä koskevan jäsenvaltioiden välisen
 tiedonvaihtojärjestelmän perustamista.
 13 artikla
 Tukeen kelpaamattomat toimet
 Seuraaviin toimiin ei voida myöntää EMKR:n
 tukea:
 a) aluksen kalastuskapasiteettia
 lisäävät toimet;
 b) uusien kalastusalusten rakentaminen,
 kalastusalusten käytöstäpoisto tai tuonti;
 c) kalastustoiminnan väliaikainen
 lopettaminen;
 d) koekalastus;
 e) yrityksen omistuksen siirtäminen;
 f) suorat istutukset, ellei niistä ole
 nimenomaisesti säädetty säilyttämistoimenpiteenä unionin säädöksessä tai ellei
 ole kyse koeistutuksesta.
 III OSASTO
 RAHOITUSKEHYS
 14 artikla
 Talousarvion toteuttaminen
 1. EMKR:lle
 V osaston nojalla kohdennettu unionin talousarvio toteutetaan yhteistyössä
 toteutettavan hallinnoinnin puitteissa [yhteisistä säännöksistä annetun
 asetuksen (EU) N:o [...]] 4 artiklan mukaisesti.
 2. Komissio
 hallinnoi EMKR:lle VI osaston nojalla kohdennettua unionin talousarviota
 suoraan [uuden varainhoitoasetuksen] 55 artiklan 1 kohdan a alakohdan
 mukaisesti.
 3. Komissio
 peruuttaa suoran hallinnoinnin piiriin kuuluvan talousarviositoumuksen kokonaan
 tai osittain [uuden varainhoitoasetuksen] ja tämän asetuksen 147 artiklan
 mukaisesti.
 4. Moitteettoman
 varainhoidon periaatetta sovelletaan [uuden varainhoitoasetuksen] 27 ja 50
 artiklan mukaisesti.
 15 artikla
 Yhteistyössä toteutettavan
 hallinnoinnin piiriin kuuluvat talousarviovarat
 1. EMKR:n
 käytettävissä olevat, yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin piiriin kuuluvat
 maksusitoumusmäärärahat kaudella 2014–2020 ovat 5 520 000 000 euroa käypinä
 hintoina liitteessä II olevan vuosijakauman mukaisesti.
 2. Edellä 1
 kohdassa tarkoitetuista varoista 4 535 000 000 euroa osoitetaan kalastuksen,
 vesiviljelyn ja kalastusalueiden kestävään kehittämiseen V osaston I, II ja III
 lukujen mukaisesti.
 3. Edellä 1
 kohdassa tarkoitetuista varoista 477 000 000 euroa osoitetaan 78 artiklassa
 tarkoitettuihin valvontaa ja täytäntöönpanon valvontaa koskeviin
 toimenpiteisiin.
 4. Edellä 1
 kohdassa tarkoitetuista varoista 358 000 000 euroa osoitetaan 79
 artiklassa tarkoitettuihin tiedonkeruutoimenpiteisiin.
 5. Syrjäisimmille
 alueille V osaston V luvun mukaisesti korvauksena myönnettävät varat voivat
 olla vuodessa enintään
 –
 4 300 000 euroa Azorien ja Madeiran osalta,
 –
 5 800 000 euroa Kanariansaarten osalta,
 –
 4 900 000 euroa Ranskan Guyanan ja Réunionin
 osalta.
 6. Edellä 1
 kohdassa tarkoitetuista varoista 45 000 000 euroa osoitetaan 70
 artiklassa tarkoitettuun varastointitukeen vuosiksi 2014–2018.
 16 artikla
 Suoran hallinnoinnin piiriin
 kuuluvat talousarviovarat
 EMKR:stä osoitetaan 1 047 000 000 euron määrä
 suoran hallinnoinnin piiriin kuuluviin, VI osaston I ja II luvussa
 täsmennettyihin toimenpiteisiin. Tämä määrä sisältää 91 artiklan mukaisen
 teknisen avun.
 17 artikla
 Yhteistyössä toteutettavan
 hallinnoinnin piiriin kuuluvien määrärahojen jakaminen
 1. Edellä
 15 artiklan 2–6 kohdassa tarkoitetut varat, jotka ovat käytettävissä liitteessä
 II olevan taulukon mukaisesti jäsenvaltioiden sitoumuksiin kaudella 2014–2020,
 määritetään seuraavia puolueettomia perusteita noudattaen:
 a) V osaston osalta:
 i) kalastus- ja vesiviljelyalan
 työllisyystaso;
 ii) kalastus- ja vesiviljelyalan
 tuotantotaso;
 iii) pienimuotoista rannikkokalastusta
 harjoittavan laivaston osuus kalastuslaivastosta;
 b) 78 ja 79 artiklan mukaisten
 toimenpiteiden osalta:
 i) asianomaisen jäsenvaltion
 valvontatehtävien laajuus arvioituna kansallisen kalastuslaivaston koon,
 purettujen saaliiden määrän ja kolmansista maista tulevan tuonnin arvon
 perusteella;
 ii) käytettävissä olevat valvontaresurssit
 suhteessa jäsenvaltion valvontatehtävien laajuuteen arvioimalla käytettävissä
 olevat keinot merellä tehtyjen tarkastusten ja purkamista koskevien
 tarkastusten perusteella;
 iii) asianomaisen
 jäsenvaltion tiedonkeruutehtävien laajuus arvioituna kansallisen
 kalastuslaivaston koon, purettujen saaliiden määrän, merellä toteutettavien
 tieteellisten valvontatehtävien määrän ja niiden tutkimusten lukumäärän
 perusteella, joihin jäsenvaltio osallistuu; ja
 iv) käytettävissä olevat
 tiedonkeruuresurssit suhteessa jäsenvaltion tiedonkeruutehtävien laajuuteen
 arvioimalla käytettävissä olevat keinot tiedonkeruuta koskevan kansallisen
 näytteenotto-ohjelman toteuttamiseksi tarvittavan merellä toimivien
 tarkkailijoiden lukumäärän sekä teknisten ja henkilöresurssien lukumäärän
 perusteella;
 c) kaikkien toimenpiteiden osalta aiemmat
 määrärahat neuvoston asetuksen (EY) N:o 1198/2006 mukaisesti ja aiempi kulutus
 neuvoston asetuksen (EY) N:o 861/2006 mukaisesti.
 2. Komissio
 antaa täytäntöönpanosäädöksellä päätöksen, jossa vahvistetaan
 jäsenvaltiokohtaisten kokonaismäärärahojen vuosijakauma.
 IV OSASTO
 OHJELMASUUNNITTELU
 I LUKU
 Yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin puitteissa rahoitettavien
 toimenpiteiden ohjelmasuunnittelu
 18 artikla
 Toimintaohjelmien valmistelu
 1. Kunkin
 jäsenvaltion on laadittava yksi toimintaohjelma EMKR:stä yhteisrahoitettavien
 unionin prioriteettien täytäntöönpanemiseksi.
 2. Jäsenvaltion
 on laadittava toimintaohjelma [yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen (EU)
 N:o [...]] 5 artiklassa tarkoitettujen kumppanien kanssa tehdyn läheisen
 yhteistyön pohjalta. Valmisteluasiakirjoja koskeva kumppanien kuuleminen on organisoitava
 siten, että kumppaneilla on mahdollisuus tarkastella niitä.
 3. Jäljempänä
 20 artiklan 1 kohdan n alakohdassa tarkoitetun toimintaohjelman osion osalta
 komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksellä viimeistään 31 päivänä toukokuuta
 2013 unionin prioriteetit valvontaa ja täytäntöönpanon valvontaa koskevan
 politiikan alalla.
 4. Jäljempänä
 20 artiklan 1 kohdan o alakohdassa tarkoitettu toimintaohjelman osio, jossa
 käsitellään [yhteisestä kalastuspolitiikasta annetun asetuksen] 37 artiklan 5
 kohdassa tarkoitettua monivuotisen ohjelman osaa, on vuoden 2014 osalta
 toimitettava viimeistään 31 päivänä lokakuuta 2013.
 19 artikla
 Toimintaohjelmaa koskevat
 suuntaa-antavat periaatteet
 Toimintaohjelmaa valmistellessaan jäsenvaltion
 on otettava huomioon seuraavat suuntaa-antavat periaatteet:
 a) ohjelma sisältää kunkin unionin
 prioriteetin kannalta katsottuna merkitykselliset yhdistelmät toimenpiteitä,
 jotka ovat linjassa ennakkoarvioiden sekä vahvuuksia, heikkouksia,
 mahdollisuuksia ja uhkia koskevan analyysin, jäljempänä ’SWOT-analyysi’,
 kanssa;
 b) ohjelmaan sisällytetään
 tarkoituksenmukainen lähestymistapa innovointiin sekä ilmastonmuutoksen
 hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen;
 c) ohjelmassa on kaavailtu
 asianmukaisia toimia sen täytäntöönpanon yksinkertaistamiseksi ja
 helpottamiseksi;
 d) tapauksen mukaan tämän asetuksen 6
 artiklan 3 ja 5 kohdassa tarkoitettujen EMKR:ää koskevien unionin
 prioriteettien mukaisten toimenpiteiden johdonmukaisuus [yhteisestä
 kalastuspolitiikasta annetun asetuksen] 43 artiklassa tarkoitetun vesiviljelyä
 koskevan monivuotisen kansallisen strategiasuunnitelman kanssa.
 20 artikla
 Toimintaohjelman sisältö
 1. [Yhteisistä
 säännöksistä annetun asetuksen (EU) N:o [...]] 24 artiklassa tarkoitettujen
 tietojen lisäksi toimintaohjelmaan on sisällyttävä
 a) [yhteisistä säännöksistä annetun
 asetuksen (EU) N:o [...]] 48 artiklassa tarkoitettu ennakkoarviointi;
 b) SWOT-analyysi tilanteesta ja niiden
 tarpeiden määrittely, joihin ohjelman kattamalla maantieteellisellä alueella on
 vastattava.
 Analyysi on jäsennettävä unionin prioriteettien
 mukaisesti. Ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja siihen sopeutumista sekä
 innovoinnin edistämistä koskevat erityistarpeet on arvioitava ottaen huomioon
 kaikki unionin prioriteetit, jotta molemmilla aloilla löydettäisiin tarkoituksenmukaisia
 ratkaisuja kunkin prioriteetin tasolla; yhteenveto tukikelpoisten politiikan
 alojen vahvuuksista ja heikkouksista;
 c) osoitus ohjelmaan sisältyvästä
 tarkoituksenmukaisesta lähestymistavasta innovointiin, ympäristöön, Natura 2000
 -alueiden erityistarpeet mukaan lukien, sekä ilmastonmuutoksen hillitsemiseen
 ja siihen sopeutumiseen;
 d) [yhteisistä säännöksistä annetun
 asetuksen (EU) N:o [...]] 17 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen ennakkoehtojen ja
 tarvittaessa toimien arviointi sekä [yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen
 (EU) N:o [...]] 19 artiklan soveltamiseksi vahvistetut välitavoitteet;
 e) luettelo valituista, unionin
 prioriteettien mukaisesti organisoiduista toimenpiteistä;
 f) kuvaus hankkeiden valintaperusteista;
 g) kuvaus V osaston III luvun mukaisia
 paikallisia kehitysstrategioita koskevista valintaperusteista;
 h) selkeät tiedot V osaston III luvun
 mukaisista toimista, jotka voidaan toteuttaa kollektiivisesti ja joihin voidaan
 sen vuoksi soveltaa korkeampaa tuki-intensiteettiä 95 artiklan 3 kohdan
 mukaisesti;
 i) seuranta- ja arviointivaatimuksiin sekä
 [yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen (EU) N:o [...]] 49 artiklassa
 tarkoitettuun arviointisuunnitelmaan liittyvien tarpeiden analyysi. Jotta
 jäsenvaltiot voisivat vastata määritettyihin tarpeisiin, niiden käytössä on
 oltava riittävät resurssit ja niiden on toteutettava toimia valmiuksiensa
 kehittämiseksi;
 j) rahoitussuunnitelma, joka on
 suunniteltava ottaen huomioon [yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen (EU)
 N:o [...]] 18 ja 20 artikla ja noudattaen 17 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua
 komission päätöstä, ja jonka on sisällettävä
 i) taulukko, jossa vahvistetaan kullekin
 vuodelle suunniteltu EMKR:n kokonaisrahoitusosuus;
 ii) taulukko, jossa vahvistetaan
 sovellettavat EMKR:n varat ja yhteisrahoitusosuus 6 artiklassa tarkoitettujen
 unionin prioriteettien mukaisiin tavoitteisiin ja tekniseen apuun. Tapauksen
 mukaan tässä taulukossa on ilmoitettava erikseen EMKR:n varat ja
 yhteisrahoitusosuudet, joita sovelletaan 94 artiklan 1 kohdassa vahvistetusta
 yleissäännöstä poiketen 72 artiklassa, 73 artiklassa, 78 artiklan 2 kohdan a–d
 sekä f–j alakohdassa, 78 artiklan 2 kohdan e alakohdassa ja 79 artiklassa
 tarkoitetun tuen osalta;
 k) selvitys siitä, miten ohjelma täydentää
 muista yhteisen strategiakehyksen rahastoista tai LIFE-puiteohjelmasta
 rahoitettuja toimenpiteitä;
 l) ohjelman täytäntöönpanoa koskevat
 yksityiskohtaiset säännöt, mukaan lukien
 i) kaikkien 107 artiklassa tarkoitettujen
 viranomaisten nimeäminen jäsenvaltiossa ja tiedoksi tiivistelmä hallinto- ja
 valvontarakenteesta;
 ii) kuvaus seuranta- ja
 arviointimenettelyistä sekä seurantakomitean kokoonpanosta;
 iii) säännökset, joilla varmistetaan
 ohjelman julkistaminen 143 artiklan mukaisesti;
 m) [yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen
 (EU) N:o [...]] 5 artiklassa tarkoitettujen kumppanien nimeäminen ja kumppanien
 kuulemisten tulokset;
 n) edellä 6 artiklan 6 kohdassa tarkoitetun,
 sääntöjen parempaa noudattamista valvonnan avulla koskevan tavoitteen
 saavuttamiseksi ja 18 artiklan 3 kohdan mukaisesti
 i) luettelo valvontaa, tarkastuksia ja
 täytäntöönpanon valvontaa koskevan järjestelmän täytäntöönpanoelimistä ja lyhyt
 kuvaus niiden kalastusalan sääntöjen valvontaan, tarkastamiseen ja
 täytäntöönpanon valvontaan käytettävissä olevista taloudellisista ja
 henkilöresursseista sekä näihin tehtäviin käytettävissä olevista välineistä,
 erityisesti alusten, lentokoneiden ja helikopterien lukumäärä;
 ii) toteutettavien valvontatoimenpiteiden
 yleiset tavoitteet hyödyntäen yhteisiä indikaattoreita, jotka vahvistetaan 133
 artiklan mukaisesti;
 iii) erityistavoitteet, jotka on
 saavutettava ottaen huomioon 6 artiklan mukaiset unionin prioriteetit ja
 esittäen yksityiskohtainen selvitys siitä, miten monta kuhunkin menoluokkaan
 kuuluvaa yksikköä koko ohjelmakaudella on hankittava;
 o) edellä 6 artiklan 6 kohdassa ja 18
 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun, kestävään kalastuksenhoitoon liittyvän
 tiedonkeruun lisäämistä koskevan tavoitteen saavuttamiseksi ja [yhteisestä
 kalastuspolitiikasta annetun asetuksen] 37 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun
 monivuotisen unionin ohjelman mukaisesti
 i) kuvaus tiedonkeruutoimista, jotka on
 toteutettava, jotta mahdollistetaan
 –
 kalastusalan arviointi (biologiset, taloudelliset
 ja poikkitieteelliset muuttujat sekä merellä tehtävät tieteelliset tutkimukset),
 –
 vesiviljely- ja jalostusteollisuuden taloudellisen
 tilanteen arviointi,
 –
 ekosysteemiin kohdistuvien kalastusalan vaikutusten
 arviointi;
 ii) kuvaus tietojen
 säilyttämismenetelmistä, tietojen hallinnasta ja tietojen käytöstä;
 iii) osoitus valmiudesta saavuttaa kerättyjä
 tietoja koskeva moitteeton varainhoito ja hallinto.
 Tätä toimintaohjelman osiota täydennetään 23
 artiklalla.
 2. Toimintaohjelmassa
 on esitettävä 103 artiklan mukaiset yksinkertaistettujen kustannusten,
 lisäkustannusten tai tulonmenetysten laskentamenetelmät tai menetelmä
 korvauksen laskemiseksi soveltaen kunkin 38 artiklan 1 kohdan nojalla
 harjoitetun toiminnan osalta määriteltyjä asiaankuuluvia perusteita.
 3. Lisäksi
 toimintaohjelman on sisällettävä kuvaus erityisistä toimenpiteistä, joiden
 avulla edistetään yhtäläisiä mahdollisuuksia ja estetään sukupuoleen, rotuun
 tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai
 sukupuoliseen suuntautumiseen perustuva syrjintä, mukaan lukien järjestelyt,
 joilla varmistetaan sukupuolinäkökohtien huomioon ottaminen toimintaohjelma- ja
 toimitasolla.
 4. Komissio
 vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä säännöt, jotka koskevat 1, 2 ja 3 kohdassa
 kuvattujen tietojen esittämistä. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään
 151 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä
 noudattaen.
 21 artikla
 Toimintaohjelman hyväksyminen
 1. [Yhteisistä säännöksistä
 annetun asetuksen (EU) N:o [...]] 25 artiklan säännösten lisäksi komissio arvioi
 toimintaohjelmien yhdenmukaisuuden suhteessa tähän asetukseen ja sen, miten ne
 ovat edistäneet 6 artiklassa tarkoitettujen EMKR:ää koskevien unionin
 prioriteettien toteuttamista, ottaen huomioon ennakkoarvioinnin.
 2. Komissio hyväksyy
 toimintaohjelman täytäntöönpanosäädöksellä.
 22 artikla
 Toimintaohjelman muuttaminen
 1. Komissio hyväksyy
 toimintaohjelman muuttamisen täytäntöönpanosäädöksillä.
 2. Valvontatoimien muuttuviin
 teknisiin tarpeisiin mukautumiseksi 20 artiklan 1 kohdan n alakohdassa
 tarkoitettua toimintaohjelman osiota voidaan muuttaa joka toinen vuosi,
 ensimmäisen kerran 1 päivästä tammikuuta 2015 alkaen.
 Komissio antaa tätä varten
 täytäntöönpanosäädöksellä päätöksen, jossa eritellään 18 artiklan 3 kohdassa
 mainittujen, valvontaa ja täytäntöönpanon valvontaa koskevaan politiikkaan
 liittyvien unionin prioriteettien muutokset ja vastaavat etusijalle asetettavat
 tukikelpoiset toimet.
 Ottaen huomioon tämän kohdan toisessa alakohdassa
 mainitussa päätöksessä vahvistetut uudet prioriteetit jäsenvaltioiden on
 toimitettava komissiolle toimintaohjelman muutos viimeistään asianomaista
 täytäntöönpanovuotta edeltävän vuoden lokakuun 31 päivänä.
 3. Suhteellisuusperiaatteen
 mukaisesti 2 kohdassa tarkoitettuihin ohjelmien muutoksiin sovelletaan 24
 artiklan mukaisesti hyväksyttyä yksinkertaistettua menettelyä.
 23 artikla
 Tiedonkeruuta koskeva
 vuotuinen työsuunnitelma
 1. Edellä olevan 20 artiklan 1
 kohdan o alakohdan soveltamiseksi jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle
 vuotuinen työsuunnitelma ennen kunkin vuoden 31 päivää lokakuuta. Vuotuisten
 työsuunnitelmien on sisällettävä kuvaus tiedonkeruussa ja analysoinnissa sekä
 niiden tarkkuuden ja täsmällisyyden arvioinnissa käytettävistä menettelyistä ja
 menetelmistä.
 2. Jäsenvaltioiden on
 toimitettava kukin vuotuinen työsuunnitelma sähköisesti.
 3. Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksellä
 kutakin vuotta koskevan vuotuisen työsuunnitelman vuosittain viimeistään 31
 päivänä joulukuuta.
 4. Ensimmäisen vuotuisen
 työsuunnitelman on sisällettävä vuotta 2014 koskevat toimet, ja se on
 toimitettava komissiolle viimeistään 31 päivänä lokakuuta 2013.
 24 artikla
 Menettelyjä ja aikatauluja
 koskevat säännöt
 1. Komissio voi antaa
 täytäntöönpanosäädöksillä säännöt, jotka koskevat menettelyjä, muotoa ja
 aikatauluja
 –
 toimintaohjelmien hyväksymiseksi;
 –
 toimintaohjelmia koskevien muutosehdotusten
 esittämiseksi ja hyväksymiseksi, mukaan lukien muutosehdotusten voimaantulo ja
 esittämistiheys ohjelmakauden aikana;
 –
 edellä 22 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen
 muutosehdotusten esittämiseksi ja hyväksymiseksi;
 –
 tiedonkeruuta koskevien vuotuisten työsuunnitelmien
 toimittamiseksi.
 Menettelyjä ja aikatauluja on yksinkertaistettava,
 kun kyse on toimintaohjelmien muutoksista, jotka koskevat
 a) varojen siirtämistä unionin
 prioriteettien välillä;
 b) toimenpiteiden tai toimityyppien
 käyttöönottoa tai lakkauttamista;
 c) muutoksia toimenpiteiden kuvauksessa,
 tukikelpoisuusedellytysten muutokset mukaan lukien;
 d) edellä 22 artiklan 2 kohdassa
 tarkoitettuja muutoksia sekä muita 20 artiklan 1 kohdan n alakohdassa
 tarkoitetun ohjelmaosion muutoksia.
 Edellä a ja b alakohdassa tarkoitetut muutokset
 saavat kyseisen yksinkertaistetun menettelyn soveltamiseksi olla enintään 5
 prosenttia unionin prioriteettiin osoitetusta määrästä ja 10 prosenttia
 kuhunkin toimenpiteeseen osoitetusta määrästä.
 2. Nämä täytäntöönpanosäädökset
 hyväksytään 151 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä
 noudattaen.
 II LUKU
 Suoran hallinnoinnin puitteissa rahoitettavien toimenpiteiden
 ohjelmasuunnittelu
 25 artikla
 Vuotuinen työohjelma
 1. Jäljempänä
 olevan VI osaston I ja II luvun sekä 92 artiklan täytäntöönpanoa varten
 komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksillä vuotuisen työohjelman kyseisissä
 luvuissa vahvistettujen tavoitteiden mukaisesti. Nämä täytäntöönpanosäädökset
 hyväksytään 151 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä
 noudattaen.
 2. Vuotuisessa
 työohjelmassa on vahvistettava tavoitteet, joihin pyritään, odotettavissa
 olevat tulokset, toteutustapa ja ohjelman kokonaismäärä. Siinä on annettava
 myös rahoitettavien toimien kuvaus, ilmoitettava kuhunkin toimeen osoitettu
 määrä ja täytäntöönpanon ohjeellinen aikataulu sekä tiedotettava toimien
 täytäntöönpanosta. Tukien osalta siinä on esitettävä prioriteetit, olennaiset
 arviointiperusteet ja yhteisrahoituksen enimmäisosuus.
 V OSASTO
 YHTEISTYÖSSÄ TOTEUTETTVAN HALLINNOINNIN PUITTEISSA RAHOITETTAVAT TOIMENPITEET
 I LUKU
 Kalastuksen kestävä kehitys
 26 artikla
 Erityistavoitteet
 Tässä luvussa tarkoitetun tuen on edistettävä
 6 artiklan 2 ja 4 kohdassa määriteltyjen unionin prioriteettien toteutumista.
 27 artikla
 Yleiset edellytykset
 1. Kalastusaluksen omistaja,
 joka on saanut tämän asetuksen 32 artiklan 1 kohdan b alakohdan, 36 artiklan,
 39 artiklan 1 kohdan a alakohdan tai 40 artiklan 2 kohdan mukaista tukea, ei
 saa siirtää alusta unionin ulkopuoliseen kolmanteen maahan vähintään viiteen
 vuoteen päivästä, jona maksu suoritettiin tuensaajalle tosiasiallisesti.
 2. Toimintakustannukset eivät
 ole tukikelpoisia, jollei tässä luvussa nimenomaisesti toisin säädetä.
 28 artikla
 Innovointi
 1. Kalastukseen liittyvän
 innovoinnin edistämiseksi EMKR:n tukea voidaan myöntää hankkeisiin, joiden
 tavoitteena on kehittää tai ottaa käyttöön uusia tai viimeisimpään kehitykseen
 verrattuna merkittävästi parempia tuotteita, uusia tai parannettuja prosesseja
 taikka uusia tai parannettuja hallinto- ja organisaatiojärjestelmiä.
 2. Tämän artiklan nojalla
 rahoitettavat toimet on toteutettava yhteistyössä jäsenvaltion hyväksymän
 tieteellisen tai teknisen elimen kanssa, ja kyseisen elimen on validoitava
 näiden toimien tulokset.
 3. Jäsenvaltion on julkaistava
 tämän artiklan nojalla rahoitettujen toimien tulokset riittävällä tavalla 143
 artiklan mukaisesti.
 29 artikla
 Neuvontapalvelut
 1. Toimijoiden yleisen
 tuloksellisuuden ja kilpailukyvyn parantamiseksi EMKR:n tukea voidaan myöntää
 a) toteutettavuustutkimuksiin, joissa
 arvioidaan tämän luvun mukaiseen tukeen mahdollisesti oikeutettujen hankkeiden
 elinkelpoisuutta;
 b) asiantuntijaneuvonnan tarjontaan
 liiketoiminta- ja markkinointistrategioiden tukemiseksi.
 2. Edellä 1 kohdan a ja b
 alakohdassa tarkoitetuista toteutettavuustutkimuksista ja neuvonnasta
 huolehtivat hyväksytyt tieteelliset tai tekniset elimet, jotka täyttävät kunkin
 jäsenvaltion kansallisessa lainsäädännössä hyväksytyt neuvontaa koskevat
 pätevyysvaatimukset.
 3. Edellä 1 kohdassa
 tarkoitettua tukea myönnetään jäsenvaltion hyväksymille toimijoille tai
 kalastusjärjestöille, jotka tilasivat 1 kohdassa tarkoitetun
 toteutettavuustutkimuksen.
 4. Jäsenvaltioiden on
 varmistettava, että tämän artiklan nojalla rahoitettavat toimet valitaan
 nopeutetun menettelyn mukaisesti.
 5. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu
 tuki myönnetään enintään 3 000 euron suuruisina kertasuorituksina. Tätä
 rajoitusta ei sovelleta, kun tuensaajana on kalastusjärjestö.
 30 artikla
 Tutkijoiden ja kalastajien
 väliset kumppanuudet
 1. Tutkijoiden ja kalastajien
 välisen tietämyksensiirron edistämiseksi EMKR:n tukea voidaan myöntää
 a) yhdestä tai useammasta riippumattomasta
 tutkimuslaitoksesta ja kalastajista tai yhdestä tai useammasta
 kalastusjärjestöstä muodostuvan verkoston perustamiseen;
 b) edellä a alakohdassa tarkoitetun
 verkoston suorittamiin toimiin.
 2. Edellä 1 kohdan b alakohdassa
 tarkoitetut toimet voivat sisältää tiedonkeruutoimia, tutkimuksia sekä
 tietämyksen ja parhaiden käytänteiden levittämistä.
 3. Edellä 1 kohdassa
 tarkoitettua tukea voidaan myöntää julkisoikeudellisille elimille,
 kalastajille, kalastusjärjestöille ja jäsenvaltion hyväksymille
 kansalaisjärjestöille tai 62 artiklassa määritellyille paikallisille
 kalastusalan toimintaryhmille.
 31 artikla
 Työvoiman osaamisen ja
 sosiaalisen vuoropuhelun edistäminen
 1. Työvoiman osaamisen ja
 sosiaalisen vuoropuhelun edistämiseksi EMKR:n tukea voidaan myöntää
 a) elinikäiseen oppimiseen, tieteellisen
 tiedon ja innovatiivisten käytänteiden levittämiseen sekä uusien ammatillisten
 taitojen hankintaan, jotka liittyvät erityisesti meriekosysteemien kestävään
 hoitoon, merialalla toteutettaviin toimiin, innovointiin ja yrittäjyyteen;
 b) verkostoitumiseen sekä kokemusten ja
 parhaiden käytänteiden vaihtoon sidosryhmien, muiden muassa miesten ja naisten välistä
 tasa-arvoa edistävien järjestöjen välillä;
 c) sosiaalisen vuoropuhelun edistämiseen
 kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla kalastajien ja muiden
 asiaankuuluvien sidosryhmien kesken.
 2. Edellä 1 kohdassa
 tarkoitettua tukea on myönnettävä myös itsenäisinä ammatinharjoittajina
 toimivien kalastajien puolisoille tai, jos ja siinä määrin kuin nämä
 tunnustetaan kansallisessa lainsäädännössä, heidän elinkumppaneilleen, jotka
 eivät ole työsuhteessa eivätkä liikekumppaneita mutta jotka osallistuvat
 säännöllisesti ja kansallisessa lainsäädännössä säädetyin edellytyksin
 itsenäisen ammatinharjoittajan toimintaan tai suorittavat avustavia tehtäviä.
 32 artikla
 Monipuolistamisen ja
 työpaikkojen luomisen helpottaminen
 1. Jotta helpotettaisiin monipuolistamista
 ja työpaikkojen luomista kalastusalan ulkopuolelle, EMKR:n tukea voidaan
 myöntää
 a) muuta kuin kalastustoimintaa
 harjoittavien yritysten perustamiseen;
 b) pienimuotoista rannikkokalastusta
 harjoittaviin kalastusaluksiin tehtäviin jälkiasennuksiin niiden siirtämiseksi
 muuhun käyttöön kuin kalastustoimintaan.
 2. Edellä olevan 1 kohdan a
 alakohdan mukaista tukea myönnetään kalastajille,
 a) jotka esittävät uusien toimintojensa
 kehittämiseksi liiketoimintasuunnitelman;
 b) joilla on riittävä ammattitaito, joka
 voidaan hankkia 31 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti rahoitetuin toimin.
 3. Edellä olevan 1 kohdan b
 alakohdan mukaista tukea myönnetään pienimuotoista rannikkokalastusta
 harjoittaville kalastajille, jotka omistavat aktiiviseksi rekisteröidyn unionin
 kalastusaluksen ja ovat harjoittaneet merikalastustoimintaa vähintään 60 päivän
 ajan hakemuksen jättämispäivää edeltävinä kahtena vuotena.
 Kalastusaluskohtainen kalastuslupa peruutetaan pysyvästi.
 4. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun
 tuen saajat eivät saa harjoittaa ammattikalastusta viimeisen tukimaksun
 saamista seuraavina viitenä vuotena.
 5. Edellä olevan 1 kohdan b
 alakohdan mukaiset tukikelpoiset kustannukset rajoitetaan kustannuksiin, jotka
 johtuvat aluksen muuttamisesta sen muuhun käyttöön siirtämistä varten.
 6. Edellä olevan 1 kohdan a
 alakohdan mukaisesti myönnettävän taloudellisen tuen määrä saa olla enintään 50
 prosenttia liiketoimintasuunnitelmassa kunkin toimen osalta ennakoidusta
 talousarviosta ja kunkin toimen osalta enintään 50 000 euroa.
 33 artikla
 Terveys ja turvallisuus
 aluksella
 1. Aluksilla työskentelevien
 kalastajien työolosuhteiden parantamiseksi EMKR:n tukea voidaan myöntää
 aluksiin tai yksittäisiin laitteisiin tehtäviin investointeihin edellyttäen,
 että kyseiset investoinnit ylittävät kansallisessa tai unionin lainsäädännössä
 edellytetyt vaatimukset.
 2. Tällaista tukea myönnetään
 kalastajille tai kalastusalusten omistajille.
 3. Kun toimi koostuu alukseen
 tehtävästä investoinnista, tukea ei myönnetä samalle kalastusalukselle useammin
 kuin kerran ohjelmakaudessa. Kun toimi koostuu yksittäiseen laitteeseen
 tehtävästä investoinnista, tukea ei myönnetä samalle tuensaajalle useammin kuin
 kerran ohjelmakaudessa.
 4. Siirretään komissiolle valta
 antaa delegoituja säädöksiä 150 artiklan mukaisesti 1 kohdan mukaiseen tukeen
 oikeutettujen toimityyppien määrittelemiseksi.
 34 artikla
 Tuki YKP:n siirrettäviä kalastusoikeuksia koskeviin
 järjestelmiin
 1. [YKP:stä annetun asetuksen]
 27 artiklan mukaisten siirrettäviä kalastusoikeuksia koskevien järjestelmien
 perustamiseksi tai muuttamiseksi EMKR:n tukea voidaan myöntää
 a) siirrettäviä kalastusoikeuksia koskevan
 järjestelmän perustamista tai toimintaa varten tarvittavien teknisten ja
 hallinnollisten välineiden suunnitteluun ja kehittämiseen;
 b) sidosryhmien osallistumiseen siirrettäviä
 kalastusoikeuksia koskevien järjestelmien suunnitteluun ja kehittämiseen;
 c) siirrettäviä kalastusoikeuksia koskevien
 järjestelmien seurantaan ja arviointiin;
 d) siirrettäviä kalastusoikeuksia koskevien
 järjestelmien hallinnointiin.
 2. Edellä olevan 1 kohdan a, b
 ja c alakohdan mukaista tukea voidaan myöntää ainoastaan viranomaisille. Tämän
 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaista tukea myönnetään viranomaisille,
 oikeushenkilöille tai luonnollisille henkilöille tai tunnustetuille
 tuottajajärjestöille, jotka osallistuvat yhdistettyjen siirrettävien
 kalastusoikeuksien kollektiiviseen hallinnointiin yhteisestä
 kalastuspolitiikasta annetun asetuksen 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
 35 artikla
 Tuki YKP:n mukaisten
 säilyttämistoimenpiteiden toteuttamiseen
 1. [Yhteisestä
 kalastuspolitiikasta annetun asetuksen] 17 ja 21 artiklan mukaisten
 säilyttämistoimenpiteiden tehokkaan toteuttamisen varmistamiseksi EMKR:n tukea
 voidaan myöntää
 a) [yhteisestä kalastuspolitiikasta annetun
 asetuksen] 17 ja 21 artiklassa tarkoitettujen säilyttämistoimenpiteiden
 toteuttamiseksi tarvittavien teknisten ja hallinnollisten välineiden
 suunnitteluun ja kehittämiseen;
 b) sidosryhmien osallistumiseen [yhteisestä
 kalastuspolitiikasta annetun asetuksen] 17 ja 21 artiklassa tarkoitettujen
 säilyttämistoimenpiteiden suunnitteluun ja toteuttamiseen.
 2. Edellä 1 kohdassa
 tarkoitettua tukea voidaan myöntää ainoastaan viranomaisille.
 36 artikla
 Meriympäristöön kohdistuvien
 kalastusvaikutusten rajoittaminen
 1. Jotta voitaisiin vähentää
 meriympäristöön kohdistuvia kalastusvaikutuksia, edistää poisheittämisen
 lopettamista ja helpottaa siirtymistä meren elollisten luonnonvarojen kestävään
 hyödyntämiseen siten, että pyydettävien lajien kannat palautetaan kestävän
 enimmäistuoton mahdollistavia tasoja suuremmiksi ja pidetään tämän kokoisina,
 EMKR:n tukea voidaan myöntää sellaisiin laitteisiin tehtäviin investointeihin,
 jotka
 a) parantavat pyydysten koko- tai
 lajivalikoivuutta;
 b) vähentävät kaupallisten kantojen
 tahattomia saaliita tai muita sivusaaliita;
 c) rajoittavat ekosysteemiin tai
 merenpohjaan kohdistuvia kalastuksen fysikaalisia ja biologisia vaikutuksia.
 2 Tukea ei myönnetä samalle
 unionin kalastusalukselle ja samanlaiselle laitteelle useammin kuin kerran
 ohjelmakaudessa.
 3. Tukea voidaan myöntää
 ainoastaan, jos 1 kohdassa tarkoitetun pyydyksen tai muun laitteen osoitetaan
 olevan kokovalikoivuudeltaan parempi tai vaikuttavan muihin kuin kohdelajeihin
 vähemmän kuin standardipyydys tai muu laite, joka sallitaan unionin lainsäädännössä
 tai jäsenvaltioiden asiaa koskevassa kansallisessa laissa, joka on annettu
 [YKP:stä annetussa asetuksessa] tarkoitetun alueellistamisen yhteydessä.
 4. Tukea myönnetään
 a) sellaisille unionin kalastusalusten
 omistajille, joiden alukset on rekisteröity aktiivisiksi aluksiksi ja jotka
 ovat harjoittaneet merikalastustoimintaa vähintään 60 päivän ajan hakemuksen
 jättämispäivää edeltävinä kahtena vuotena;
 b) kalastajille, jotka omistavat korvattavat
 pyydykset ja jotka ovat työskennelleet unionin kalastusaluksella vähintään 60
 päivän ajan hakemuksen jättämispäivää edeltävinä kahtena vuotena;
 c) jäsenvaltion hyväksymille
 kalastusjärjestöille.
 37 artikla
 Meren elollisten
 luonnonvarojen säilyttämiseen liittyvä innovointi
 1. Jotta voitaisiin edistää poisheittämisen
 ja sivusaaliiden lopettamista ja helpottaa siirtymistä meren elollisten
 luonnonvarojen kestävään hyödyntämiseen siten, että pyydettävien lajien kannat
 palautetaan kestävän enimmäistuoton mahdollistavia tasoja suuremmiksi ja
 pidetään tämän kokoisina, EMKR:n tukea voidaan myöntää hankkeisiin, joiden
 tavoitteena on kehittää tai hankkia uutta teknistä tai organisatorista
 tietämystä, jolla vähennetään kalastustoiminnan ympäristövaikutuksia tai
 saadaan aikaan meren elollisten luonnonvarojen kestävämpi käyttö.
 2. Tämän artiklan nojalla
 rahoitettavat toimet on toteutettava yhteistyössä kunkin jäsenvaltion
 kansallisessa lainsäädännössä hyväksytyn tieteellisen tai teknisen elimen
 kanssa, ja kyseisen elimen on validoitava näiden toimien tulokset.
 3. Jäsenvaltion on julkaistava
 tämän artiklan nojalla rahoitettujen toimien tulokset riittävällä tavalla 143
 artiklan mukaisesti.
 4. Tämän artiklan nojalla
 rahoitettaviin hankkeisiin osallistuvien kalastusalusten osuus voi olla
 enintään 5 prosenttia kansallisen laivaston aluksista tai 5 prosenttia
 kansallisen laivaston bruttovetoisuudesta, joka lasketaan hakemuksen
 jättämishetkellä.
 5. Toimet, jotka koostuvat
 uusien pyydysten tai pyyntimenetelmien testaamisesta, on toteutettava
 jäsenvaltiolle myönnettyjen kalastusmahdollisuuksien rajoissa.
 6. Kalastusaluksen toimeen
 osallistumisesta saadut nettotulot on vähennettävä toimen tukikelpoisista
 menoista.
 7. Siirretään komissiolle valta
 antaa 150 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä 6 kohdassa tarkoitettujen,
 tiettyä ajanjaksoa koskevien nettotulojen laskennan täsmentämiseksi.
 38 artikla
 Merten biologisen
 monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelu ja ennallistaminen kestävän
 kalastustoiminnan osana
 1. Jotta edistettäisiin
 kalastajien osallistumista merten biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien
 suojeluun ja ennallistamiseen, mukaan lukien palvelut, joita he tarjoavat
 kestävän kalastustoiminnan yhteydessä, EMKR:n tukea voidaan myöntää seuraaviin
 toimiin:
 a) jätteiden kerääminen merestä, esimerkiksi
 kadonneiden pyydysten ja meressä olevien roskien kerääminen;
 b) merieläimistön ja -kasviston suojeluun ja
 parantamiseen tarkoitettujen kiinteiden tai siirrettävien laitteiden
 rakentaminen tai asentaminen;
 c) luonnonvarojen paremman hoidon tai
 säilyttämisen edistäminen;
 d) Natura 2000 ‐alueiden hoito,
 ennallistaminen ja seuranta luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja
 kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin
 92/43/ETY[28]
 ja luonnonvaraisten lintujen suojelusta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun
 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/147/EY[29] sekä neuvoston direktiivin
 92/43/ETY nojalla vahvistettujen toimintajärjestystä koskevien puitteiden
 mukaisesti;
 e) merten suojelualueiden hoito,
 ennallistaminen ja seuranta ottaen huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston
 direktiivin 2008/56/EY 13 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen alueellisten
 suojelutoimenpiteiden toteuttaminen;
 f) osallistuminen muihin biologisen
 monimuotoisuuden ja ekosysteemipalvelujen säilyttämiseen ja parantamiseen
 tähtääviin toimiin, kuten merten ja rannikoiden luontotyyppien ennallistamiseen
 kestävien kalakantojen tukemiseksi.
 2. Tämän artiklan mukaisten
 toimien toteuttamisesta vastaavat julkisoikeudelliset elimet, ja niihin
 osallistuu kalastajia tai jäsenvaltion hyväksymiä kalastusjärjestöjä taikka
 kansalaisjärjestöjä yhteistyössä kalastusjärjestöjen tai 62 artiklassa
 määriteltyjen paikallisten kalastusalan toimintaryhmien kanssa.
 3. Siirretään komissiolle valta
 antaa delegoituja säädöksiä 150 artiklan mukaisesti
 a) tämän artiklan 1 kohdan mukaisten
 tukikelpoisten toimityyppien määrittelemiseksi;
 b) tämän artiklan 1 kohdan mukaisten
 tukikelpoisten kustannusten täsmentämiseksi.
 39 artikla
 Ilmastonmuutoksen
 hillitseminen
 1. Ilmastonmuutoksen vaikutusten
 hillitsemiseksi EMKR:n tukea voidaan myöntää
 a) aluksiin tehtäviin investointeihin,
 joiden tavoitteena on vähentää epäpuhtauspäästöjä tai kasvihuonekaasupäästöjä
 ja lisätä kalastusalusten energiatehokkuutta;
 b) energiatehokkuustarkastuksiin ja ‐järjestelmiin.
 2. Tukea ei voida myöntää
 pääkoneen tai apukoneiden korvaamiseen tai nykyaikaistamiseen. Tukea voidaan
 myöntää ainoastaan kalastusalusten omistajille ja saman kalastusaluksen osalta
 ainoastaan kerran ohjelmakaudessa.
 3. Siirretään komissiolle valta
 antaa delegoituja säädöksiä 150 artiklan mukaisesti 1 kohdan a alakohdan
 mukaisten tukikelpoisten investointien määrittelemiseksi.
 40 artikla
 Tuotteiden laatu ja
 tahattomien saaliiden hyödyntäminen
 1. Saaliiksi saatujen kalojen
 laadun parantamiseksi EMKR:n tukea voidaan myöntää aluksiin tätä tarkoitusta
 varten tehtäviin investointeihin.
 2. Tahattomien saaliiden
 hyödyntämisen parantamiseksi EMKR:n tukea voidaan myöntää alukseen tehtäviin
 investointeihin, joiden tavoitteena on hyödyntää kaupallisten kantojen
 tahattomat saaliit mahdollisimman hyvin ja lisätä alikäytettyjen kalansaaliin
 osien arvoa [yhteisestä kalastuspolitiikasta annetun asetuksen] 15 artiklan ja
 [kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun
 asetuksen (EU) N:o] 8 artiklan b alakohdan mukaisesti.
 3. Tämän artiklan mukaista tukea
 ei myönnetä samalle kalastusalukselle tai samalle tuensaajalle useammin kuin
 kerran ohjelmakaudessa.
 4. Edellä 1 kohdassa
 tarkoitettua tukea voidaan myöntää ainoastaan sellaisille unionin
 kalastusalusten omistajille, joiden alukset ovat harjoittaneet
 merikalastustoimintaa vähintään 60 päivän ajan hakemuksen jättämispäivää
 edeltävinä kahtena vuotena.
 41 artikla
 Kalasatamat, purkupaikat ja
 kalastussuojat
 1. Purettujen tuotteiden laadun
 parantamiseksi, energiatehokkuuden lisäämiseksi, ympäristönsuojelun
 edistämiseksi tai turvallisuuden ja työolojen parantamiseksi EMKR:n tukea
 voidaan myöntää investointeihin, joilla parannetaan kalasatamien
 infrastruktuuria tai purkupaikkoja, mukaan lukien investoinnit jätteiden ja
 meressä olevien roskien keruulaitteisiin.
 2. Tahattomien saaliiden
 hyödyntämisen helpottamiseksi EMKR:n tukea voidaan myöntää kalasatamiin ja
 purkupaikkoihin tehtäviin investointeihin, joiden tavoitteena on hyödyntää
 kaupallisten kantojen tahattomat saaliit mahdollisimman hyvin ja lisätä
 alikäytettyjen kalansaaliin osien arvoa [yhteisestä kalastuspolitiikasta
 annetun asetuksen] 15 artiklan ja [kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä
 markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EU) N:o] 8 artiklan b alakohdan
 mukaisesti.
 3. Kalastajien turvallisuuden
 parantamiseksi EMKR:n tukea voidaan myöntää investointeihin kalastussuojien
 rakentamiseksi tai nykyaikaistamiseksi.
 4. Tukea ei voida myöntää uusien
 satamien, uusien purkupaikkojen tai uusien huutokauppahallien rakentamiseen.
 42 artikla
 Sisävesikalastus
 1. Sisävesikalastuksesta
 aiheutuvien ympäristövaikutusten vähentämiseksi, energiatehokkuuden
 lisäämiseksi, purettujen kalojen laadun parantamiseksi taikka turvallisuuden
 tai työolojen parantamiseksi EMKR:n tukea voidaan myöntää
 a) edellä 33 artiklassa tarkoitettuja
 aluksiin tai yksittäisiin laitteisiin tehtäviin investointeihin mainitussa
 artiklassa säädetyin edellytyksin;
 b) edellä 36 artiklassa tarkoitettuihin
 laiteinvestointeihin mainitussa artiklassa säädetyin edellytyksin;
 c) edellä 39 artiklassa tarkoitettuihin
 alukseen tehtäviin investointeihin ja energiatehokkuustarkastuksiin ja ‐järjestelmiin
 mainitussa artiklassa säädetyin edellytyksin;
 d) edellä 41 artiklassa tarkoitettuihin
 olemassa oleviin satamiin ja purkupaikkoihin tehtäviin investointeihin
 mainitussa artiklassa säädetyin edellytyksin.
 2 Edellä olevan 1 kohdan
 soveltamiseksi
 a) edellä olevassa 33, 36 ja 39 artiklassa
 tehtyjä viittauksia kalastusaluksiin pidetään viittauksina yksinomaan
 sisävesillä toimiviin aluksiin;
 b) edellä olevassa 36 artiklassa tehtyjä
 viittauksia meriympäristöön pidetään viittauksina ympäristöön, jossa
 sisävesikalastusalus harjoittaa toimintaansa.
 3. Sisävesikalastajien toiminnan
 monipuolistamisen jatkamiseksi EMKR:n tukea voidaan myöntää sisävesikalastusta
 harjoittavien alusten siirtämiseen muuhun kuin kalastustoimintaan tämän
 asetuksen 32 artiklassa säädetyin edellytyksin.
 4. Edellä olevan 3 kohdan
 soveltamiseksi 32 artiklassa tehtyjä viittauksia kalastusaluksiin pidetään viittauksina
 yksinomaan sisävesillä toimiviin aluksiin.
 5. Vesieläimistön ja ‐kasviston
 suojelemiseksi ja kehittämiseksi EMKR:n tukea voidaan myöntää
 sisävesikalastajien osallistumiseen Natura 2000 ‐alueiden hoitoon,
 ennallistamiseen ja seurantaan, jos kyseiset alueet koskevat suoraan
 kalastustoimintaa, sekä sisävesien ennallistamiseen, mukaan lukien vaeltavien
 lajien kutualueet ja vaellusreitit, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 38
 artiklan 1 kohdan d alakohdan soveltamista.
 6. Jäsenvaltioiden on
 varmistettava, että tämän artiklan nojalla tukea saavat alukset jatkavat
 toimintaansa yksinomaan sisävesillä.
 II LUKU
 Vesiviljelyn kestävä kehitys
 43 artikla
 Erityistavoitteet
 Tässä luvussa tarkoitetun tuen on edistettävä
 6 artiklan 2 ja 4 kohdassa määriteltyjen unionin prioriteettien toteutumista.
 44 artikla
 Yleiset edellytykset
 1. Tässä luvussa tarkoitettu
 tuki on rajoitettava vesiviljely-yrityksiin, ellei nimenomaisesti toisin
 säädetä.
 2. Kun toimet koostuvat
 laitteisiin tai infrastruktuuriin tehtävistä investoinneista, joilla
 varmistetaan unionin lainsäädännön mukaisten ympäristöä, ihmisten tai eläinten
 terveyttä, hygieniaa tai eläinten hyvinvointia koskevien, vuoden 2014 jälkeen
 voimaan tulevien vaatimusten noudattaminen, tukea voidaan myöntää siihen
 päivään saakka, jona vaatimuksista tulee yrityksiä velvoittavia.
 45 artikla
 Innovointi
 1. Vesiviljelyyn liittyvän
 innovoinnin edistämiseksi EMKR:n tukea voidaan myöntää toimiin, joilla
 a) tuodaan vesiviljelylaitoksille uutta
 teknistä tai organisatorista tietämystä, joka vähentää niiden
 ympäristövaikutuksia tai edistää vesiviljelyvarojen kestävämpää käyttöä;
 b) kehitetään tai tuodaan markkinoille uusia
 tai viimeisimpään kehitykseen verrattuna merkittävästi parempia tuotteita,
 uusia tai parannettuja prosesseja taikka uusia tai parannettuja hallinto- ja
 organisaatiojärjestelmiä.
 2. Tässä artiklassa tarkoitetut
 toimet on toteutettava yhteistyössä kunkin jäsenvaltion kansallisessa
 lainsäädännössä hyväksytyn tieteellisen tai teknisen elimen kanssa, ja kyseisen
 elimen on validoitava näiden toimien tulokset.
 3. Jäsenvaltion on julkaistava
 tukea saaneiden toimien tulokset riittävällä tavalla 143 artiklan mukaisesti.
 46 artikla
 Investoinnit offshore- and
 non food ‐vesiviljelyyn
 1. Sellaisten
 vesiviljelymuotojen edistämiseksi, joilla on voimakkaat kasvumahdollisuudet,
 EMKR:n tukea voidaan myöntää investointeihin offshore- tai non food ‐vesiviljelyn
 kehittämiseksi.
 2. Siirretään komissiolle valta
 antaa delegoituja säädöksiä 150 artiklan mukaisesti toimityyppien ja
 tukikelpoisten kustannusten määrittelemiseksi.
 47 artikla
 Uudet tulomuodot ja lisäarvo
 1. Vesiviljelyyn liittyvän
 yrittäjyyden edistämiseksi EMKR:n tukea voidaan myöntää investointeihin, joilla
 a) lisätään vesiviljelytuotteiden arvoa
 erityisesti sallimalla vesiviljely-yrityksen huolehtia omien
 vesiviljelytuotteidensa jalostuksesta, kaupan pitämisestä ja suoramyynnistä;
 b) monipuolistetaan vesiviljely-yritysten
 tuloja kehittämällä uusia vesiviljelylajeja, joiden markkinanäkymät ovat hyvät;
 c) monipuolistetaan vesiviljely-yritysten
 tuloja kehittämällä vesiviljelyn ulkopuolisia täydentäviä toimintoja.
 2. Edellä olevan 1 kohdan c
 alakohdan mukaista tukea voidaan myöntää vesiviljely-yrityksille ainoastaan
 sillä ehdolla, että vesiviljelyn ulkopuoliset täydentävät toiminnot liittyvät
 yrityksen pääasialliseen vesiviljelyalan toimintaan, kuten ongintamatkailuun,
 vesiviljelyalan ympäristöpalveluihin tai vesiviljelyalan koulutustoimintaan.
 48 artikla
 Vesiviljelylaitosten hoito-,
 lomitus- ja neuvontapalvelut
 1. Vesiviljelylaitosten yleisen
 tuloksellisuuden ja kilpailukyvyn parantamiseksi EMKR:n tukea voidaan myöntää
 a) vesiviljelylaitosten hoito-, lomitus- ja
 neuvontapalvelujen perustamiseen;
 b) teknisten, tieteellisten, oikeudellisten
 tai taloudellisten neuvontapalvelujen tarjontaan.
 2. Edellä 1 kohdan b alakohdassa
 tarkoitetut neuvontapalvelut kattavat seuraavaa:
 a) vesiviljelyn hallintotarpeet
 ympäristönsuojelua koskevan unionin ja kansallisen lainsäädännön sekä merten
 aluesuunnittelua koskevien vaatimusten noudattamiseksi;
 b) ympäristövaikutusten arviointi;
 c) vesiviljelyn hallintotarpeet vesieläinten
 terveyttä ja hyvinvointia tai kansanterveyttä koskevan unionin lainsäädännön
 noudattamiseksi;
 d) unionin ja kansalliseen lainsäädäntöön
 perustuvat terveys- ja turvallisuusvaatimukset;
 e) markkinointi- ja liiketoimintastrategiat.
 3. Edellä 1 kohdan a alakohdassa
 tarkoitettua tukea voidaan myöntää ainoastaan julkisoikeudellisille elimille,
 jotka on valittu perustamaan laitoksen neuvontapalvelut. Edellä 1 kohdan b
 alakohdassa tarkoitettua tukea voidaan myöntää ainoastaan vesiviljelyalan
 pk-yrityksille tai vesiviljelyalan tuottajajärjestöille.
 4. Vesiviljelylaitokset eivät
 voi saada tukea neuvontapalveluihin useammin kuin kerran ohjelmakaudessa kunkin
 2 kohdan a–e alakohdassa tarkoitetun palveluluokan osalta.
 49 artikla
 Työvoiman osaamisen ja
 verkottumisen edistäminen
 1. Työvoiman osaamisen ja
 verkottumisen edistämiseksi vesiviljelyalalla EMKR:n tukea voidaan myöntää
 a) elinikäiseen oppimiseen, tieteellisen
 tiedon ja innovatiivisten käytänteiden levittämiseen sekä uusien ammatillisten
 taitojen hankintaan vesiviljelyalalla;
 b) verkostoitumiseen sekä kokemusten ja
 parhaiden käytänteiden vaihtoon vesiviljely-yritysten tai ammattialan
 järjestöjen ja muiden sidosryhmien kesken, mukaan lukien tieteelliset elimet
 tai miesten ja naisten välistä tasa-arvoa edistävät elimet.
 2. Edellä 1 kohdan a alakohdassa
 tarkoitettua tukea ei voida myöntää suurille vesiviljely-yrityksille.
 50 artikla
 Vesiviljelypaikkojen
 mahdollisuuksien lisääminen
 1. Vesiviljelypaikkojen ja ‐infrastruktuurien
 kehittämisen edistämiseksi EMKR:n tukea voidaan myöntää
 a) vesiviljelyn kehittämiseen parhaiten
 soveltuvien alueiden määrittelyyn ja kartoitukseen ottaen tapauksen mukaan
 huomioon merten aluesuunnittelun liittyvät prosessit;
 b) vesiviljelyalueiden infrastruktuurien
 parantamiseen muun muassa maanjaon sekä energia- tai vesihuollon avulla;
 c) toimivaltaisten viranomaisten direktiivin
 2009/147/EY 9 artiklan 1 kohdan tai direktiivin 92/43/ETY 16 artiklan 1 kohdan
 nojalla toteuttamiin ja täytäntöönpanemiin toimiin, joiden tavoitteena on estää
 vesiviljelylle aiheutuvat vakavat vahingot.
 2. Tämän artiklan mukaisia
 tuensaajia voivat olla ainoastaan julkisoikeudelliset elimet.
 51 artikla
 Uusien vesiviljelyn
 harjoittajien kannustaminen
 1. Vesiviljelyyn liittyvän
 yrittäjyyden edistämiseksi EMKR:stä voidaan tukea toimintaansa aloittavia uusia
 toimijoita perustamaan vesiviljely-yrityksiä.
 2. Edellä 1 kohdassa
 tarkoitettua tukea voidaan myöntää alalle tuleville vesiviljelyn harjoittajille
 edellyttäen, että he
 a) ovat riittävän ammattitaitoisia;
 b) ovat perustamassa ensimmäistä kertaa
 vesiviljelyalan mikro- tai pienyritystä tällaisen yrityksen päällikön
 ominaisuudessa;
 c) esittävät vesiviljelytoimintansa
 kehittämiseksi liiketoimintasuunnitelman.
 3. Alalle tuleville vesiviljelyn
 harjoittajille voidaan riittävän ammattitaidon hankkimiseksi myöntää 49
 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua tukea.
 52 artikla
 Ympäristönsuojelun korkean
 tason takaavan vesiviljelyn edistäminen
 Vesiviljelyn ympäristövaikutusten
 vähentämiseksi merkittävällä tavalla EMKR:n tukea voidaan myöntää
 investointeihin, joilla
 a) vähennetään merkittävästi veteen
 kohdistuvia vesiviljely-yritysten vaikutuksia erityisesti vähentämällä käytetyn
 veden määrää tai parantamalla poistoveden laatua muun muassa multitroofisten
 vesiviljelyjärjestelmien käytön avulla;
 b) rajoitetaan vesiviljely-yritysten
 kielteisiä vaikutuksia luontoon tai biologiseen monimuotoisuuteen;
 c) hankitaan laitteita, joiden
 tarkoituksena on suojata vesiviljelylaitoksia neuvoston ja Euroopan parlamentin
 direktiivillä 2009/147/EY ja neuvoston direktiivillä 92/43/ETY suojelluilta
 luonnonvaraisilta saalistajalajeilta;
 d) lisätään vesiviljely-yritysten
 energiatehokkuutta ja edistetään niiden siirtymistä uusiutuviin energialähteisiin;
 e) ennallistetaan olemassa olevia
 vesiviljelylammikoita tai ‐altaita poistamalla lietettä tai toteuttamalla
 mahdollisia toimenpiteitä, joiden tavoitteena on lietekerrostumien
 ennaltaehkäisy.
 53 artikla
 Siirtyminen ympäristöasioiden
 hallintaan, auditointijärjestelmiin ja luonnonmukaiseen vesiviljelyyn
 1. Luonnonmukaisen tai
 energiatehokkaan vesiviljelyn kehittämisen edistämiseksi EMKR:stä voidaan
 rahoittaa
 a) luonnonmukaisesta tuotannosta ja
 luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden merkinnöistä sekä asetuksen (ETY) N:o
 2092/91 kumoamisesta 28 päivänä kesäkuuta 2007 annetussa neuvoston asetuksessa
 (EY) N:o 834/2007[30]
 tarkoitettua siirtymistä tavanomaisista vesiviljelyalan tuotantomenetelmistä
 luonnonmukaiseen vesiviljelyyn, neuvoston asetuksen (EY) N:o 834/2007
 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (EY)
 N:o 889/2008 muuttamisesta vesiviljelyeläinten ja merilevien luonnonmukaista
 tuotantoa koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen vahvistamiseksi 5 päivänä
 elokuuta 2009 annetun komission asetuksen (EY) N:o 710/2009[31] mukaisesti;
 b) organisaatioiden vapaaehtoisesta
 osallistumisesta yhteisön ympäristöasioiden hallinta- ja
 auditointijärjestelmään (EMAS-järjestelmä) 19 päivänä maaliskuuta 2001
 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 761/2001[32] perustettuun unionin
 ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmään (EMAS-järjestelmä)
 osallistumista.
 2. Tukea voidaan myöntää
 ainoastaan tuensaajille, jotka sitoutuvat osallistumaan EMAS-järjestelmään
 vähintään kolmen vuoden ajaksi tai noudattamaan luonnonmukaista tuotantoa
 koskevia vaatimuksia vähintään viiden vuoden ajan.
 3. Tuki on myönnettävä
 korvauksena, jota voidaan maksaa enintään kahden vuoden ajan sinä aikana, jona
 yritys siirtyy luonnonmukaiseen tuotantoon tai valmistautuu osallistumaan
 EMAS-järjestelmään.
 4. Jäsenvaltioiden on laskettava
 korvaus seuraavien seikkojen perusteella:
 a) tavanomaisesta tuotannosta
 luonnonmukaiseen tuotantoon siirtymisen aikana aiheutuneet tulonmenetykset tai
 lisäkustannukset tämän artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tukikelpoisten
 toimien osalta;
 b) EMAS-järjstelmän soveltamisesta ja siihen
 osallistumiseen valmistautumisesta aiheutuneet lisäkustannukset, kun kyse on 1
 kohdan b alakohdan mukaisesti tukikelpoisista toimista.
 54 artikla
 Ympäristöpalveluja tarjoava
 vesiviljely
 1. Ympäristöpalveluja tarjoavan
 vesiviljelyn kehittämisen edistämiseksi EMKR:stä voidaan rahoittaa
 a) vesiviljelymenetelmiä, jotka ovat
 sopusoinnussa erityisten ympäristötarpeiden kanssa ja joihin sovelletaan
 erityisiä hoitovaatimuksia, jotka johtuvat Natura 2000 -alueiden
 nimeämisestä neuvoston direktiivin 92/43/ETY ja neuvoston ja Euroopan
 parlamentin direktiivin 2009/147/EY mukaisesti;
 b) osallistumista vesieläinten
 säilyttämiseen ja lisäämiseen ex situ viranomaisten kehittämien
 säilyttämistä ja biologisen luonnonmukaisuuden ennallistamista koskevien
 ohjelmien puitteissa tai viranomaisten valvonnassa;
 c) laajaperäisen vesiviljelyn muotoja,
 joihin sisältyy ympäristön ja biologisen monimuotoisuuden säilyttäminen ja
 parantaminen sekä vesiviljelyalueiden maisemasta ja perinteisistä piirteistä
 huolehtiminen.
 2. Edellä 1 kohdan a alakohdassa
 tarkoitettu tuki on myönnettävä vuotuisena korvauksena lisäkustannuksista tai
 tulonmenetyksistä, joita kyseisillä alueilla on aiheutunut neuvoston
 direktiivin 92/43/ETY ja neuvoston ja Euroopan parlamentin direktiiviin
 2009/147/EY täytäntöönpanoon liittyvistä hoitovaatimuksista.
 3. Edellä 1 kohdan c alakohdassa
 tarkoitettua tukea voidaan myöntää ainoastaan, jos tuensaajat sitoutuvat
 noudattamaan vähintään viiden vuoden ajan vesiensuojeluvaatimuksia, jotka
 ylittävät unionin ja kansallisen lainsäädännön vaatimukset. Tällaisen toimen
 ympäristöedut on osoitettava jäsenvaltion nimeämien toimivaltaisten elinten
 suorittamalla ennakkoarvioinnilla, ellei asianomaisen toimen ympäristöetuja ole
 jo tunnustettu.
 4. Edellä 1 kohdan c alakohdassa
 tarkoitettu tuki on myönnettävä aiheutuneiden lisäkustannusten vuotuisena
 korvauksena.
 5. Jäsenvaltion on julkaistava
 tämän artiklan nojalla tukea saaneiden toimien tulokset riittävällä tavalla 143
 artiklan mukaisesti.
 55 artikla
 Kansanterveyttä koskevat
 toimenpiteet
 1. EMKR:stä rahoitetaan
 nilviäisten viljelijöille maksettavia korvauksia viljeltyjen nilviäisten
 korjuun väliaikaisesta keskeyttämisestä yksinomaan kansanterveydellisistä
 syistä.
 2. Tukea voidaan myöntää vain,
 jos nilviäisten saastumisesta johtuva korjuun keskeyttäminen on seurausta
 toksiineja tuottavan planktonin lisääntymisestä tai biotoksiineja sisältävän
 planktonin esiintymisestä, ja jos
 a) se kestää yhtäjaksoisesti yli neljä
 kuukautta; tai
 b) korjuun keskeyttämisen aiheuttama tappio
 on enemmän kuin 35 prosenttia kyseisen yrityksen vuosittaisesta liikevaihdosta
 laskettuna yrityksen kolmen edeltävän vuoden keskimääräisen liikevaihdon perusteella.
 3. Korvausta voidaan myöntää
 enintään 12 kuukauden ajalta koko ohjelmakaudella.
 56 artikla
 Eläinten terveyttä ja
 hyvinvointia koskevat toimenpiteet
 1. Eläinten terveyden ja
 hyvinvoinnin edistämiseksi vesiviljely-yrityksissä, erityisesti ennaltaehkäisyn
 ja bioturvallisuuden kannalta, EMKR:n tukea voidaan myöntää
 a) tautien valvontaan ja torjuntaan
 vesiviljelyssä tietyistä eläinlääkintäalan kustannuksista tehdyn neuvoston
 päätöksen 2009/470/EY nojalla;
 b) vesiviljelyalan bioturvallisuuteen tai eläinten
 hyvinvointiin liittyviä yleisiä ja lajikohtaisia tarpeita koskevien parhaiden
 käytänteiden tai käytännesääntöjen kehittämiseen;
 c) eläinlääkkeiden saatavuuden lisäämiseen
 vesiviljelyssä käyttöä varten ja tällaisten lääkkeiden asianmukaisen käytön edistämiseen
 tilaamalla farmaseuttisia tutkimuksia sekä levittämällä ja vaihtamalla tietoja.
 2. Edellä 1 kohdan c alakohdassa
 tarkoitettua tukea ei voida myöntää eläinlääkkeiden hankintaan.
 3. Jäsenvaltion on raportoitava
 1 kohdan c alakohdan nojalla rahoitettujen tutkimusten tuloksista ja
 julkaistava ne riittävällä tavalla 143 artiklan mukaisesti.
 4. Tukea voidaan myöntää myös
 julkisoikeudellisille elimille.
 57 artikla
 Vesiviljelykannoille
 otettavat vakuutukset
 1. Vesiviljelyalan tuottajien
 tulojen turvaamiseksi EMKR:n tukea voidaan myöntää osallistumiseen
 vesiviljelykannoille otettaviin vakuutuksiin, jotka kattavat seuraavista
 seikoista aiheutuvat tappiot:
 a) luonnonkatastrofit;
 b) epäsuotuisat sääolot;
 c) äkilliset vedenlaadun muutokset;
 d) vesiviljelyssä esiintyvät taudit tai
 tuotantolaitosten tuhoutuminen.
 2. Asianomaisen jäsenvaltion on
 todettava virallisesti epäsuotuisten sääolojen tai vesiviljelyssä esiintyvän
 taudin esiintyminen.
 Jäsenvaltiot voivat tarvittaessa vahvistaa
 etukäteen kriteerit, joiden perusteella virallinen toteaminen katsotaan
 tapahtuneeksi.
 3. Tukea voidaan myöntää
 ainoastaan sellaisiin vesiviljelykantoja koskeviin vakuutussopimuksiin, jotka
 kattavat 1 kohdan mukaiset taloudelliset tappiot, jotka ovat yli 30 prosenttia
 vesiviljelyn harjoittajan keskimääräisestä vuosituotannosta.
 III LUKU
 Kalastusalueiden kestävä kehitys
 1 jakso
 Soveltamisala ja tavoitteet
 58 artikla
 Soveltamisala
 EMKR:stä tuetaan kalastusalueiden kestävää
 kehitystä noudattaen [yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen (EU) N:o [...]]
 28 artiklassa säädettyä paikalliseen kehittämiseen sovellettavaa yhteisöllistä
 lähestymistapaa.
 59 artikla
 Erityistavoitteet
 Tässä luvussa tarkoitetun taloudellisen tuen
 on edistettävä 6 artiklan 1 kohdassa määriteltyjen unionin prioriteettien toteutumista.
 2 jakso
 Kalastusalueet, paikalliset kumppanuudet ja paikalliset kehitysstrategiat
 60 artikla
 Kalastusalueet
 1. Tukikelpoisen kalastusalueen
 on oltava
 a) kooltaan rajoitettu ja yleensä pienempi
 kuin yhteisen tilastollisen alueyksiköiden nimikkeistön mukainen NUTS 3 -tason
 alue, sellaisena kuin se on määritelty yhteisestä tilastollisesta
 alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS) 26 päivänä toukokuuta 2003 annetussa
 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1059/2003[33]; ja
 b) maantieteellisesti, taloudellisesti ja
 sosiaalisesti katsottuna toiminnallisesti yhtenäinen erityisesti kalastus- ja
 vesiviljelyalojen kannalta, ja sillä on oltava henkilöresursseina sekä
 taloudellisina ja rahavaroina mitattuna riittävä kriittinen massa elinkelpoisen
 kehitysstrategian tukemiseksi.
 2. Jäsenvaltioiden on
 vahvistettava toimintaohjelmassaan menettely kyseisten alueiden valitsemiseksi,
 sovellettavat perusteet mukaan lukien.
 61 artikla
 Yhdennetyt paikalliset
 kehitysstrategiat
 1. [Yhteisistä säännöksistä
 annetun asetuksen (EU) N:o [...]] 28 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetun
 yhdennetyn paikallisen kehitysstrategian on EMKR:n soveltamiseksi perustuttava
 paikallisen elinkeinoelämän eri alojen, erityisesti kalastus- ja
 vesiviljelyalan toimijoiden ja hankkeiden väliseen vuorovaikutukseen.
 2. Edistääkseen 59 artiklassa
 tarkoitettujen tavoitteiden toteutumista, paikallisten kehitysstrategioiden on
 a) maksimoitava kalastus- ja
 vesiviljelyalojen osallistuminen rannikoilla ja sisämaassa sijaitsevien
 kalastusalueiden kestävään kehitykseen;
 b) varmistettava, että paikalliset yhteisöt
 hyödyntävät täysimääräisesti meri- ja rannikkoalueiden kehityksen tarjoamia
 mahdollisuuksia ja hyötyvät niistä.
 3. Strategian on oltava
 johdonmukainen alueella määriteltyjen mahdollisuuksien ja tarpeiden sekä
 EMKR:ää koskevien unionin prioriteettien kanssa. Strategiat voivat vaihdella
 kalastukseen keskittyvistä strategioista laajempiin, kalastusalueiden
 monipuolistamiseen suunnattuihin strategioihin. Strategian on mentävä pelkkää
 toimien kokoelmaa tai alakohtaisten toimenpiteiden rinnakkainasettelua
 pidemmälle.
 4. EMKR:n rahoitusta saadakseen
 [yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen (EU) N:o [...]] 29 artiklassa
 tarkoitetun yhdennetyn paikallisen kehitysstrategian on lisäksi sisällettävä vähintään
 seuraavat tiedot:
 a) paikallisen kalastusalan toimintaryhmän
 jäsenyyden kuvaus perusteluineen;
 b) ehdotetun EMKR:n talousarvion perustelut
 ja varojen jakaminen määriteltyjen paikallisten prioriteettien kesken.
 5. Siirretään komissiolle valta
 antaa 150 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat [yhteisistä
 säännöksistä annetun asetuksen (EU) N:o [...]] 29 artiklan 1 kohdan e alakohdassa
 tarkoitetun toimintasuunnitelman sisältöä.
 6. Jäsenvaltioiden on
 määriteltävä toimintaohjelmassa paikallisten kehitysstrategioiden
 valintaperusteet, joissa otetaan huomioon yhteisöllisen lähestymistavan
 lisäarvo.
 62 artikla
 Paikalliset kalastusalan
 toimintaryhmät
 1. [Yhteisistä säännöksistä
 annetun asetuksen (EU) N:o [...]] 28 artiklan 1 kohdan b alakohdassa
 tarkoitetuiksi paikallisiksi toimintaryhmiksi nimetään EMKR:n soveltamista
 varten paikalliset kalastusalan toimintaryhmät.
 2. Paikallisten kalastusalan
 toimintaryhmien on ehdotettava yhdennettyä paikallista kehitysstrategiaa, joka
 perustuu vähintään 61 artiklassa lueteltuihin tekijöihin, ja vastattava sen
 täytäntöönpanosta.
 3. Paikallisten kalastusalan
 toimintaryhmien on
 a) kuvastettava tarkoin strategiansa
 painopisteitä ja alueen sosioekonomista koostumusta varmistamalla tärkeimpien
 sidosryhmien tasapainoinen edustus, yksityinen ja julkinen sektori sekä
 kansalaisyhteiskunta mukaan lukien;
 b) varmistettava kalastus- ja
 vesiviljelyalojen merkittävä edustus.
 4. Jos paikallista
 kehitysstrategiaa tuetaan EMKR:n lisäksi muista rahastoista, on perustettava
 EMKR:stä tuettavia hankkeita käsittelevä erityinen valintaelin 3 kohdassa
 esitettyjen perusteiden mukaisesti.
 5. Paikallisten kalastusalan
 toimintaryhmien vähimmäistehtävät esitetään [yhteisistä säännöksistä annetun
 asetuksen (EU) N:o [...]] 30 artiklan 3 kohdassa.
 6. Paikalliset kalastusalan
 toimintaryhmät voivat myös huolehtia hallintoviranomaisen ja/tai
 maksajaviraston niille siirtämien lisätehtävien suorittamisesta.
 7. Toimintaohjelmassa on
 kuvailtava selvästi paikallisten kalastusalan toimintaryhmien, hallintoviranomaisen/maksajaviraston
 tehtävät kaikkien strategiaan liittyvien täytäntöönpanotehtävien osalta.
 3 jakso
 Tukikelpoiset toimet
 63 artikla
 EMKR:n tuki yhdennettyyn
 paikalliseen kehittämiseen
 1. Tämän jakson mukaisesti
 tukikelpoiset toimet vahvistetaan [yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen
 (EU) N:o [...]] 31 artiklassa.
 2. Paikalliset toimintaryhmät
 voivat pyytää toimivaltaiselta maksajavirastolta ennakkomaksua, jos tällainen
 mahdollisuus sisältyy toimintaohjelmaan. Ennakkomaksun määrä voi olla enintään
 50 prosenttia toimintakustannuksiin liittyvästä julkisesta tuesta.
 64 artikla
 Valmistelutuki
 1. Valmistelutuen on katettava
 valmiuksien kehittäminen, koulutus ja verkostoituminen, jonka tavoitteena on
 paikallisen kehitysstrategian valmistelu ja täytäntöönpano.
 2. Siirretään komissiolle valta
 antaa 150 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat 1 kohdan
 mukaisten toimien tukikelpoisten kustannusten määrittelemistä.
 65 artikla
 Paikallisten
 kehitysstrategioiden täytäntöönpano
 1. Paikallisten kehitysstrategioiden
 täytäntöönpanotukea voidaan myöntää seuraaviin tavoitteisiin:
 a) arvon lisääminen, työpaikkojen luominen
 ja innovoinnin edistäminen kalastus- ja vesiviljelyalan toimitusketjun kaikissa
 vaiheissa;
 b) monipuolistamisen tukeminen ja työpaikkojen
 luominen kalastusalueilla, erityisesti muille merialoille;
 c) kalastusalueiden ympäristövarojen
 lisääminen ja hyödyntäminen, mukaan lukien toimet ilmastonmuutoksen
 hillitsemiseksi;
 d) sosiaalisen hyvinvoinnin ja
 kulttuuriperinnön vaaliminen kalastusalueilla, merellinen kulttuuriperintö
 mukaan lukien;
 e) kalastusyhteisöjen roolin vahvistaminen
 paikallisessa kehityksessä sekä paikallisten kalavarojen ja mereen liittyvien
 toimintojen hallinnointi.
 2. Myönnettävä tuki voi pitää
 sisällään tämän osaston I ja II luvussa säädettyjä toimenpiteitä edellyttäen,
 että olemassa on selkeät perusteet niiden hallinnoimiseksi paikallisella
 tasolla. Jos tukea myönnetään näitä toimenpiteitä vastaaviin toimiin,
 sovelletaan tämän osaston I ja II luvussa säädettyjä ehtoja ja rahoitusmääriä.
 66 artikla
 Yhteistyötoimet
 1. [Yhteisistä säännöksistä
 annetun asetuksen (EU) N:o [...]] 31 artiklan c alakohdassa tarkoitettua tukea
 voidaan myöntää
 a) alueiden tai valtioiden välisiin
 yhteistyöhankkeisiin;
 b) alueiden ja valtioiden välisiin
 yhteistyöhankkeisiin liittyvään valmistelevaan tekniseen apuun edellyttäen,
 että paikalliset toimintaryhmät pystyvät osoittamaan valmistelevansa hankkeen
 toteuttamista.
 c) ”Alueiden välinen yhteistyö” tarkoittaa
 jäsenvaltion sisäistä yhteistyötä. ”Valtioiden välinen yhteistyö” tarkoittaa
 useiden jäsenvaltioiden alueiden välistä ja yhteisön ulkopuolisten maiden
 alueiden kanssa tehtävää yhteistyötä.
 2. Paikallisten kalastusalan
 toimintaryhmien kumppaneita voivat EMKR:n mukaisesti olla paitsi muut paikalliset
 kalastusalan toimintaryhmät myös paikallinen julkisen ja yksityisen sektorin
 kumppanuus, jolla pannaan täytäntöön paikallista kehitysstrategiaa unionissa
 tai sen ulkopuolella.
 3. Jos paikalliset kalastusalan
 toimintaryhmät eivät valitse yhteistyöhankkeita, jäsenvaltioiden on luotava
 yhteistyöhankkeille jatkuva hakujärjestelmä. Jäsenvaltioiden on julkistettava
 valtioiden välisiin yhteistyöhankkeisiin sovellettavat kansalliset tai
 alueelliset hallinnolliset menettelyt ja luettelo tukikelpoisista kustannuksista
 viimeistään kahden vuoden kuluttua niiden toimintaohjelmien hyväksymispäivästä.
 4. Yhteistyöhankkeet on
 hyväksyttävä viimeistään neljän kuukauden kuluttua hankkeen
 toimittamispäivästä.
 5. Jäsenvaltioiden on annettava
 komissiolle tiedoksi hyväksytyt valtioiden väliset yhteistyöhankkeet.
 67 artikla
 Toimintakustannukset ja
 toiminnan edistäminen
 1. [Yhteisistä säännöksistä
 annetun asetuksen (EU) N:o [...]] 31 artiklan d alakohdassa tarkoitetut
 toimintakustannukset liittyvät paikallisen kalastusalan toimintaryhmän
 täytäntöönpaneman paikallisen kehitysstrategian hallinnointiin.
 2. [Yhteisistä säännöksistä
 annetun asetuksen (EU) N:o [...]] 31 artiklan d alakohdassa tarkoitetut
 kalastusalueen toiminnan edistämistä koskevat kustannukset kattavat toimet,
 joilla tiedotetaan paikallisesta kehitysstrategiasta ja hankkeen
 kehittämistehtävistä.
 3. Siirretään komissiolle valta
 antaa 150 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat 1 ja 2
 kohdan mukaisten toimien tukikelpoisten kustannusten määrittelemistä.
 IV LUKU
 Kaupan pitämiseen ja jalostukseen liittyvät toimenpiteet
 68 artikla
 Erityistavoitteet
 Tämän luvun mukaisen tuen on edistettävä tämän
 osaston I ja II luvun mukaisten erityistavoitteiden saavuttamista.
 69 artikla
 Tuotantoa ja kaupan pitämistä
 koskevat suunnitelmat
 1. EMKR:n tukea voidaan myöntää
 [kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun
 asetuksen (EU) N:o] 32 artiklassa tarkoitettujen tuotantoa ja kaupan pitämistä
 koskevien suunnitelmien valmisteluun ja täytäntöönpanoon.
 2. Tuotantoa ja kaupan pitämistä
 koskeviin suunnitelmiin liittyviin menoihin voidaan myöntää EMKR:n
 rahoitusosuus vasta, kun kunkin jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset ovat
 hyväksyneet [kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä
 annetun asetuksen (EU) N:o] 32 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun vuotuisen
 kertomuksen.
 3. Tämän artiklan mukaisesti
 vuosittain maksettava tuki ei saa olla yli 3 prosenttia kunkin
 tuottajajärjestön ensimyynnissä kaupan pidetyn tuotannon keskimääräisestä vuotuisesta
 arvosta kaudella 2009–2011. Vasta äskettäin hyväksyttyjen tuottajajärjestöjen
 osalta vuosittain maksettava tuki ei saa olla 3 prosenttia niiden jäsenten
 ensimyynnissä kaupan pidetyn tuotannon keskimääräisestä vuotuisesta arvosta
 kaudella 2009–2011.
 4. Asianomaiset jäsenvaltiot
 voivat myöntää ennakkomaksun, joka on 50 prosenttia rahoitustuesta, sen jälkeen
 kun tuotantoa ja kaupan pitämistä koskeva suunnitelma on hyväksytty [kalastus-
 ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EU)
 N:o] 32 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
 5. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu
 tuki on myönnettävä tuottajajärjestöille ja tuottajajärjestöjen liitoille.
 70 artikla
 Varastointituki
 1. EMKR:n tukea voidaan myöntää
 sellaisille hyväksytyille tuottajaorganisaatioille ja tuottajaorganisaatioiden
 liitoille maksettaviin korvauksiin, jotka varastoivat [kalastus- ja
 vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EU)
 N:o] liitteessä II lueteltuja kalastustuotteita, edellyttäen, että tuotteet
 varastoidaan [kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä
 markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EU) N:o] 35 ja 36 artiklan mukaisesti
 seuraavasti:
 a) varastointituen määrä ei voi olla
 suurempi kuin asianomaisten tuotteiden vakauttamis- ja varastointitoimiin
 liittyvien teknisten ja rahoituskulujen määrä;
 b) varastointitukikelpoiset määrät eivät voi
 olla yli 15 prosenttia kyseessä olevien, tuottajajärjestön myyntiin saattamien
 tuotteiden vuotuisista määristä;
 c) vuotuinen rahoitustuki ei voi ylittää
 seuraavia prosenttiosuuksia tuottajajärjestön jäsenten ensimyynnissä kaupan
 pidetyn tuotannon keskimääräisestä vuotuisesta arvosta kaudella 2009–2011.
 Ellei tuottajajärjestön jäsenillä ollut kaupan pidettyä tuotantoa kaudella
 2009–2011, huomioon on otettava tällaisen jäsenen ensimmäisten kolmen
 tuotantovuoden aikana kaupan pidetyn tuotannon keskimääräinen vuotuinen arvo:
 –
 1 % vuonna 2014
 –
 0,8 % vuonna 2015
 –
 0,6 % vuonna 2016
 –
 0,4 % vuonna 2017
 –
 0,2 % vuonna 2018
 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu
 tuki lakkautetaan vuoteen 2019 mennessä.
 3. Tukea voidaan myöntää vasta
 sitten, kun tuotteet on luovutettu käytettäväksi ihmisravintona.
 4. Jäsenvaltioiden on
 vahvistettava alueillaan sovellettavien teknisten ja rahoituskulujen määrä
 seuraavasti:
 a) tekniset kulut on laskettava vuosittain
 vakauttamis- ja varastointitoimiin liittyvien välittömien kustannusten
 perusteella;
 b) rahoituskulut on laskettava vuosittain
 käyttäen kussakin jäsenvaltiossa vuosittain vahvistettua korkoa;
 c) tekniset ja rahoituskulut on julkaistava.
 5. Jäsenvaltioiden on tehtävä
 tarkastuksia varmistaakseen, että varastointitukea saavat tuotteet täyttävät
 tässä artiklassa vahvistetut vaatimukset. Kyseisiä tarkastusjärjestelyjä varten
 varastointituen saajien on pidettävä varastokirjanpitoa kuhunkin luokkaan
 kuuluvista varastoiduista tuotteista, jotka tuodaan myöhemmin uudelleen
 markkinoille ihmisravinnoksi.
 71 artikla
 Kaupan pitämistä koskevat
 toimenpiteet
 1. EMKR:n tukea voidaan myöntää
 kalastus- ja vesiviljelytuotteiden kaupan pitämistä koskeviin toimenpiteisiin,
 joiden tavoitteena on
 a) parantaa edellytyksiä seuraavien
 hyödykkeiden saattamiseksi markkinoille:
 i) ylijäämäiset tai vajaasti hyödynnetyt
 lajit;
 ii) tahattomat saaliit, jotka on purettu
 [yhteisestä kalastuspolitiikasta annetun asetuksen] 15 artiklan ja [kalastus-
 ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EU)
 N:o] 8 artiklan b alakohdan toisen luetelmakohdan mukaisesti;
 iii) tuotteet, jotka on tuotettu vain vähän
 ympäristöön vaikuttavilla menetelmillä, tai luonnonmukaista tuotantoa
 koskevassa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 834/2007 määritellyt luonnonmukaiset
 vesiviljelytuotteet;
 b) edistää laatua helpottamalla
 i) tietystä tuotteesta maataloustuotteiden
 ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten
 suojasta 20 päivänä maaliskuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY)
 N:o 510/2006[34]
 mukaisesti jätettävää rekisteröintihakemusta;
 ii) sertifiointia ja menekinedistämistä,
 myös kestävien kalastus- ja vesiviljelytuotteiden ja ympäristöystävällisten
 jalostusmenetelmien osalta;
 iii) pienimuotoista rannikkokalastusta
 harjoittavien kalastajien toteuttamaa kalastustuotteiden suoramyyntiä;
 c) edistää tuotannon ja markkinoiden
 avoimuutta ja toteuttaa markkinatutkimuksia;
 d) laatia unionin lainsäädännön mukaisia
 mallisopimuksia;
 e) perustaa [kalastus- ja
 vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun] asetuksen III
 jakson II luvun mukaisesti hyväksyttyjä tuottajajärjestöjä, tuottajajärjestöjen
 liittoja tai toimialakohtaisia organisaatioita;
 f) toteuttaa kalatalous- ja
 vesiviljelytuotteiden alueellisia, kansallisia tai kansalliset rajat ylittäviä
 menekinedistämiskampanjoita.
 2. Edellä 1 kohdan b alakohdassa
 tarkoitettuihin toimiin voi kuulua toimitusketjun tuotanto-, jalostus- ja
 kaupanpitotoiminnan yhdentäminen.
 72 artikla
 Kalastus- ja
 vesiviljelytuotteiden jalostus
 1. EMKR:n tukea voidaan myöntää
 kalastus- ja vesiviljelytuotteiden jalostamista koskeviin investointeihin,
 a) joilla edistetään energiansäästöä tai
 vähennetään ympäristövaikutuksia, mukaan lukien jätteiden käsittely;
 b) jotka liittyvät sellaisten lajien
 jalostukseen, joita hyödynnetään kaupallisesti vain vähän tai ei lainkaan;
 c) jotka liittyvät pääasiallisesta
 jalostustoiminnasta saatavien sivutuotteiden jalostukseen;
 d) jotka liittyvät luonnonmukaisten
 vesiviljelytuotteiden jalostukseen, jota säännellään neuvoston asetuksen (EY)
 N:o 834/2007 6 ja 7 artiklalla.
 2. Edellä 1 kohdassa
 tarkoitettua tukea myönnetään yksinomaan [yhteisistä säännöksistä annetun
 asetuksen (EU) N:o [...]] IV osastossa säädettyjen rahoitusvälineiden kautta.
 V LUKU
 Kalastus- ja vesiviljelytuotteista syrjäisimmillä alueilla aiheutuvien
 lisäkustannusten korvaaminen
 73 artikla
 Korvausjärjestelmä
 1. EMKR:n tukea voidaan myöntää
 neuvoston asetuksella (EY) N:o 791/2007 käyttöön otettuun korvausjärjestelmään,
 joka koskee Azorien, Madeiran, Kanariansaarten, Ranskan Guyanan ja Réunionin
 tiettyjen kalastus- ja vesiviljelytuotteiden kalastuksessa, viljelyssä ja
 kaupan pitämisessä toimijoille aiheutuneita lisäkustannuksia.
 2. Kunkin asianomaisen
 jäsenvaltion on määriteltävä 1 kohdassa tarkoitettujen alueidensa osalta
 korvauskelpoisten kalastus- ja vesiviljelytuotteiden luettelo ja kyseisten
 tuotteiden määrä.
 3. Edellä 2 kohdassa
 tarkoitettuja luetteloa ja määriä vahvistaessaan jäsenvaltioiden on otettava
 huomioon kaikki merkitykselliset seikat, erityisesti tarve varmistaa, että
 korvaus on täysin yhteensopiva YKP:n sääntöjen kanssa.
 4. Korvausta ei myönnetä
 kalastus- ja vesiviljelytuotteista, jotka
 a) ovat kolmansien maiden alusten pyytämiä,
 lukuun ottamatta Venezuelan lipun alla purjehtivia unionin vesillä toimivia
 kalastusaluksia;
 b) ovat sellaisten unionin kalastusalusten
 pyytämiä, joita ei ole rekisteröity 1 kohdassa tarkoitettujen alueiden
 satamissa;
 c) on tuotu kolmansista maista.
 5. Tämän artiklan 4 kohdan b
 alakohtaa ei sovelleta, jos asianomaisen syrjäisimmän alueen
 jalostusteollisuuden olemassa oleva kapasiteetti on suurempi kuin tässä
 artiklassa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti toimitetun raaka-aineen määrä.
 74 artikla
 Korvauksen laskeminen
 Korvaus on maksettava asianomaisilla alueilla
 toimintaa harjoittaville toimijoille, ja siinä on otettava huomioon
 a) kunkin kalastus- tai
 vesiviljelytuotteen osalta kyseisten alueiden erityisistä haitoista aiheutuvat
 lisäkustannukset; ja
 b) muunlaiset julkiset tuet, jotka
 vaikuttavat lisäkustannusten tasoon.
 75 artikla
 Korvaussuunnitelma
 1. Asianomaisten jäsenvaltioiden
 on toimitettava komissiolle kunkin kyseessä olevan alueen osalta
 korvaussuunnitelma, jossa esitetään 73 artiklassa tarkoitetut luettelo ja
 määrät, 74 artiklassa tarkoitettu korvauksen taso ja 108 artiklassa säädetty
 toimivaltainen viranomainen.
 2. Siirretään komissiolle valta
 antaa delegoituja säädöksiä 150 artiklan mukaisesti korvaussuunnitelman
 sisällön määrittelemiseksi, mukaan lukien perusteet asianomaisten alueiden
 erityishaitoista aiheutuvien lisäkustannusten laskemiseksi.
 VI LUKU
 Yhteistyössä hallinnoitavan yhteisen kalastuspolitiikan liitännäistoimenpiteet
 76 artikla
 Maantieteellinen
 soveltamisala
 Poiketen siitä, mitä tämän asetuksen 2
 artiklassa säädetään, tätä lukua sovelletaan myös toimiin, jotka toteutetaan
 Euroopan unionin alueen ulkopuolella.
 77 artikla
 Erityistavoitteet
 Tämän luvun mukaisilla toimenpiteillä tuetaan
 [YKP:stä annetun] asetuksen 37 ja 46 artiklan täytäntöönpanoa.
 78 artikla
 Valvonta ja täytäntöönpanon
 valvonta
 1. EMKR:n tukea voidaan myöntää
 [yhteisestä kalastuspolitiikasta annetun asetuksen] 46 artiklassa säädetyn ja
 yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen
 kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, 20 päivänä marraskuuta 2009
 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1224/2009[35] täsmennetyn valvontaa,
 tarkastuksia ja täytäntöönpanon valvontaa koskevan unionin järjestelmän
 täytäntöönpanoon.
 2. Tukikelpoisia ovat
 erityisesti seuraavantyyppiset toimet:
 a) teknologian hankinta tai kehittäminen,
 mukaan lukien laitteisto ja ohjelmisto, alusten paikantamisjärjestelmät,
 videovalvontajärjestelmät ja tietoverkot, joiden avulla kalastukseen liittyviä
 tietoja voidaan kerätä, hallinnoida, varmentaa, analysoida ja vaihtaa,
 otantamenetelmien kehittäminen tällaisia tietoja varten sekä yhteenliittäminen
 monialaisiin tiedonvaihtojärjestelmiin;
 b) sellaisten osatekijöiden hankinta ja
 asentaminen, joiden avulla voidaan varmistaa tietojen siirto kalastuksessa ja
 kalastustuotteiden kaupan pitämisessä mukana olevilta toimijoilta
 asianomaisille jäsenvaltioiden ja EU:n viranomaisille, mukaan lukien
 osatekijät, joita tarvitaan valvontatarkoituksiin käytettävissä sähköisissä
 kirjaamis- ja raportointijärjestelmissä, alusten seurantajärjestelmissä ja
 automaattisissa tunnistusjärjestelmissä;
 c) sellaisten osatekijöiden hankinta ja
 asentaminen, joiden avulla voidaan varmistaa neuvoston asetuksen (EY) N:o
 1224/2009 58 artiklassa määritelty kalastus- ja vesiviljelytuotteiden
 jäljitettävyys;
 d) sellaisten ohjelmien toteuttaminen,
 joiden tarkoituksena on tietojen vaihto ja analysointi jäsenvaltioiden kesken;
 e) valvonta-alusten, ‐lentokoneiden ja ‐helikoptereiden
 nykyaikaistaminen ja hankinta, edellyttäen että niitä käytetään vähintään
 60-prosenttisesti kalastuksenvalvontaan;
 f) muiden valvontaresurssien hankinta,
 mukaan lukien laitteet, joiden avulla voidaan mitata konetehoa, ja
 punnituslaitteet;
 g) kalastuksenvalvontaan liittyvien
 pilottihankkeiden toteuttaminen, mukaan lukien kalojen DNA-analyysi tai
 valvontaan liittyvien verkkosivustojen luominen;
 h) kalastustoiminnan seuranta-, valvonta- ja
 tarkkailutehtävistä vastaavan henkilöstön koulutus- ja vaihto-ohjelmat, myös
 jäsenvaltioiden välillä;
 i) kustannus-hyötyanalyysi ja seuranta-,
 valvonta- ja tarkkailutoimien suorittamisesta toimivaltaisille viranomaisille
 aiheutuneiden menojen ja tehtyjen tarkastusten arviointi;
 j) aloitteet, seminaarit ja
 tiedotusvälineiden käyttö mukaan lukien, joilla pyritään lisäämään sekä
 kalastajien että muiden toimijoiden, kuten tarkastajien, virallisten syyttäjien
 ja tuomareiden sekä suuren yleisön tietoisuutta laittoman, ilmoittamattoman ja
 sääntelemättömän kalastuksen torjumisen ja YKP:n sääntöjen täytäntöönpanon tarpeesta.
 3. Tämän artiklan 2 kohdan h, i
 ja j alakohdassa luetellut toimenpiteet ovat tukikelpoisia ainoastaan, jos ne
 liittyvät viranomaisten toteuttamiin valvontatoimiin.
 4. Kun kyseessä ovat tämän
 artiklan 2 kohdan d ja h alakohdassa luetellut toimenpiteet, maksajavirastoksi
 voidaan nimetä ainoastaan yksi osallistuvista jäsenvaltioista.
 79 artikla
 Tiedonkeruu
 1. EMKR:stä tuetaan
 ensisijaisten biologisten, teknisten, ympäristöä koskevien ja sosioekonomisten
 tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä [yhteisestä kalastuspolitiikasta annetun
 asetuksen] 37 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun monivuotisen ohjelman puitteissa.
 2. Tukikelpoisia ovat
 erityisesti seuraavantyyppiset toimet:
 a) tieteellisiin analyyseihin ja YKP:n
 täytäntöönpanoon tarkoitettujen tietojen hallinnointi ja käyttö;
 b) kansalliset monivuotiset
 näytteenotto-ohjelmat;
 c) merellä toteutettava kaupallisen ja
 virkistyskalastuksen seuranta;
 d) merellä tehtävät tieteelliset
 tutkimukset;
 e) jäsenvaltioiden edustajien osallistuminen
 [yhteisestä kalastuspolitiikasta annetun asetuksen] 37 artiklan 4 kohdassa
 tarkoitettuihin alueellisiin koordinointikokouksiin, sellaisten alueellisten
 kalastusjärjestöjen kokouksiin, joiden jäsen tai tarkkailijajäsen EU on, ja
 tieteellisten lausuntojen antamisesta vastaavien kansainvälisten elinten
 kokouksiin.
 VI OSASTO
 SUORAN HALLINNOINNIN PUITTEISSA RAHOITETTAVAT TOIMENPITEET
 I luku
 Yhdennetty meripolitiikka
 80 artikla
 Maantieteellinen
 soveltamisala
 Poiketen siitä, mitä tämän asetuksen 2
 artiklassa säädetään, tätä lukua sovelletaan myös toimiin, jotka toteutetaan
 Euroopan unionin alueen ulkopuolella.
 81 artikla
 Soveltamisala ja tavoitteet
 Tämän luvun mukaisella tuella edistetään
 unionin yhdennetyn meripolitiikan kehittämistä ja täytäntöönpanoa. Sen
 tavoitteena on
 a) edistää mereen ja rannikkoon
 liittyvien kysymysten yhdennetyn hallinnoinnin kehittämistä ja täytäntöönpanoa
 paikallisella, alueellisella, kansallisella, merialueiden, EU:n ja
 kansainvälisellä tasolla erityisesti seuraavilla tavoilla:
 i) edistämällä toimia, joilla jäsenvaltioita
 ja EU:n alueita kannustetaan kehittämään meriasioiden yhdennettyä
 hallinnointia, ottamaan se käyttöön tai panemaan se täytäntöön;
 ii) edistämällä mereen ja merenkulkualaan
 liittyviä asioita koskevaa vuoropuhelua ja yhteistyötä jäsenvaltioiden ja
 sidosryhmien kanssa ja niiden kesken, merialuestrategioiden kehittäminen mukaan
 lukien;
 iii) edistämällä sellaisten monialaisten
 yhteistyöfoorumien ja -verkostojen perustamista, joihin otetaan mukaan
 viranomaisten, alue- ja paikallisviranomaisten, teollisuuden, matkailualan,
 tutkimusorganisaatioiden, kansalaisten, kansalaisjärjestöjen ja
 työmarkkinaosapuolten edustajia;
 iv) edistämällä parhaiden käytänteiden
 vaihtoa ja vuoropuhelua kansainvälisellä tasolla, kolmansien maiden kanssa
 käytävä kahdenvälinen vuoropuhelu mukaan lukien, sanotun kuitenkaan
 rajoittamatta EU:n ja kyseisten kolmansien maiden välillä mahdollisesti olevien
 muiden sopimusten tai järjestelyjen soveltamista;
 v) parantamalla meriasioita koskevan
 yhdennetyn lähestymistavan näkyvyyttä ja lisäämällä viranomaisten,
 yksityissektorin ja suuren yleisön tietoisuutta siitä;
 b) edistää sellaisten eri
 merielinkeinoja hyödyttävien monialaisten aloitteiden ja/tai alakohtaisten
 politiikkojen kehittämistä, joissa otetaan huomioon nykyisin käytössä olevat välineet
 ja aloitteet ja jotka perustuvat tällaisiin välineisiin ja aloitteisiin, kuten
 i) yhdennetty merivalvonta, joka lisää
 vaikuttavuutta ja tehokkuutta monialaisen ja rajat ylittävän tietojenvaihdon
 kautta ottaen samaan aikaan asianmukaisesti huomioon nykyisin käytössä olevat
 ja tulevat järjestelmät;
 ii) merten aluesuunnittelu sekä
 rannikkoalueiden yhdennetty käyttö ja hoito;
 iii) sellaisen kattavan, julkisen ja
 korkealaatuisen merialan tietopohjan kehittäminen asteittain, joka helpottaa
 kyseisten tietojen jakamista, uudelleenkäyttöä ja levittämistä eri
 käyttäjäryhmien kesken;
 c) tukea kestävää talouskasvua,
 työllisyyttä, innovointia ja uusia tekniikoita rannikkoalueilla kehittymässä
 olevien ja tulevien merielinkeinojen yhteydessä täydentäen vakiintuneita
 alakohtaisia ja kansallisia toimia;
 d) edistää meriympäristön ja
 erityisesti sen biologisen monimuotoisuuden ja suojeltujen merialueiden, kuten
 Natura 2000 -alueiden, suojelua sekä meri- ja rannikkoalueiden varojen kestävää
 käyttöä ja määritellä tarkemmin meriympäristöön vaikuttavan ihmisen toiminnan
 kestävän kehityksen rajat erityisesti meristrategiadirektiivin mukaisesti.
 82 artikla
 Tukikelpoiset toimet
 1. EMKR:n
 tukea voidaan myöntää toimiin, jotka ovat 81 artiklassa vahvistettujen
 tavoitteiden mukaisia, kuten
 a) tutkimukset;
 b) hankkeet, testi- ja yhteistyöhankkeet
 mukaan lukien;
 c) tiedottaminen ja parhaiden käytänteiden
 jakaminen, tietoisuuden lisäämistä koskevat kampanjat ja niihin liittyvät
 viestintä- ja levittämistoimet, kuten julkiset kampanjat, tapahtumat,
 verkkosivujen kehittäminen ja ylläpito sekä sidosryhmien foorumit, mukaan
 lukien toimielinten tiedotustoiminta, joka koskee unionin poliittisia
 prioriteetteja, edellyttäen että ne liittyvät tämän asetuksen yleisiin
 tavoitteisiin;
 d) konferenssit, seminaarit ja työpajat;
 e) parhaiden käytänteiden vaihto,
 koordinointitoimet, myös tietojenvaihtoverkostot, ja merialuestrategioiden
 ohjausmekanismit;
 f) sellaisten tietoteknisten järjestelmien
 ja verkkojen kehittäminen, toiminta ja ylläpito, joiden avulla kalastukseen
 liittyviä tietoja voidaan kerätä, hallinnoida, varmentaa, analysoida ja
 vaihtaa, otantamenetelmien kehittäminen tällaisia tietoja varten sekä
 yhteenliittäminen monialaisiin tiedonvaihtojärjestelmiin.
 2. Edellä
 81 artiklan b alakohdassa vahvistetun monialaisten toimien kehittämistä
 koskevan erityistavoitteen saavuttamiseksi EMKR:n tukea voidaan myöntää
 seuraaviin tarkoituksiin:
 a) yhdennettyä merivalvontaa koskevien
 teknisten välineiden kehittäminen ja täytäntöönpano erityisesti merialan tietojen
 vaihtoa koskevan hajautetun järjestelmän (CISE) käytön, toiminnan ja ylläpidon
 tukemiseksi varsinkin liittämällä yhteen nykyisin käytössä olevat tai tulevat
 järjestelmät;
 b) jäsenvaltioiden väliset koordinointi- ja
 yhteistyötoimet, joilla pyritään kehittämään merten aluesuunnittelua ja
 rannikkoalueiden yhdennettyä käyttöä ja hoitoa, mukaan lukien menot, jotka
 liittyvät tietojen jakamista ja seurantaa koskeviin järjestelmiin ja
 käytänteisiin, arviointitoimiin, asiantuntijaverkostojen perustamiseen ja
 toimintaan sekä sellaisen ohjelman perustamiseen, jonka tavoitteena on parantaa
 merten aluesuunnittelun täytäntöönpanoon liittyviä jäsenvaltioiden valmiuksia;
 c) tekniset välineet Euroopan
 meripoliittisen seurantakeskuksen ja tietoverkon perustamista ja toimintaa
 varten, jotta helpotettaisiin merialaan liittyvien tietojen keruuta,
 kokoamista, laadunvalvontaa, uudelleenkäyttöä ja jakamista verkostoon
 osallistuvien jäsenvaltioiden instituutioiden välisen yhteistyön avulla.
 II LUKU
 Suoraan hallinnoitavien yhteisen kalastuspolitiikan ja yhdennetyn
 meripolitiikan liitännäistoimenpiteet
 83 artikla
 Maantieteellinen
 soveltamisala
 Poiketen siitä, mitä tämän asetuksen 2
 artiklassa säädetään, tätä lukua sovelletaan myös toimiin, jotka toteutetaan
 Euroopan unionin alueen ulkopuolella.
 84 artikla
 Erityistavoitteet
 Tämän luvun mukaisilla toimenpiteillä
 helpotetaan YKP:n ja yhdennetyn meripolitiikan täytäntöönpanoa ottaen huomioon
 erityisesti seuraavat:
 a) YKP:n mukainen tieteellinen
 neuvonta;
 b) YKP:n mukaiset valvontaa ja
 täytäntöönpanon valvontaa koskevat erityistoimenpiteet;
 c) vapaaehtoiset rahoitusosuudet
 kansainvälisille järjestöille;
 d) neuvoa-antavat toimikunnat;
 e) markkinatietous;
 f) yhteistä kalastuspolitiikkaa ja
 yhdennettyä meripolitiikkaa koskevat viestintätoimet.
 85 artikla
 Tieteellinen neuvonta ja
 tietämys
 1. EMKR:n tukea voidaan myöntää
 YKP:n mukaisten moitteetonta ja tehokasta kalastuksenhoitoa koskevien päätösten
 edellyttämien tieteellisten suoritteiden toimittamista ja erityisesti
 tieteellisiin lausuntoihin ja tieteelliseen neuvontaan suoraan liittyvien
 soveltavan tutkimuksen hankkeiden toteuttamista varten.
 2. Tukikelpoisia ovat
 erityisesti seuraavantyyppiset toimet:
 a) YKP:n täytäntöönpanossa ja kehittämisessä
 tarvittavat tutkimukset ja pilottihankkeet, vaihtoehtoiset kestävät
 kalastuksenhoitomenetelmät mukaan lukien;
 b) tieteellisten lausuntojen ja tieteellisen
 neuvonnan valmistelu ja tarjonta tieteellisten elinten, mukaan lukien
 kalakantojen arvioinnista huolehtivat kansainväliset neuvoa-antavat elimet,
 riippumattomien asiantuntijoiden ja tutkimuslaitosten toimesta;
 c) asiantuntijoiden osallistuminen
 kalastusta koskevia tieteellisiä ja teknisiä näkökohtia käsitteleviin
 kokouksiin ja asiantuntijatyöryhmiin, kansainvälisiin neuvoa-antaviin elimiin
 sekä kokouksiin, joissa tarvitaan kalastusalan asiantuntijoiden kannanottoa;
 d) tiedonkeruuta, hallintaa ja käyttöä
 koskeviin palveluihin liittyvät komission menot, jotka aiheutuvat kalastusalan
 asiantuntijoiden kokousten järjestämisestä ja hallinnosta, kalastusalan
 tieteelliseen ja tekniseen asiantuntemukseen liittyvien vuotuisten työohjelmien
 hallinnoinnista, tietojen toimittamista koskevien pyyntöjen ja
 tietokokonaisuuksien käsittelystä sekä tieteellisten lausuntojen tai
 tieteellisen neuvonnan tarjontaan tähtäävistä valmistelevista töistä;
 e) jäsenvaltioiden väliset yhteistyötoimet
 tiedonkeruun alalla, mukaan lukien sellaisten alueellisten tietokantojen
 perustaminen ja ylläpito tietojen säilyttämistä, hallintaa ja käyttöä varten,
 joista on hyötyä alueellisessa yhteistyössä ja jotka parantavat tiedonkeruuta
 ja hallintaa, sekä kalastuksenhoitoa tukeva tieteellinen asiantuntemus.
 86 artikla
 Valvonta ja täytäntöönpanon
 valvonta
 1. EMKR:n tukea voidaan myöntää
 [yhteisestä kalastuspolitiikasta annetun asetuksen] 46 artiklassa säädetyn ja
 yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen
 kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, 20 päivänä marraskuuta 2009
 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1224/2009 täsmennetyn valvontaa,
 tarkastuksia ja täytäntöönpanon valvontaa koskevan unionin järjestelmän
 täytäntöönpanoa varten.
 2. Tukikelpoisia ovat
 erityisesti seuraavantyyppiset toimet:
 a) samaan maantieteelliseen alueeseen
 kuuluvien jäsenvaltioiden yhteishankinnat, joiden kohteena ovat valvonta-alukset,
 lentokoneet ja helikopterit, edellyttäen että niitä käytetään vähintään
 60-prosenttisesti kalastuksen valvontaan;
 b) menot, jotka liittyvät uuden
 valvontateknologian arvioimiseen ja kehittämiseen;
 c) kaikki toimintamenot, jotka liittyvät
 komission tarkastajien suorittamiin, jäsenvaltioiden suorittamaa YKP:n
 täytäntöönpanoa koskeviin tarkastuksiin, ja erityisesti 20 päivänä marraskuuta
 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 X osastossa täsmennettyjä
 tarkastusmatkoja, tarkastajien turvalaitteita ja koulutusta, kokousten
 järjestämistä tai niihin osallistumista sekä komission toteuttamaa
 tarkastusvälineiden vuokraamista tai ostamista koskevat menot.
 3. Kun kyseessä on 2 kohdan a
 alakohdassa mainittu toimenpide, tuensaajaksi voidaan nimetä ainoastaan yksi
 osallistuvista jäsenvaltioista.
 87 artikla
 Kansainvälisille järjestöille
 maksettavat vapaaehtoiset rahoitusosuudet
 EMKR:n tukea voidaan myöntää
 seuraavantyyppisiin kansainvälisiä suhteita koskeviin toimiin:
 a) Yhdistyneiden kansakuntien järjestöille
 myönnetty vapaaehtoinen rahoitus ja merioikeuden alalla toimiville
 kansainvälisille järjestöille myönnetty vapaaehtoinen rahoitus;
 b) vapaaehtoiset rahoitusosuudet Euroopan
 unionin kannalta kiinnostavien uusien kansainvälisten järjestöjen perustamista
 tai uusien sopimusten tekemistä koskevaan valmistelutyöhön;
 c) vapaaehtoiset rahoitusosuudet
 kansainvälisten järjestöjen toteuttamiin Euroopan unionin kannalta erityisen
 kiinnostaviin tutkimuksiin tai ohjelmiin;
 d) rahoitusosuudet mihin tahansa toimintaan
 (sopimuspuolten työkokoukset sekä epäviralliset tai ylimääräiset kokoukset
 mukaan lukien), joka tukee Euroopan unionin etuja kansainvälisissä järjestöissä
 ja vahvistaa yhteistyötä sen kumppaneiden kanssa näissä järjestöissä. Tähän
 liittyvät kolmansien maiden edustajien kansainvälisillä foorumeilla ja
 kansainvälisissä järjestöissä järjestettäviin neuvotteluihin ja kokouksiin
 osallistumisesta aiheutuvat kustannukset katetaan EMKR:n tuella silloin, kun
 näiden läsnäolo on Euroopan unionin edun vuoksi tarpeen.
 88 artikla
 Neuvoa-antavat toimikunnat
 1. EMKR:n tukea voidaan myöntää
 [yhteisestä kalastuspolitiikasta annetun asetuksen] 52 artiklalla perustettujen
 neuvoa-antavien toimikuntien toimintakustannuksiin.
 2. Neuvoa-antava toimikunta,
 jolla on oikeushenkilöys, voi hakea unionin tukea Euroopan yleistä etua
 tavoittelevana organisaationa.
 89 artikla
 Markkinatietous
 EMKR:n tukea voidaan myöntää kalastus- ja
 vesiviljelytuotteita koskevan markkinatietouden kehittämistä ja levittämistä
 koskeviin komission toimiin [kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä
 markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EU) N:o...] 49 artiklan mukaisesti.
 90 artikla
 Yhteistä kalastuspolitiikkaa
 ja yhdennettyä meripolitiikkaa koskevat viestintätoimet
 EMKR:n tukea voidaan myöntää seuraaviin:
 a) yhteiseen kalastuspolitiikkaan ja
 yhdennettyyn meripolitiikkaan liittyvistä tiedotus- ja viestintätoimista
 aiheutuvat kustannukset, muun muassa seuraavat:
 b) eri kohderyhmien erityistarpeisiin
 suunnitellun aineiston tuottamisesta, kääntämisestä ja levittämisestä
 kirjallisessa, audiovisuaalisessa ja sähköisessä muodossa aiheutuvat
 kustannukset;
 c) yhteisen kalastuspolitiikan ja yhdennetyn
 meripolitiikan eri osapuolille tiedottamiseen tai tällaisten osapuolten
 näkemysten keräämiseen liittyvien tapahtumien ja kokousten valmistelemisesta ja
 järjestämisestä aiheutuvat kustannukset;
 d) komission kokouksiin kutsumien
 asiantuntijoiden ja sidosryhmien edustajien matka- ja majoituskustannukset;
 e) kustannukset, jotka aiheutuvat
 toimielinten tiedotustoiminnasta, joka koskee unionin poliittisia
 prioriteetteja edellyttäen, että ne liittyvät tämän asetuksen yleisiin
 tavoitteisiin.
 III LUKU
 Tekninen apu
 91 artikla
 Komission aloitteesta
 annettava tekninen apu
 EMKR:n tukea voidaan myöntää komission
 aloitteesta seuraaviin tarkoituksiin enintään 1,1 prosenttia rahaston
 määrärahoista:
 a) [yhteisistä säännöksistä annetun
 asetuksen (EU) N:o [...]] 51 artiklan 1 kohdassa täsmennetyt tämän asetuksen
 täytäntöönpanoa koskevat teknisen avun toimenpiteet;
 b) kestävää kalastusta koskevien
 sopimusten täytäntöönpano ja unionin osallistuminen alueellisiin
 kalastusjärjestöihin;
 c) sellaisen paikallisten kalastusalan
 toimintaryhmien eurooppalaisen verkoston perustaminen, jonka tarkoituksena on
 valmiuksien kehittäminen, tiedon levittäminen, kokemusten ja parhaiden
 käytänteiden vaihtaminen sekä paikallisten kumppanuuksien välisen yhteistyön
 tukeminen. Tämä verkosto tekee yhteistyötä EAKR:n, ESR:n ja maaseuturahaston
 perustamien, paikallisen kehittämisen alan verkostoitumisesta ja teknisestä tuesta
 vastaavien elinten kanssa paikallisten kehittämistoimien ja valtioiden välisen
 yhteistyön aloilla.
 92 artikla
 Tekninen apu jäsenvaltioiden
 aloitteesta
 1. EMKR:n tukea voidaan myöntää
 jäsenvaltion aloitteesta seuraaviin tarkoituksiin enintään 5 prosenttia
 toimintaohjelman kokonaismäärästä:
 a) [yhteisistä säännöksistä annetun
 asetuksen (EU) N:o [...]] 52 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut teknisen avun
 toimenpiteet;
 b) sellaisten kansallisten verkostojen
 perustaminen, joiden tarkoituksena on tiedon levittäminen, valmiuksien
 kehittäminen, parhaiden käytänteiden vaihtaminen ja paikallisten kalastusalan
 toimintaryhmien välisen yhteistyön tukeminen jäsenvaltioiden alueella.
 2. Asianmukaisesti
 perustelluissa tapauksissa 1 kohdassa tarkoitettu enimmäismäärä voidaan poikkeuksellisesti
 ylittää.
 3. Todentamisviranomaiseen
 liittyvät kustannukset eivät ole tukikelpoisia 1 kohdan mukaisesti.
 4. Siirretään komissiolle valta
 antaa 150 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat 1 kohdassa
 mainittujen kansallisten verkostojen toteuttamien toimien määrittelemistä.
 VII OSASTO
 TÄYTÄNTÖÖNPANO YHTEISTYÖSSÄ TOTEUTETTAVAN HALLINNOINNIN PUITTEISSA
 I LUKU
 Yleiset säännökset
 93 artikla
 Soveltamisala
 Tätä osastoa sovelletaan V osastossa
 tarkoitettuihin yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin puitteissa
 rahoitettuihin toimenpiteisiin.
 II LUKU
 Toteutusmekanismi
 1 jakso
 EMKR:n tuki
 94 artikla
 Yhteisrahoitusosuuksien
 määrittäminen
 1. Toimintaohjelman hyväksymistä
 koskevassa komission päätöksessä vahvistetaan EMKR:n enimmäisrahoitusosuus
 kyseiselle ohjelmalle.
 2. EMKR:n osuus on laskettava
 tukikelpoisten julkisten menojen määrän perusteella.
 Toimintaohjelmassa on vahvistettava kuhunkin 6
 artiklassa tarkoitettujen EMKR:ää koskevien unionin prioriteettien mukaisesti
 määriteltyyn tavoitteeseen sovellettava EMKR:n rahoitusosuus. EMKR:n
 rahoitusosuus on enintään 75 prosenttia tukikelpoisista julkisista menoista.
 EMKR:n rahoitusosuus on vähintään 20 prosenttia.
 3. Poiketen siitä, mitä 2
 kohdassa säädetään, EMKR:n rahoitusosuus on
 a) 100 prosenttia tukikelpoisista julkisista
 menoista, kun kyseessä on 70 artiklassa tarkoitettu varastointituki;
 b) 100 prosenttia tukikelpoisista julkisista
 menoista, kun kyseessä on 73 artiklassa tarkoitettu korvausjärjestelmä;
 c) 50 prosenttia tukikelpoisista julkisista
 menoista, kun kyseessä on 78 artiklan 2 kohdan e alakohdassa tarkoitettu tuki;
 d) 80 prosenttia tukikelpoisista julkisista
 menoista, kun kyseessä on 78 artiklan 2 kohdan a–d ja f–j alakohdassa
 tarkoitettu tuki;
 e) 65 prosenttia tukikelpoisista menoista,
 kun kyseessä on 79 artiklassa tarkoitettu tuki.
 95 artikla
 Julkisen tuen intensiteetti
 1. Jäsenvaltioiden julkiseen
 tukeen soveltama enimmäisintensiteetti on 50 prosenttia toimen tukikelpoisten
 menojen kokonaismäärästä.
 2. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa
 säädetään, jäsenvaltioiden julkiseen tukeen soveltama intensiteetti on 100
 prosenttia toimen tukikelpoisista julkisista menoista, kun
 a) tuensaaja on julkisoikeudellinen elin;
 b) toimi liittyy 70 artiklassa tarkoitettuun
 varastointitukeen;
 c) toimi liittyy 73 artiklassa tarkoitettuun
 korvausjärjestelmään;
 d) toimi liittyy 79 artiklassa tarkoitettuun
 tiedonkeruuseen.
 3. Poiketen siitä, mitä 1
 kohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat soveltaa julkiseen tukeen
 intensiteettiä, joka on 50–100 prosenttia tukikelpoisten menojen
 kokonaismäärästä, kun toimi pannaan täytäntöön V osaston III luvun mukaisesti
 ja se täyttää jonkin seuraavista perusteista:
 a) yhteinen etu;
 b) kollektiivinen tuensaaja;
 c) toimen tulosten julkisuus;
 d) hankkeen innovatiivisuus paikallisella
 tasolla.
 4. Poiketen siitä, mitä 1
 kohdassa säädetään, sovelletaan liitteessä I vahvistettuja julkisen tuen
 intensiteettiä koskevia prosenttiyksikköjen korotuksia.
 5. Julkisen tuen
 vähimmäisintensiteetti on 20 prosenttia toimen tukikelpoisten menojen
 kokonaismäärästä.
 6. Komissio vahvistaa
 täytäntöönpanosäädöksillä 151 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua
 tarkastelumenettelyä noudattaen sen, miten julkisen tuen intensiteettiä
 koskevia eri prosenttiyksikköjä sovelletaan tapauksessa, jossa monet liitteessä
 I vahvistetut edellytykset täyttyvät.
 2 jakso
 Varainhoito ja euron käyttö
 96 artikla
 Ennakkomaksuja koskevat
 järjestelyt
 1. [Yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen (EU) N:o [...]] 72 artiklan
 yleisten sääntöjen soveltamisen ohella ja kun komissio on tehnyt
 toimintaohjelman hyväksymistä koskevan päätöksen, se maksaa ensimmäisen
 ennakkomaksun koko ohjelmakaudeksi. Ennakkomaksu on 4
 prosenttia kyseiselle toimintaohjelmalle unionin talousarviosta myönnetystä
 rahoitusosuudesta. Se voidaan jakaa kahteen
 erään käytettävissä olevien talousarviomäärärahojen mukaan.
 2. Ennakkomaksuista
 kertyvät korot on osoitettava asianomaiseen toimintaohjelmaan ja vähennettävä
 lopullisessa menoilmoituksessa ilmoitettavien julkisten menojen määrästä.
 97 artikla
 Tilivuosi
 Tilivuosi kattaa maksajaviraston maksamat
 menot sekä sen vastaanottamat ja EMKR:n tileihin kirjaamat tulot vuodelta ”N”,
 joka alkaa 16 päivänä lokakuuta vuonna ”N-1” ja päättyy 15 päivänä lokakuuta
 vuonna ”N”.
 98 artikla
 Välimaksut
 1. Välimaksut
 suoritetaan kunkin toimintaohjelman osalta. Ne lasketaan soveltamalla kunkin
 unionin prioriteetin yhteisrahoitusosuutta sen osalta todennettuihin julkisiin
 menoihin.
 2. Komissio
 suorittaa välimaksut käytettävissä olevien talousarviomäärärahojen rajoissa
 korvauksena hyväksyttyjen maksajavirastojen ohjelmien toteuttamiseksi
 suorittamista menoista.
 3. Kunkin välimaksun
 edellytyksenä on, että seuraavat vaatimukset täyttyvät:
 a) komissiolle toimitetaan hyväksytyn
 maksajaviraston allekirjoittama menoilmoitus 124 artiklan 1 kohdan c alakohdan
 mukaisesti;
 b) kuhunkin unionin prioriteettiin EMKR:stä
 myönnettävän rahoituksen kokonaismäärää ei ylitetä missään vaiheessa kyseisen
 ohjelman kattamana aikana;
 c) komissiolle toimitetaan viimeinen
 toimintaohjelman toteutusta koskeva vuotuinen täytäntöönpanokertomus.
 4. Jos jokin 3 kohdassa säädetyistä vaatimuksista ei täyty, komissio
 ilmoittaa siitä mahdollisimman pian hyväksytylle maksajavirastolle. Jos
 jompikumpi 3 kohdan a tai c alakohdassa säädetyistä vaatimuksista ei täyty, menoilmoitusta
 ei voida hyväksyä.
 5. Komissio suorittaa välimaksun
 45 päivän kuluessa 3 kohdassa säädetyt vaatimukset täyttävän menoilmoituksen
 rekisteröimisestä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 123 ja 127 artiklan
 soveltamista.
 6. Hyväksyttyjen maksajavirastojen on laadittava ja toimitettava
 komissiolle toimintaohjelmiin liittyvät välimaksuja koskevat menoilmoitukset
 ajanjaksoina, jotka komissio vahvistaa 151 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua
 neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen hyväksymillään täytäntöönpanosäädöksillä.
 Välimaksuja koskevat
 menoilmoitukset, jotka koskevat lokakuun 16 päivästä alkaen toteutuneita
 menoja, otetaan seuraavan vuoden talousarvioon.
 99 artikla
 Loppumaksun suorittaminen ja
 ohjelman päättäminen
 1. Saatuaan toimintaohjelman toteutusta koskevan viimeisen vuotuisen
 täytäntöönpanokertomuksen komissio suorittaa loppumaksun käytettävissä olevien
 määrärahojen rajoissa voimassa olevan rahoitussuunnitelman, asianomaisen
 toimintaohjelman viimeisen täytäntöönpanovuoden tilinpäätöksen sekä vastaavan
 tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevan päätöksen perusteella.
 Tilinpäätös on toimitettava komissiolle kuuden kuukauden kuluessa menojen
 viimeisestä tukikelpoisuuspäivästä, ja sen on katettava maksajaviraston menojen
 viimeiseen tukikelpoisuuspäivään asti toteuttamat menot.
 2. Loppumaksu suoritetaan kuuden
 kuukauden kuluessa siitä, kun komissio katsoo saaneensa 1 kohdassa tarkoitetut
 tiedot ja asiakirjat ja viimeinen tilinpäätös on tarkastettu ja hyväksytty.
 Komissio vapauttaa loppumaksun maksamisen jälkeen vielä jäljellä olevat
 maksusitoumukset kuuden kuukauden kuluessa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta
 100 artiklan soveltamista.
 3. Jos
 komissiolle ei toimiteta viimeistä vuotuista täytäntöönpanokertomusta ja
 ohjelman viimeisen täytäntöönpanovuoden tilien tarkastamiseksi ja
 hyväksymiseksi tarvittavia asiakirjoja 1 kohdassa asetetun määräajan kuluessa,
 loppumaksua koskeva maksusitoumus vapautetaan 100 artiklan mukaisesti.
 100 artikla
 Vapauttaminen
 Komissio vapauttaa toimintaohjelmaan liittyvän
 talousarviositoumuksen osan, jota ei ole käytetty ennakko- tai välimaksuihin
 tai josta ei ole jätetty komissiolle 98 artiklan 3 kohdassa säädetyt
 vaatimukset täyttävää menoilmoitusta, talousarviositoumuksen tekemistä
 seuraavan toisen vuoden joulukuun 31 päivään mennessä toteutuneiden menojen
 osalta.
 101 artikla
 Euron käyttö
 1. Jäsenvaltion toimittamassa
 toimintaohjelmassa esitetyt määrät, todennetut menoilmoitukset, maksupyynnöt
 sekä vuotuisissa ja lopullisissa täytäntöönpanokertomuksissa tarkoitetut menot
 on esitettävä euromääräisinä.
 2. Jäsenvaltioiden, jotka eivät
 ole ottaneet euroa käyttöön valuuttanaan maksupyynnön päivämäärään mennessä, on
 muunnettava kansallisena valuuttana aiheutuneet menojen määrät euroiksi.
 Nämä määrät muunnetaan euroiksi käyttäen komission
 kuukausittaista kirjanpitokurssia siltä kuukaudelta, jona meno merkittiin
 kyseisen toimintaohjelman maksajaviraston kirjanpitoon. Komissio julkaisee
 tämän kurssin sähköisesti kuukausittain.
 3. Niiden jäsenvaltioiden
 kansallisena valuuttana takaisin perimät määrät, jotka eivät ole ottaneet euroa
 käyttöön valuuttanaan takaisinperinnän päivämäärään mennessä, on muunnettava
 euroiksi käyttäen 2 kohdassa tarkoitettua vaihtokurssia.
 4. Kun eurosta tulee jonkin
 jäsenvaltion valuutta, 3 kohdassa tarkoitettua muuntomenettelyä on sovellettava
 edelleen kaikkiin menoihin, jotka merkitään maksajaviraston tileille ennen
 kansallisen valuutan ja euron välisen kiinteän muuntokurssin voimaantulopäivää.
 3 jakso
 Menojen tukikelpoisuus ja pysyvyys
 102 artikla
 Tukikelpoiset menot
 1. [Yhteisistä säännöksistä
 annetun asetuksen (EU) N:o [...]] 55 artiklan 1 kohdan yleisten sääntöjen
 soveltamisen ohella tuensaajien suorittamista maksuista on esitettävä laskut ja
 asiakirjat, jotka ovat maksun todisteena.
 2. EMKR:n tukea voidaan myöntää
 ainoastaan V osaston III luvun mukaisiin välillisiin kustannuksiin.
 3. Poiketen siitä, mitä
 [yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen (EU) N:o [...]] 55 artiklan 7 kohdassa
 säädetään, menot, jotka tulevat tukikelpoisiksi 22 artiklan 2 kohdan mukaisen
 ohjelmamuutoksen vuoksi, ovat tukikelpoisia vasta muutoksen toimittamista
 seuraavan vuoden 1 päivästä tammikuuta alkaen.
 103 artikla
 Yksinkertaistettujen
 kustannusten, lisäkustannusten tai tulonmenetysten laskeminen
 Jos tuki myönnetään yksinkertaistettujen
 kustannusten, lisäkustannusten tai tulonmenetysten perusteella, jäsenvaltioiden
 on varmistettava, että tarpeelliset laskelmat ovat asianmukaisia ja
 paikkansapitäviä ja laadittu ennakolta oikeudenmukaisen, tasapuolisen ja
 todennettavissa olevan laskentamenetelmän perusteella.
 104 artikla
 Ennakkomaksut
 1. Ennakon maksamisen
 edellytyksenä on 100 prosenttia ennakon määrästä olevan pankkitakuun tai
 vastaavan vakuuden asettaminen.
 2. Kun kyseessä ovat julkiset
 tuensaajat, ennakko on maksettava kunnille ja kuntayhtymille, alueviranomaisille
 ja julkisoikeudellisille elimille.
 3. Viranomaisen vakuutena
 tarjoaman välineen on katsottava vastaavan 1 kohdassa tarkoitettua vakuutta
 edellyttäen, että viranomainen sitoutuu maksamaan vakuutta vastaavan määrän,
 jos oikeutta maksettuun ennakkoon ei vahvisteta.
 4. Vakuus voidaan vapauttaa, kun
 toimivaltainen maksajavirasto vahvistaa, että toimeen liittyvää julkista
 rahoitusosuutta vastaavat todelliset menot ylittävät ennakon määrän.
 105 artikla
 Toimen hyväksyttävyyttä
 koskevien perusteiden pysyvyys
 1. Tukihakemuksen jätettyään
 tuensaajan on jatkettava 12 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen
 hyväksyttävyyteen sovellettavien edellytysten noudattamista toimen koko
 täytäntöönpanon ajan ja tietyntyyppisten toimien osalta myös viimeistä maksua
 seuraavan määritellyn kauden ajan.
 2. Siirretään komissiolle valta
 antaa 150 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jolla määritellään:
 a) toimityypit, joiden osalta
 hyväksyttävyyttä koskevien edellytysten noudattamista on jatkettava viimeisen
 maksun jälkeen; ja
 b) 1 kohdassa tarkoitettu ajanjakso.
 Komissio harjoittaa valtaansa
 suhteellisuusperiaatetta kaikilta osin noudattaen ja ottaen huomioon sen
 riskin, että asiaa koskevien YKP:n sääntöjen rikkominen uhkaa vakavasti meren
 elollisten luonnonvarojen kestävää hyödyntämistä siten, että pyydettävien
 lajien kannat palautetaan kestävän enimmäistuoton mahdollistavia tasoja
 suuremmiksi ja pidetään tämän kokoisina, asianomaisten kantojen kestävyyttä ja
 meriympäristön suojelua.
 III LUKU
 Hallinto- ja valvontajärjestelmät
 106 artikla
 Jäsenvaltioiden tehtävät
 Jäsenvaltioiden on varmistettava, että
 toimintaohjelmaa varten on perustettu sellainen hallinto- ja
 valvontajärjestelmä, jolla taataan selkeä tehtävien jako ja erottelu
 hallintoviranomaisen, maksajaviraston ja todentamisviranomaisen välillä.
 Jäsenvaltioiden on varmistettava, että järjestelmä toimii tehokkaasti koko
 ohjelmakauden ajan.
 107 artikla
 Toimivaltaiset viranomaiset
 1. Jäsenvaltion on nimettävä
 toimintaohjelmaa varten seuraavat viranomaiset:
 a) kyseisen ohjelman hallinnoinnista
 vastaava hallintoviranomainen, joka voi olla julkis- tai yksityisoikeudellinen
 kansallisella tai alueellisella tasolla toimiva elin taikka jäsenvaltio itse
 silloin, kun se huolehtii kyseisestä tehtävästä;
 b) jäljempänä 109 artiklassa tarkoitettu
 hyväksytty maksajavirasto;
 c) jäljempänä 112 artiklassa tarkoitettu
 todentamisviranomainen.
 2. Jäsenvaltioiden on
 määriteltävä selkeästi hallintoviranomaisen, maksajaviraston ja kestävän
 paikallisen kehittämisen yhteydessä 62 artiklassa tarkoitettujen paikallisten
 toimintaryhmien tehtävät tukikelpoisuuden ja valintaperusteiden soveltamisen
 sekä hankkeiden valintamenettelyn osalta.
 108 artikla
 Hallintoviranomainen
 1. Hallintoviranomainen on
 vastuussa ohjelman tehokkaasta, vaikuttavasta ja moitteettomasta hallinnosta ja
 toteutuksesta ja erityisesti seuraavista:
 a) sen varmistaminen, että käytössä on
 asianmukainen suojattu sähköinen järjestelmä ohjelman ja sen toteutuksen
 seurantaa ja arviointia varten tarvittavien tilastotietojen ja varsinkin
 määriteltyjen tavoitteiden saavuttamisen ja unionin prioriteettien täyttämisen
 seurannassa tarvittavien tietojen kirjaamiseksi, säilyttämiseksi,
 hallinnoimiseksi ja niistä raportoimiseksi;
 b) rahoitettaviksi valittuja toimia
 koskevien asianmukaisten tietojen, tuensaajaa ja itse toimea koskevat
 tärkeimmät piirteet mukaan lukien, toimittaminen komissiolle
 neljännesvuosittain;
 c) sen varmistaminen, että tuensaajat ja
 muut toimien toteuttamiseen osallistuvat elimet
 i) saavat tiedot niille tuen myöntämisestä
 aiheutuvista velvollisuuksista ja niillä on joko erillinen kirjanpito tai
 soveltuva kirjanpitokoodi kaikille toimeen liittyville taloustoimille;
 ii) ovat tietoisia vaatimuksista, jotka
 koskevat tietojen toimittamista hallintoviranomaiselle sekä tuotosten ja
 tulosten kirjaamista;
 d) sen varmistaminen, että [yhteisistä
 säännöksistä annetun asetuksen (EU) N:o [...]] 48 artiklassa tarkoitettu
 ennakkoarviointi on 131 artiklassa tarkoitetun arviointi- ja
 seurantajärjestelmän mukainen, tämän arvioinnin hyväksyminen ja sen toimittaminen
 komissiolle;
 e) sen varmistaminen, että [yhteisistä
 säännöksistä annetun asetuksen (EU) N:o [...]] 49 artiklassa tarkoitettu
 arviointisuunnitelma on laadittu, 140 artiklassa tarkoitetussa ohjelman
 jälkiarvioinnissa noudatetaan mainitussa artiklassa säädettyjä määräaikoja,
 nämä arvioinnit ovat 131 artiklassa tarkoitetun seuranta- ja
 arviointijärjestelmän mukaisia ja ne toimitetaan 136 artiklassa tarkoitetulle
 seurantakomitealle ja komissiolle;
 f) ohjelman toteuttamisen seurannassa sen
 erityiset tavoitteet ja prioriteetit huomioon ottaen tarvittavien tietojen ja
 asiakirjojen toimittaminen 136 artiklassa tarkoitetulle seurantakomitealle;
 g) 138 artiklassa tarkoitetun vuotuisen
 täytäntöönpanokertomuksen, seurantaa koskevat yhteenvetotaulukot mukaan lukien,
 laatiminen ja toimittaminen komissiolle 136 artiklassa tarkoitetun
 seurantakomitean antaman hyväksynnän jälkeen;
 h) sen varmistaminen, että maksajavirasto
 saa rahoitettaviksi valittujen toimien osalta kaikki tarvittavat tiedot
 erityisesti noudatetuista menettelyistä ja kaikista suoritetuista
 tarkastuksista ennen kuin maksut hyväksytään;
 i) ohjelman julkisuuden varmistaminen
 tiedottamalla mahdollisille tuensaajille, ammattialajärjestöille, talouselämän
 edustajille ja työmarkkinaosapuolille, miesten ja naisten välistä tasa-arvoa
 edistäville elimille sekä asianomaisille kansalaisjärjestöille,
 ympäristöjärjestöt mukaan lukien, ohjelman tarjoamista mahdollisuuksista ja
 säännöistä, jotka koskevat siitä saatavaa rahoitusta, sekä tiedottamalla
 tuensaajille unionin rahoitusosuudesta ja yleisölle unionin osuudesta
 ohjelmassa.
 2. Jäsenvaltio tai
 hallintoviranomainen voi nimetä yhden tai useamman välittävän elimen, alue- tai
 paikallisviranomaiset taikka kansalaisjärjestöt mukaan lukien, huolehtimaan
 toimintaohjelman hallinnosta tai toteutuksesta.
 3. Kun osa hallintoviranomaisen
 tehtävistä siirretään toiselle elimelle, hallintoviranomainen on edelleen
 täysin vastuussa kyseisten tehtävien tehokkaasta ja moitteettomasta hallinnosta
 ja täytäntöönpanosta. Hallintoviranomaisen on varmistettava, että on annettu
 tarvittavat säännökset, jotta toinen elin pystyy hankkimaan kaikki tarvittavat
 tiedot näiden tehtävien hoitamiseksi.
 109 artikla
 Maksajaviraston hyväksyminen
 ja sen hyväksynnän peruttaminen
 1. Maksajavirasto on
 jäsenvaltion viranomainen tai elin, joka vastaa menojen hallinnoinnista ja
 valvonnasta. Kyseisten tehtävien täytäntöönpano voidaan tukien maksua lukuun
 ottamatta siirtää toiselle.
 2. Jäsenvaltiot
 hyväksyvät maksajavirastoiksi viranomaisia tai elimiä, jotka täyttävät 111
 artiklan 2 kohdassa säädetyt komission vahvistamat hyväksymisperusteet.
 3. Hyväksytystä
 maksajavirastosta vastaavan henkilön on laadittava [yhteisistä säännöksistä
 annetun asetuksen (EU) N:o [...]] 75 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa
 luetellut tiedot.
 4. Jos hyväksytty maksajavirasto ei täytä tai ei enää täytä yhtä tai
 useampaa 2 kohdassa tarkoitettua hyväksymisperustetta, jäsenvaltion on
 peruutettava hyväksyntä, jollei maksajavirasto tee tarvittavia muutoksia
 ongelman merkittävyyden mukaan asetetussa määräajassa.
 5. Maksajavirastot hallinnoivat
 vastuulleen kuuluvaan julkiseen interventioon liittyviä toimia ja varmistavat
 niiden valvonnan, ja niillä on kokonaisvastuu näistä toimista.
 110 artikla
 Tuen maksaminen
 kokonaisuudessaan tuensaajille
 Tässä asetuksessa säädettyyn rahoitukseen
 liittyvät maksut suoritetaan tuensaajille kokonaisuudessaan, jollei unionin
 lainsäädännössä nimenomaisesti toisin säädetä.
 111 artikla
 Komission toimivalta
 Edellä 106 artiklassa säädetyn järjestelmän
 moitteettoman toiminnan varmistamiseksi siirretään komissiolle valta antaa
 delegoituja säädöksiä 150 artiklan mukaisesti seuraavista:
 a) maksajavirastojen hyväksynnän
 vähimmäisedellytykset, jotka koskevat sisäistä ympäristöä, valvontaa,
 tiedotusta ja viestintää, seurantaa, sekä hyväksynnän myöntämis- ja
 peruutusmenettelyn säännöt;
 b) maksajavirastojen hyväksynnän
 valvontaa ja tarkistusmenettelyä koskevat säännöt;
 c) maksajavirastojen velvoitteet niiden
 hallinto- ja valvontavastuiden sisällön osalta.
 112 artikla
 Todentamisviranomaiset
 1. Todentamisviranomainen
 on jäsenvaltion nimeämä julkinen tai yksityinen tarkastuselin, joka antaa
 lausunnon maksajaviraston tilinpäätöstietojen täydellisyyttä, täsmällisyyttä ja
 todenperäisyyttä, sen sisäisen valvontajärjestelmän asianmukaista toimintaa,
 tilien perustana olevien toimien laillisuutta ja sääntöjenmukaisuutta sekä
 moitteettoman varainhoidon periaatteen noudattamista koskevasta
 hallinnollisesta vahvistuslausumasta. Se on toiminnassaan riippumaton
 asianomaisesta maksajavirastosta, hallintoviranomaisesta ja maksajaviraston
 hyväksyneestä viranomaisesta.
 2. Siirretään
 komissiolle valta antaa 150 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa
 vahvistetaan yksityiskohtaiset säännöt todentamisviranomaisten asemasta, niiden
 erityistehtävistä, mukaan lukien tarkastukset, jotka niiden on tehtävä, sekä
 niistä todistuksista ja kertomuksista oheisasiakirjoineen, jotka niiden on
 laadittava.
 113 artikla
 Maksajavirastojen
 suorittamien maksujen hyväksyttävyys
 Edellä V osastossa tarkoitettuihin yhteistyössä
 hallinnoitaviin menoihin ja 92 artiklassa tarkoitettuun tekniseen apuun voidaan
 myöntää unionin rahoitusta vain, jos hyväksytty maksajavirasto on ne
 toteuttanut.
 IV LUKU
 Jäsenvaltioiden harjoittama valvonta
 114 artikla
 Jäsenvaltioiden tehtävät
 1. Jäsenvaltioiden on annettava
 kaikki EMKR:n yhteydessä tarvittavat lait, asetukset ja hallinnolliset
 määräykset sekä toteutettava muut tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen
 unionin taloudellisten etujen tehokkaan suojan ja erityisesti
 a) tarkastaakseen rahoitettujen toimien
 laillisuuden ja asianmukaisuuden, myös sen, että yhteisrahoitetut tuotteet ja
 palvelut on toimitettu ja että tuensaajat ovat maksaneet ilmoittamansa menot ja
 että ne ovat sovellettavan unionin ja kansallisten lainsäädännön,
 toimintaohjelman ja toimelle asetettujen tukiedellytysten mukaisia;
 b) varmistaakseen, että tosiasiallisesti
 syntyneiden tukikelpoisten kustannusten perusteella korvattavien toimien
 täytäntöönpanoon osallistuvilla tuensaajilla on käytössään joko erillinen
 kirjanpito tai soveltuva kirjanpitokoodi kaikille toimeen liittyville
 tapahtumille;
 c) ottaakseen käyttöön menettelyt, joilla
 varmistetaan, että kaikki menoja ja tarkastuksia koskevat asiakirjat, joita
 tarvitaan asianmukaisen jäljitysketjun turvaamiseksi, säilytetään [yhteisistä
 säännöksistä annetun asetuksen (EU) N:o [...]] 62 artiklan g alakohdan
 vaatimusten mukaisesti;
 d) tarjotakseen tehokkaan suojan petoksia
 vastaan, erityisesti hyvin riskialttiilla alueilla, siten että suojalla on
 ennalta ehkäisevä vaikutus, ottaen huomioon toimenpiteiden kustannukset, hyödyt
 ja niiden oikeasuhteisuus;
 e) ehkäistäkseen, havaitakseen ja
 korjatakseen väärinkäytökset ja petokset;
 f) soveltaakseen tehokkaita, varoittavia ja
 oikeasuhteisia rahoitusoikaisuja, joita tarvitaan unionin lainsäädännön tai
 kansallisen lainsäädännön mukaisesti;
 g) periäkseen takaisin aiheettomasti
 suoritetut maksut korkoineen ja tarvittaessa ryhtyäkseen oikeustoimiin.
 2. Jäsenvaltioiden on
 perustettava tehokkaat hallinto- ja valvontajärjestelmät tämän asetuksen
 noudattamisen varmistamiseksi.
 3. Edellä 1 kohdan a ja b
 alakohdassa tarkoitettujen velvollisuuksien noudattamiseksi jäsenvaltioiden
 käyttöön ottamiin järjestelmiin on sisällyttävä
 a) tuensaajan kutakin korvaushakemusta
 koskevat hallinnolliset tarkastukset;
 b) toimia koskevat, paikalla tehtävät
 tarkastukset.
 Paikalla tehtävien tarkastusten osalta vastaavan
 viranomaisen on tehtävä koko hakijamäärästä tarkastusotos, johon sisältyy
 tarvittaessa satunnaisotannalla valittu osa ja riskiotannalla valittu osa,
 jotta saadaan edustava virheprosentti ja samalla otokseen mukaan suurimmat
 virheet.
 4. Edellä 3 kohdan b alakohdan
 mukaisia yksittäisten toimien paikalla tehtäviä tarkastuksia voidaan tehdä
 otantaperiaatteella.
 5. Jos hallintoviranomainen on
 myös toimintaohjelman tuensaaja, 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuihin
 tarkastuksiin liittyvillä järjestelyillä on varmistettava tehtävien erottaminen
 riittävällä tavalla.
 6. Jäsenvaltioiden on
 ilmoitettava komissiolle 1, 2, 3 ja 5 kohdan mukaisesti annetuista säännöksistä
 ja kyseisten kohtien nojalla toteutetuista toimenpiteistä. Kaikkien
 edellytysten, joita jäsenvaltiot asettavat tässä asetuksessa säädettyjen
 edellytysten lisäksi, on oltava todennettavissa.
 7. Komissio voi vahvistaa
 täytäntöönpanosäädöksillä säännöt 1, 2, 3 ja 4 kohdan yhdenmukaisen
 soveltamisen varmistamiseksi. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 151
 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.
 8. Komissio antaa 150 artiklan
 mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa vahvistetaan 1 kohdan c alakohdassa
 tarkoitettuun jäljitysketjuun liittyviä järjestelyjä koskevat säännöt.
 115 artikla
 Aiheettomasti maksettujen
 maksujen takaisinperintä
 1. Edellä 114 artiklan 1 kohdan
 g alakohtaa sovellettaessa jäsenvaltioiden on perittävä takaisin aiheettomasti
 maksetut määrät ja tarvittaessa perittävä viivästyskorkoa. Jäsenvaltioiden on
 ilmoitettava tällaisista tapauksista komissiolle ja tiedotettava sille niihin
 liittyvien hallinnollisten ja oikeudellisten menettelyjen etenemisestä.
 2. Siirretään komissiolle valta
 antaa 150 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa vahvistetaan
 yksityiskohtaiset säännöt 1 kohdassa määritetyistä jäsenvaltioiden
 velvoitteista.
 116 artikla
 Väärinkäytökset
 1. Väärinkäytöksen tai muun
 noudattamatta jättämisen vuoksi aiheettomasti suoritettujen maksujen osalta
 jäsenvaltioiden on pyydettävä tuki takaisin tuensaajalta yhden vuoden kuluessa
 siitä, kun ensimmäinen merkki väärinkäytöksestä on havaittu, ja ilmoitettava
 vastaavat määrät maksajaviraston velallisluettelossa.
 2. Jos takaisinperintää ei toteuteta neljän vuoden kuluessa perintäpyynnön
 päivämäärästä tai kahdeksan vuoden kuluessa, jos perintäasia on viety
 kansalliseen tuomioistuimeen, takaisin perimättä olevasta tuesta aiheutuvista
 taloudellisista seurauksista vastaa asianomainen jäsenvaltio, sanotun
 kuitenkaan vaikuttamatta jäsenvaltion velvoitteeseen noudattaa
 perintämenettelyjä 115 artiklan mukaisesti.
 Jos takaisinperintämenettelyssä todetaan
 lopullisella hallinnollisella tai oikeudellisella päätöksellä, ettei värinkäytöstä
 ole tapahtunut, asianomaisen jäsenvaltion on ilmoitettava sille ensimmäisen
 alakohdan mukaisesti aiheutunut taloudellinen taakka kyseiselle rahastolle
 aiheutuneena menona.
 3. Asianmukaisesti
 perustelluissa tapauksissa jäsenvaltiot voivat jättää takaisinperinnän
 suorittamatta. Tällainen päätös voidaan tehdä vain, jos
 a) takaisinperinnästä aiheutuneet tai
 ennakoitavissa olevat kustannukset ovat yhteensä suuremmat kuin takaisin
 perittävä määrä; tai
 b) takaisinperintä
 osoittautuu mahdottomaksi velallisen tai väärinkäytöksestä oikeudellisesti
 vastuussa olevien henkilöiden maksukyvyttömyyden vuoksi, joka on todettu ja
 tunnustettu asianomaisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaisesti.
 Jos tämän kohdan
 ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu päätös tehdään ennen kuin takaisin
 perimättä olevaan määrään sovelletaan 2 kohdassa tarkoitettuja sääntöjä,
 takaisin perimättä olevasta tuesta aiheutuvat taloudelliset seuraukset katetaan
 unionin talousarviosta.
 4. Jäsenvaltioiden on merkittävä 2 kohdan soveltamisesta aiheutuneet
 niiden vastattavina olevat taloudelliset seuraukset vuotuiseen tilinpäätökseen,
 joka on toimitettava komissiolle 125 artiklan c alakohdan iii alakohdan mukaisesti. Komissio tarkistaa vuotuisen tilinpäätöksen ja päättää
 tarvittaessa muuttaa sitä täytäntöönpanosäädöksellä.
 5. Komissio voi päättää
 täytäntöönpanosäädöksillä jättää unionin rahoituksen ulkopuolelle unionin
 talousarvioon otetut määrät, jos
 a) jäsenvaltio ei ole noudattanut 1 kohdassa
 tarkoitettuja määräaikoja;
 b) se katsoo, että jäsenvaltion 3 kohdan
 nojalla tekemä päätös jättää takaisinperintä suorittamatta ei ole perusteltu;
 c) se katsoo, että väärinkäytöksen tai
 takaisinperinnän suorittamatta jättämisen syynä on kyseisen jäsenvaltion
 hallintoviranomaisesta tai muusta virallisesta elimestä johtuva väärinkäytös
 tai laiminlyönti.
 6. Ennen tässä artiklassa
 mainitun täytäntöönpanosäädöksillä hyväksyttävän päätöksen tekemistä on
 sovellettava 129 artiklan 6 kohdassa säädettyä menettelyä.
 117 artikla
 Jäsenvaltioiden tekemät
 rahoitusoikaisut
 1. Jäsenvaltiolla on
 ensisijainen vastuu väärinkäytösten tai muiden noudattamatta jättämisten
 tutkimisesta, tarvittavien rahoitusoikaisujen tekemisestä ja varojen
 takaisinperinnästä. Kun on kyse
 järjestelmästä aiheutuvasta väärinkäytöksestä, jäsenvaltion on laajennettava
 tutkimuksiaan siten, että ne kattavat kaikki toimet, joihin väärinkäytös on
 voinut vaikuttaa.
 2. Jäsenvaltion on tehtävä
 tarpeelliset rahoitusoikaisut, jotka liittyvät toimissa tai toimintaohjelmassa
 havaittuihin yksittäisiin tai järjestelmästä aiheutuviin väärinkäytöksiin tai
 muihin noudattamatta jättämisiin. Jäsenvaltion tekemät oikaisut käsittävät
 toimen tai toimintaohjelman julkisen rahoitusosuuden peruuttamisen kokonaan tai
 osittain. Jäsenvaltion on otettava huomioon väärinkäytösten luonne ja vakavuus
 sekä niistä EMKR:lle aiheutunut taloudellinen tappio, ja sen on tehtävä
 oikeasuhteinen oikaisu. Maksajaviraston on sisällytettävä rahoitusoikaisut sen
 tilivuoden tilinpäätökseen, jona peruuttamisesta päätetään.
 3. Kun kyseessä ovat 105 artiklan
 noudattamatta jättämiseen suoraan liittyviin menoihin sovellettavat
 rahoitusoikaisut, jäsenvaltioiden on tuensaajalle määrättävän oikaisun määrää
 päättäessään otettava huomioon YKP:n sääntöjen noudattamatta jättämisen
 vakavuus, YKP:n sääntöjen noudattamatta jättämisestä saatu taloudellinen hyöty
 tai EMKR:n rahoitusosuuden merkitys tuensaajan taloudelliselle toiminnalle.
 4. Edellä 1 kohdan mukaisesti
 peruutettu EMKR:n rahoitusosuus voidaan käyttää uudelleen kyseisessä
 toimintaohjelmassa, jollei 5 kohdasta muuta johdu.
 5. Rahoitusosuutta, joka on
 peruutettu 2 kohdan mukaisesti, ei saa käyttää uudelleen mihinkään oikaisun
 kohteena olleeseen toimeen tai sen kohteina olleisiin toimiin, tai jos
 rahoitusoikaisu tehdään järjestelmästä aiheutuvan väärinkäytöksen tai muun
 noudattamatta jättämisen vuoksi, mihinkään sellaiseen toimeen, johon
 järjestelmästä aiheutuva väärinkäytös tai muu noudattamatta jättäminen on
 vaikuttanut.
 V LUKU
 Komission harjoittama valvonta
 1 jakso
 Maksujen määräajan kulumisen ja maksatuksen keskeyttäminen
 118 artikla
 Maksun määräajan kulumisen
 keskeyttäminen
 [Yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen
 (EU) N:o [...]] 74 artiklan 1 kohdan a–c alakohdassa lueteltujen keskeyttämiseen
 johtavien seikkojen lisäksi [varainhoitoasetuksessa] tarkoitettu valtuutettu
 tulojen ja menojen hyväksyjä voi keskeyttää välimaksupyynnön maksumääräajan
 kulumisen enintään yhdeksällä kuukaudella, jos komissio on antanut
 täytäntöönpanosäädöksellä päätöksen, jossa todetaan, että on olemassa näyttöä,
 joka viittaa siihen, ettei jokin jäsenvaltio ole noudattanut yhteisen
 kalastuspolitiikan mukaisia velvollisuuksiaan, mikä voi vaikuttaa todennettuun
 menoilmoitukseen sisältyviin menoihin, joita välimaksupyyntö koskee.
 119 artikla
 Maksatuksen keskeyttäminen
 1. Komissio voi täytäntöönpanosäädöksellä
 keskeyttää toimintaohjelman välimaksut kokonaan tai osittain, jos
 a) toimintaohjelman hallinto- ja
 valvontajärjestelmässä on vakava puute, jonka osalta ei ole toteutettu
 korjaustoimenpiteitä;
 b) todennetun menoilmoituksen menot liittyvät
 vakavaan väärinkäytökseen tai muuhun noudattamatta jättämiseen, jota ei ole
 korjattu;
 c) jäsenvaltio ei ole toteuttanut
 tarvittavia toimia korjatakseen 118 artiklan mukaisen keskeyttämisen
 aiheuttavan tilanteen;
 d) seurantajärjestelmän laadussa ja luotettavuudessa
 on vakava puute;
 e) komissio on antanut
 täytäntöönpanosäädöksellä päätöksen, jossa todetaan, ettei jokin jäsenvaltio
 ole noudattanut yhteisen kalastuspolitiikan mukaisia velvollisuuksiaan.
 Tällainen noudattamatta jättäminen voi vaikuttaa todennettuun menoilmoitukseen
 sisältyviin menoihin, joita välimaksupyyntö koskee;
 f) [yhteisistä säännöksistä] annetun
 asetuksen 17 artiklan 5 kohdassa ja 20 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut
 edellytykset täyttyvät.
 2. Komissio voi
 täytäntöönpanosäädöksellä päättää keskeyttää välimaksut kokonaan tai osittain
 sen jälkeen, kun se on antanut jäsenvaltiolle mahdollisuuden esittää
 huomautuksensa kahden kuukauden määräajassa. Komissio voi vahvistaa sitä
 maksujen osaa, joka voidaan keskeyttää, koskevat yksityiskohtaiset säännöt 151
 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun tarkastelumenettelyn mukaisesti annettavin
 täytäntöönpanosäädöksin. Näiden määrien on oltava oikeassa suhteessa
 jäsenvaltion puutteen, väärinkäytöksen tai noudattamatta jättämisen luonteeseen
 ja merkittävyyteen.
 3. Komissio päättää
 täytäntöönpanosäädöksellä lopettaa kaikkia välimaksuja tai niiden osaa koskevan
 keskeytyksen, kun jäsenvaltio on toteuttanut keskeytyksen lopettamiseksi
 tarvittavat toimenpiteet. Jollei jäsenvaltio toteuta tällaisia toimenpiteitä,
 komissio voi antaa täytäntöönpanosäädöksellä päätöksen soveltaa 128 artiklan
 mukaisesti ja 129 artiklassa kuvattua menettelyä noudattaen rahoitusoikaisuja
 peruuttamalla toimintaohjelmalle myönnetyn unionin rahoitusosuuden kokonaan tai
 osittain.
 120 artikla
 Komission toimivalta
 1. Siirretään
 komissiolle valta antaa 150 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa
 määritellään 118 artiklassa ja 119 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitetut
 noudattamatta jättämiset, mukaan lukien luettelo YKP:n säännöksistä, jotka ovat
 oleellisia meren elollisten luonnonvarojen säilyttämistä varten.
 2. Komissio
 voi vahvistaa maksujen määräajan kulumisen ja maksatuksen keskeyttämiseen
 sovellettavaa menettelyä koskevat yksityiskohtaiset säännöt
 täytäntöönpanosäädöksin. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 151 artiklan
 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.
 2 jakso
 Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen sekä rahoitusoikaisut
 121 artikla
 Komission paikalla tekemät
 tarkastukset
 1. Jäsenvaltioiden kansallisten
 lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten tai perussopimuksen 287
 artiklan mukaisesti toteuttamia tarkastuksia ja mitä tahansa perussopimuksen
 322 artiklan nojalla toteutettavia tarkastuksia rajoittamatta komissio voi
 järjestää jäsenvaltioissa paikalla tehtäviä tarkastuksia erityisesti seuraavien
 seikkojen tarkistamiseksi:
 a) hallinnollisten käytänteiden
 yhdenmukaisuus unionin sääntöjen kanssa;
 b) tarvittavien tositteiden olemassaolo ja
 niiden vastaavuus EMKR:stä rahoitettujen toimien kanssa;
 c) ehdot, joita noudattaen EMKR:stä
 rahoitetut toimet toteutetaan ja tarkastetaan.
 2. Henkilöiden, jotka komissio
 on valtuuttanut tekemään tarkastuksia paikalla, tai saamiensa valtuuksien
 puitteissa toimivan komission henkilöstön on voitava saada tutustua tilikirjoihin
 ja kaikkiin muihin EMKR:stä rahoitettavia menoja koskeviin asiakirjoihin, myös
 sähköisessä muodossa laadittuihin tai saatuihin ja tässä muodossa
 säilytettäviin asiakirjoihin ja metatietoihin.
 3. Paikalla tehtävien
 tarkastusten tekemistä koskevat valtuudet eivät vaikuta sellaisten kansallisten
 säännösten soveltamiseen, joilla tiettyjen toimien suorittaminen varataan
 kansallisessa lainsäädännössä nimetyille viranomaisille. Komission valtuuttamat
 henkilöt eivät esimerkiksi saa osallistua yksityisissä tiloissa suoritettaviin
 käynteihin tai kyseisen jäsenvaltion lainsäädäntöön perustuvaan epäiltyjen
 viralliseen kuulusteluun. Heillä on kuitenkin oltava mahdollisuus saada
 käyttöönsä tällä tavoin hankittuja tietoja.
 4. Komissio ilmoittaa paikalla
 tehtävästä tarkastuksesta hyvissä ajoin etukäteen jäsenvaltiolle, jota
 tarkastus koskee, tai jäsenvaltiolle, jonka alueella tarkastus tehdään.
 Asianomaisen jäsenvaltion virkamiehet saavat osallistua näihin tarkastuksiin.
 5. Asianomaisen jäsenvaltion
 toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä komission pyynnöstä ja asianomaisen
 jäsenvaltion suostumuksella tässä asetuksessa tarkoitetuille toimille
 lisätarkastuksia tai -selvityksiä. Komission henkilöstö tai komission
 valtuuttamat henkilöt voivat osallistua tällaisiin tarkastuksiin.
 6. Komissio voi tarkastusten
 tehostamiseksi pyytää asianomaisen jäsenvaltion suostumuksella sen
 viranomaisilta apua tiettyihin tarkastuksiin tai selvityksiin.
 7. Komissio voi vahvistaa 151
 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen
 hyväksytyillä täytäntöönpanosäädöksillä säännöt, joita sovelletaan 5 ja 6
 kohdassa tarkoitettuja lisätarkastuksia tehtäessä noudatettaviin menettelyihin.
 122 artikla
 Tietojen saatavuus
 1. Jäsenvaltioiden
 on annettava komission käyttöön kaikki EMKR:n asianmukaisen toiminnan kannalta
 tarpeelliset tiedot ja toteutettava kaikki toimenpiteet, jotka saattavat
 helpottaa tarkastuksia, joiden komissio arvioi olevan tarpeen unionin
 rahoituksen hallinnoinnissa, paikalla tehtävät tarkastukset mukaan lukien.
 2. Jäsenvaltioiden
 on annettava komissiolle tämän pyynnöstä tiedoksi lait, asetukset ja
 hallinnolliset määräykset, jotka ne ovat antaneet yhteiseen
 kalastuspolitiikkaan liittyvien unionin säädösten panemiseksi täytäntöön, siltä
 osin kuin kyseisillä asiakirjoilla on taloudellisia vaikutuksia EMKR:ään.
 3. Jäsenvaltioiden on annettava
 komission käyttöön kaikki tiedot todetuista väärinkäytöksistä ja
 petosepäilyistä sekä kyseisten väärinkäytösten ja petosten vuoksi aiheettomasti
 maksettujen määrien takaisinperimiseksi 116 artiklan nojalla toteutetuista
 toimista.
 123 artikla
 Asiakirjojen saatavuus
 Hyväksyttyjen maksajavirastojen on
 säilytettävä suoritettuja maksuja koskevat tositteet ja unionin lainsäädännössä
 säädettyjen hallinnollisten ja fyysisten tarkastusten tekemiseen liittyvät
 asiakirjat ja annettava asiakirjat ja tiedot komission käyttöön.
 Jos asiakirjat ovat menojen hyväksymisestä
 vastaavan, maksajaviraston antamalla valtuutuksella toimivan viranomaisen
 hallussa, kyseisen viranomaisen on toimitettava hyväksytylle maksajavirastolle
 kertomukset tehtyjen tarkastusten lukumäärästä ja sisällöstä sekä tarkastusten
 tulosten perusteella toteutetuista toimenpiteistä.
 124 artikla
 Tilien tarkastaminen ja
 hyväksyminen
 1. Komissio
 päättää hyväksyttyjen maksajavirastojen tilien tarkastamisesta ja
 hyväksymisestä 125 artiklan c alakohdan mukaisesti toimitettujen tietojen
 perusteella täytäntöönpanosäädöksillä ennen kyseistä varainhoitovuotta
 seuraavan vuoden huhtikuun 30 päivää.
 2. Edellä 1
 kohdassa tarkoitettu tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskeva päätös koskee
 toimitettujen tilinpäätösten täydellisyyttä, täsmällisyyttä ja
 todenperäisyyttä. Päätös ei rajoita 128 artiklan nojalla myöhemmin annettavien
 päätösten soveltamista.
 125 artikla
 Tietojen toimittaminen
 Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle
 seuraavat tiedot, ilmoitukset ja asiakirjat:
 a) hyväksyttyjen maksajavirastojen
 osalta
 i) sen hyväksymisasiakirja;
 ii) sen tehtävät;
 iii) mahdollinen hyväksynnän peruuttaminen;
 b) todentamisviranomaisen osalta
 i) sen nimi;
 ii) sen osoitetiedot;
 c) rahoitettuihin toimiin liittyvien
 toimenpiteiden osalta
 i) myös maksupyyntöinä toimivat hyväksytyn
 maksajaviraston allekirjoittamat menoilmoitukset vaadittuine tietoineen;
 ii) vuoden aikana tehtäviä menoilmoituksia
 koskevat arviot ajantasaistettuina ja seuraavaa varainhoitovuotta koskevien
 menoilmoitusten ennakkoarviot;
 iii) hallinnollinen vahvistuslausuma ja
 hyväksyttyjen maksajavirastojen vuotuiset tilinpäätökset;
 iv) yhteenveto kaikista käytettävissä
 olevista tuloksista, jotka on saatu suoritetuissa tarkastuksissa.
 126 artikla
 Luottamuksellisuus
 Jäsenvaltiot ja komissio toteuttavat kaikki
 tarvittavat toimet taatakseen tämän asetuksen nojalla paikalla tehtyjen
 tarkastusten tai tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä ilmoitettujen
 tai saatujen tietojen luottamuksellisuuden.
 Näihin tietoihin sovelletaan komission paikan
 päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen
 taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten
 estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (Euratom,
 EY) N:o 2185/96[36]
 8 artiklassa mainittuja periaatteita.
 127 artikla
 Komission toimivalta
 Komissio voi antaa täytäntöönpanosäädöksillä
 säännöt, jotka koskevat seuraavia:
 a) muoto, sisältö, aikataulut,
 määräajat ja järjestelyt, jotka koskevat seuraavien asiakirjojen toimittamista
 komissiolle tai saattamista komission käyttöön:
 i) menoilmoitukset ja menoennusteet sekä
 niiden päivitykset, käyttötarkoitukseensa sidotut tulot mukaan lukien;
 ii) hallinnollinen vahvistuslausuma ja
 maksajaviraston tilinpäätös sekä kaikki käytettävissä olevat tulokset
 suoritetuista tarkastuksista;
 iii) tilien todentamiskertomukset;
 iv) hyväksyttyjen maksajavirastojen ja
 todentamisviranomaisten tunnistetiedot;
 v) EMKR:stä rahoitettavien menojen huomioon
 ottamista ja maksamista koskevat järjestelyt;
 vi) ilmoitukset rahoitusoikaisuista, joita
 jäsenvaltiot ovat tehneet toimien tai toimintaohjelman yhteydessä, sekä
 yhteenvedot jäsenvaltioiden väärinkäytösten vuoksi aloittamista takaisinperintämenettelyistä;
 vii) tiedot komission taloudellisten etujen
 suojaamiseksi toteutetuista toimenpiteistä;
 b) järjestelyt, jotka koskevat tietojen
 ja asiakirjojen vaihtoa komission ja jäsenvaltioiden välillä sekä
 tietojärjestelmien käyttöönottoa, mukaan lukien järjestelmillä käsiteltävien
 tietojen tyyppi, muoto ja sisältö sekä niiden säilyttämistä koskevat säännöt;
 c) tietojen, asiakirjojen, tilastojen
 ja kertomusten antaminen tiedoksi komissiolle jäsenvaltioiden toimesta sekä
 tähän liittyvät määräajat ja menetelmät;
 d) yhteistyötä koskevat velvoitteet,
 jotka jäsenvaltioiden on täytettävä 121 ja 122 artiklan panemiseksi täytäntöön.
 Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 151
 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.
 128 artikla
 Komission tekemät
 rahoitusoikaisut ja rahoitusoikaisujen perusteet
 1. [Yhteisistä säännöksistä]
 annetun asetuksen 20 artiklan 4 kohdassa ja 77 artiklassa mainittujen tapausten
 ohella komissio tekee rahoitusoikaisuja täytäntöönpanosäädöksillä peruuttamalla
 toimintaohjelmalle myönnetyn unionin rahoitusosuuden kokonaan tai osittain, jos
 se tarvittavan tutkinnan jälkeen päätyy siihen, että
 a) toimintaohjelman hallinto- ja
 valvontajärjestelmässä on vakava puute, joka on vaarantanut ohjelmaan jo
 maksetun unionin rahoitusosuuden;
 b) todennettuun menoilmoitukseen sisältyvät
 menot ovat sääntöjenvastaisia tai niihin liittyy muu noudattamatta jättämistä
 koskeva tapaus, eikä jäsenvaltio ole oikaissut niitä ennen tässä kohdassa
 tarkoitetun oikaisumenettelyn aloittamista;
 c) jäsenvaltio ei ole täyttänyt 117 artiklan
 mukaisia velvoitteitaan ennen tässä kohdassa tarkoitetun oikaisumenettelyn
 aloittamista;
 d) jäsenvaltio on jättänyt noudattamatta
 todennettuun menoilmoitukseen sisältyvien menojen osalta YKP:n sääntöjä, jotka
 ovat oleellisia meren elollisten luonnonvarojen säilyttämistä varten.
 2. Kun kyseessä ovat 1 kohdan a,
 b ja c alakohdassa tarkoitetut tapaukset, komissio tekee rahoitusoikaisunsa
 havaittujen yksittäisten väärinkäytösten tai muiden yksittäisten noudattamatta
 jättämisten perusteella ja ottaen huomioon sen, onko väärinkäytös tai
 noudattamatta jättäminen järjestelmästä aiheutuva. Jos EMKR:stä veloitettujen
 sääntöjenvastaisten menojen tarkka laskeminen ei ole mahdollista, komissio
 soveltaa kiinteämääräistä tai ekstrapoloitua rahoitusoikaisua.
 3. Kun kyseessä ovat 1 kohdan b
 alakohdassa tarkoitetut tapaukset silloin, kun ei ole noudatettu 105 artiklaa,
 tai 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetut tapaukset, komissio tekee
 rahoitusoikaisunsa ainoastaan YKP:n sääntöjen noudattamatta jättämiseen suoraan
 liittyvien menojen perusteella. Komissio päättää oikaisun määrän ottaen
 huomioon jäsenvaltion tai tuensaajan YKP:n sääntöjen suhteen toteuttaman
 noudattamatta jättämisen vakavuuden, YKP:n sääntöjen noudattamatta jättämisestä
 saadun taloudellisen hyödyn tai EMKR:n rahoitusosuuden merkityksen tuensaajan
 taloudelliselle toiminnalle.
 4. Jos YKP:n sääntöjen
 noudattamatta jättämiseen liittyvien menojen tarkka laskeminen ei ole
 mahdollista, komissio soveltaa kiinteämääräistä tai ekstrapoloitua
 rahoitusoikaisua 6 kohdan a alakohdan mukaisesti.
 5. Kun komissio perustaa
 kantansa muiden kuin omien yksiköidensä tilintarkastajien toteamiin seikkoihin,
 se tekee omat johtopäätöksensä niiden taloudellisista seurauksista
 tarkasteltuaan asianomaisen jäsenvaltion 117 artiklan mukaisesti
 toteuttamia toimenpiteitä, 125 artiklan c alakohdan mukaista ilmoitusta ja
 jäsenvaltioiden mahdollisesti antamia vastineita.
 6. Siirretään komissiolle valta
 antaa delegoituja säädöksiä 150 artiklan mukaisesti seuraavien osalta:
 a) kiinteämääräisten tai ekstrapoloitujen
 rahoitusoikaisujen tapauksessa sovellettavat rahoitusoikaisun suuruuden
 määrittämisperusteet;
 b) luettelo 1 kohdan d alakohdassa
 tarkoitetuista YKP:n säännöksistä, jotka ovat oleellisia meren elollisten
 luonnonvarojen säilyttämistä varten.
 129 artikla
 Menettely
 1. Ennen rahoitusoikaisua
 koskevan päätöksen tekemistä täytäntöönpanosäädöksillä komissio panee
 menettelyn vireille ilmoittamalla jäsenvaltiolle alustavat päätelmänsä ja
 pyytämällä jäsenvaltiota toimittamaan huomautuksensa kahden kuukauden kuluessa.
 2. Kun komissio ehdottaa
 ekstrapolaatioon perustuvaa tai kiinteämääräistä rahoitusoikaisua,
 jäsenvaltiolle on annettava mahdollisuus kyseisiä aineistoja tutkimalla
 osoittaa, ettei väärinkäytös tai muu noudattamatta jättäminen, YKP:n sääntöjen
 noudattamatta jättäminen mukaan lukien, tosiasiassa ole niin laaja kuin
 komissio arvioi. Sovittuaan asiasta komission kanssa jäsenvaltio voi rajoittaa
 tämän tutkimuksen laajuuden aiheelliseen aineiston osaan tai otokseen.
 Aineistojen tutkimiseen varattu aika saa asianmukaisesti perusteltuja tapauksia
 lukuun ottamatta olla enintään toiset kaksi kuukautta 1 kohdassa tarkoitetun
 kahden kuukauden määräajan jälkeen.
 3. Komissio ottaa huomioon
 kaikki jäsenvaltion 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen määräaikojen kuluessa
 toimittamat todisteet.
 4. Jos jäsenvaltio ei hyväksy
 komission alustavia päätelmiä, komissio kutsuu jäsenvaltion järjestämäänsä
 kuulemiseen, jotta varmistetaan, että kaikki asiaankuuluvat tiedot ja huomautukset
 ovat käytettävissä rahoitusoikaisun soveltamista koskevien komission päätelmien
 perustana.
 5. Rahoitusoikaisujen
 soveltamista varten komissio antaa täytäntöönpanosäädöksillä päätöksen kuuden
 kuukauden kuluessa kuulemisesta tai lisätietojen vastaanottamisesta, jos
 jäsenvaltion kanssa on kuulemisen perusteella sovittu kyseisten lisätietojen
 toimittamisesta. Komissio ottaa
 huomioon kaikki menettelyn kuluessa toimitetut tiedot ja huomautukset. Jos
 kuulemista ei pidetä, kuuden kuukauden määräaika alkaa kahden kuukauden
 kuluttua päivästä, jona komissio lähetti kutsun kuulemiseen.
 6. Jos komissio tai Euroopan
 tilintarkastustuomioistuin havaitsee komissiolle lähetettyyn tilinpäätökseen
 vaikuttavia väärinkäytöksiä, niihin perustuvalla rahoitusoikaisulla pienennetään
 toimintaohjelmaan osoitettua EMKR:n tukea.
 130 artikla
 Jäsenvaltioiden
 velvollisuudet
 Komission tekemä rahoitusoikaisu ei vaikuta
 jäsenvaltion velvollisuuteen periä varat takaisin 117 artiklan
 2 kohdan mukaisesti eikä jäsenvaltion velvollisuuteen periä
 perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki neuvoston
 asetuksen (EY) N:o 659/1999[37]
 14 artiklan mukaisesti.
 VI LUKU
 Seuranta, arviointi, tiedottaminen ja viestintä
 1 jakso
 SEURANTA- JA ARVIOINTIJÄRJESTELMÄN PERUSTAMINEN JA TAVOITTEET
 131 artikla
 Seuranta- ja
 arviointijärjestelmä
 1. Perustetaan yhteistyössä
 hallinnoitavia EMKR:n toimia varten yhteinen seuranta- ja arviointijärjestelmä
 EMKR:n tuloksellisuuden mittaamista varten. Tehokkaan tulosmittauksen
 varmistamiseksi siirretään komissiolle valta antaa tuloskehyksen sisällöstä ja
 rakenteesta delegoituja säädöksiä 150 artiklan mukaisesti.
 2. EMKR:n vaikutusta mitataan
 suhteessa 6 artiklassa tarkoitettuihin unionin prioriteetteihin.
 Komissio määrittelee täytäntöönpanosäädöksillä
 joukon näihin unionin prioriteetteihin liittyviä indikaattoreita. Nämä
 täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 151 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua
 tarkastelumenettelyä noudattaen.
 3. Jäsenvaltioiden on
 toimitettava komissiolle kaikki tarvittavat tiedot kyseisten toimenpiteiden
 seurantaa ja arviointia varten. Komissio ottaa huomioon tiedon tarpeet ja
 mahdollisten tietolähteiden väliset synergiat ja erityisesti niiden käytön
 tilastointitarkoituksiin, jos se on tarkoituksenmukaista. Komissio hyväksyy
 täytäntöönpanosäädöksillä säännöt tiedoista, jotka jäsenvaltioiden on
 lähetettävä, sekä tiedon tarpeista ja mahdollisten tietolähteiden välisistä
 synergioista. Kyseiset täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 151 artiklan 3
 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.
 4. Komissio antaa joka neljäs
 vuosi Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän artiklan
 täytäntöönpanosta. Ensimmäinen kertomus on annettava viimeistään 31 päivänä
 joulukuuta 2017.
 132 artikla
 Tavoitteet
 Seuranta- ja arviointijärjestelmän tavoitteena
 on
 a) osoittaa meri- ja kalastuspolitiikan
 edistyminen ja saavutukset sekä arvioida EMKR:n toimien vaikutusta,
 vaikuttavuutta, tehokkuutta ja asianmukaisuutta;
 b) parantaa meri- ja kalastuspolitiikan
 tuen kohdentamista;
 c) tukea seurantaan ja arviointiin
 liittyvää yhteistä oppimisprosessia;
 d) tuottaa luotettavia, näyttöön
 perustuvia EMKR:n toimien arviointeja, jotka tukevat päätöksentekoprosessia.
 2 jakso
 TEKNISET SÄÄNNÖKSET
 133 artikla
 Yhteiset indikaattorit
 1. Edellä 131 artiklassa
 säädetyn seuranta- ja arviointijärjestelmän yhteydessä on sovittava sellaisten
 kuhunkin ohjelmaan sovellettavien yhteisten indikaattorin luettelosta, jotka
 liittyvät alkutilanteeseen sekä ohjelman rahoituksen toteuttamiseen,
 tuotoksiin, tuloksiin ja vaikutuksiin, jotta tiedot on mahdollista yhdistää
 yhteisön tasolla.
 2. Yhteisten indikaattorien on
 liityttävä 6 artiklassa mainittujen unionin prioriteettien mukaisesti
 toimintaohjelmissa vahvistettuihin välitavoitteisiin ja tavoitteisiin. Yhteisiä
 indikaattoreita on käytettävä [yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen (EU)
 N:o [...]] 19 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa tuloskehyksessä, ja niiden avulla
 on voitava mitata politiikan täytäntöönpanon edistymistä, tehokkuutta ja
 vaikuttavuutta verrattuna unionin tavoitteisiin kansallisella ja
 ohjelmatasolla.
 134 artikla
 Sähköinen tietojärjestelmä
 1. Seurannassa ja arvioinnissa
 tarvittavat ohjelman toteutusta, kutakin rahoitettavaksi valittua toimea ja
 päätettyä toimea koskevat tärkeimmät tiedot, tuensaajaa ja hanketta koskevat
 tärkeimmät piirteet mukaan lukien, on talletettava ja säilytettävä sähköisesti.
 2. Komissio varmistaa, että
 käytössä on asianmukainen suojattu sähköinen järjestelmä tärkeimpien tietojen
 tallettamiseksi, säilyttämiseksi ja hallinnoimiseksi sekä seurannasta ja arvioinnista
 raportoimiseksi.
 135 artikla
 Tietojen toimittaminen
 EMKR:n mukaista tukea saavien tuensaajien,
 paikalliset toimintaryhmät mukaan lukien, on toimitettava
 hallintoviranomaiselle ja/tai nimetyille arvioijille taikka muille elimille,
 joille näiden tehtävien suorittaminen on siirretty, kaikki tarvittavat tiedot
 ohjelman seurannan ja arvioinnin mahdollistamiseksi erityisesti tiettyjen
 tavoitteiden ja prioriteettien täyttämisen osalta.
 3 jakso
 Seuranta
 136 artikla
 Seurantamenettelyt
 1. Edellä 108 artiklassa
 tarkoitetun hallintoviranomaisen ja [yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen
 (EU) N:o [...]] 41 artiklassa tarkoitetun seurantakomitean on seurattava ohjelman
 toteutuksen laatua.
 2. Hallintoviranomaisen ja
 seurantakomitean on toteutettava toimintaohjelman seuranta rahoitusta, tuotosta
 ja tavoitteita koskevien indikaattoreiden perusteella.
 137 artikla
 Seurantakomitean tehtävät
 [Yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen
 (EU) N:o [...]] 43 artiklassa säädettyjen tehtävien ohella seurantakomitean on
 tarkistettava toimintaohjelman tuloksellisuus ja sen toteutuksen vaikuttavuus.
 Sitä varten
 a) seurantakomiteaa on kuultava
 rahoitettavien toimien valintaperusteista neljän kuukauden kuluessa ohjelman
 hyväksymispäätöksestä ja sen on annettava asiasta lausuntonsa; valintaperusteita
 on tarkistettava ohjelmasuunnittelun tarpeita vastaavasti;
 b) seurantakomitean on tarkasteltava
 toimia ja tuotoksia suhteessa ohjelman arviointisuunnitelmaan;
 c) seurantakomitean on tarkasteltava
 ennakkoehtojen täyttämiseen liittyviä ohjelman toimia;
 d) seurantakomitean on tarkasteltava
 vuosittaisia täytäntöönpanokertomuksia ja hyväksyttävä ne ennen niiden
 toimittamista komissiolle;
 e) seurantakomitean on tarkasteltava
 toimia, joilla edistetään miesten ja naisten välistä tasa-arvoa, yhtäläisiä
 mahdollisuuksia ja syrjimättömyyttä, vammaisten mahdollisuudet mukaan lukien;
 f) seurantakomiteaa ei tarvitse kuulla
 23 artiklassa tarkoitetusta tiedonkeruuta koskevasta vuotuisesta työohjelmasta.
 138 artikla
 Vuotuinen
 täytäntöönpanokertomus
 1. Jäsenvaltioiden on
 toimitettava toimintaohjelman edellisen kalenterivuoden täytäntöönpanoa koskeva
 vuotuinen täytäntöönpanokertomus komissiolle viimeistään 31 päivänä toukokuuta
 2016 ja tämän jälkeen vuosittain viimeistään 31 päivänä toukokuuta, vuoden 2023
 loppuun asti. Vuonna 2016 toimitetun kertomuksen on katettava kalenterivuodet
 2014 ja 2015.
 2. Sen lisäksi, mitä [yhteisistä
 säännöksistä annetun asetuksen (EU) N:o [...]] 44 artiklassa säädetään,
 vuotuisiin täytäntöönpanokertomuksiin on sisällytettävä
 a) tiedot toimenpidekohtaisista
 rahoitussitoumuksista ja menoista;
 b) yhteenveto arviointisuunnitelman
 yhteydessä toteutetuista toimista;
 c) tiedot 105 artiklassa säädettyjen
 pysyvyyttä koskevien edellytysten laiminlyömisestä ja jäsenvaltioiden
 toteuttamat korjaavat toimet, 117 artiklan 2 kohdan mukaiset tarpeelliset
 rahoitusoikaisut mukaan lukien.
 3. Sen lisäksi, mitä [yhteisistä
 säännöksistä annetun asetuksen (EU) N:o [...]] 44 artiklassa säädetään vuosina
 2017 ja 2019 toimitettaviin vuotuisiin täytäntöönpanokertomuksiin on myös
 sisällytettävä arvio siitä, miten hyvin yhdennetty lähestymistapa on onnistuttu
 varmistamaan käytettäessä EMKR:ää ja muita EU:n rahoitusvälineitä, myös
 paikallisia kehittämisstrategioita, alueellisen kehittämisen tukemiseen, ja
 toimintaohjelmaan sisältyvän kunkin prioriteetin tavoitteiden saavuttamista
 koskevat havainnot.
 4. Komissio antaa
 täytäntöönpanosäädöksillä vuotuisten täytäntöönpanokertomusten muotoa ja
 esittämistä koskevat säännöt. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 151
 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.
 4 jakso
 Arviointi
 139 artikla
 Yleiset säännökset
 1. Komissio vahvistaa
 täytäntöönpanosäädöksillä [yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen (EU) N:o
 [...]] 48 artiklassa tarkoitettuun ennakkoarviointikertomukseen ja 50 artiklassa
 tarkoitettuun jälkiarviointikertomukseen sisällytettävät tiedot sekä
 [yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen (EU) N:o [...]] 49 artiklassa
 tarkoitettua arviointisuunnitelmaa koskevat vähimmäisvaatimukset. Nämä
 täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 151 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua
 tarkastelumenettelyä noudattaen.
 2. Jäsenvaltioiden on
 varmistettava, että arvioinnit ovat 131 artiklan mukaisesti hyväksytyn yhteisen
 arviointijärjestelmän mukaisia, järjestettävä tarvittavien tietojen tuottaminen
 ja kerääminen sekä toimitettava seurantajärjestelmään sisältyviä erilaisia
 tietoja arvioijille.
 3. Jäsenvaltiot asettavat
 arviointikertomukset saataville internetissä ja komissio unionin
 verkkosivustolla.
 140 artikla
 Ennakkoarviointi
 Jäsenvaltioiden on varmistettava, että
 ennakkoarvioija osallistuu jo varhaisessa vaiheessa EMKR:n ohjelman
 kehittämisprosessiin, mukaan lukien 20 artiklan 1 kohdan b alakohdassa
 tarkoitetun analyysin kehittäminen, ohjelman toimenpidelogiikan suunnitteluun
 ja ohjelman tavoitteiden vahvistamiseen.
 141 artikla
 Jälkiarviointi
 [Yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen
 (EU) N:o [...]] 50 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on laadittava
 toimintaohjelmasta jälkiarviointikertomus. Tämä kertomus on toimitettava
 komissiolle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2023.
 142 artikla
 Arviointien yhteenvedot
 Komissio vastaa ennakko- ja
 jälkiarviointikertomuksista unionin tasolla laadittavista yhteenvedoista.
 Arviointikertomusten yhteenvedot on saatava päätökseen viimeistään asianomaisten
 arviointien toimittamista seuraavan vuoden 31 päivänä joulukuuta.
 5 jakso
 Tiedottaminen ja viestintä
 143 artikla
 Tiedottaminen ja
 julkistaminen
 1. Maksajavirasto
 vastaa yhdessä hallintoviranomaisen kanssa 108 artiklan 1 kohdan i alakohdan
 mukaisesti seuraavista tehtävistä:
 a) huolehtii, että perustetaan yksi
 keskitetty verkkosivusto tai yksi keskitetty verkkoportaali, jossa on tietoa
 kunkin jäsenvaltion toimintaohjelmasta ja linkit niihin;
 b) tiedottaa mahdollisille tuensaajille
 toimintaohjelman tarjoamista rahoitusmahdollisuuksista;
 c) tekee EMKR:n roolia ja saavutuksia
 tunnetuksi unionin kansalaisten keskuudessa järjestämällä tiedotus- ja
 viestintätoimia, joiden aiheina ovat kumppanuussopimusten, toimintaohjelmien ja
 toimien tulokset ja vaikutukset.
 2. EMKR:n
 tuen avoimuuden varmistamiseksi jäsenvaltioiden on pidettävä yllä luetteloa,
 joka sisältää toimet csv- tai xml-muodossa; luetteloon on oltava pääsy
 keskitetystä verkkosivustosta tai keskitetystä verkkoportaalista, ja siinä on
 esitettävä luettelo ja yhteenveto toimintaohjelmista.
 Toimet käsittävää luetteloa on päivitettävä
 vähintään joka kolmas kuukausi.
 Liitteessä IV vahvistetaan vähimmäistiedot, jotka
 on esitettävä toimista laaditussa luettelossa, mukaan lukien 28, 37, 45, 54 ja
 56 artiklan mukaisia toimia koskevat erityistiedot.
 3. Liitteessä
 IV vahvistetaan yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat yleisöön kohdistuvia
 tiedotus- ja julkisuustoimenpiteitä sekä hakijoihin ja tuensaajiin kohdistuvia
 tiedotustoimenpiteitä.
 4. Komissio
 vahvistaa toimia koskevien tiedotus- ja julkisuustoimenpiteiden tekniset seikat
 sekä symbolin laatimista koskevat ohjeet ja standardivärien määritelmän
 täytäntöönpanosäädöksillä 151 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa
 menettelyä noudattaen.
 VII OSASTO
 TÄYTÄNTÖÖNPANO SUORAN HALLINNOINNIN PUITTEISSA
 I LUKU
 Yleiset säännökset
 144 artikla
 Soveltamisala
 Tätä osastoa sovelletaan VI osastossa
 tarkoitettuihin suoran hallinnoinnin puitteissa rahoitettaviin toimenpiteisiin.
 II LUKU
 Valvonta
 145 artikla
 Unionin taloudellisten etujen
 suojaaminen
 1. Komissio varmistaa
 asianmukaisin toimenpitein, että tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavia
 toimia toteutettaessa unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, lahjontaa
 ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla
 tarkastuksilla ja, jos väärinkäytöksiä havaitaan, perimällä aiheettomasti
 maksetut määrät takaisin sekä soveltuvin osin käyttämällä tehokkaita,
 oikeasuhteisia ja ennalta ehkäiseviä seuraamuksia.
 2. Komissiolla ja sen
 edustajilla sekä tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet tehdä kaikkien
 unionilta rahoitusta saaneiden avustuksensaajien, toimeksisaajien ja
 alihankkijoiden osalta asiakirjoihin perustuvia ja paikalla suoritettavia
 tarkastuksia.
 Euroopan petostentorjuntavirasto, jäljempänä ’OLAF’,
 voi asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 säädettyjen menettelyjen mukaisesti
 tehdä niihin talouden toimijoihin kohdistuvia paikalla suoritettavia
 todentamisia ja tarkastuksia, joille on suoraan tai välillisesti myönnetty
 asianomaista rahoitusta, selvittääkseen, onko avustussopimukseen tai
 -päätökseen taikka unionin rahoitusta koskevaan sopimukseen liittynyt unionin
 taloudellisia etuja vahingoittavia petoksia, lahjontaa tai muuta laitonta
 toimintaa.
 Tämän asetuksen täytäntöönpanosta seurauksena
 olevissa kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tehdyissä
 yhteistyösopimuksissa, avustussopimuksissa ja avustuspäätöksissä ja
 sopimuksissa on nimenomaisesti annettava komissiolle,
 tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille valtuudet tehdä tällaisia
 tarkastuksia sekä paikalla suoritettavia todentamisia ja tarkastuksia, sanotun
 kuitenkaan rajoittamatta edellisten alakohtien soveltamista.
 146 artikla
 Tarkastukset
 1. Komission ja
 tilintarkastustuomioistuimen virkamiehet tai heidän edustajansa voivat suorittaa
 tämän asetuksen mukaisesti rahoitettuja toimia koskevia paikalla tehtäviä
 tarkastuksia milloin tahansa ilmoitettuaan siitä vähintään kymmenen työpäivää
 etukäteen, kiireellisiä tapauksia lukuun ottamatta, aina kolmen vuoden ajan sen
 jälkeen, kun komissio on suorittanut viimeisen maksun.
 2. Komission ja
 tilintarkastustuomioistuimen virkamiesten tai heidän edustajiensa, joilla on
 asianmukainen toimivalta tehdä tarkastuksia paikalla, on voitava saada tutustua
 tilikirjoihin ja kaikkiin muihin tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavia
 menoja koskeviin asiakirjoihin, myös sähköisessä muodossa laadittuihin tai
 saatuihin ja tässä muodossa säilytettäviin asiakirjoihin ja metatietoihin.
 3. Edellä 2 kohdassa tarkoitetut
 tarkastusvaltuudet eivät vaikuta niiden kansallisten säännösten soveltamiseen,
 joiden mukaan tietyt toimet kuuluvat ainoastaan kansallisessa lainsäädännössä
 nimenomaisesti nimetyille virkamiehille. Komission ja
 tilintarkastustuomioistuimen virkamiehet tai heidän edustajansa eivät
 esimerkiksi saa osallistua yksityisissä tiloissa suoritettaviin käynteihin tai
 kyseisen jäsenvaltion kansalliseen lainsäädäntöön perustuvaan epäiltyjen
 viralliseen kuulusteluun. Heillä on kuitenkin oltava mahdollisuus saada
 käyttöönsä tällä tavoin hankittuja tietoja.
 4. Jos tämän asetuksen nojalla
 myönnetty unionin rahoitustuki osoitetaan myöhemmin lopullisena tuensaajana
 olevalle kolmannelle osapuolelle, alkuperäisen tuensaajan, joka on unionin
 rahoitustuen vastaanottaja, on toimitettava komissiolle kaikki kyseistä lopullista
 tuensaajaa koskevat asianmukaiset tiedot.
 5. Tuensaajien on säilytettävä
 sitä varten kaikki tukiin liittyvät asiakirjat kolmen vuoden ajan viimeisen
 maksun jälkeen.
 147 artikla
 Maksatuksen keskeyttäminen
 sekä rahoitusosuuden vähentäminen tai peruuttaminen
 1. Jos komissio katsoo, ettei
 unionin varoja ole käytetty tässä asetuksessa tai missä tahansa muussa
 sovellettavassa unionin säädöksessä säädettyjen edellytysten mukaisesti, se
 ilmoittaa siitä tuensaajille, joilla on ilmoituspäivästä alkaen yksi kuukausi
 aikaa lähettää huomautuksensa komissiolle.
 2. Jos tuensaajat eivät vastaa
 mainitussa ajassa tai jos niiden huomautuksia ei pidetä tyydyttävinä, komissio
 vähentää myönnettyä rahoitusosuutta tai peruuttaa sen taikka keskeyttää
 maksatuksen. Kaikki aiheettomasti maksetut määrät on palautettava komissiolle.
 Kaikkiin määriin, joita ei makseta takaisin ajoissa, lisätään korko
 [varainhoitoasetuksessa] säädettyjen edellytysten mukaisesti.
 III LUKU
 Arviointi ja raportointi
 148 artikla
 Arviointi
 1. Tämän asetuksen nojalla
 rahoitettavia toimia on seurattava säännöllisesti, jotta voidaan tarkastella
 niiden täytäntöönpanoa.
 2. Komissio varmistaa
 rahoitettujen toimien säännöllisen, riippumattoman ja ulkopuolisen arvioinnin.
 149 artikla
 Raportointi
 Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja
 neuvostolle
 a) väliarviointikertomuksen tämän
 asetuksen nojalla rahoitettujen toimien tuloksista ja niiden täytäntöönpanon
 laadullisista ja määrällisistä tekijöistä viimeistään 31 päivänä maaliskuuta
 2017;
 b) tiedonannon tämän asetuksen nojalla
 rahoitettujen toimien jatkamisesta viimeistään 30 päivänä elokuuta 2018;
 c) jälkiarviointikertomuksen
 viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2021.
 IX OSASTO
 MENETTELYSÄÄNNÖKSET
 150 artikla
 Siirretyn säädösvallan
 käyttäminen
 1. Siirretään komissiolle valta
 antaa delegoituja säädöksiä tässä artiklassa säädetyin edellytyksin.
 2. Siirretään edellä 12, 33, 37,
 38, 39, 46, 61, 64, 67, 75, 92, 105, 111, 112, 114, 115, 119, 127, 131 ja 153
 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä määräämättömäksi
 ajaksi 1 päivästä tammikuuta 2014 alkaen.
 3. Euroopan parlamentti tai
 neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 12, 33, 37, 38, 39, 46, 61, 64, 67, 75,
 92, 105, 111, 112, 114, 115, 119, 127, 131 ja 153 artiklassa tarkoitetun
 säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä
 mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana
 päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai
 jonakin myöhempänä päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo
 voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.
 4. Heti kun komissio on antanut
 delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan
 parlamentille ja neuvostolle.
 5. Edellä 12, 33, 37, 38, 39,
 46, 61, 64, 67, 75, 92, 105, 111, 112, 114, 115, 119, 127, 131 ja 153 artiklan
 nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan
 parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun
 asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle,
 ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto
 ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne
 eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä
 määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.
 151 artikla
 Komiteamenettely
 1. Euroopan meri- ja
 kalatalousrahaston sääntöjen täytäntöönpanossa komissiota avustaa meri- ja
 kalatalousrahaston komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011
 tarkoitettu komitea.
 2. Kun viitataan tähän kohtaan,
 sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 4 artiklaa.
 3. Kun viitataan tähän kohtaan,
 sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.
 X OSASTO
 LOPPUSÄÄNNÖKSET
 152 artikla
 Kumoaminen
 1. Kumotaan asetukset (EY) N:o
 1198/2006, (EY) N:o 861/2006, (EY) [N:o /2011 yhdennetyn meripolitiikan
 edelleenkehittämistä koskevasta tukiohjelmasta], (EY) N:o 791/2007 ja (EY) N:o
 2328/2003 sekä asetuksen (EY) N:o 1224/2009 103 artikla 1 päivästä tammikuuta
 2014 alkaen.
 2. Viittauksia
 kumottuihin asetuksiin pidetään viittauksina tähän asetukseen.
 153 artikla
 Siirtymäsäännökset
 1. Jotta
 helpotettaisiin siirtymistä asetuksissa (EY) N:o 1198/2006, (EY) N:o 861/2006,
 (EY) [N:o /2011 yhdennetyn meripolitiikan edelleenkehittämistä koskevasta
 tukiohjelmasta] ja (EY) N:o 791/2007 säädetyistä järjestelmistä tässä
 asetuksessa säädettyyn järjestelmään, komissiolle siirretään valta antaa 150
 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat edellytyksiä, joiden
 mukaisesti komission mainittujen asetusten nojalla hyväksymä tuki voidaan
 liittää osaksi tässä asetuksessa säädettyä tukea, myös teknisen avun ja
 jälkiarviointien osalta.
 2. Tämä
 asetus ei estä jatkamasta tai muuttamasta, kokonaan tai osittain peruuttaminen
 mukaan lukien, kyseisiä hankkeita niiden päättämiseen asti tai apua, jonka
 komissio on hyväksynyt asetusten (EY) N:o 1198/2006, (EY) N:o 861/2006, (EY)
 [N:o /2011 yhdennetyn meripolitiikan edelleenkehittämistä koskevasta
 tukiohjelmasta] ja (EY) N:o 791/2007 sekä asetuksen (EY) N:o 1224/2009 103 artiklan
 tai muun 31 päivänä joulukuuta 2013 kyseiseen apuun sovellettavan lainsäädännön
 nojalla.
 3. Asetuksen
 (EY) N:o 1198/2006 nojalla tehdyt hakemukset ovat edelleen voimassa.
 154 artikla
 Voimaantulo ja
 soveltamispäivä
 Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä
 sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
 Tämä asetus on kaikilta osiltaan
 velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
 Tehty Brysselissä
 Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta
 Puhemies Puheenjohtaja
 LIITE I
 Erityinen
 tuki-intensiteetti
 Toimien tyyppi || Prosenttiosuus
 Pienimuotoiseen rannikkokalastukseen liittyvien toimien osalta korotus voi olla || 25
 Syrjäisillä Kreikan saarilla toteutettavien toimien osalta korotus voi olla || 35
 Syrjäisimmillä alueilla toteutettavien toimien osalta korotus voi olla || 35
 Kalastajajärjestön tai muiden kollektiivisten tuensaajien V osaston III luvun soveltamisalan ulkopuolella toteuttamien toimien osalta korotus voi olla || 10
 Tuottajajärjestön tai tuottajajärjestöjen liittojen toteuttamien toimien osalta korotus voi olla || 20
 78 artiklan mukaista valvontaa ja täytäntöönpanon valvontaa koskevien toimien osalta korotus voi olla || 30
 78 artiklan mukaista pienimuotoisen rannikkokalastuksen valvontaa ja täytäntöönpanon valvontaa koskevien toimien osalta korotus voi olla || 40
 Sellaisten yritysten, jotka eivät kuulu pk-yritysten määritelmän piiriin, toteuttamien toimien osalta sovellettava vähennys on || 20
 LIITE II
 [Maksusitoumusmäärärahojen vuotuinen
 jakautuminen vuosina 2014–2020]
 LIITE
 III
 Yleiset ennakkoehdot
 Ala || Ennakkoehto || Täyttymiskriteerit
 1. Syrjinnän vastainen toiminta || On perustettu järjestelmä, jolla varmistetaan yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27 päivänä marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY[38] ja rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta 29 päivänä kesäkuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/43/EY[39] tehokas täytäntöönpano ja soveltaminen. || – Neuvoston direktiivien 2000/78/EY ja 2000/43/EY tehokas täytäntöönpano ja soveltaminen varmistetaan seuraavien avulla: – institutionaaliset järjestelyt edellä mainittujen direktiivien täytäntöönpanoa, soveltamista ja seurantaa varten; – koulutus- ja tiedotusstrategia rahastojen täytäntöönpanossa toimivaa henkilöstöä varten; – toimenpiteet hallinnon valmiuksien lisäämiseksi edellä mainittujen direktiivien täytäntöönpanon ja soveltamisen osalta.
 2. Sukupuolten tasa-arvo || On laadittu strategia sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi ja perustettu järjestelmä strategian tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi. || – Sukupuolten tasa-arvon edistämisstrategian tehokas täytäntöönpano ja soveltaminen varmistetaan seuraavien avulla: – järjestelmä sukupuolittain jaoteltujen tietojen ja indikaattorien keräämistä ja analysoimista ja näyttöön perustuvan tasa-arvopolitiikan kehittämistä varten; – suunnitelma ja ennakkokriteerit tasa-arvotavoitteiden integroimiseksi sukupuolten tasa-arvoa koskevien normien ja ohjeiden kautta; – täytäntöönpanojärjestelmät, mukaan lukien sukupuolten tasa-arvoa käsittelevän elimen ja asiantuntijoiden osallistuminen toimien suunnitteluun, seurantaan ja arviointiin.
 3. Vammaisuus || On olemassa järjestelmä, jolla varmistetaan vammaisten oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen tehokas täytäntöönpano ja soveltaminen. || – Vammaisten oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen tehokas täytäntöönpano ja soveltaminen varmistetaan seuraavien avulla: – YK:n yleissopimuksen 9 artiklan mukaisten toimenpiteiden toteuttaminen vammaisten osallistumismahdollisuuksien esteiden ehkäisemiseksi, kartoittamiseksi ja poistamiseksi; – institutionaaliset järjestelyt YK:n yleissopimuksen täytäntöönpanoa ja seurantaa varten yleissopimuksen 33 artiklan mukaisesti; – koulutus- ja tiedotussuunnitelma rahastojen täytäntöönpanossa toimivaa henkilöstöä varten; – toimet, joilla lisätään hallinnollisia valmiuksia YK:n yleissopimuksen täytäntöönpanemista ja soveltamista varten, myös asianmukaiset järjestelyt esteettömyysvaatimusten noudattamisen seurantaa varten.
 4.. Julkiset hankinnat || On perustettu järjestelmä, jolla varmistetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/18/EY ja vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankintamenettelyjen yhteensovittamisesta 31 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/17/EY[40] tehokas täytäntöönpano ja soveltaminen sekä niiden riittävä seuranta ja valvonta. || – Direktiivien 2004/18/EY ja 2004/17/EY tehokas täytäntöönpano ja soveltaminen varmistetaan seuraavien avulla: – direktiivien 2004/18/EY ja 2004/17/EY saattaminen kaikilta osin osaksi kansallista lainsäädäntöä; – institutionaaliset järjestelyt julkisia hankintoja koskevan EU-lainsäädännön täytäntöönpanoa, soveltamista ja seurantaa varten; – toimenpiteet, joilla varmistetaan läpinäkyvien sopimusten myöntämismenettelyjen riittävä seuranta ja valvonta sekä niitä koskeva riittävä tiedottaminen; – koulutus- ja tiedotusstrategia rahastojen täytäntöönpanossa toimivaa henkilöstöä varten; – toimenpiteet hallinnon valmiuksien lisäämiseksi julkisia hankintoja koskevan EU-lainsäädännön täytäntöönpanon ja soveltamisen osalta.
 5. Valtiontuet || On olemassa järjestelmä, jolla varmistetaan EU:n valtiontukilainsäädännön tehokas täytäntöönpano ja soveltaminen. || – EU:n valtiontukilainsäädännön tehokas täytäntöönpano ja soveltaminen varmistetaan seuraavien avulla: – institutionaaliset järjestelyt valtiontukia koskevan EU-lainsäädännön täytäntöönpanoa, soveltamista ja seurantaa varten; – koulutus- ja tiedotusstrategia rahastojen täytäntöönpanossa toimivaa henkilöstöä varten; – toimet hallinnon valmiuksien lisäämiseksi valtiontukia koskevan EU-lainsäädännön täytäntöönpanon ja soveltamisen osalta.
 6. Ympäristövaikutusten arviointia (YVA) ja strategista ympäristöarviointia (SYA) koskeva ympäristölainsäädäntö || On olemassa järjestelmä, jolla varmistetaan ympäristövaikutusten arviointia ja strategista ympäristöarviointia koskevan unionin ympäristölainsäädännön tehokas täytäntöönpano ja soveltaminen tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27 päivänä kesäkuuta 1985 annetun neuvoston direktiivin 85/337/ETY[41] ja tiettyjen suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arvioinnista 27 päivänä kesäkuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/42/EY[42] mukaisesti. || – Unionin ympäristölainsäädännön tehokas täytäntöönpano ja soveltaminen varmistetaan seuraavien avulla: – YVA- ja SYA-direktiivien saattaminen oikein ja kaikilta osin osaksi kansallista lainsäädäntöä; – institutionaaliset järjestelyt YVA- ja SYA-direktiivien täytäntöönpanoa, soveltamista ja seurantaa varten; – koulutus- ja tiedotusstrategia YVA- ja SYA-direktiivien täytäntöönpanossa toimivaa henkilöstöä varten; – toimet, joilla varmistetaan hallinnollisten valmiuksien riittävyys.
 7. Tilastojärjestelmät ja tulosindikaattorit || On perustettu tilastojärjestelmä, joka on tarpeen ohjelmien tehokkuuden ja vaikutusten arvioinnissa. On perustettu tehokas tulosindikaattorijärjestelmä, jonka avulla seurataan tulosten toteutumista ja suoritetaan vaikutustenarviointeja. || – Käytössä on tietojen oikea-aikaista keräämistä ja yhdistämistä koskeva monivuotinen suunnitelma, – jossa kartoitetaan lähteet ja menetelmät tilastollisen validoinnin varmistamiseksi; – johon sisältyvät julkistamista ja julkista saatavuutta koskevat järjestelyt; – johon sisältyy tehokas tulosindikaattorijärjestelmä, mukaan lukien – kunkin ohjelman tulosindikaattorien valinta siten, että indikaattorit tuottavat tietoa niistä ihmisten hyvinvointiin ja edistymiseen liittyvistä näkökohdista, jotka ovat ohjelmasta rahoitettavien poliittisten toimien perusteena; – tavoitteiden vahvistaminen kyseisille indikaattoreille; – seuraavien ehtojen noudattaminen kaikkien indikaattorien osalta: tietojen uskottavuus (robustisuus) ja tilastollinen validointi, normatiivisen tulkinnan selkeys, reagointi politiikkaan, oikea-aikainen keruu ja julkinen saatavuus; riittävät menettelyt, joilla varmistetaan, että kaikkia ohjelmasta rahoitettavia toimia varten on hyväksytty tehokas indikaattorijärjestelmä.
 Erityiset ennakkoehdot
 1. PRIORITEETTEIHIN LIITTYVÄT ENNAKKOEHDOT
 EU:n prioriteetti EMKR:n/yhteisen strategiakehyksen osalta Temaattinen tavoite || Ennakkoehto || Täyttymiskriteerit
 EMKR:n prioriteetti: 2. Innovatiivisen, kilpailukykyisen ja tietämykseen perustuvan kalastuksen edistäminen 3. Innovatiivisen, kilpailukykyisen ja tietämykseen perustuvan vesiviljelyn edistäminen Temaattinen tavoite 3: pienten ja keskisuurten yritysten kilpailukyvyn parantaminen || Yritysten perustaminen: On toteutettu erityistoimia, joilla pannaan tehokkaasti täytäntöön eurooppalaisia pk-yrityksiä tukeva aloite (Small Business Act) ja sen 23 päivänä helmikuuta 2011 tehty uudelleentarkastelu, myös ”pienet ensin” -periaate. || Erityistoimiin kuuluvat seuraavat: – toimet, joilla lyhennetään uusien yritysten perustamisaika kolmeen työpäivään ja alennetaan perustamiskustannukset 100 euroon; – toimet, joilla lyhennetään kolmeen kuukauteen aika, joka kuluu yrityksen tietynlaisen toiminnan käynnistämiseen ja harjoittamiseen tarvittavien lisenssien ja lupien saamiseen; – mekanismi, jolla arvioidaan järjestelmällisesti lainsäädännön vaikutusta pk-yrityksiin pk-yritystestin avulla ottaen tarvittaessa huomioon yritysten kokoerot.
 EMKR:n prioriteetti: 3. Innovatiivisen, kilpailukykyisen ja tietämykseen perustuvan vesiviljelyn edistäminen 5. Kestävän ja resurssitehokkaan vesiviljelyn edistäminen Temaattinen tavoite 6: ympäristön suojeleminen ja luonnonvarojen käytön tehokkuuden parantaminen || [Yhteisestä kalastuspolitiikasta annetun asetuksen] 43 artiklassa tarkoitetun vesiviljelyä koskevan monivuotisen kansallisen strategiasuunnitelman laatiminen viimeistään vuonna 2014. || – Vesiviljelyä koskeva monivuotinen kansallinen strategiasuunnitelma on toimitettava komissiolle viimeistään päivänä, jona toimintaohjelma toimitetaan. – Toimintaohjelma sisältää selvityksen vesiviljelyä koskevan monivuotisen kansallisen strategiasuunnitelman täydentävyydestä.
 EMKR:n prioriteetti: 6 YKP:n täytäntöönpanon edistäminen Temaattinen tavoite 6: ympäristön suojeleminen ja luonnonvarojen käytön tehokkuuden parantaminen || Osoitetut hallinnolliset valmiudet täyttää [YKP:stä annetun asetuksen] 37 artiklassa säädetyt kalastuksenhoitoa koskevat tietovaatimukset. || – Osoitetut hallinnolliset valmiudet valmistella tiedonkeruuta koskeva monivuotinen ohjelma, jota STECF tarkastelee ja jonka komissio hyväksyy, ja soveltaa kyseistä ohjelmaa. – Osoitetut hallinnolliset valmiudet valmistella tiedonkeruuta koskeva vuotuinen työsuunnitelma, jota STECF tarkastelee ja jonka komissio hyväksyy, ja soveltaa kyseistä suunnitelmaa. – Riittävät henkilöresurssit tehdä kahden- tai monenvälisiä sopimuksia muiden jäsenvaltioiden kanssa, jos tiedonkeruuta koskevien velvollisuuksien täytäntöönpanoon liittyvät työt jaetaan.
 EMKR:n prioriteetti: 6 YKP:n täytäntöönpanon edistäminen Temaattinen tavoite 6: ympäristön suojeleminen ja luonnonvarojen käytön tehokkuuden parantaminen || Osoitetut hallinnolliset valmiudet panna täytäntöön [YKP:stä annetun asetuksen] 46 artiklassa säädetty ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1224/2009 täsmennetty valvontaa ja täytäntöönpanon valvontaa koskeva unionin järjestelmä. || Erityistoimiin kuuluvat seuraavat: – osoitetut hallinnolliset valmiudet valmistella 19 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu vuosien 2014–2020 kansallinen valvontaohjelma ja panna se täytäntöön. – Osoitetut hallinnolliset valmiudet valmistella monivuotisiin suunnitelmiin sovellettava kansallinen valvontaohjelma ja panna se täytäntöön (valvonta-asetuksen 46 artikla). – Osoitetut hallinnolliset valmiudet valmistella yhteinen valvontaohjelma, jonka jäsenvaltiot voivat laatia yhdessä, ja panna se täytäntöön (valvonta–asetuksen 94 artikla). – Osoitetut hallinnolliset valmiudet valmistella yksittäisiä valvonta- ja tarkastusohjelmia ja panna ne täytäntöön (valvonta-asetuksen 95 artikla). – Osoitetut hallinnolliset valmiudet soveltaa vakavien rikkomusten tapauksessa järjestelmää, johon sisältyy varoittavia, oikeasuhteisia ja tehokkaita seuraamuksia (valvonta-asetuksen 90 artikla). – Osoitetut hallinnolliset valmiudet soveltaa vakavia rikkomuksia koskevaa pisteytysjärjestelmää (valvonta-asetuksen 92 artikla). Riittävät henkilöresurssit valvonta-asetuksen täytäntöönpanoa varten.
 LIITE IV
 EMKR:n tukea koskeva tiedottaminen ja viestintä
 1.
 Toimien luettelo
 Asetuksen 143 artiklassa tarkoitettuun toimien
 luetteloon on sisällyttävä ainakin yhdellä Euroopan unionin virallisella
 kielellä seuraavat tietokentät:
 –
 Tuensaajan nimi (ainoastaan oikeushenkilöt;
 luonnollisten henkilöiden nimiä ei ilmoiteta)
 –
 Joulukuun 30 päivänä 2003 annetun komission asetuksen
 (EY) N:o 26/2004[43]
 10 artiklassa tarkoitettu kalastusalusten CFR-numero (yhteisön
 kalastuslaivastorekisterin numero)
 –
 Toimen nimi
 –
 Tiivistelmä toimesta
 –
 Toimen aloituspäivämäärä
 –
 Toimen päättymispäivämäärä (oletettu päivämäärä,
 jona toimi saatetaan tosiasiallisesti loppuun tai on kokonaisuudessaan pantu
 toimeen)
 –
 Tukikelpoiset kokonaismenot
 –
 EU:n rahoitusosuuden määrä
 –
 Toimen toteutuspaikan postinumero
 –
 Maa
 –
 Unionin prioriteetti
 –
 Toimien luettelon viimeisimmän päivityksen
 päivämäärä
 Tietokenttien otsikot ja toimien nimet on
 lisäksi ilmoitettava vähintään yhdellä muulla Euroopan unionin virallisella
 kielellä.
 2.
 Yleisöön kohdistuvat tiedotus- ja julkisuustoimenpiteet
 2.1.
 Jäsenvaltion tehtävät
 1. Jäsenvaltion
 on varmistettava, että tiedotus- ja julkisuustoimenpiteillä pyritään
 näkyvyyteen mahdollisimman monessa tiedotusvälineessä ja käyttäen erilaisia
 viestintämuotoja ja -menetelmiä asianmukaisella tasolla.
 2. Jäsenvaltion
 on organisoitava vähintään yksi seuraavista tiedotus- ja
 julkisuustoimenpiteistä:
 a) merkittävä tiedotustoimi, jolla kerrotaan
 toimintaohjelman käynnistymisestä;
 b) vähintään kaksi kertaa ohjelmakauden
 aikana merkittävä tiedotustoimi, jolla tuodaan esiin rahoitusmahdollisuuksia ja
 toteutettavia strategioita ja esitellään toimintaohjelman saavutukset;
 c) Euroopan unionin lipun pitäminen esillä
 kunkin hallintoviranomaisen toimitilojen edustalla tai näkyvällä paikalla,
 jossa se on yleisön nähtävissä;
 d) toimien luettelon julkaiseminen
 sähköisessä muodossa 1 jakson mukaisesti;
 e) toimiesimerkkien esittely
 toimintaohjelmittain jaoteltuina keskitetyllä verkkosivustolla tai
 toimintaohjelman verkkosivustolla, jonne on pääsy keskitetystä
 verkkoportaalista; esimerkit tulisi esitellä sellaisella laajasti puhutulla
 Euroopan unionin virallisella kielellä, joka ei ole kyseisen jäsenvaltion
 virallinen kieli;
 f) keskitetyn verkkosivuston yhdessä
 osiossa on kuvattava lyhyesti innovointia ja ekoinnovointia koskevia toimia;
 g) toimintaohjelman toteuttamista ja sen
 keskeisiä saavutuksia koskevan tiedon päivittäminen keskitetyllä
 verkkosivustolla tai toimintaohjelman verkkosivustolla, jonne on pääsy
 keskitetystä verkkoportaalista.
 3. Hallintoviranomaisen
 on otettava tiedotus- ja julkisuustoimenpiteisiin mukaan kansallisten lakien ja
 käytäntöjen mukaisesti seuraavat tahot:
 a) [yhteisistä säännöksistä annetun
 asetuksen (EU) N:o [...]] 5 artiklassa tarkoitetut kumppanit;
 b) EU-tiedotuskeskukset ja komission
 edustustot jäsenvaltioissa;
 c) oppilaitokset ja tutkimuslaitokset.
 Näiden tahojen on levitettävä 143 artiklan 1
 kohdan a ja b alakohdassa kuvattuja tietoja laajalti.
 3.
 Mahdollisiin tuensaajiin ja tuensaajiin kohdistuvat
 tiedotustoimenpiteet
 3.1.
 Mahdollisiin tuensaajiin kohdistuvat
 tiedotustoimenpiteet
 1. Hallintoviranomaisen
 on varmistettava, että toimintaohjelman tavoitteita ja EMKR:n tukeen perustuvia
 rahoitusmahdollisuuksia koskevaa tietoa levitetään laajalti mahdollisille
 tuensaajille ja kaikille asianomaisille osapuolille.
 2. Hallintoviranomaisen
 on varmistettava, että mahdollisille tuensaajille annetaan tietoa ainakin
 seuraavista seikoista:
 a) menojen tukikelpoisuutta koskevat
 edellytykset, jotka on täytettävä rahoituksen saamiseksi toimintaohjelmasta;
 b) kuvaus hakemusten hyväksyttävyyttä
 koskevista edellytyksistä, rahoitushakemusten tarkastelumenettelyistä ja tieto
 siitä, kuinka kauan ne vievät aikaa;
 c) tuettavien toimien valintaperusteet;
 d) kansalliset, alueelliset tai paikalliset
 yhteystahot, jotka voivat antaa tietoa toimintaohjelmista;
 e) hakemuksissa olisi esitettävä ehdotus
 toimen kokoon suhteutetuista viestintätoimista, joilla yleisölle tiedotetaan
 toimen tavoitteista ja toimelle myönnetystä EU:n tuesta.
 3.2.
 Tuensaajiin kohdistuvat tiedotustoimenpiteet
 Hallintoviranomaisen on tiedotettava
 tuensaajille, että rahoituksen hyväksyminen merkitsee myös sen hyväksymistä,
 että tuensaajat mainitaan 143 artiklan 2 kohdan mukaisesti julkaistussa toimien
 luettelossa.
 SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ
 RAHOITUSSELVITYS
 1. PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA
 1.1. Ehdotuksen/aloitteen nimi
 1.2. Toimintalohko(t)
 toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)
 1.3. Ehdotuksen/aloitteen
 luonne
 1.4. Tavoitteet
 1.5. Ehdotuksen/aloitteen
 perustelut
 1.6. Toiminnan
 ja sen rahoitusvaikutusten kesto
 1.7. Hallinnointitapa
 (hallinnointitavat)
 2. HALLINNOINTI
 2.1. Seuranta-
 ja raportointisäännöt
 2.2. Hallinnointi-
 ja valvontajärjestelmä
 2.3. Toimenpiteet
 petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi
 3. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT
 RAHOITUSVAIKUTUKSET
 3.1. Kyseeseen
 tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat
 3.2. Arvioidut
 vaikutukset menoihin
 3.2.1. Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin
 3.2.2. Arvioidut
 vaikutukset toimintamäärärahoihin
 3.2.3. Arvioidut
 vaikutukset hallintomäärärahoihin
 3.2.4. Yhteensopivuus
 nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa
 3.2.5. Ulkopuolisten
 tahojen osallistuminen rahoitukseen
 3.3. Arvioidut
 vaikutukset tuloihin
 SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN
 LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS
 4.
 PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA
 4.1.
 Ehdotuksen/aloitteen nimi
 [Ehdotus
 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan meri- ja
 kalatalousrahastosta [neuvoston asetuksen (EY) N:o 1198/2006 ja neuvoston
 asetuksen (EY) N:o 861/2006 sekä yhdennetystä meripolitiikasta annetun
 neuvoston asetuksen N:o XXX/2011 kumoamisesta]
 4.2.
 Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja
 budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)[44]
 [Toimintalohko
 Otsakkeen 2 osasto 11 ”Meri- ja kalastusasiat”]
 täsmennetään
 nykyiset, uudeksi budjettikohdaksi yhdistetyt budjettikohdat:
 Budjettikohdat
 vuoden 2013 jälkeen:
 4.3.
 Ehdotuksen/aloitteen luonne
 ̈ Ehdotus/aloite
 liittyy uuteen toimeen (Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta [neuvoston asetuksen (EY) N:o
 1198/2006 ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 861/2006 sekä yhdennetystä
 meripolitiikasta annetun neuvoston asetuksen N:o XXX/2011 kumoamisesta
 seuraavalle rahoituskaudelle vuosiksi 2014–2020])
 ̈ Ehdotus/aloite
 liittyy uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai
 valmistelutoimeen[45].
 ̈ Ehdotus/aloite
 liittyy käynnissä olevan toimen jatkamiseen.
 ̈ Ehdotus/aloite
 liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen.
 4.4.
 Tavoitteet
 4.4.1.
 Komission monivuotinen strateginen tavoite
 (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden) saavuttamista
 ehdotus/aloite tukee
 Uusi
 rahoitusväline edistää pääasiassa seuraavien kolmen Eurooppa 2020 -strategiaan
 kuuluvan lippulaiva-aloitteen toteuttamista: 1) resurssitehokkuus, 2)
 innovaatiounioni ja 3) uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelma. Eurooppa 2020
 -strategian mukaisesti tulevan rahoitusvälineen yleiset tavoitteet ovat
 seuraavat:
 -
 tukea uudistetun yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteita edistämällä kestävää
 ja elinkelpoista kalastusta ja vesiviljelyä
 -
 tukea yhdennetyn meripolitiikan kehittämistä edelleen ja sen täytäntöönpanoa
 -
 tukea kalastusalueiden tasapainoista aluekehitystä.
 4.4.2.
 Erityistavoite (erityistavoitteet) sekä toiminto
 (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä
 Erityistavoitteet
 yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin puitteissa
 Ulottuvuus || Erityistavoitteet
 Työllisyyden ja alueellisen koheesion lisääminen || – taloudellisen kasvun, sosiaalisen osallisuuden ja työpaikkojen luomisen edistäminen sekä työvoiman liikkuvuuden tukeminen kalastuksesta ja vesiviljelystä riippuvaisissa rannikko- ja sisämaayhteisöissä
 – kalastustoimintojen monipuolistaminen muille meritalouden aloille ja meritalouden kasvu, mukaan lukien ilmastonmuutoksen hillitseminen
 Innovatiivisen, kilpailukykyisen ja tietämykseen perustuvan kalastuksen edistäminen || – teknologian kehittämisen vahvistamisen, innovoinnin ja tietämyksensiirron tukeminen
 – kalastuksen, erityisesti pienimuotoista rannikkokalastusta harjoittavan laivaston kilpailukyvyn ja elinkelpoisuuden parantaminen ja kalastusalan turvallisuuden tai työolojen parantaminen
 – uusien ammatillisten taitojen ja elinikäisen oppimisen kehittäminen
 – kalastustuotteiden markkinajärjestelyn parantaminen
 Innovatiivisen, kilpailukykyisen ja tietämykseen perustuvan vesiviljelyn edistäminen || – teknologian kehittämisen vahvistamisen, innovoinnin ja tietämyksensiirron tukeminen
 – vesiviljely-yritysten, erityisesti pk-yritysten kilpailukyvyn ja elinkelpoisuuden parantaminen
 – uusien ammatillisten taitojen ja elinikäisen oppimisen kehittäminen
 – vesiviljelytuotteiden markkinajärjestelyn parantaminen
 Kestävän ja resurssitehokkaan kalastuksen edistäminen || – meriympäristöön kohdistuvien kalastusvaikutusten vähentäminen
 – merten biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelu ja ennallistaminen, mukaan lukien niiden tarjoamat palvelut
 Kestävän ja resurssitehokkaan vesiviljelyn edistäminen || – vesiviljelyyn liittyvien ekosysteemien parantaminen ja resurssitehokkaan vesiviljelyn edistäminen
 – ympäristönsuojelun korkean tason takaavan vesiviljelyn, eläinten terveyden ja hyvinvoinnin sekä kansanterveyden ja yleisen turvallisuuden edistäminen
 YKP:n täytäntöönpanon edistäminen || – tutkimustiedon tarjonta ja tiedonkeruu
 – valvonnan ja täytäntöönpanon valvonnan tukeminen, institutionaalisten valmiuksien ja tehokkaan julkishallinnon edistäminen
 Erityistavoitteet suoran hallinnoinnin puitteissa
 Ulottuvuus || Erityistavoitteet
 Innovointi ja tietämykseen perustuva kalastus || – kalastustuotteiden markkinajärjestelyn parantaminen (seurantakeskus)
 Kestävä ja resurssitehokas kalastus || – kestävään kalastuksenhoitoon liittyvän tutkimustiedon tarjonnan ja tiedonkeruun lisääminen – sääntöjen parempi noudattaminen valvonnan avulla
 Yhdennetyn meripolitiikan kehittäminen ja täytäntöönpano || – monialaisten välineiden kehittäminen päätöksenteon parantamiseksi (merten aluesuunnittelu, yhdennetty merivalvonta, meriosaaminen) – sellaisten politiikkojen yhdentämisen edistäminen, joiden ansiosta Euroopan merialueita voidaan hallinnoida kestävästi ja monialaisesti/ekosysteemipohjaisesti
 YKP:n ja yhdennetyn meripolitiikan hallinto || – YKP:n sekä mereen ja rannikkoon liittyvien kysymysten yhdennetyn hallinnon edistäminen – sidosryhmien kalastuksenhoitoon ja vesiviljelyyn osallistumisen lisäämisen helpottaminen myöntämällä unionin rahoitustukea neuvoa-antaville toimikunnille – tuen myöntäminen YKP:hen ja yhdennettyyn meripolitiikkaan liittyvistä tiedotus- ja viestintätoimista aiheutuviin kustannuksiin sekä YKP:hen ja yhdennettyyn meripolitiikkaan liittyviä kysymyksiä koskeviin komission kokouksiin osallistuvien asiantuntijoiden ja sidosryhmien edustajien kustannuksiin
 Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja
 budjetointijärjestelmässä
 11 01 MERI- JA KALASTUSASIOIDEN TOIMINTALOHKON HALLINTOMENOT
 11 02 KALATALOUDEN MARKKINAT
 11 03 KANSAINVÄLINEN KALATALOUS JA MERIOIKEUS (osittain)
 11 04 YHTEISEN KALASTUSPOLITIIKAN HALLINTA
 11 06 EUROOPAN KALATALOUSRAHASTO (EKTR)
 11 07 ELOLLISTEN VESILUONNONVAROJEN SÄILYTTÄMINEN, HOITO JA
 HYÖDYNTÄMINEN
 11 08 YHTEISEN KALASTUSPOLITIIKAN TÄYTÄNTÖÖNPANO JA VALVONTA
 11 09 MERIPOLITIIKKA
 4.4.3.
 Odotettavissa olevat tulokset ja vaikutukset
 yhteistyössä toteutettavan ja suoran hallinnoinnin puitteissa
 Selvitys siitä, miten
 ehdotuksella/aloitteella on tarkoitus vaikuttaa edunsaajien/kohderyhmän
 tilanteeseen
 Vuoden
 2013 jälkeistä kautta koskeva ehdotus muodostaa tärkeän rahoitusvälineen
 uudistetun yhteisen kalastuspolitiikan täytäntöönpanossa. Uudistuksen
 yhteydessä poistetaan kalliiksi käyvät ja tehottomat laivastotuet, ja toimet
 keskitetään rajalliseen määrään yhteisen kalastuspolitiikan taloudellisia,
 ympäristöön liittyviä ja sosiaalisia tavoitteita Eurooppa 2020 -strategian
 mukaisesti. Koska pääpaino on kestävän kalastuksen edistämisessä, vihreän
 innovoinnin kannustaminen, uusien kalastuksen hallintotapojen käyttöönoton
 nopeuttaminen sekä kasvun ja työpaikkojen luominen kalastuksesta riippuvaisissa
 yhteisöissä ovat tärkeässä asemassa tässä siirtymisessä.
 Odotettavissa
 olevat tulokset ja vaikutukset riippuvat toimintaohjelmista, jotka jäsenvaltiot
 toimittavat komissiolle. Jäsenvaltioita pyydetään asettamaan ohjelmissaan
 tavoitteita.
 Sidosryhmä || Sidosryhmän kuvaus || Keskeiset tavoitteet/vaikutukset
 Tuensaajat || EU:n pyyntisektori || – EU:n kalastusalusten omistajat, toimijat ja miehistö || – Yritysten elinkelpoisuus – Parempi kyky sietää talouden jyrkkiä vaihteluja, yritystoiminnan suunnittelu pitkällä aikavälillä – Uusi osaaminen, kaupan pitämisen ja menekinedistämisen paraneminen Kestävä kalastus ja poisheitettyjen määrien pieneneminen
 EU:n vesiviljelysektori || – Vesiviljely-yritysten omistajat, toimijat ja henkilöstö || – Yritysten elinkelpoisuus – Enemmän kestävää/laajaperäistä vesiviljelyä koskevia markkinakannustimia, Natura 2000 -alueet mukaan lukien – Ympäristövaatimusten kustannusten huomioon ottaminen – Uusi osaaminen, kaupan pitämisen ja menekinedistämisen paraneminen
 Kalastuksesta riippuvaiset yhteisöt || – Yhteisöt, joiden toimeentulo riippuu kalastuksesta tai vesiviljelystä || – Kalastuksesta riippuvaiset elinkelpoiset rannikko- ja sisämaayhteisöt
 Jalostussektori || – Sekä tuotuja että EU:n vesillä pyydettyjä raaka-aineita jalostavat toimijat || – Kilpailukyvyn ja lisäarvon kasvu, laatutuotteiden vakaa tarjonta
 Tutkimussektori || – YKP:tä ja merialaan liittyviä tietoja tuottavat tieteelliset tutkimuselimet ja tiedeyhteisö || – Kalastusta koskevien laadukkaiden, luotettavien ja laajojen tietojen toimittaminen hyvissä ajoin siten, että voidaan harjoittaa tietämykseen perustuvaa politiikkaa. Merialaan liittyvän tiedon lisääntyminen, tiedonintegrointi.
 Julkishallinto || – Tiedonkeruuseen sekä YKP:n täytäntöönpanon valvontaan ja valvontaan osallistuvat kansalliset, alueelliset ja paikalliset elimet – Neuvoa-antavat toimikunnat, alueelliset kalastusjärjestöt || – Niiden tehtävien tehokkaamman, vaikuttavamman ja käytännöllisemmän toteuttamisen tukeminen
 – Rannikkoa suojelevat, meriympäristöä seuraavat sekä rajavalvonnasta ja meriturvallisuudesta huolehtivat kansalliset, alueelliset ja paikalliset elimet || – Niiden tehtävien tehokkaamman, vaikuttavamman ja käytännöllisemmän toteuttamisen tukeminen – Rannikkoalueiden huolenaiheiden ja rahoitustarpeiden näkyvyyden lisääminen, mukaan lukien EU:n varojen koordinoinnin parantaminen ja strategisempi käyttö
 Muut || EU:n merisektorit || – Rannikolla ja merellä harjoitettavassa taloudellisessa toiminnassa mukana olevat toimijat (kauppalaivasto, matkailu, satamat) || – Meriturvallisuuden ja merenkulun turvatoimien parantaminen – Merialueiden hallinnollisen rasituksen keventäminen vakailla ja yhdennetyillä meripoliittisilla hallintorakenteilla (aluesuunnittelu mukaan lukien) – Viestinnän lisääntyminen eri merielinkeinojen välillä (meriklusterit merialueilla)
 Kuluttajat || – Kalastus- ja vesiviljelytuotteita kuluttavat tahot || – Laadukkaiden ja ravintoarvoltaan korkeiden kalastus- ja vesiviljelytuotteiden tarjonta
 EU:n ulkopuoliset maat || – EU:n alusten kanssa kilpaileva kalastussektori – Vesiviljelytuotteiden tuottajat, jotka harjoittavat vientiä EU:hun – Julkishallinto || – Pääsy EU:n markkinoille – Alan valmiuksien kehittäminen EU:n myöntämän tuen ansiosta
 Kansalaisjärjestöt, kansalaisyhteiskunta ja EU:n kansalaiset || – Ympäristöjärjestöt – Yhdennetystä meripolitiikasta, kalastussektorista ja meriympäristöstä kiinnostunut ja niistä huolta kantava suuri yleisö || – Merten ja rannikkoalueiden kestävä hoito, mukaan lukien kalapopulaatioiden säilyttäminen, merten biologinen monimuotoisuus sekä merten, jokien ja järvien luonnonarvo – Ympäristön kestävyyttä koskevan yhteisvastuun kehittäminen monialaisesti
 4.4.4.
 Tulos- ja vaikutusindikaattorit yhteistyössä
 toteutettavan hallinnoinnin puitteissa
 Selvitys siitä,
 millaisin indikaattorein ehdotuksen/aloitteen toteuttamista seurataan
 Ehdotuksissa
 esitetään yhteisen seuranta- ja arviointikehyksen luomista YKP:n saavutusten
 mittaamiseksi. Kehys sisältää kaikki seuranta- ja arviointivälineet.
 YKP:n
 toimenpiteiden vaikutus mitataan seuraavien (ohjeellisten) indikaattorien
 avulla:
 –
 Bruttolisäarvon kasvu työntekijää kohden
 kalastuslaivastossa ja vesiviljelyssä
 –
 Saaliiden polttoainetehokkuus
 –
 Vesiviljelyn energiakustannukset
 –
 Tuottajajärjestöjen kautta kanavoitujen tuotteiden
 arvon tai määrän kasvu
 –
 Kaupallisesti hyödynnettyjen lajien poisheitetyt
 saaliit
 –
 Tietojen toimittamista koskeviin pyyntöihin
 vastaamisen aste
 –
 Arvioitujen kantojen lukumäärä suhteessa kaikkiin
 hyödynnettyihin kantoihin
 –
 Todettujen vakavien rikkomusten määrä
 –
 Paikallisten kumppanuuksien ansiosta luotujen ja
 säilytettyjen työpaikkojen lukumäärä
 Komissio
 määrittelee täytäntöönpanosäädöksillä indikaattorit näitä tavoitteita varten.
 4.5.
 Ehdotuksen/aloitteen perustelut
 4.5.1.
 Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan
 lyhyellä tai pitkällä aikavälillä
 Jotta
 voidaan saavuttaa YKP:n monivuotiset tavoitteet ja täyttää asiaa koskevat
 perussopimuksen vaatimukset, ehdotuksilla pyritään vahvistamaan YKP:n
 lainsäädäntökehys vuoden 2013 jälkeiseksi kaudeksi.
 4.5.2.
 EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo
 SEUT-sopimuksen
 mukaan unionilla on meren elollisten luonnonvarojen suojelussa yksinomainen
 toimivalta ja muissa osissa YKP:tä yhteinen toimivalta. Lisäksi YKP:n avulla
 hallinnoidaan resursseja, jotka jäsenvaltiot jakavat ja jotka ovat tiiviisti
 sidoksissa meriekosysteemeihin, jotka eivät noudata kansallisia rajoja.
 EU:n
 kyky edetä kohti kestävää kalastusta – ottaen huomioon YKP:n avulla tähän asti
 saavutettu varsin rajallinen menestys ja EU:n kumppanien edistyminen tällä
 alalla – on ratkaiseva testi EU:n uskottavuudelle voida ottaa johtajuus
 kestävän kehityksen toimintasuunnitelman toteuttamisessa ja yksi tärkeimmistä
 Eurooppa 2020 -strategian resurssitehokkuutta koskevaan lippulaivahankkeeseen
 sisältyvistä osa-alueista.
 4.5.3.
 Vastaavista toimista saadut kokemukset
 Nykyisen
 politiikkakehyksen arvioinnin, sidosryhmien laajan kuulemisen sekä tulevia
 haasteita ja tarpeita koskevan analyysin pohjalta on laadittu kattava
 vaikutusten arviointi. Lisää yksityiskohtaisia tietoja löytyy
 lainsäädäntöehdotuksiin liitetyistä vaikutusten arvioinneista sekä
 perusteluista.
 4.5.4.
 Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden
 kanssa ja mahdolliset synergiaedut yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin
 puitteissa
 Lainsäädäntöehdotukset,
 joita tämä rahoitusselvitys koskee, olisi nähtävä osana laajempaa
 kokonaisuutta, joka koostuu yhdestä puiteasetuksesta ja yhteisen
 strategiakehyksen rahastoja (EMKR, EAKR, ESR, koheesiorahasto ja
 maaseuturahasto) koskevista yhteisistä säännöistä. Kyseisen puiteasetuksen
 myötävaikutuksella hallinnollinen kuormitus kevenee merkittävästi, EU:n varoja
 käytetään tehokkaasti ja menettelyjä yksinkertaistetaan. Lisäksi se tarjoaa
 pohjan uusille käsitteille, joita ovat kaikkien edellä mainittujen rahastojen
 yhteinen strategiakehys ja tulevat kumppanuussopimukset, jotka niin ikään
 kattavat nämä rahastot.
 Myöhemmin
 luotavalla yhteisellä strategiakehyksellä muunnetaan Eurooppa 2020 -strategian
 tavoitteet ja prioriteetit EMKR:n sekä EAKR:n, ESR:n, koheesiorahaston ja
 maaseuturahaston prioriteeteiksi, mikä takaa rahastojen yhdennetyn käytön
 yhteisten tavoitteiden saavuttamiseksi.
 Yhteisellä
 strategiakehyksellä vahvistetaan myös mekanismit toiminnan koordinoimiseksi
 muiden asiaa koskevien unionin politiikkojen ja välineiden kanssa.
 4.6.
 Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto
 ̈ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan
 kesto on rajattu.
 –
 ̈ Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa 1.1.2014 ja
 päättyy 31.12.2020.
 –
 ̈ Rahoitusvaikutukset alkavat vuonna 2014 ja päättyvät vuonna
 2023.
 ̈ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan
 kestoa ei ole rajattu.
 –
 Käynnistysvaihe alkaa vuonna VVVV ja päättyy vuonna
 VVVV,
 –
 minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa.
 4.7.
 Hallinnointitapa (hallinnointitavat[46])
 ̈ komissio hallinnoi suoraan keskitetysti
 ̈ välillinen keskitetty hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty
 –
 ̈ toimeenpanovirastoille
 –
 ̈ yhteisöjen perustamille elimille[47]
 –
 ̈ kansallisille julkisoikeudellisille yhteisöille tai julkisen
 palvelun tehtäviä suorittaville yhteisöille
 –
 ̈ henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa Euroopan
 unionista tehdyn sopimuksen V osaston mukaisia erityistoimia ja jotka
 nimetään varainhoitoasetuksen 49 artiklan mukaisessa perussäädöksessä
 ̈ hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa
 ̈ hajautettu hallinnointi yhteistyössä kolmansien maiden kanssa
 ̈ hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa (tarkennettava)
 Jos käytetään useampaa
 kuin yhtä hallinnointitapaa, huomautuksille varatussa kohdassa olisi annettava
 lisätietoja.
 Huomautukset:
 Hallinnointi
 yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa: III, IV ja V osasto
 Suora
 hallinnointi: VI ja VII osasto
 5.
 HALLINNOINTI
 5.1.
 Seuranta- ja raportointisäännöt yhteistyössä
 toteutettavan hallinnoinnin puitteissa
 Ilmoitetaan
 sovellettavat aikavälit ja edellytykset.
 Euroopan
 meri- ja kalatalousrahasto (EMKR) on yksi rahastoista, jotka toimivat yhteisen
 strategiakehykseen puitteissa. Vaikka suurinta osaa tähän välineeseen
 liittyvistä menoista hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, pieneen
 osaan menoista sovelletaan komission suoraa hallinnointia.
 I. YHTEISTYÖSSÄ TOTEUTETTAVA HALLINNOINTI
 Seurannan
 keskeisiä osia ovat kullekin toimintaohjelmalle perustetut seurantakomiteat ja
 toimintaohjelmien vuotuiset täytäntöönpanokertomukset. Seurantakomiteat
 kokoontuvat vähintään kerran vuodessa. Järjestelmää täydentävät komission ja
 jäsenvaltioiden väliset vuotuiset arviointikokoukset.
 Kutakin
 toimintaohjelmaa koskevien täytäntöönpanokertomusten lisäksi jäsenvaltioiden
 vuosina 2017 ja 2019 toimittamista edistymistä koskevista kertomuksista (jotka
 kattavat kumppanuussopimusten täytäntöönpanon) on esitettävä yhteenveto
 komission laatimissa strategisissa kertomuksissa, jotka toimitetaan EU:n
 toimielimille. Komissio sisällyttää vuosina 2018 ja 2020 kevään
 Eurooppa-neuvostolle antamaansa vuosikertomukseen yhteenvedon strategisesta
 kertomuksesta ja erityisesti edistymisestä unionin prioriteettien toteuttamisessa.
 Jäsenvaltioiden on laadittava EMKR-ohjelmastaan jälkiarviointikertomus. Tämä
 kertomus on toimitettava komissiolle viimeistään 31. joulukuuta 2023.
 Seuranta-
 ja raportointijärjestelmässä käytetään määrällisiä ja laadullisia tietoja.
 Määrällisiin välineisiin sisältyy niin taloudellisia kuin fyysisiä tietoja.
 Fyysisiin tietoihin sisältyvät tuotosindikaattorit ja kehitettävät
 tulosindikaattorit. Komissio on määrittänyt tuotosindikaattorit, joita
 käytetään tietojen yhdistämiseen EU-tasolla. Täytäntöönpanokauden avainkohdissa
 (vuodet 2017 ja 2019) vuotuisiin täytäntöönpanokertomuksiin sovelletaan
 ohjelmien edistymistä koskevia ylimääräisiä analyysivaatimuksia. Seuranta- ja
 raportointijärjestelmässä hyödynnetään sähköisen tiedonsiirron mahdollisuudet.
 Huomautettakoon,
 että aiemmin suoran hallinnoinnin soveltamisalaan kuuluvia toimenpiteitä
 rahoitetaan nyt yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin puitteissa. Tällaisia
 toimenpiteitä ovat
 -
 kaupan pitämiseen ja jalostukseen liittyvät toimenpiteet sekä kalastusalan
 markkinajärjestelyä tukevat toimenpiteet ja kalastustuotteista syrjäisimmillä
 alueilla aiheutuvien lisäkustannusten korvaaminen, ja
 -
 valvontaa, tarkastamista ja täytäntöönpanon valvontaa koskevaa järjestelmää
 tukevat toimenpiteet sekä tiedonkeruuta tukevat toimenpiteet.
 II. SUORA HALLINNOINTI
 EMKR:stä
 rahoitetaan seuraavat suoraan hallinnoitavat menot:
 -
 yhdennetyn meripolitiikan kehittämistä ja täytäntöönpanoa tukevat toimenpiteet;
 -
 tieteellisiä lausuntoja ja tutkimustietoa, neuvoa-antavia toimikuntia,
 vapaaehtoisia rahoitusosuuksia kansainvälisille järjestöille, valvontaa,
 tarkastamista ja täytäntöönpanon valvontaa koskevaa järjestelmää sekä
 tiedotustoimia tukevat toimenpiteet, ja
 -
 tekninen apu.
 Kahden
 ensiksi mainitun järjestelmän osalta komissio hyväksyy vuotuiset työohjelmat
 täytäntöönpanosäädöksillä. EMKR:ää koskevassa lainsäädännössä vahvistetaan
 avustuksia ja julkisia hankintoja koskevat tiedot, jotka näiden ohjelmien
 tulisi sisältää. Lisäksi säädetään säännöllisestä seurannasta ja seuraavista
 kertomuksista, jotka komission odotetaan toimittavan määräajoin Euroopan
 parlamentille ja neuvostolle:
 -
 väliarviointikertomus asetuksen nojalla rahoitettujen toimien tuloksista ja
 niiden täytäntöönpanon laadullisista ja määrällisistä tekijöistä (viimeistään
 31. maaliskuuta 2017);
 -
 tiedonanto asetuksen nojalla rahoitettujen toimien jatkamisesta (viimeistään
 30. elokuuta 2018);
 -
 jälkiarviointikertomus (viimeistään 31. joulukuuta 2021).
 5.2.
 Hallinto- ja valvontajärjestelmä yhteistyössä
 toteutettavan hallinnoinnin puitteissa
 5.2.1.
 Todetut riskit
 Euroopan
 unionin tilintarkastustuomioistuin on vuodesta 2008 lähtien ilmoittanut
 vuosikertomuksessaan maataloutta ja luonnonvaroja koskevan koko toimintalohkon
 arvioidun virheosuuden kultakin varainhoitovuodelta (varainhoitovuodet
 2007–2010) perustuen tukitoimien riippumattomaan, vuotuiseen satunnaisotokseen.
 Tilintarkastustuomioistuimen arvio todennäköisimmästä virhetasosta on ollut
 2–5 % (varainhoitovuodet 2007, 2009) ja alle 2 % varainhoitovuonna
 2008. Varainhoitovuonna 2010 taso oli 2,3 %. Tilintarkastustuomioistuimen
 päätelmien mukaan valvontajärjestelmät ovat osittain vaikuttavia maksujen
 asianmukaisuuden varmistamisen suhteen.
 Tilintarkastustuomioistuimen
 otos vuotuisista tarkastuksista (tarkastuslausuma) on tyypillisesti pieni
 (varainhoitovuonna 2010 testattiin 12 maksua, jotka koskivat ympäristöalaa,
 kalastus- ja meriasioita sekä terveyttä ja kuluttajansuojaa). KOR:n ja EKTR:n
 osalta on raportoitu joitakin virheitä. KOR ei kuulunut
 tilintarkastustuomioistuimen otokseen varainhoitovuosina 2006 ja 2007.
 Virheitä
 koskevien suuntausten osalta voidaan todeta, että viimeisten kolmen vuoden
 aikana on havaittu eniten julkisuutta koskevien sääntöjen noudattamatta
 jättämiseen liittyviä virheitä (41 % – mutta yhteenkään tapaukseen ei
 liittynyt rahoitusvaikutuksia), ei-tukikelpoisten menoluokkien rahoitusta
 (30 %), johon sisältyi mm. ei-tukikelpoisia alihankintakustannuksia, ja
 hanke, jonka toteuttaminen jatkui tukikelpoisuuskauden päätyttyä. Loput virheet
 (jotka eivät ole kvantitatiivisesti ilmaistavissa) liittyvät säännösten
 noudattamiseen.
 Kaikki
 kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevat virheet liittyvät menoihin.
 I. YHTEISTYÖSSÄ TOTEUTETTAVA HALLINNOINTI
 1. ohjelmakausi 1994–1999 (päätetty)
 Ohjelmakauden
 yleinen virhetaso perustuu vuoden 2010 loppuun mennessä, jolloin kaikki
 ohjelmat päätettiin, määrättyjen rahoitusoikaisujen kokonaismäärään (99 milj.
 euroa eli 3,88 % osoitetusta määrästä).
 2. ohjelmakausi 2000-2006 (KOR)
 Ohjelmia
 päätetään parhaillaan, ja paras arvio ohjelmakauden yleisestä virhetasosta
 voidaan esittää ottaen huomioon vuodet, jolloin ohjelma oli täydessä vauhdissa
 eli vuodesta 2005 eteenpäin. Tämän perusteella KOR:n vuotuinen virhetaso
 (hankkeiden yksityiskohtaisen testauksen, järjestelmätarkastusten ja mahdollisten
 kiinteämääräisten oikaisujen perusteella todettujen virheiden kokonaismäärän
 mukaan laskettuna) on tyypillisesti ollut noin 1 % kunakin vuonna
 suoritetuista maksuista.
 Edellä
 esitetyn perusteella ohjelmakauden yleisen virhetason arvioidaan olevan noin 2 %.
 3. ohjelmakausi 2007-2013 (EKTR)
 Kaiken
 tällä hetkellä käytettävissä olevan tarkastusaineiston perusteella virhetason
 arvioidaan olevan alle 2 %. Ohjelmaluokkia 2 b ja 3 koskevien
 vuotuisten valvontakertomusten, kansallisten kertomusten ja muiden pääosastojen
 kertomusten analyysin perusteella riskinalainen määrä oli vuonna 2009 enintään
 1,18 % kaikista vuoden aikana suoritetuista maksuista. Vuonna 2010
 vastaava luku oli 1,44 %.
 II. SUORA HALLINNOINTI
 Virhetasoja
 olisi tarkasteltava myös monivuotiselta pohjalta, sillä PO MARE tarkastaa
 tiettynä vuonna usean vuoden ajalta ilmoitetut ja maksetut menot. Kun vuosien
 2006, 2007, 2008 ja 2009 jälkitarkastuksissa otetaan huomioon edellisten
 vuosien aikana havaitut virhetasot, tiedonkeruu- ja valvontaohjelmien otokseen
 perustuvat monivuotiset virhetasot ovat vastaavasti 1,89 % ja 4,33 %
 (jälkivalvonnassa havaittu ei-tukikelpoisten menojen määrä verrattuna
 jälkitarkastuksissa tosiasiallisesti tarkastettujen rahoitustoimien määrään).
 Markkinoita
 ja syrjäisimpiä alueita koskevan ohjelman osalta ei havaittu yhtään
 ei-tukikelpoisia menoja vuonna 2010 eikä sitä edeltäneinä vuosina.
 5.2.2.
 Valvontamenetelmä(t)
 I. YHTEISTYÖSSÄ TOTEUTETTAVA HALLINNOINTI
 EMKR:n
 valvontamekanismit muuttuvat huomattavasti vuoden 2013 jälkeen. Jäsenvaltioiden
 on nimettävä seuraavat kolme elintä:
 1. Hallintoviranomainen
 Hallintoviranomainen
 vastaa ennen kaikkea ohjelman toteutuksen valvonnasta. Jäsenvaltiot voivat
 päättää, saavutetaanko säästöjä käyttämällä elimiä, jotka nyt huolehtivat tästä
 tehtävästä EKTR:n osalta, vai annetaanko tehtävä jostakin toisesta rahastosta
 vastaavalle hallintoviranomaiselle. Riippumatta hallintoviranomaisen
 suorittamien tarkastusten ja sen harjoittaman valvonnan luonteesta ja
 laajuudesta (jokainen jäsenvaltio päättää omista järjestelyistään),
 hallintoviranomaisen tärkeimpänä tehtävänä valvonnan suhteen on varmistaa, että
 maksajavirasto (joka vastaa viime kädessä maksatuksesta) saa rahoitettaviksi
 valittujen toimien osalta kaikki tarvittavat tiedot erityisesti toteutetuista menettelyistä
 ja kaikista suoritetuista tarkastuksista ennen kuin maksut hyväksytään.
 2. Maksajavirasto
 Maksajaviraston
 on täytettävä tietyt hyväksymisperusteet (komission asetuksen (EY) N:o 885/2006
 liitteessä I esitetään tehokkaan hallinto- ja valvontajärjestelmän osatekijät).
 Jollei se täytä näitä perusteita, jäsenvaltio voi peruttaa sen hyväksynnän,
 minkä jälkeen se ei voi enää pyytää komissiolta EU:n varojen korvaamista.
 Maksajavirasto voi maksatusta lukuun ottamatta delegoida tehtäviään, mutta se
 kantaa edelleen viime kädessä vastuun tehtäviensä moitteettomasta
 toteuttamisesta.
 Maksajavirasto
 vastaa tilien tarkastamisessa ja hyväksymisessä tarvittavien
 tilinpäätöstietojen tuottamisesta. Tähän tehtävään sisältyy maksajaviraston
 hallinnollinen vahvistuslausuma tilinpäätöstietojen täydellisyydestä,
 tarkkuudesta ja todenperäisyydestä, sisäisten valvontajärjestelmien
 moitteettomasta toiminnasta, tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja
 asianmukaisuudesta sekä moitteettoman varainhoidon periaatteen noudattamisesta.
 Tehtävään sisältyy myös kaikista käytettävissä olevista tarkastuksista laadittu
 yhteenveto, joka sisältää myös analyysin järjestelmään liittyvistä tai
 toistuvista puutteista sekä niiden korjaamiseksi toteutetuista tai
 suunnitelluista toimenpiteistä.
 3. Todentamisviranomainen
 Todentamisviranomaisen
 on oltava toiminnassaan riippumaton maksajavirastosta ja sen hyväksyneestä
 viranomaisesta sekä teknisesti pätevä (sen odotetaan noudattavan kansainvälisiä
 tilintarkastusstandardeja). Kuten tällä hetkellä yhteisen maatalouspolitiikan
 (YMP) yhteydessä todentamisviranomainen vastaa kunkin maksajaviraston tilien
 tarkastamisesta vuosittain. Todentamisviranomaisen on laadittava havaintojensa
 perusteella kertomus sekä annettava (todistuksen muodossa) tarkastuslausunto
 maksajaviraston tilinpäätöstietojen totuudenmukaisuudesta, täydellisyydestä ja
 tarkkuudesta sekä hallinnollinen vahvistuslausuma, joka kattaa edellisessä
 kohdassa mainitut seikat.
 Vuotuisen
 tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn käyttöönotto kannustaisi
 kansallisia ja alueellisia viranomaisia suorittamaan laadunvalvontaa
 oikea-aikaisesti komissiolle toimitettavia vuotuisia tilien todentamisia
 silmällä pitäen. Näin vahvistettaisiin nykyisiä rahoitushallintojärjestelmiä ja
 saataisiin parempi varmuus siitä, että sääntöjenvastaiset menot jätetään tilien
 ulkopuolelle vuosittain eikä vasta ohjelmakauden päätyttyä.
 Arvio
 riippuu kuitenkin komission ja jäsenvaltioiden kyvystä varautua edellä
 kuvattuihin pääasiallisiin riskeihin.
 II. YHTEISTYÖSSÄ TOTEUTETTAVAAN HALLINNOINTIIN SOVELLETTAVAT KOMISSION
 VALVONTAMENETELMÄT
 Maksujen määräajan kulumisen ja maksatuksen keskeyttäminen
 Valtuutettu
 tulojen ja menojen hyväksyjä voi keskeyttää välimaksupyynnön maksumääräajan
 kulumisen enintään yhdeksällä kuukaudella, jos jäsenvaltio ei noudata EU:n
 sääntöjä. Jäsenvaltioiden velvollisuuksien vakavampiin rikkomuksiin puututaan
 keskeyttämällä maksatus eikä keskeytystä kumota ennen kuin jäsenvaltio pystyy
 osoittamaan, että se on toteuttanut aiheelliset korjaavat toimet. Äärimmäisissä
 tapauksissa voidaan peruuttaa yhteisön rahoitusosuus ohjelmalle.
 Rahoitusoikaisut
 Vaikka
 jäsenvaltio vastaakin ensisijaisesti väärinkäytösten havaitsemisesta ja
 takaisinperinnästä sekä rahoitusoikaisujen tekemisestä, komissiolla on valtuudet
 määrätä oikaisuja, kun ne ovat tarkasti määritettyjä tai kiinteämääräisiä.
 Komission odotetaan ottavan huomioon väärinkäytöksen luonteen ja vakavuuden ja
 arvioivan puutteiden johdosta aiheutuvien taloudellisten vaikutusten suuruuden.
 III. SUORAAN HALLINNOINTIIN SOVELLETTAVAT KOMISSION VALVONTAMENETELMÄT
 Kaikki
 ohjelmat tarkastetaan ennen niiden hyväksymistä, jotta varmistetaan
 sovellettavan lainsäädännön noudattaminen ja ehdotettujen menojen
 tukikelpoisuus.
 Operatiiviset
 yksiköt tarkastavat kaikki menoilmoitukset komission rahoituspäätöksen ja
 asianomaisen ohjelman perusteella menojen tukikelpoisuuden ja johdonmukaisuuden
 varmistamiseksi.
 Ennen
 maksusitoumusten tai maksujen hyväksymistä toimille tehdään ennakkotarkistus
 toimitettujen tietojen ja maksutositteiden tarkastusten perusteella
 korvauspyyntöjen tukikelpoisuuden varmistamiseksi.
 Väärinkäytösten
 ehkäisemiseksi komissio suorittaa seurantakäyntejä paikalla tehtävien
 tarkastusten muodossa varmistaakseen ohjelmien tosiasiallisen toteuttamisen ja
 tarkistaakseen kustannusten tukikelpoisuuden ennen maksamista.
 Rahoitustoimien
 ennakkotarkastusten lisäksi pääosasto varmistaa, että hankintoihin ja
 avustuksiin liittyvät kaikki asiakirjat ja menettelyt tarkistetaan ennakolta.
 Tarjous-
 ja avustusmenettelyjen hallinnointi on hajautettu pääosaston operatiivisille
 yksiköille, jotka vastaavat operatiivisista varmistuksista. Talousarvioyksikkö
 tekee keskitetysti riippumattoman lisätarkistuksen ja huolehtii menettelyn koko
 elinkaaren aikana tehtävistä tarkastuksista. Se esimerkiksi tarkastelee
 luonnoksia, jotka liittyvät tarjous- ja ehdotuspyyntöeritelmiin, tarjous- ja
 ehdotuspyyntöihin, hankintailmoituksiin, arviointia ja avustusten myöntämistä
 koskeviin kertomuksiin, avustusten myöntämistä koskeviin päätöksiin ja sopimuksiin.
 Olemassa on myös riippumaton neuvoa-antava komitea (hankintojen
 tarkasteluryhmä), joka tarkastelee kaikkia hankintamenettelyjä, jotka ylittävät
 julkistamiskynnyksen, ja antaa neuvoja valtuutetulle tulojen ja menojen
 hyväksyjälle menettelyjen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta.
 IV. KAIKKIIN EMKR:N MENOIHIN SOVELLETTAVAT KOMISSION VALVONTAMENETELMÄT
 Pääosaston
 kaikille rahoitustoimille tehdään ennakolta toiminnallinen ja rahoitusta
 koskeva tarkistus.
 Komission tarkastukset
 PO
 MARE:n jälkitarkastussektori tekee koko täytäntöönpanon ajan
 järjestelmätarkastuksia, joihin sisältyy tapahtumatarkastuksia, saadakseen
 varmuuden järjestelmien vaikuttavasta toiminnasta ja pyytää jäsenvaltioita
 oikaisemaan kaikki todetut järjestelmän puutteet ja sääntöjenvastaiset menot.
 Komissio käyttää omien tarkastustensa ja kansallisen tarkastusviranomaisen
 tuloksia varmuuden saamiseksi. Tarkastukset valitaan riskianalyysin
 perusteella.
 V. TARKASTUSTEN KUSTANNUKSET JA KUSTANNUSTEHOKKUUS
 PO
 MARE pyrki saamaan käyttöönsä suoria ja ajan tasalla olevia tietoja ottamalla
 yhteyttä 15 jäsenvaltioon, joiden osuus EKTR:n menoista oli 93 %.
 Jäsenvaltioita pyydettiin arvioimaan EKTR:stä vuonna 2010 rahoitettujen
 toimenpiteiden valvonnasta aiheutuneet kustannukset. Mallissa kuvataan
 PO BUDG:n ehdottamien tarkastusten laajuutta.
 Tätä
 rahoitusselvitystä laadittaessa tähän mennessä vastaanotettujen tietojen
 analysointi oli vielä kesken eivätkä kaikki jäsenvaltiot olleet vielä
 vastanneet kyselyyn. Sen vuoksi onkin liian varhaista sanoa, ovatko
 EKTR:n tarkastuksista jäsenvaltioille aiheutuneet kustannukset linjassa PO
 REGIO:n raportoimien tulosten kanssa. Valvontaan liittyvät kustannukset
 (kansallisen ja alueellisen tason valvonta lukuun ottamatta komission
 kustannuksia) ovat arviolta noin 2 prosenttia kauden 2007–2013
 kokonaisrahoituksesta[48].
 On
 todennäköistä, että virhetasot ja valvontakustannukset säilyvät EKTR:ään
 verrattuna kokonaisuudessaan pitkälti samankaltaisina tulevalla
 ohjelmakaudella. Seuraavat seikat saattavat lisätä valvontakustannuksia:
 - Alusten romutuksesta ja toiminnan väliaikaisesta keskeyttämisestä
 maksettavien palkkioiden poistaminen: Suhteellisen
 yksinkertaista hallinnoida ja valvoa. Aiheuttanut vain vähän rasitusta
 tuensaajille. Vastaavaa ei ole suunniteltu uudelle ohjelmakaudelle. Uusiin
 toimenpiteisiin liittyvät valvontakustannukset ja virhetasot voivat olla aluksi
 suurempia, kun jäsenvaltiot ja tuensaajat totuttautuvat uusiin sääntöihin.
 Seuraavat todennäköisesti pienentävät valvontakustannuksia:
 - Kertakorvaukset/yksinkertaistetut kustannukset: Koska aiheutuneiden kustannusten tueksi ei ole pakko esittää
 tositteita,
 • tarkastukset
 eivät ole niin vaativia
 • tukikelpoisuuden
 todistamiseen liittyvät ongelmat poistuvat, minkä vuoksi virhetaso on pienempi
 • tuensaajien
 ei enää tarvitse säilyttää asiakirjoja niin pitkään, mikä vähentää rasitetta
 (mahdollisesti vähemmän tarkastuksia);
 - Yksinkertaistetut yhteisrahoitusosuus- ja
 tuki-intensiteettijärjestelmät: seuraavien
 hakeminen ja todentaminen helpottuvat:
 • yksi
 kaikkiin alueisiin sovellettava 75 %:n yhteisrahoitusosuus[49] nykyisten kolmen sijaan;
 • yksi
 tuki-intensiteetti, joka on 50 % tukikelpoisista kokonaismenoista[50], nykyisten 24:n sijaan.
 Lisäksi
 jos jäsenvaltio päättää käyttää maksajavirastoja, jotka on jo hyväksytty YMP:n
 mukaiseen maataloustukirahaston ja maaseuturahaston maksatukseen, ja olemassa
 olevia todentamisviranomaisia, jäsenvaltiolle aiheutuu yhteisestä
 järjestelmästä todennäköisesti vähemmän hallinnollisia kustannuksia.
 5.3.
 Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien
 ehkäisemiseksi yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin puitteissa
 Ilmoitetaan käytössä
 olevat ja suunnitellut torjunta- ja suojatoimenpiteet
 Rakennerahastoista
 vastaavat yksiköt ovat yhdessä OLAFin kanssa ottaneet käyttöön yhteisen
 petostentorjuntastrategian, johon sisältyy joukko niin komission sisäisesti
 kuin jäsenvaltioidenkin toteuttamia toimia, joilla ehkäistään petoksia
 yhteisesti hallinnoitujen rakennerahastotoimien osalta.
 Petostentorjuntastrategiasta
 24. kesäkuuta 2011 annetussa komission tiedonannossa (KOM(2011) 376 lopullinen)
 nykyistä strategiaa pidetään parhaana käytänteenä ja ehdotetaan strategian
 täydentämistä toimilla, joista tärkein on vuosien 2014–2020 asetuksia
 koskevassa komission ehdotuksessa esitetty vaatimus siitä, että jäsenvaltioiden
 on toteutettava petosten ehkäisemiseksi strategioita, jotka ovat vaikuttavia ja
 kartoitettuun riskitasoon suhteutettuja.
 Tämän
 komission ehdotuksen 86 artiklan 4 kohdan c alakohtaan sisältyy nimenomainen
 vaatimus ottaa käyttöön tällaisia strategioita. Tämän pitäisi lisätä
 tietoisuutta petoksista kaikissa rahaston hallinnointiin ja valvontaan
 osallistuvissa jäsenvaltioiden elimissä ja pienentää näin petosriskiä.
 Asetusehdotuksen mukaan jäsenvaltioiden tulisi ottaa käyttöön tehokkaita ja
 oikeasuhteisia petostentorjuntatoimenpiteitä todetut riskin huomioon ottaen.
 6.
 EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET
 6.1.
 Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen
 otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat
 · Talousarviossa jo olevat budjettikohdat
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja
 budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä
 Yhteistyössä toteutettava hallinnointi
 Moniv. rahoituskehyksen otsake || Budjettikohta || Määrärahalaji || Rahoitusosuudet
 Numero [Kuvaus........................................] || JM/EI-JM[51] || EFTA-mailta[52] || ehdokasmailta[53] || kolmansilta mailta || varainhoito-asetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet
 OTSAKE 2 Kestävä kasvu: luonnonvarat || 11.02: Kalatalouden markkinat 11.06: Euroopan kalatalousrahasto (EKTR) 11.07 01: Elollisten vesiluonnonvarojen säilyttäminen, hoito ja hyödyntäminen 11.08: Yhteisen kalastuspolitiikan täytäntöönpano ja valvonta || JM || EI || EI || EI || EI
 Suora hallinnointi
 Moniv. rahoituskehyksen otsake || Budjettikohta || Määrärahalaji || Rahoitusosuudet
 Numero [Kuvaus........................................] || JM/EI-JM[54] || EFTA-mailta[55] || ehdokasmailta[56] || kolmansilta mailta || varainhoito-asetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet
 OTSAKE 2 Kestävä kasvu: luonnonvarat || 11.01: Meri- ja kalastusasioiden toimintalohkon hallintomenot 11.02: Kalatalouden markkinat 11.03 03: Uusien kansainvälisten kalastusjärjestöjen valmistelutyö ja muut kansainvälisten järjestöjen vapaaehtoiset rahoitusosuudet 11.04: Yhteisen kalastuspolitiikan hallinta 11.06 11: Euroopan kalatalousrahasto (EKTR) – Tekninen apu 11.07 02: Elollisten vesiluonnonvarojen säilyttäminen, hoito ja hyödyntäminen 11.08: Yhteisen kalastuspolitiikan täytäntöönpano ja valvonta 11.09: Meripolitiikka || JM || EI || EI || EI || EI
 6.2.
 Arvioidut vaikutukset menoihin
 6.2.1.
 Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin
 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: || Numero 2 || Kestävä kasvu: luonnonvarat
 PO: MARE || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || 2022 || 2023 tai myöhemmin || YHTEENSÄ
  Toimintamäärärahat || || || || || || || || || || ||
 Budjettikohdan numero Yhteistyössä toteutettava hallinnointi || Sitoumukset || (1) || 732 || 748 || 768 || 787 || 812 || 828 || 845 || || || || 5 520
 Maksut (ohjeellinen) || (2) || 220,8 || 441,6 || 662,4 || 662,4 || 662,4 || 662,4 || 662.4 || 662,4 || 607,2 || 276 || 5 520
 Budjettikohdan numero Suora hallinnointi || Sitoumukset || (1a) || 115 || 129 || 140 || 142 || 145 || 149 || 155 || || || || 975
 Maksut (ohjeellinen) || (2a) || 28,75 || 89,75 || 128,25 || 137,75 || 142,25 || 145,25 || 149.5 || 114,75 || 38,75 || || 975
 Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat[57] TEKNINEN APU || || || || || || || || || || ||
 Budjettikohdan numero 11 01 04 01 - 11 01 04 02 – 11 01 04 03 - 11 01 04 04 - 11 01 04 05 - 11 01 04 06 – 11 01 04 07 - 11 01 04 08 - 11 06 11 || || (3) || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 11 || 11 || || || || 72
 Määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =1+1a +3 || 857 || 887 || 918 || 939 || 967 || 988 || 1 011 || || || || 6567
 Maksut (ohjeellinen) || =2+2a +3 || 259,55 || 541,35 || 800,65 || 810,15 || 814,65 || 818,65 || 822.9 || 777,15 || 645,95 || 276 || 6 567
  Toimintamäärärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || (4) || 847 || 877 || 908 || 929 || 957 || 977 || 1000 || || || || 6 495
 Maksut (ohjeellinen) || (5) || 249,55 || 531,35 || 790,65 || 800,15 || 804,65 || 807,65 || 811,9 || 777,15 || 645,95 || 276 || 6 495
  Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ || (6) || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 11 || 11 || || || || 72
 EMKR:n määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =4+ 6 || 857 || 887 || 918 || 939 || 967 || 988 || 1011 || || || || 6 567*
 Maksut (ohjeellinen) || =5+ 6 || 259,99 || 541,35 || 800,65 || 810,15 || 814,65 || 818,65 || 822,9 || 777,15 || 645,95 || 276 || 6 567*
 * EMKR:ää varten esitetyn määrän lisäksi
 määrärahoja on esitetty kattamaan kestävää kalastusta koskevat sopimukset ja
 EU:n jäsenyys kansainvälisissä järjestöissä ja alueellisissa
 kalastusjärjestöissä, joilla on omat perussäädöksensä. Molempiin toimiin
 varatut määrärahat ovat 968 miljoonaa euroa, ja ne jakautuvat seuraavasti:
 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || YHTEENSÄ
 146 || 141 || 136 || 136 || 136 || 137 || 136 || 968
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: || 5 || ”Hallintomenot”
 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 || || || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || Vuosi 2021 || Vuosi 2022 || 2023 tai myöhemmin || YHTEENSÄ
 PO: MARE ||
  Henkilöresurssit || 11,432 || 11,432 || 11,432 || 11,432 || 11,432 || 11,432 || 11,432 || || || || 80,024 ||
  Muut hallintomenot || 3,260 || 3,260 || 3,260 || 3,260 || 3,260 || 3,260 || 3,260 || || || || 22,820 ||
 PO MARE YHTEENSÄ || Määrärahat || 14,692 || 14,692 || 14,692 || 14,692 || 14,692 || 14,692 || 14,692 || || || || 102,844 ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä) || 14,692 || 14,692 || 14,692 || 14,692 || 14,692 || 14,692 || 14,692 || || || || 102,844
 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 || || || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || Vuosi 2021 || Vuosi 2022 || 2023 tai myöhemmin || YHTEENSÄ
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1–5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || 871,692 || 901,692 || 932,692 || 953,692 || 981,692 || 1 002,692 || 1 025,692 || || || || 6 669,844
 Maksut || 274,242 || 556,042 || 815,342 || 824,842 || 829,342 || 833,342 || 837,592 || 777,15 || 645,95 || 276 || 6 669,844
 6.2.2.
 Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin
 –
 ̈ Ehdotus/aloite ei edellytä toimintamäärärahoja.
 –
 ̈ Ehdotus/aloite edellyttää toimintamäärärahoja seuraavasti:
 Vaikka strategiset prioriteetit vahvistetaan EU:n
 tasolla, yhteiset tuotosindikaattorit vahvistetaan yhteistyössä jäsenvaltioiden
 kanssa. Näihin indikaattoreihin liittyvät määrälliset tavoitteet ovat tiedossa
 vasta sen jälkeen, kun komissio hyväksyy jäsenvaltioiden toimittamat
 toimintaohjelmat. Sen vuoksi tuotostavoitteita ei ole mahdollista ilmoittaa
 ennen vuotta 2013/2014.
 Erityistavoitteet yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin puitteissa
 Maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa (kolmen
 desimaalin tarkkuudella)
 Tavoitteet ja tuotokset ò || || || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || YHTEENSÄ
 TUOTOKSET
 Tuotoksen tyyppi[58] || Keskimäär. kustannukset || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä yhteensä || Kokonaiskustannukset
 ERITYISTAVOITE.[59]... • Innovoinnin ja tietämyksensiirron tukeminen • Kalastuksen ja erityisesti pienimuotoisen rannikkokalastuksen kilpailukyvyn ja elinkelpoisuuden parantaminen • Uusien ammatillisten taitojen kehittäminen • Kalastustuotteiden markkinajärjestelyn parantaminen • Innovoinnin ja tietämyksensiirron tukeminen • Vesiviljely-yritysten, erityisesti pk-yritysten kilpailukyvyn ja elinkelpoisuuden parantaminen • Uusien ammatillisten taitojen kehittäminen • Vesiviljelytuotteiden markkinajärjestelyn parantaminen • Meriympäristöön kohdistuvien kalastusvaikutusten vähentäminen • Merten biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelu ja ennallistaminen kestävän kalastustoiminnan osana • Kestävään kalastuksenhoitoon liittyvän tutkimustiedon tarjonnan ja tiedonkeruun lisääminen • Sääntöjen parempi noudattaminen valvonnan avulla • Vesiviljelystä riippuvaisten alueiden ekosysteemien parantaminen ja resurssitehokkaan vesiviljelyn edistäminen • Ympäristöön kohdistuvien vesiviljelyn vaikutusten vähentäminen • Taloudellisen kasvun, sosiaalisen osallisuuden ja työpaikkojen luomisen edistäminen kalastuksesta ja vesiviljelystä riippuvaisissa rannikko- ja sisämaayhteisöissä • Kalastustoimintojen monipuolistaminen muille meritalouden aloille ja meritalouden kasvu
 - Tuotos Vahvistetaan myöhemmin || || || || 731 || || 746 || || 766 || || 785 || || 809 || || 826 || || 843 || || 5 506
 Välisumma erityistavoite || || 731 || || 746 || || 766 || || 785 || || 809 || || 826 || || 843 || || 5 506
 KUSTANNUKSET YHTEENSÄ || || 731 || || 746 || || 766 || || 785 || || 809 || || 826 || || 843 || || 5 506
 Erityistavoitteet suoran hallinnoinnin puitteissa
 Valvonta
 Tavoitteet ja tuotokset ò || || || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || YHTEENSÄ
 TUOTOKSET
 Tuotoksen tyyppi[60] || Keskimäär. kustannukset || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä yhteensä || Kokonaiskustannukset
 ERITYISTAVOITE.[61]... || Sääntöjen parempi noudattaminen valvonnan avulla
 Yhteisten (esim. monikansallisten) valvonta-alusten edistäminen maantieteellisellä alueella || Jäsenvaltioiden yhdessä hankkimien alusten lukumäärä || 6,25 (80 % kokonaishinnasta, joka on 7,812) || 4 || 25 || 2 || 12,5 || 4 || 25 || 2 || 12,5 || 2 || 12,5 || 2 || 12,5 || 2 || 12.5 || 18 || 112,5
 Yhteisten (esim. monikansallisten) valvonta-alusten edistäminen maantieteellisellä alueella || Jäsenvaltioiden yhdessä hankkimien helikopterien lukumäärä || 12,5 (80 % kokonaishinnasta, joka on 15,625) || || || 1 || 12,5 || || || 1 || 12,5 || 1 || 12,5 || || || || || 3 || 37,5
 Yhteisten (esim. monikansallisten) valvonta-alusten edistäminen maantieteellisellä alueella || Jäsenvaltioiden yhdessä hankkimien lentokoneiden lukumäärä || 13,5 (80 % kokonaishinnasta, joka on 16,875) || || || || || || || || || || || 1 || 13,5 || 1 || 13,5 || 2 || 27
 - Tuotos || Jäsenvaltioiden yhdessä suorittamien tarkastusten lukumäärä || Ei sovelleta || || || || || || || || || || || || || || || ||
 YKP:n sääntöjen täytäntöönpanon varmistamiseksi tehtävät tarkastuskäynnit || Komission tarkastajien suorittamien tarkastusten, tutkimusten ja tarkistusten lukumäärä || 6.667 || 150 || 1 || 150 || 1 || 150 || 1 || 150 || 1 || 150 || 1 || 150 || 1 || 150 || 1 || 1050 || 7
 Kalastusalan asiantuntijaryhmien tapaamiset YKP:n sääntöjen täytäntöönpanon varmistamiseksi || Kalastusalan asiantuntijaryhmien kokousten lukumäärä || 0.017 || 30 || 0.5 || 30 || 0,5 || 30 || 0,5 || 30 || 0,5 || 30 || 0,5 || 30 || 0,5 || 30 || 0,5 || 210 || 3.5
 - Tuotos || Tarkastuksia ja valvontaa tukevien tietoteknisten sovellusten kehittäminen || Ei sovelleta || || 1.5 || || 1,5 || || 1,5 || || 1,5 || || 15 || || 1,5 || || 1,5 || || 10,5
 Erityistavoite yhteensä || || 28 || || 28 || || 28 || || 28 || || 28 || || 29 || || 29 || || 198
 Kalatalouden
 markkinat
 Maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa (kolmen
 desimaalin tarkkuudella)
 Ohjeelliset tavoitteet ja tuotokset ò || || || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || YHTEENSÄ
 TUOTOKSET
 Tuotoksen tyyppi[62] || Keskimäär. kustannukset || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä yhteensä || Kokonaiskustannukset
 ERITYISTAVOITE Auttaa alan toimijoita kehittämään tehokkaampaa tuotannon suunnittelua ja kaupan pitämistä ja julkisia elimiä ymmärtämään paremmin markkinatilanne ja harjoittamaan asianmukaista politiikkaa markkinoita koskevien jatkuvien, luotettavien ja helposti saatavien tietojen avulla.[63]...
 - Tuotos || Tiedottaminen poliittisille päättäjille || 5 || || 5 || || 5 || || 5 || || 5 || || 5 || || 5 || || 5 || || 35
 Välisumma erityistavoite || || 5 || || 5 || || 5 || || 5 || || 5 || || 5 || || 5 || || 35
 KUSTANNUKSET YHTEENSÄ || || 5 || || 5 || || 5 || || 5 || || 5 || || 5 || || 5 || || 35
 Tieteellinen neuvonta
 Ohjeelliset tavoitteet ja tuotokset ò || || || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || Yhteensä
 TUOTOKSET
 Tuotoksen tyyppi[64] || Keskimäär. kustannukset || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || || Kokonaiskustannukset
 ERITYISTAVOITE Saada tieteellistä ja taloustieteellistä neuvontaa YKP:n mukaista sääntelyä koskevien ehdotusten ja niihin liittyvien jäsenvaltioiden toimien pohjaksi || || || || || || || || || || || || || || || ||
 YKP:hen liittyvät tutkimukset || Tutkimuksiin liittyvät ja neuvoa-antavat raportit || || * || 1,688 || * || 1,739 || * || 1,791 || * || 1,845 || * || 1,9 || * || 1,957 || * || 2,016 || * || 12,936
 YTK:n tuki STECF:n kokouksia varten || Logistiikkatuki || || 27 || 1,126 || 27 || 1,159 || 27 || 1,194 || 27 || 1,23 || 27 || 1,267 || 27 || 1,305 || 27 || 1,344 || 189 || 8,625
 STECF:n toiminta || Asiantuntijoiden korvaukset || || * || 1,013 || * || 1,043 || * || 1,075 || * || 1,107 || * || 1,14 || * || 1,174 || * || 1,21 || * || 7,762
 Kalakantoja ja ekosysteemejä koskeva neuvonta || Tietokannat ja asiantuntemus || || * || 1,688 || * || 1,739 || * || 1,791 || * || 1,845 || * || 1,9 || * || 1,957 || * || 2,016 || * || 12,936
 Tieteelliset kumppanuudet || Tutkimushankkeet || || * || 2,251 || * || 2,319 || * || 2,388 || * || 2,46 || * || 2,534 || * || 2,61 || * || 2,688 || * || 17,25
 Ekosysteemejä koskeva ja taloudellinen neuvonta || Neuvoa-antavat raportit || || * || 1,234 || * || 5,001 || * || 4,761 || * || 6,513 || * || 6,259 || * || 5,997 || * || 6,726 || * || 36,491
 Välisumma erityistavoite || || 9 || || 13 || || 13 || || 15 || || 15 || || 15 || || 16 || || 96
 KUSTANNUKSET YHTEENSÄ || || 9 || || 13 || || 13 || || 15 || || 15 || || 15 || || 16 || || 96
 Tiedonkeruuta, tutkimuksia ja tieteellistä
 neuvontaa koskeva alueellinen yhteistyö
 Ohjeelliset tavoitteet ja tuotokset ò || || || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || YHTEENSÄ
 TUOTOKSET
 Tuotoksen tyyppi[65] || Keskimäär. kustannukset || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä yhteensä || Kokonaiskustannukset
 ERITYISTAVOITE[66] Tiedonkeruuta koskeva alueellinen yhteistyö || || || || || || || || || || || || || || || ||
 - Tuotos || Alueelliset tietokannat || 0.5 || 2 || 1 || 2 || 1 || 2 || 1 || 2 || 1 || 2 || 1 || 2 || 1 || 2 || 1 || 14 || 7
 - Tuotos || Alueelliset koordinointihankkeet || 0.5 || 2 || 1 || 6 || 3 || 6 || 3 || 6 || 3 || 4 || 2 || 4 || 2 || 8 || 4 || 36 || 18
 Välisumma erityistavoite || 4 || 2 || 8 || 4 || 8 || 4 || 8 || 4 || 6 || 3 || 6 || 3 || 10 || 5 || 50 || 25
 ERITYISTAVOITE Tutkimukset || || || || || || || || || || || || || || || ||
 - Tuotos || Tutkimukset || 0.5 || 10 || 5 || 10 || 5 || 10 || 5 || 10 || 5 || 12 || 6 || 12 || 6 || 14 || 7 || 78 || 39
 Välisumma erityistavoite || 10 || 5 || 10 || 5 || 10 || 5 || 10 || 5 || 12 || 6 || 12 || 6 || 14 || 7 || 78 || 39
 || || || || || || || || || || || || || || || ||
 KUSTANNUKSET YHTEENSÄ || || 7 || || 9 || || 9 || || 9 || || 9 || || 9 || || 12 || || 64
 Hallinto
 Ohjeelliset tavoitteet ja tuotokset ò || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || YHTEENSÄ
 TUOTOKSET
 Tuotoksen tyyppi[67] || Keskimäär. kustannukset || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä yhteensä || Kokonaiskustannukset
 ERITYISTAVOITE [68]YKP:n hallinto || || || || || || || || || || || || || || || ||
 - Tuotos: Neuvoa-antavat toimikunnat || Palvelut || 0.33 || 9 || 3 || 9 || 3 || 9 || 3 || 9 || 3 || 9 || 3 || 9 || 3 || 9 || 3 || 9 || 21
 - Tuotos: Tiedottaminen, viestintä ja komission kokoukset asiantuntijoiden/sidosryhmien kanssa || Tuotteet || 0.1 || 40 || 4 || 40 || 4 || 50 || 5 || 50 || 5 || 50 || 5 || 60 || 6 || 60 || 6 || 350 || 35
 || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Välisumma erityistavoite || 49 || 7 || 49 || 7 || 59 || 8 || 59 || 8 || 59 || 8 || 69 || 9 || 69 || 9 || 359 || 56
 KUSTANNUKSET YHTEENSÄ || 49 || 7 || 49 || 7 || 59 || 8 || 59 || 8 || 59 || 8 || 69 || 9 || 69 || 9 || 359 || 56
 Yhdennetty meripolitiikka
 Ohjeelliset tavoitteet ja tuotokset || || || Vuosi || Vuosi || Vuosi || Vuosi || Vuosi || Vuosi || Vuosi || YHTEENSÄ
 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
  || TUOTOKSET
 || Tuotoksen tyyppi [1] || Keski-määr. kustan-nukset || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä yhteensä || Kustannukset yhteensä
 || || || || || || || ||
 ERITYISTAVOITE 1: Meriasioiden yhdennetyn hallinnoinnin edistäminen paikallisella, alueellisella, kansallisella, merialueiden, EU:n ja kansainvälisellä tasolla || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Tuotos: Toimet, joilla tuetaan meriasioita koskevia yhdennettyjä lähestymistapoja jäsenvaltioissa ja Euroopan merialueilla || || 3,01 || || 3,33 || || 3,93 || || 3,93 || || 4,06 || || 4,06 || || 4,25 || || 26,57
 Tuotos: Kahdenvälisen ja alueellisen kehyksen luominen ja kokoukset tärkeimpien kumppanien kanssa, meriasioiden kansainvälisen yhteistyön parantaminen || || 0,16 || || 0,17 || || 0,21 || || 0,21 || || 0,21 || || 0,21 || || 0,22 || || 1,39
 Välisumma erityistavoite 1 || || 3,17 || || 3,50 || || 4,14 || || 4,14 || || 4,27 || || 4,27 || || 4,47 || || 27,96
 ERITYISTAVOITE 2: Eri merielinkeinoja hyödyttävien monialaisten toimien ja/tai alakohtaisten politiikkojen kehittäminen || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Tuotos: Toimet, joilla tuetaan merten aluesuunnittelun täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa ja Euroopan merialueilla || || 1,76 || || 2,50 || || 3,99 || || 3,99 || || 4,28 || || 4,28 || || 4,73 || || 25,53
 Tuotos: Sektorien välillä vaihdettujen valvontaa koskevien tietokokonaisuuksien lukumäärä || || 11,34 || || 12,50 || || 14,81 || || 14,81 || || 15,28 || || 15,28 || || 15,98 || || 100,00
 Tuotos: Euroopan meripoliittisen seurantakeskuksen ja tietoverkon kautta kerättyjä tietoja koskevien latausten lukumäärä || || 23,82 || || 26,25 || || 31,11 || || 31,11 || || 32,09 || || 32,09 || || 33,54 || || 210,01
 Välisumma erityistavoite 2 || || 36,92 || || 41,25 || || 49,91 || || 49,91 || || 51,65 || || 51,65 || || 54,25 || || 335,54
 ERITYISTAVOITE 3: Kestävän kasvun, työllisyyden ja innovoinnin tukeminen merielinkeinojen yhteydessä || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Tuotos: Suoraa innovointitukea saavien valittujen hankkeiden lukumäärä || || 2,27 || || 2,51 || || 2,96 || || 2,96 || || 3,05 || || 3,05 || || 3,20 || || 20,00
 Tuotos: Tietoisuutta lisäävien ja tietojen levittämiseen liittyvien toimien lukumäärä EU:n, kansainvälisellä ja alueellisella tasolla || || 1,13 || || 1,25 || || 1,48 || || 1,48 || || 1,53 || || 1,53 || || 1,60 || || 10,00
 Välisumma erityistavoite 3 || || 3,40 || || 3,76 || || 4,44 || || 4,44 || || 4,58 || || 4,58 || || 4,80 || || 30,00
 ERITYISTAVOITE 4: Meriympäristön suojelu sekä meri- ja rannikkoalueiden varojen kestävä käyttö || || || || || || || || || || || || ||
 Tuotos: Toimet, joilla tuetaan meristrategiadirektiivin täytäntöönpanoa || || || 5,50 || || 5,50 || || 5,50 || || 5,50 || || 5,50 || || 5,50 || || 5,50 || || 38,50
 KUSTANNUKSET YHTEENSÄ || || 49 || || 54 || || 64 || || 64 || || 66 || || 66 || || 69 || || 432
 Alueellinen kalastusjärjestö –
 vapaaehtoinen
 Ohjeelliset tavoitteet ja tuotokset ò || || || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || YHTEENSÄ
 TUOTOKSET
 Tuotoksen tyyppi[69] || Keskimäär. kustannukset || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä yhteensä || Kokonaiskustannukset
 ERITYISTAVOITE.[70]... || || || || || || || || || || || || || || || ||
 - Tuotos || Uusien kansainvälisten kalastusjärjestöjen valmistelutyö ja muut kansainvälisten järjestöjen vapaaehtoiset rahoitusosuudet || || 18 || 10 || 18 || 13 || 18 || 13 || 18 || 13 || 18 || 14 || 18 || 16 || 18 || 15 || 126 || 94
 KUSTANNUKSET YHTEENSÄ || 18 || 10 || 18 || 13 || 18 || 13 || 18 || 13 || 18 || 14 || 18 || 16 || 18 || 15 || 126 || 94
 6.2.3.
 Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin
 6.2.3.1.
 Yhteenveto
 –
 ̈ Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja.
 –
 ̈ Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti:
 milj. euroa (kolmen
 desimaalin tarkkuudella)
 || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || YHTEENSÄ
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 || || || || || || || ||
 Henkilöresurssit || 11,432 || 11,432 || 11,432 || 11,432 || 11,432 || 11,432 || 11,432 || 80,024
 Muut hallintomenot || 3,260 || 3,260 || 3,260 || 3,260 || 3,260 || 3,260 || 3,260 || 22,820
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5, välisumma || 14,692 || 14,692 || 14,692 || 14,692 || 14,692 || 14,692 || 14,692 || 102,844
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5[71] sisältymättömät || || || || || || || ||
 Henkilöresurssit || 1,724 || 1,724 || 1,724 || 1,724 || 1,724 || 1,724 || 1,724 || 12,068
 Muut hallintomenot || 8,276 || 8,276 || 8,276 || 8,276 || 8,276 || 9,276 || 9,276 || 59,932
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät, välisumma || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 11 || 11 || 72
 YHTEENSÄ || 24,692 || 24,692 || 24,692 || 24,692 || 24,692 || 25,692 || 25,692 || 174,844
 Henkilöresurssien arvioitu tarve
 –
 ̈ Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja.
 –
 ̈ Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti:
 Arvio kokonaislukuina (tai enintään yhden
 desimaalin tarkkuudella)
 || || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020
  Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt) ||
 || 11 01 01 01 (päätoimipaikka ja komission edustustot) || 82 || 82 || 82 || 82 || 82 || 82 || 82
 || XX 01 01 02 (edustustot EU:n ulkopuolella) || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1
 || XX 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta) || || || || || || ||
 || 10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta) || || || || || || ||
 ||  Ulkopuolinen henkilöstö (kokoaikaiseksi muutettuna)[72] ||
 || 11 01 02 01 (kokonaismäärärahoista katettavat sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) || 12 || 12 || 12 || 12 || 12 || 12 || 12
 || XX 01 02 02 (sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat ja kansalliset asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa) || || || || || || ||
 || 11 01 04 || - päätoimipaikassa[73] || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16
 || - EU:n ulkop. edustustoissa || 7 || 7 || 7 || 7 || 7 || 7 || 7
 || XX 01 05 02 (epäsuora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) || || || || || || ||
 || 10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) || || || || || || ||
 || Muu budjettikohta (mikä?) || || || || || || ||
 || YHTEENSÄ || 118 || 118 || 118 || 118 || 118 || 118 || 118
 XX viittaa
 kyseessä olevaan toimintalohkoon eli talousarvion osastoon.
 Henkilöresurssien tarve
 katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai
 pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena
 saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka
 toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen
 jakomenettelyssä nykyisen talousarvion puitteissa.
 Kuvaus henkilöstön
 tehtävistä:
 Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt ||
 Ulkopuolinen henkilöstö ||
 6.2.4.
 Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen
 rahoituskehyksen kanssa
 –
 ̈ Ehdotus/aloite on seuraavan monivuotisen
 rahoituskehyksen mukainen.
 –
 ̈ Ehdotus/aloite edellyttää rahoituskehyksen asianomaisen
 otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista.
 Selvitys rahoitussuunnitelmaan tarvittavista
 muutoksista, mainittava myös kyseeseen tulevat budjettikohdat ja määrät
 –
 ̈ Ehdotus/aloite edellyttää joustovälineen varojen käyttöön
 ottamista tai monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista[74].
 Selvitys tarvittavista toimenpiteistä, mainittava myös
 kyseeseen tulevat rahoituskehyksen otsakkeet, budjettikohdat ja määrät
 6.2.5.
 Ulkopuolisten tahojen osallistuminen rahoitukseen yhteistyössä
 toteutettavan hallinnoinnin puitteissa
 –
 Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen ei osallistu
 ulkopuolisia tahoja.
 –
 ̈ Ehdotuksen mukaan EU-rahoitus edellyttää jäsenvaltioiden yhteisrahoitetusta.
 Tarkkaa määrää ei kyetä ilmoittamaan ennen toimintaohjelmien hyväksymistä.
 määrärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin
 tarkkuudella)
 || Vuosi N || Vuosi N+1 || Vuosi N+2 || Vuosi N+3 || ...ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) || Yhteensä
 Rahoitukseen osallistuva taho || || || || || || || ||
 Yhteisrahoituksella katettavat määrärahat YHTEENSÄ || || || || || || || ||
 6.3.
 Arvioidut vaikutukset tuloihin
 –
 ̈ Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia tuloihin.
 –
 ̈ Ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia tuloihin seuraavasti:
 ·
 ̈ vaikutukset omiin varoihin
 ·
 ̈ vaikutukset sekalaisiin tuloihin
 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Tulopuolen budjettikohta || Käytettävissä olevat määrärahat kuluvana varainhoito-vuonna || Ehdotuksen/aloitteen vaikutus[75]
 Vuosi N || Vuosi N+1 || Vuosi N+2 || Vuosi N+3 || ...ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6)
 Momentti .... || || || || || || || ||
 Vastaava menopuolen
 budjettikohta käyttötarkoitukseensa sidottujen sekalaisten tulojen tapauksessa:
 Selvitys tuloihin
 kohdistuvan vaikutuksen laskentamenetelmästä
 [1] EUVL C, ,
 s. .
 [2] EUVL C, ,
 s. .
 [3] EUVL L
 223, 15.8.2006, s. 1.
 [4] EUVL L
 160, 14.6.2006, s. 1.
 [5] EUVL L
 209, 11.8.2005, s. 1.
 [6] EUVL L
 176, 6.7.2007, s. 1.
 [7] KOM(2010)
 2020 lopullinen, 3.3.2010.
 [8] EUVL L 164, 25.6.2008,
 s. 19.
 [9] EUVL L
 289, 29.10.2008, s. 1.
 [10] EUVL
 L 343, 22.12.2009, s. 1.
 [11] KOM(2011)
 615 lopullinen.
 [12] KOM(2002) 511 lopullinen.
 [13] EUVL
 L [..], [...], s.
 [14] EUVL
 L 176, 6.7.2007, s. 1.
 [15] KOM(2007)
 575 lopullinen, 10.10.2007.
 [16] Yleisten
 asioiden neuvoston 14 päivänä marraskuuta 2010 tekemät päätelmät, yhdennetystä
 meripolitiikasta 21 päivänä lokakuuta 2010 annettu Euroopan parlamentin
 päätöslauselma – Edistyksen arviointi ja uudet haasteet; alueiden komitean
 lausunto aiheesta ”Yhdennetyn meripolitiikan kehittäminen ja meriosaaminen
 2020”.
 [17] EUVL L [..], [...], s.
 [18] KOM(2009)
 163 lopullinen, 22.4.2009.
 [19] Unionin
 tuomioistuimen yhdistetyissä asioissa C-92/09 ja C-93/09, Schecke,
 9.11.2010 antama tuomio.
 [20] EUVL
 L 55, 28.2.2011, s. 13.
 [21] KOM(2011)
 425 lopullinen.
 [22] KOM(2011)
 615 lopullinen.
 [23] EYVL
 L 148, 6.6.2002.
 [24] EUVL L 134, 30.4.2004, s. 114.
 [25] EUVL L 5,
 9.1.2004, s. 25.
 [26] EUVL L, s.
 .
 [27] EUVL
 L [..], [...], s.
 [28] EYVL L 206,
 22.7.1992, s. 7.
 [29] EUVL
 L 20, 26.1.2010, s. 7.
 [30] EUVL L 189,
 20.7.2007, s. 1.
 [31] EUVL L 204,
 6.8.2009, s. 15.
 [32] EYVL L 114,
 24.4.2001, s. 1.
 [33] EUVL L 154,
 21.6.2003, s. 1.
 [34] EUVL L 93,
 31.3.2006, s. 12; EUVL L 335M, 13.12.2008, s. 213 (MT).
 [35] EUVL L 343,
 22.12.2009, s. 1.
 [36] EYVL L 292,
 15.11.1996, s. 2.
 [37] EYVL
 L 83, 27.3.1999, s. 1.
 [38] EYVL L 303, 2.12.2000, s. 16.
 [39] EYVL
 L 180, 19.7.2000, s. 22.
 [40] EUVL
 L 134, 30.4.2004, s. 1.
 [41] EYVL L 175, 5.7.1985, s. 40.
 [42] EYVL L 197, 21.7.2001, s. 30.
 [43] EUVL
 L 5, 9.1.2004, s. 25.
 [44] ABM:
 toimintoperusteinen johtaminen; ABB: toimintoperusteinen budjetointi.
 [45] Sellaisina
 kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 49 artiklan 6 kohdan a ja b
 alakohdassa.
 [46] Kuvaukset
 eri hallinnointitavoista ja viittaukset varainhoitoasetukseen ovat saatavilla
 budjettipääosaston verkkosivuilla osoitteessa http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
 [47] Sellaisina
 kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 185 artiklassa.
 [48] Tutkimus
 ”Regional governance in the context of globalisation: reviewing governance
 mechanisms & administrative costs. Administrative workload and costs
 for Member State public authorities of the implementation of ERDF and Cohesion
 Fund” 2010.
 [49] Lukuun
 ottamatta tiedonkeruuta ja valvontaa koskevia toimenpiteitä.
 [50] Poikkeukset
 ovat selkeitä ja poliittisesti perusteltuja (pienimuotoinen kalastus,
 kollektiiviset toimet, syrjäiset Kreikan saaret, syrjäisimmät alueet).
 [51] JM
 = jaksotetut määrärahat; EI-JM = jaksottamattomat määrärahat.
 [52] EFTA:
 Euroopan vapaakauppaliitto.
 [53] Ehdokasmaat
 ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset ehdokasmaat.
 [54] JM
 = jaksotetut määrärahat; EI-JM = jaksottamattomat määrärahat.
 [55] EFTA:
 Euroopan vapaakauppaliitto.
 [56] Ehdokasmaat
 ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset ehdokasmaat.
 [57] Tekninen
 ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen
 liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora
 tutkimustoiminta.
 [58] Tuotokset
 ovat tuloksena olevia tuotteita ja palveluja (esim. rahoitettujen
 opiskelijavaihtojen määrä tai rakennetut tiekilometrit).
 [59] Kuten
 kuvattu kohdassa 1.4.2 ”Erityistavoitteet”.
 [60] Tuotokset
 ovat tuloksena olevia tuotteita ja palveluja (esim. rahoitettujen
 opiskelijavaihtojen määrä tai rakennetut tiekilometrit).
 [61] Kuten
 kuvattu kohdassa 1.4.2 ”Erityistavoitteet”.
 [62] Tuotokset
 ovat tuloksena olevia tuotteita ja palveluja (esim. rahoitettujen
 opiskelijavaihtojen määrä tai rakennetut tiekilometrit).
 [63] Kuten
 kuvattu kohdassa 1.4.2 ”Erityistavoitteet”.
 [64] Tuotokset
 ovat tuloksena olevia tuotteita ja palveluja (esim. rahoitettujen
 opiskelijavaihtojen määrä tai rakennetut tiekilometrit).
 [65] Tuotokset
 ovat tuloksena olevia tuotteita ja palveluja (esim. rahoitettujen
 opiskelijavaihtojen määrä tai rakennetut tiekilometrit).
 [66] Kuten
 kuvattu kohdassa 1.4.2 ”Erityistavoitteet”.
 [67] Tuotokset
 ovat tuloksena olevia tuotteita ja palveluja (esim. rahoitettujen
 opiskelijavaihtojen määrä tai rakennetut tiekilometrit).
 [68] Kuten
 kuvattu kohdassa 1.4.2 ”Erityistavoitteet”.
 [69] Tuotokset
 ovat tuloksena olevia tuotteita ja palveluja (esim. rahoitettujen
 opiskelijavaihtojen määrä tai rakennetut tiekilometrit).
 [70] Kuten
 kuvattu kohdassa 1.4.2 ”Erityistavoitteet”.
 [71] Tekninen
 ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen
 liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora
 tutkimustoiminta.
 [72] Sopimussuhteiset
 toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat lähetystöissä,
 paikalliset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat.
 [73] Etenkin
 rakennerahastot, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto
 (maaseuturahasto) ja Euroopan kalatalousrahasto (EKTR).
 [74] Katso
 toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta.
 [75] Perinteiset
 omat varat (tulli- ja sokerimaksut) on ilmoitettava nettomääräisinä eli
 bruttomäärästä on vähennettävä kantokuluja vastaava 25 prosentin osuus.