type: caselaw

text:
 30.7.2011
 SV
 Europeiska unionens officiella tidning
 C 226/18
 Begäran om förhandsavgörande framställd av High Court of Ireland (Irland) den 6 juni 2011 — MM mot Minister for Justice, Equality and Law Reform, Irland och Attorney General
 (Mål C-277/11)
 2011/C 226/34
 Rättegångsspråk: engelska
 Hänskjutande domstol
 High Court of Ireland
 Parter i målet vid den nationella domstolen
 Klagande: MM
 Motparter: Minister for Justice, Equality and Law Reform, Irland och Attorney General
 Tolkningsfråga
 När en sökande, efter att ha fått avslag på sin ansökan om flyktingstatus, ansöker om status som alternativt skyddsbehövande och det föreslås att även denna ansökan ska avslås, innebär då skyldigheten för medlemsstaterna att samarbeta med en sökande, vilken framgår av artikel 4.1 i rådets direktiv 2004/83/EG (1), att myndigheterna i den aktuella medlemsstaten ska informera sökanden om resultaten av bedömningen innan ett slutligt beslut meddelas, så att sökanden kan bemöta de aspekter som ligger till grund för förslaget om avslag?
 (1) EUT L 304, s. 12, och rättelse EUT L 204, 2005, s. 24.


type: other

text:
§ 24 Muinsuskaitseseaduse muutmine
 § 25 Muuseumiseaduse muutmine
 § 26 Relvaseaduse muutmine
 § 27 Riigilõivuseaduse muutmine
 § 1071 Kultuuriväärtuse väljaveoloa taotluse läbivaatamine ning väljaveoloa andmine või sellest keeldumine
 08.01.2008 otsus nr 244
 2) arhivaali väljaveole või ekspordile arhiiviseaduse §-s 39 nimetatud loa alusel;
 (3) Kultuuriväärtuste nomenklatuuri kehtestab kultuuriminister määrusega .
 (5) Kultuuriväärtuse väljaveoloa vormi kinnitab kultuuriminister määrusega .
 (3) Tolliametnik märgib väljaveoloa mõlemale eksemplarile tollideklaratsiooni aktsepteerimise numbri ja tolliformaalsuste teostamise kuupäeva ning kinnitab need andmed oma allkirja ja isikliku pitseriga.
 (5) Ettekirjutuse täitmata jätmise korral on järelevalveametnikul õigus rakendada asendustäitmist ja sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras. Sunniraha ülemmäär on 10 000 krooni.
 § 24. Muinsuskaitseseaduse muutmine
 Muinsuskaitseseaduse (RT I 2002, 27, 153; 2007, 12, 66) § 22 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
 « § 22. Mälestise ja ajutise kaitse alla võetud asja riigist väljaviimine
 Mälestise ja ajutise kaitse alla võetud asja võib riigist välja viia või eksportida ainult ajutiselt kultuuriväärtuste väljaveo, ekspordi ja sisseveo seaduse alusel.»
 § 25. Muuseumiseaduse muutmine
 Muuseumiseadust (RT I 1996, 83, 1487; 2004, 28, 188) täiendatakse §-ga 181 järgmises sõnastuses:
 « § 181. Museaalide väljavedu
 Museaalide väljaveole või ekspordile kohaldatakse kultuuriväärtuste väljaveo, ekspordi ja sisseveo seadust.»
 § 26. Relvaseaduse muutmine
 Relvaseaduses (RT I 2001, 65, 377; 2007, 67, 414) tehakse järgmised muudatused:
 1) paragrahvi 18 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:« (3) Piiramata tsiviilkäibega relvale ja laskemoonale laieneb käesolev seadus üksnes käesoleva paragrahvi lõigete 4–9 ning käesoleva seaduse § 10 lõike 1 ja § 28 lõike 2 osas.»;
 2) paragrahvi 18 täiendatakse lõikega 9 järgmises sõnastuses:« (9) Kultuuriväärtuste kategooriasse kuuluvate piiramata tsiviilkäibega relvade väljavedu ning edasitoimetamine toimub kooskõlas kultuuriväärtuste väljaveo, ekspordi ja sisseveo seadusega ning selle alusel antud õigusaktidega.»;
 3) paragrahvi 59 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:« (2) Relva ja laskemoona sissevedu ja väljavedu toimub käesoleva seadusega, tolliseadusega, strateegilise kauba seadusega ning kultuuriväärtuste väljaveo, ekspordi ja sisseveo seadusega ning nende alusel antud õigusaktidega kehtestatud korras.»;
 4) paragrahvi 623 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:« (5) Kultuuriväärtuste kategooriasse kuuluvate relvade edasitoimetamine Eestist teise Euroopa Liidu liikmesriiki toimub käesoleva seadusega kehtestatud korras ning kooskõlas kultuuriväärtuste väljaveo, ekspordi ja sisseveo seadusega ning selle alusel antud õigusaktidega.»
 Riigilõivuseaduses (RT I 2006, 58, 439; 2007, 66, 408) tehakse järgmised muudatused:
 1) seadust täiendatakse §-ga 481 järgmises sõnastuses:« § 481. Kultuuriväärtuste väljaveo, ekspordi ja sisseveo seaduse alusel tehtava toimingu eest riigilõivu tasumisest vabastamine ja riigilõivumäära vähendamine
 (1) Riigimuuseum või -etendusasutus, munitsipaalmuuseum või -etendusasutus, avalik-õigusliku juriidilise isiku muuseum või rahvusooper, samuti riigi asutatud või riigi osalusel asutatud sihtasutusena tegutsev muuseum või etendusasutus on vabastatud käesoleva seaduse §-s 1071 sätestatud riigilõivu tasumisest.
 (2) Muinsuskaitseametil on isiku majanduslikust olukorrast lähtuvalt või käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetamata riigiasutuse või kohaliku omavalitsuse üksuse organi põhjendatud taotluse alusel õigus vabastada isik käesoleva seaduse §-s 1071 sätestatud riigilõivu tasumisest või vähendada tasutava riigilõivu määra.»;
 2) paragrahvi 49 lõike 1 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:«Käesoleva seaduse § 36 lõikes 2, §-s 37, § 38 lõikes 1, § 39 lõigetes 4, 5 ja 6, § 43 lõikes 1 ning § 481 lõikes 2 sätestatud riigilõivu tasumisest vabastamise või riigilõivumäära vähendamise taotlus esitatakse kirjalikult.»;
 3) seaduse 7. peatüki 2. jagu täiendatakse 2. jaotise ja §-ga 1071 järgmises sõnastuses:«2. jaotis
 Kultuuriväärtuste väljaveo, ekspordi ja sisseveo seaduse alusel tehtavad toimingud
 § 1071. Kultuuriväärtuse väljaveoloa taotluse läbivaatamine ning väljaveoloa andmine või sellest keeldumine
 Kultuuriväärtuse väljaveoloa taotluse läbivaatamise eest, samuti väljaveoloa andmise või sellest keeldumise eest kultuuriväärtuste väljaveo, ekspordi ja sisseveo seaduse § 16 lõikes 4 ja § 17 lõikes 3 sätestatud alustel tasutakse riigilõivu 100 krooni kultuuriväärtuse kohta, kuid kokku mitte rohkem kui 1000 krooni.»


jurisdiction: EU

text:
 11.5.2012
 EL
 Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης
 C 136/9
 Αίτηση για την έκδοση συμβουλευτικής γνώμης που υποβλήθηκε στο Δικαστήριο της ΕΖΕΣ από το Héraðsdómur Reykjavíkur στις 16 Δεκεμβρίου 2011 στην υπόθεση Vín Tríó ehf. κατά του ισλανδικού κράτους
 (Υπόθεση E-19/11)
 2012/C 136/06
 Με επιστολή της 16ης Δεκεμβρίου 2011 του Héraðsdómur Reykjavíkur (Πρωτοδικείο Reykjavík), υποβλήθηκε αίτηση προς το Δικαστήριο ΕΖΕΣ, η οποία καταχωρίστηκε στη Γραμματεία του Δικαστηρίου στις 26 Δεκεμβρίου 2011, για την έκδοση συμβουλευτικής γνώμης στην υπόθεση Vín Tríó ehf. κατά του ισλανδικού κράτους, σχετικά με τα ακόλουθα ερωτήματα:
 1)
 Αντίκειται στο άρθρο 11 ή στην παράγραφο 1 του άρθρου 16 της συμφωνίας για τον Ευρωπαϊκό Οικονομικό Χώρο η περίπτωση που συμβαλλόμενο μέρος προβλέπει στη νομοθεσία ή μέσω διοικητικών πράξεων να μπορεί φορέας που ασκεί κρατικό μονοπώλιο λιανικής πώλησης οινοπνευματωδών να αρνηθεί να δεχτεί προς πώληση στα καταστήματα λιανικής πώλησης οινοπνευματώδη ποτά που περιέχουν διεγερτικά όπως η καφεΐνη;
 2)
 Αν το Δικαστήριο ΕΖΕΣ θεωρεί ότι μια ρύθμιση όπως αυτή που περιγράφεται στην πρώτη ερώτηση συνιστά ποσοτικό περιορισμό επί των εισαγωγών ή μέτρο ισοδύναμου αποτελέσματος, κατά την έννοια του άρθρου 11 της συμφωνίας για τον Ευρωπαϊκό Οικονομικό Χώρο, παρακαλούμε να απαντήσετε στο ερώτημα κατά πόσον αυτή η ρύθμιση μπορεί παρόλα αυτά να θεωρηθεί ως δικαιολογημένη κατά την έννοια του άρθρου 13 της Συμφωνίας.
 3)
 Αν μια ρύθμιση όπως αυτή που περιγράφεται στην πρώτη ερώτηση θεωρείται ότι αντίκειται στο άρθρο 11 ή στην παράγραφο 1 του άρθρου 16 της συμφωνίας για τον Ευρωπαϊκό Οικονομικό Χώρο, παρακαλούμε να απαντήσετε στο ερώτημα κατά πόσον το Δικαστήριο ΕΖΕΣ θεωρεί (κατά το μέτρο που εξετάζει τέτοια ερωτήματα) ότι πληρούνται οι όροι τους οποίους πρέπει να πληροί ο προσφεύγων για να αποκτήσει δικαίωμα αποζημίωσης από κράτος ΕΖΕΣ λόγω παραβίασης της Συμφωνίας.


text:
 23.2.2008
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 C 51/2
 Bylą sprendžiančio teismo sudėtims sudaryti skirti sąrašai
 (2008/C 51/04)
 Per 2008 m. sausio 15 d. posėdį Teisingumo Teismas sudarė tokį Procedūros reglamento 11b straipsnio 2 dalyje nurodytą teisėjų sąrašą didžiosios kolegijos sudėčiai sudaryti:
 A. Tizzano,
 J.-J. Kasel,
 J. N. Cunha Rodrigues,
 C. Toader,
 R. Silva de Lapuerta,
 A. Arabadjiev,
 K. Schiemann,
 T. von Danwitz,
 J. Makarczyk,
 J. -C. Bonichot,
 P. Kūris,
 P. Lindh,
 E. Juhász,
 L. Bay Larsen,
 G. Arestis,
 A. Ó Caoimh,
 A. E. Borg Barthet,
 E. Levits,
 M. Ilešič,
 U. Lõhmus,
 J. Malenovský,
 J. Klučka.
 Per 2008 m. sausio 15 d. posėdį Teisingumo Teismas sudarė tokį Procedūros reglamento 11c straipsnio 2 dalies pirmojoje pastraipoje nurodytą teisėjų sąrašą pirmajai kolegijai sudaryti:
 A. Tizzano,
 J.-J. Kasel,
 A. E. Borg Barthet,
 E. Levits,
 M. Ilešič.
 Per 2008 m. sausio 15 d. posėdį Teisingumo Teismas sudarė tokį Procedūros reglamento 11c straipsnio 2 dalies antrojoje pastraipoje nurodytą teisėjų sąrašą penktajai kolegijai sudaryti:
 A. E. Borg Barthet,
 M. Ilešič,
 E. Levits,
 J.-J. Kasel.


type: legislation

text:
 EUROOPAN KOMISSIO
 Bryssel 27.7.2017
 COM(2017) 390 final
 2017/0168(NLE)
 Ehdotus
 NEUVOSTON PÄÄTÖS
 lyhytaikaista oleskelua koskevasta viisumivapaudesta tehdyn Euroopan yhteisön ja Seychellien tasavallan välisen sopimuksen muuttamista koskevan Euroopan unionin ja Seychellien tasavallan välisen sopimuksen tekemisestä
 PERUSTELUT
 1.EHDOTUKSEN TAUSTA
 Kesäkuun 26 päivänä 2013 annetulla asetuksella (EU) N:o 610/2013
 1
 , jäljempänä ’Schengenin rajasäännöstön muutos’, muutettiin Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehtyä yleissopimusta
 2
 (Schengenin yleissopimus), asetusta (EY) N:o 562/2006
 3
 (Schengenin rajasäännöstö) ja asetusta (EY) N:o 810/2009
 4
 (viisumisäännöstö). Lisäksi siinä muun muassa määriteltiin uudelleen kolmansien maiden kansalaisiin Schengen-alueella sovellettavan lyhytaikaisen oleskelun käsite. Asetuksen mukaan 18. lokakuuta 2013 alkaen sellaisten kolmansien maiden kansalaisten, jotka aikovat matkustaa Schengen-alueelle lyhytaikaista oleskelua varten, riippumatta siitä, vaaditaanko heiltä viisumia vai ei, sallitun oleskelun enimmäiskestoksi määritellään ”90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana”. Uusi määritelmä on tarkempi kuin aiempi, 18. lokakuuta 2013 asti voimassa ollut määritelmä (”kolme kuukautta minkä hyvänsä kuuden kuukauden jakson aikana ensimmäisestä maahantulosta”), koska nyt kesto määritetään kuukausien sijaan päivinä. Lisäksi määritelmästä on poistettu ilmaus ”ensimmäisestä maahantulosta”, joka aiheutti monia epävarmuustekijöitä ja kysymyksiä.
 Schengenin rajasäännöstön muutoksella on tehty kaikki tarvittavat muutokset EU:n viisumi- ja rajasäännöstöön eli Schengenin yleissopimukseen, Schengenin rajasäännöstöön, viisumisäännöstöön ja asetukseen (EY) N:o 539/2001
 5
 . Lyhytaikaisen oleskelun käsite sisältyy kuitenkin myös Euroopan unionin tekemiin kansainvälisiin sopimuksiin. Antigua ja Barbudan
 6
 , Bahaman
 7
 , Barbadosin
 8
 , Brasilian
 9
 , Mauritiuksen
 10
 , Saint Kitts ja Nevisin
 11
 sekä Seychellien
 12
 kanssa tehdyissä viisumivapaussopimuksissa viitataan edelleen vanhaan määritelmään (”kolmen kuukauden ajan ensimmäistä maan alueelle tulon päivää seuraavien kuuden kuukauden aikana”
 13
 ) määriteltäessä viisumivapaan oleskelun kestoa.
 Komissio hyväksyi 16. heinäkuuta 2014 suosituksen neuvoston päätökseksi luvan antamisesta neuvottelujen aloittamiseen Euroopan unionin ja edellä mainittujen maiden välillä tehtyjen lyhytaikaista oleskelua koskevien viisumivapaussopimusten muuttamiseksi
 14
 . Neuvosto hyväksyi päätöksen 9. lokakuuta 2014
 15
 . Tarkoituksena oli ottaa näiden seitsemän maan kanssa tehdyissä sopimuksissa käyttöön uusi lyhytaikaisen oleskelun määritelmä, josta säädetään Schengenin rajasäännöstön muutoksessa. Lisäksi lyhytaikaisen oleskelun määritteleminen viisumivapaussopimuksissa päivinä eikä kuukausina on helpompi tarkistaa ja laskea sähköisesti ja/tai tietotekniikan avulla, joten se sopii paremmin käytettäväksi keskitetyissä rajavalvontajärjestelmissä, kuten ehdotetussa rajanylitystietojärjestelmässä (EES)
 16
 .
 Neuvoston luvan saatuaan komissio aloitti neuvottelut kyseisten seitsemän maan (Antigua ja Barbuda, Bahama, Barbados, Brasilia, Mauritius, Saint Kitts ja Nevis ja Seychellit) kanssa tehtyjen viisumivapaussopimusten muuttamisesta.
 Neuvottelut Seychellien tasavallan kanssa saatiin menestyksekkäästi päätökseen, kun muutossopimus parafoitiin 15. heinäkuuta 2016. Osapuolet ovat sopineet lyhytaikaisen oleskelun uuden määritelmän ottamisesta käyttöön EU:n ja Seychellien tasavallan välisen viisumivapaussopimuksen kaikissa osissa. Lisäksi sopimus sisältää muutoksia muutamiin teknisiin yksityiskohtiin (ks. jäljempänä), mutta näillä muutoksilla ei ole merkitystä matkustajan kannalta.
 Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin erityistilanne otetaan huomioon sopimuksen johdanto-osassa.
 2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE
 •Oikeusperusta
 Molempien sopimuspuolten on hyväksyttävä sopimus omia menettelyjään noudattaen. Unionin osalta tämä edellyttää neuvoston päätöksiä sopimuksen allekirjoittamisesta ja tekemisestä.
 Tämä ehdotus esitetään neuvostolle, jotta se antaisi valtuutuksen Euroopan yhteisön ja Seychellien tasavallan välillä tehdyn lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen muuttamisesta tehtävän sopimuksen tekemiseen.
 Kun käyttöön otetaan lyhytaikaisen oleskelun uusi, Schengenin rajasäännöstön muutoksen mukainen määritelmä, jonka perusteella lyhytaikaisen oleskelun käsitteen tulkinta on selkeää, sopimuksella varmistetaan oikeudellinen johdonmukaisuus sekä jäsenvaltioiden välinen yhdenmukaisuus.
 Ehdotuksen oikeusperustana on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 77 artiklan 2 kohdan a alakohta yhdessä sen 218 artiklan kanssa.
 Niiden neljän valtion osalta, jotka osallistuvat Schengenin säännöstön ja yhteisen viisumipolitiikan täytäntöönpanoon, unionilla ei ole toimivaltaa muuttaa viisumivapaussopimuksia, jotka sitovat kyseisiä valtioita. Jotta voidaan varmistaa yhdenmukainen lähestymistapa Schengen-alueella sallitun oleskelun kestoa koskeviin säännöksiin ja niiden yhdenmukainen täytäntöönpano, sopimukseen sisällytetään yhteinen julistus, jossa todetaan, että toisaalta Seychellien tasavallan ja toisaalta Islannin, Liechtensteinin, Norjan ja Sveitsin on suotavaa muuttaa voimassa olevia kahdenvälisiä viisumivapaussopimuksiaan vastaavasti.
 Oheinen ehdotus on oikeudellinen väline sopimuksen tekemistä varten. Neuvosto päättää asiasta määräenemmistöllä sen jälkeen, kun neuvoston puheenjohtajana toimivan jäsenvaltion nimeämä henkilö on allekirjoittanut sopimuksen unionin puolesta ja Euroopan parlamentti on antanut SEUT-sopimuksen 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukaisesti hyväksyntänsä.
 •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)
 Jos yksi kansainvälisen sopimuksen sopimuspuolista on Euroopan unioni, jäsenvaltiot eivät voi itse panna mitään tällaisen sopimuksen muutosta täytäntöön. Viisumivapaussopimuksen Seychellien kanssa on tehnyt Euroopan unioni. Siksi tarvitaan unionin tason toimia.
 Lisäksi jos jäsenvaltiot tekisivät viisumivapaussopimuksia, se vaikuttaisi unionin säännöstöön viisumien alalla (SEUT-sopimuksen 3 artiklan 2 kohta).
 •Suhteellisuusperiaate
 Tässä ehdotuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen asetetun tavoitteen saavuttamiseksi eli Seychellien ja unionin välisen voimassa olevan viisumivapaussopimuksen muuttamiseksi.
 3.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET
 Ehdotus ei aiheuta lisäkustannuksia EU:n talousarvioon.
 4. JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET
 •Sidosryhmien kuuleminen
 Neuvosto antoi 9. lokakuuta 2014 neuvotteluohjeet, joissa valtuutettiin komissio aloittamaan neuvottelut Seychellien tasavallan kanssa osapuolten välisen viisumivapaussopimuksen muuttamiseksi. Jäsenvaltioille tiedotettiin neuvottelujen etenemisestä viisumityöryhmän kokouksissa.
 5.LISÄTIEDOT
 •Neuvottelujen tulos
 Komissio katsoo, että neuvoston neuvotteluohjeissa asettamat tavoitteet on saavutettu ja että unioni voi hyväksyä sopimusluonnoksen.
 Sopimuksen lopullinen sisältö on tiivistetysti seuraava:
 a. Oleskelun kesto
 Sopimuksessa määrätään Euroopan unionin ja Seychellien tasavallan kansalaisten mahdollisuudesta matkustaa viisumivapaasti toisen sopimuspuolen alueelle enintään 90 päiväksi minkä tahansa 180 päivän jakson aikana (toisin kuin aiemmin enintään kolmen kuukauden ajaksi ensimmäistä maan alueelle tulon päivää seuraavien kuuden kuukauden aikana). Uutta määritelmää sovelletaan Euroopan unionin ja Seychellien tasavallan välisen lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen kaikissa osissa.
 b. Loppumääräys – sopimuksen soveltamisen keskeyttäminen (8 artiklan 4 kohta)
 Sopimuksessa muutetaan 8 artiklan 4 kohdan viimeistä virkettä seuraavasti: ”Kun keskeyttämiseen johtaneet syyt lakkaavat olemasta voimassa, soveltamisen keskeyttäneen sopimuspuolen on ilmoitettava tästä välittömästi toiselle sopimuspuolelle ja jatkettava sopimuksen soveltamista.” Kun tekstiin lisätään sanat ”ja jatkettava sopimuksen soveltamista”, muutetussa sopimuksessa selvennetään, että viisumivapauden keskeyttäminen lopetetaan tosiasiallisesti, jos keskeyttämiseen johtaneet syyt lakkaavat olemasta voimassa. Tältä osin muutoksella saatetaan Seychellien tasavallan kanssa tehdyn viisumivapaussopimuksen sanamuoto yhdenmukaiseksi unionin vuosina 2015 ja 2016 allekirjoittamien kaikkien muiden viisumivapaussopimusten kanssa. Viisumityöryhmää kuultiin tästä muutoksesta 14. kesäkuuta 2016, eikä yksikään jäsenvaltio esittänyt vastalauseita.
 c. Sanan yhteisö korvaaminen sanalla unioni
 Lissabonin sopimuksen tultua voimaan 1. joulukuuta 2009 ainoastaan Euroopan unioni on oikeushenkilö. Nimitys ”Euroopan yhteisö” sisältyy kuitenkin edelleen kansainvälisiin sopimuksiin, jotka ovat tulleet voimaan ennen Lissabonin sopimusta, kuten Euroopan yhteisön ja Seychellien tasavallan välinen lyhytaikaista oleskelua koskeva viisumivapaussopimus. Näin ollen muutossopimuksella korvataan ilmaisu yhteisö ilmaisulla unioni koko viisumivapaussopimuksessa.
 d. Yhteiset julistukset
 Sopimukseen on liitetty kaksi yhteistä julistusta, jotka koskevat
 – sitä, miten 90 päivän ajanjakso minkä tahansa 180 päivän jakson aikana olisi määriteltävä; ja
 – Islantia, Norjaa, Sveitsiä ja Liechtensteinia.
 e. Voimaantulo
 Sopimus tulee voimaan sitä päivää seuraavan kuudennen kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona sopimuspuolet ovat ilmoittaneet toisilleen ratifiointimenettelyjen päätökseen saattamisesta. Jotta voidaan taata oikeusvarmuus ja jotta matkustajat ymmärtävät määräykset ja noudattavat niitä, tarvitaan riittävän pitkä siirtymäaika. Kuuden kuukauden määräaika sopimuksen ratifioinnin päätökseen saattamisen jälkeen mahdollistaa sen, että matkustajat voivat saattaa loppuun lyhytaikaiset oleskelut, jotka lasketaan vielä kokonaan vanhan määritelmän mukaisesti, ennen kuin uusi lyhytaikaisen oleskelun määritelmä ja sen takautuvasti tarkasteltava 180 päivän viitejakso tulee voimaan.
 Muutossopimus ei vaikuta mihinkään muihin Euroopan yhteisön ja Seychellien tasavallan välisen voimassa olevan lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen määräyksiin, ei myöskään sopimuksen alueelliseen soveltamisalaan.
 6.PÄÄTELMÄT
 Edellä esitetyn perusteella komissio ehdottaa, että neuvosto Euroopan parlamentin hyväksynnän saatuaan hyväksyy Euroopan yhteisön ja Seychellien tasavallan välisen lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen muuttamista koskevan Euroopan unionin ja Seychellien tasavallan välisen sopimuksen.
 2017/0168 (NLE)
 Ehdotus
 NEUVOSTON PÄÄTÖS
 lyhytaikaista oleskelua koskevasta viisumivapaudesta tehdyn Euroopan yhteisön ja Seychellien tasavallan välisen sopimuksen muuttamista koskevan Euroopan unionin ja Seychellien tasavallan välisen sopimuksen tekemisestä
 EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
 ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 77 artiklan 2 kohdan a alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan kanssa,
 ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
 ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän
 17
 ,
 sekä katsoo seuraavaa:
 (1)Neuvosto teki 30 päivänä marraskuuta 2009 tehdyllä päätöksellä Euroopan yhteisön ja Seychellien tasavallan välisen lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen. Sopimuksessa määrätään Euroopan unionin ja Seychellien kansalaisten mahdollisuudesta matkustaa viisumivapaasti toisen sopimuspuolen alueelle ”enintään kolmeksi kuukaudeksi kuuden kuukauden aikana”.
 (2)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 610/2013
 18
 tehtiin horisontaalisia muutoksia unionin viisumi- ja rajasäännöstöön ja määriteltiin lyhytaikainen oleskelu siten, että se on enintään 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana.
 (3)Tämä uusi määritelmä olisi sisällytettävä unionin ja Seychellien tasavallan väliseen lyhytaikaista oleskelua koskevaan viisumivapaussopimukseen, jotta lyhytaikaista oleskelua koskeva unionin järjestelmä voidaan saattaa täysin yhdenmukaiseksi.
 (4)Komissio on neuvotellut unionin puolesta Seychellien tasavallan kanssa sopimuksen Euroopan yhteisön ja Seychellien tasavallan välisen lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen muuttamisesta, jäljempänä ’sopimus’.
 (5)Sopimus on allekirjoitettu neuvoston päätöksen (EU) 2017/[...] mukaisesti.
 (6)Tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistu neuvoston päätöksen 2000/365/EY
 19
 mukaisesti. Yhdistynyt kuningaskunta ei sen vuoksi osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa eikä sitä sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan.
 (7)Tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu neuvoston päätöksen 2002/192/EY
 20
 mukaisesti. Irlanti ei sen vuoksi osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin.
 (8)Sopimus olisi sen vuoksi hyväksyttävä,
 ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
 1 artikla
 Hyväksytään lyhytaikaista oleskelua koskevasta viisumivapaudesta tehdyn Euroopan yhteisön ja Seychellien tasavallan välisen sopimuksen muuttamista koskeva Euroopan unionin ja Seychellien tasavallan välinen sopimus, jäljempänä ’sopimus’, unionin puolesta.
 Sopimuksen teksti on liitetty tähän päätökseen.
 2 artikla
 Neuvoston puheenjohtaja tekee unionin puolesta sopimuksen 2 artiklassa määrätyn ilmoituksen
 21
 .
 3 artikla
 Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.
 Tehty Brysselissä
 Neuvoston puolesta
 Puheenjohtaja
 (1)
 EUVL L 182, 29.6.2013, s. 1.
 (2)
 EYVL L 239, 22.9.2000, s. 19.
 (3)
 EUVL L 105, 13.4.2006, s. 1.
 (4)
 EUVL L 243, 15.9.2009, s. 1.
 (5)
 EYVL L 81, 21.3.2001, s. 1.
 (6)
 EUVL L 169, 30.6.2009, s. 3.
 (7)
 EUVL L 169, 30.6.2009, s. 24.
 (8)
 EUVL L 169, 30.6.2009, s. 10.
 (9)
 Brasilian kanssa EU on tehnyt kaksi sopimusta. Toinen koskee tavallisen passin haltijoita (EUVL L 255, 21.9.2012, s. 4) ja toinen diplomaatti-, virka- tai virkamatkapassin haltijoita (EUVL L 66, 12.3.2011, s. 2).
 (10)
 EUVL L 169, 30.6.2009, s. 17.
 (11)
 EUVL L 169, 30.6.2009, s. 38.
 (12)
 EUVL L 169, 30.6.2009, s. 31.
 (13)
 Ks. sopimusten artiklat ”Tarkoitus” ja ”Oleskelun kesto”.
 (14)
 COM(2014) 468 final.
 (15)
 Neuvoston 9 päivänä lokakuuta 2014 antama päätös, joka koskee luvan antamista komissiolle aloittaa neuvottelut Euroopan unionin/yhteisön sekä Antigua ja Barbudan, Bahaman liittovaltion, Barbadosin, Brasilian liittotasavallan, Mauritiuksen tasavallan, Saint Kittsin ja Nevisin federaation ja Seychellien tasavallan kanssa tehtyjen lyhytaikaista oleskelua koskevien viisumivapaussopimusten muuttamiseksi.
 (16)
 COM(2016)194 final.
 (17)
 Hyväksynnän antamispäivä: [...]
 (18)
 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 610/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, henkilöiden liikkumista rajojen yli koskevasta yhteisön säännöstöstä (Schengenin rajasäännöstö) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 562/2006, Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen, neuvoston asetusten (EY) N:o 1683/95 ja (EY) N:o 539/2001 sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 767/2008 ja (EY) N:o 810/2009 muuttamisesta (EUVL L 182, 29.6.2013, s. 1).
 (19)
 Neuvoston päätös 2000/365/EY, tehty 29 päivänä toukokuuta 2000, Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin (EYVL L 131, 1.6.2000, s. 43).
 (20)
 Neuvoston päätös 2002/192/EY, tehty 28 päivänä helmikuuta 2002, Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin (EYVL L 64, 7.3.2002, s. 20).
 (21)
 Neuvoston pääsihteeristö julkaisee sopimuksen voimaantulopäivän Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
 ---documentbreak---
 EUROOPAN KOMISSIO
 Bryssel 27.7.2017
 COM(2017) 390 final
 LIITE
 asiakirjaan
 Ehdotus neuvoston päätökseksi
 lyhytaikaista oleskelua koskevasta viisumivapaudesta tehdyn Euroopan yhteisön ja Seychellien tasavallan välisen sopimuksen muuttamista koskevan Euroopan unionin ja Seychellien tasavallan välisen sopimuksen tekemisestä
 LIITE
 Euroopan unionin ja Seychellien tasavallan välinen
 SOPIMUS
 lyhytaikaista oleskelua koskevasta viisumivapaudesta tehdyn Euroopan yhteisön ja Seychellien tasavallan välisen sopimuksen muuttamisesta
 EUROOPAN UNIONI
 sekä
 SEYCHELLIEN TASAVALTA, jäljempänä ’Seychellit’,
 jäljempänä yhdessä ’sopimuspuolet’, jotka
 OTTAVAT HUOMIOON Euroopan yhteisön ja Seychellien tasavallan välisen sopimuksen lyhytaikaista oleskelua koskevasta viisumivapaudesta, jäljempänä ’sopimus’, joka tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 2010,
 VAHVISTAVAT ihmisten välisten yhteyksien helpottamisen tärkeyden,
 PANEVAT MERKILLE, että sopimuspuolten kansalaiset ovat tyytyväisiä sopimuksen toimintaan,
 OTTAVAT HUOMIOON, että sopimukseen sisältyvä lyhytaikaisen oleskelun määritelmä (”kolmen kuukauden ajan ensimmäistä maan alueelle tulon päivää seuraavien kuuden kuukauden aikana”) ei ole riittävän täsmällinen ja että erityisesti ilmaus ”ensimmäistä maan alueelle tulon päivää” voi aiheuttaa epäselvyyksiä ja kysymyksiä,
 PITÄVÄT MIELESSÄ, että 26 päivänä kesäkuuta 2013 annetulla asetuksella (EU) N:o 610/2013 tehtiin horisontaalisia muutoksia EU:n sisäiseen viisumi- ja rajasäännöstöön ja määriteltiin lyhytaikainen oleskelu seuraavasti: ”90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana”,
 OTTAVAT HUOMIOON, että rajanylitystietojärjestelmä, jota Euroopan unioni on perustamassa, edellyttää, että käytössä on yhtenäinen ja selkeä lyhytaikaisen oleskelun määritelmä, jota sovelletaan kaikkiin kolmansien maiden kansalaisiin,
 HALUAVAT varmistaa, että matkailijat pääsevät kulkemaan sujuvasti sopimuspuolten rajanylityspaikkojen kautta,
 VAHVISTAVAT, että sopimus kattaa kaikkien Euroopan unionin jäsenvaltioiden paitsi Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin kansalaiset,
 OTTAVAT HUOMIOON Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyt pöytäkirjat Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta sekä osaksi Euroopan unionia sisällytetystä Schengenin säännöstöstä ja vahvistavat, että tämän sopimuksen määräyksiä ei sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan eikä Irlantiin,
 OVAT SOPINEET SEURAAVAA:
 1 artikla
 Muutetaan sopimus tämän artiklan määräysten mukaisesti:
 (1)Korvataan sopimuksen nimessä ja 3 artiklan 5 kohdassa sana ”yhteisön” sanalla ”unionin”, 6 artiklan 1 kohdassa sana ”yhteisön” sanalla ”unionin” ja sana ”yhteisöä” sanalla ”unionia” ja 8 artiklan 7 kohdassa sana ”yhteisö” sanalla ”unioni”.
 (2)Korvataan 1 artiklassa ilmaus ”kolmeksi kuukaudeksi kuuden kuukauden aikana” ilmauksella ”90 päiväksi minkä tahansa 180 päivän jakson aikana”.
 (3)Korvataan 4 artiklan 1 kohta seuraavasti:
 ”Euroopan unionin kansalaiset voivat oleskella Seychellien alueella enintään 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana.”
 (4)Korvataan 4 artiklan 2 kohta seuraavasti:
 ”Seychellien kansalaiset voivat oleskella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti soveltavien jäsenvaltioiden alueella enintään 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana. Tämä aika lasketaan ottamatta huomioon mahdollista oleskelua sellaisessa jäsenvaltiossa, joka ei vielä sovella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti.
 Seychellien kansalaiset voivat oleskella enintään 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana kunkin sellaisen jäsenvaltion alueella, joka ei vielä sovella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti, riippumatta Schengenin säännöstöä täysimääräisesti soveltavien jäsenvaltioiden alueella oleskelun lasketusta kestosta.”
 (5)Korvataan 4 artiklan 3 kohdassa ilmaisu ”kolmen kuukauden” ilmaisulla ”90 päivän” ja sana ”yhteisön” sanalla ”unionin”.
 (6)Korvataan 8 artiklan 4 kohdan viimeinen virke seuraavasti:
 ”Kun keskeyttämiseen johtaneet syyt lakkaavat olemasta voimassa, soveltamisen keskeyttäneen sopimuspuolen on ilmoitettava tästä välittömästi toiselle sopimuspuolelle ja jatkettava sopimuksen soveltamista.”
 2 artikla
 Sopimuspuolet ratifioivat tai hyväksyvät tämän sopimuksen omia menettelyjään noudattaen, ja tämä sopimus tulee voimaan sitä päivää seuraavan kuudennen kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona sopimuspuolet ovat ilmoittaneet toisilleen saattaneensa päätökseen edellä tarkoitetut menettelyt.
 Tehty [...]ssa [...] päivänä [...]kuuta vuonna kaksituhattaseitsemäntoista kahtena kappaleena bulgarian, englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, kroaatin, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin ja viron kielellä, ja jokainen teksti on yhtä todistusvoimainen.
 Euroopan unionin puolesta
 Seychellien tasavallan puolesta
 YHTEINEN JULISTUS ISLANNISTA, NORJASTA, SVEITSISTÄ JA LIECHTENSTEINISTA
 On suotavaa, että toisaalta Norjan, Islannin, Sveitsin ja Liechtensteinin viranomaiset ja toisaalta Seychellien viranomaiset muuttavat viipymättä voimassa olevia kahdenvälisiä lyhytaikaista oleskelua koskevia viisumivapaussopimuksia tämän sopimuksen määräysten mukaisesti.
 Yhteinen julistus siitä, miten olisi määriteltävä 90 päivän jakso minkä tahansa 180 päivän jakson aikana
 Sopimuspuolet sopivat, että sopimuksen 4 artiklassa vahvistetulla enintään 90 päivän jaksolla minkä tahansa 180 päivän jakson aikana tarkoitetaan joko yhtäjaksoista vierailua tai useita peräkkäisiä vierailuja, joiden yhteenlaskettu kesto ei ylitä 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana.
 Käsite ”minkä tahansa 180 päivän jakson aikana” tarkoittaa sitä, että olisi sovellettava ”liikkuvaa” 180 päivän viitejaksoa, jolloin oleskelun jokaisena päivänä tarkastellaan viimeisintä 180 päivän ajanjaksoa sen todentamiseksi, täyttyykö 90 päivän ehto minkä tahansa 180 päivän jaksolla edelleen. Tämä tarkoittaa muun muassa sitä, että ilman keskeytystä jatkunut 90 päivän poissaolo antaa mahdollisuuden uuteen enintään 90 päivän oleskeluun.
 ________


type: contracts

text:
 24.1.2019
 HR
 Službeni list Europske unije
 L 21/66
 PREPORUKA br. 1/2018 VIJEĆA ZA PRIDRUŽIVANJE EU-IZRAEL
 od 27. prosinca 2018.
 kojom se odobrava produljenje Akcijskog plana EU-Izrael [2019/106]
 VIJEĆE ZA PRIDRUŽIVANJE EU-IZRAEL,
 uzimajući u obzir Euromediteranski sporazum o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Države Izraela, s druge strane (1),
 budući da:
 (1)
 Euromediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Države Izraela, s druge strane, („Euromediteranski sporazum”) potpisan je u Bruxellesu 20. studenoga 1995., a stupio je na snagu 1. lipnja 2000.
 (2)
 Člankom 69. Euromediteranskog sporazuma Vijeću za pridruživanje daje se ovlast za donošenje odluka i za davanje preporuka.
 (3)
 Člankom 10. poslovnika Vijeća za pridruživanje predviđa se mogućnost donošenja odluka ili preporuka pisanim postupkom između sjednica ako se stranke tako dogovore.
 (4)
 Produljenjem Akcijskog plana EU-Izrael za tri godine strankama se u omogućuje nastavak suradnje u narednim godinama, između ostalog i putem mogućih pregovora o prioritetima partnerstva,
 DONIJELO JE SLJEDEĆU PREPORUKU:
 Članak 1.
 Vijeće za pridruživanje pisanim postupkom preporučuje produljenje Akcijskog plana EU-Izrael za tri godine od dana donošenja produljenja.
 Članak 2.
 Ova Preporuka proizvodi učinke od dana donošenja.
 Sastavljeno u Bruxellesu 27. prosinca 2018.
 Za Vijeće za pridruživanje EU-Izrael
 Predsjednica
 F. MOGHERINI
 (1) SL L 147, 21.6.2000., str. 3.


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 21996D0111(02)
 Úřední věstník L 008 , 11/01/1996 S. 0036 - 0036
 Rozhodnutí Smíšeného výboru EHPč. 65/95ze dne 22. listopadu 1995,kterým se mění příloha XIV (Hospodářská soutěž) Dohody o EHPSMÍŠENÝ VÝBOR EHP,s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen "Dohoda"), a zejména s ohledem na článek 98 této dohody,vzhledem k tomu, že příloha XIV Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 23/95 ze dne 28. dubna 1995 [1];vzhledem k tomu, že nařízení Komise (ES) č. 2131/95 ze dne 7. září 1995, kterým se mění nařízení (EHS) č. 2349/84 o použití čl. 85 odst. 3 Smlouvy na určité kategorie patentových licenčních dohod [2], by mělo být začleněno do Dohody,ROZHODL TAKTO:Článek 1V bodě 5 (nařízení Rady (EHS) č. 2349/84) přílohy XIV Dohody se před úpravu vkládá nová odrážka, která zní:"— 395 R 2131: nařízení Komise (ES) č. 2131/95 ze dne 7. září 1995, kterým se mění nařízení (EHS) č. 2349/84 o použití čl. 85 odst. 3 Smlouvy na určité kategorie patentových licenčních dohod (Úř. věst. L 214, 8.9.1995, s. 6)."Článek 2V bodě 5 úpravě l) se datum "30. června 1995" nahrazuje datem "31. prosince 1995".Článek 3Znění nařízení (ES) č. 2131/95 v islandském a norském jazyce, která tvoří přílohu odpovídajících jazykových verzí tohoto rozhodnutí, jsou platná.Článek 4Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. prosince 1995 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody. Použije se ode dne 1. července 1995.Článek 5Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropských společenství.V Bruselu dne 22. listopadu 1995.Za Smíšený výbor EHPpředsedaE. Berg[1] Úř. věst. L 139, 22.6.1995, s. 14.[2] Úř. věst. L 214, 8.9.1995, s. 6.--------------------------------------------------


text:
Je možné vyporiadať BSM ešte počas manželstva?
 Odpovedané dňa: 10. 8. 2015
 Otázka: Je možné vyporiadať BSM ešte počas manželstva?
 Dobry den, chcem sa opytat ci sa da majetkovo vysporiadat este aj pocas manzelstva alebo az po rozvode? Myslim bezpodielove spoluvlastnicto manzelov . Odpoveď: Je možné vyporiadať BSM ešte počas manželstva?
 Dobrý deň, bezpodielové spoluvlastníctvo manželov (ďalej len "BSM") možno počas trvania manželstva vysporiadať vo dvoch prípadoch.
 1/ Ak jeden z manželov získal oprávnenie na podnikateľskú činnosť, môže druhý z manželov (ktorý nezískal oprávnenie na podnikateľskú činnosť) podať na súd návrh na zrušenie BSM. Po právoplatnom rozhodnutí súdu o zrušení BSM sa vyporiadanie BSM riadi ustanoveniami § 149 a 150. Tzn. že sa môžete o vyporiadaní dohodnúť, ak sa nedohodnete môže niektorý z manželov podať v lehote 3 rokov od právoplatnosti rozhodnutia na súd návrh na vyporiadanie BSM. Ak sa v lehote 3 rokov nedohodnete, ani nepodáte návrh na súd uplatní sa zákonná domnienka vyporiadania BSM (hnuteľné veci nadobudne každý z manželov podľa stavu ako ich užíva pre vlastnú potrebu alebo potrebu svojej rodiny a nehnuteľné veci do podielového spoluvlastníctva).
 2/ Počas trvania manželstva možno podať návrh na zrušenie BSM, ak by ďalšie trvanie BSM bolo zo závažných dôvodov v rozpore s dobrými mravmi. Závažné dôvody súd bližšie nešpecifikuje, avšak z judikatúry vyplýva, že pôjde najmä o nasledovné prípady: ničenie spoločného majetku, nehospodárne nakladanie so spoločným majetkom na úkor rodiny, nezáujem jedného z manželov o rodinu a pod. Súd v takomto konaní skúma závažné dôvody a na základe nich sa rozhoduje, či BSM zruší alebo nezruší. Súd nemá povinnosť BSM zrušiť v týchto konaniach. Vyporiadanie BSM po právoplatnom rozhodnutí súdu o zrušení sa následny riadi postupom opísaným v bode 1.
 Nárok na majetok nadobudnutý pred manželstvom
 Čo ak ma manžel odmieta vyňať z dlhov aj keď majetok zostáva jemu?
 Mám dedičstvo vymáhať súdne?
 Príbuzné otázky v PRÁVNEJ PORADNI (z rovnakej oblasti práva): Manželove dlhy a rozvod
 Vyporiadanie BSM po rozvode ?
 Vyporiadanie BSM ?
 Má manželka nárok na byt a úspory z manželstva?
 Odkúpenie spoluvlastníckeho podielu
 Môžem predať dom, keď je viacero vlastníkov?
 Devastovanie rod. domu
 Darovanie spoluvlastníckeho podielu na nehnuteľnostiach
 Úradné osvedčenie podpisu
 Aký nárok mi vzniká na majetok z BSM?
 Mám právo na polovicu podniku?
 Môžem uzavrieť dohodu o vyporiadaní pred rozvodom?
 Ako postupovať, ak som investovala do cudzej nehnuteľnosti?
 26.05.2017 - Ako skončiť pracovný pomer po prepade banky?
 26.05.2017 - Existuje zákonom stanovená farba písma pre tlačiva
 25.05.2017 - Čestné prehlásenie
 25.05.2017 - Kto prihlási k trvalému pobytu bezdomovca?
 25.05.2017 - Dedičstvo


type: wikipedia

text:
Zažigalno orožje je vsako orožje, ki je prvenstveno namenjeno požiganju oz. zažiganju sovražnikove žive sile oz. tehnologije.
 Zgodovina
 Prvo zažigalno orožje je postala baklja, s katero so požgali sovražnikovo vas. Kot prvo namensko uporabljeno zažigalno orožje lahko označimo grški ogenj, ki so ga uporabljali bizantinski Grki že od 5. stoletja pr. n. št. Z razvojem znanosti in tehnologije so začeli uporabljati kemične snovi, ki so se izkazale za bolj primerne, zanesljive in bolj učikovite kot druge, naravne snovi.
 Delitev
 zažigalna ročna bomba
 koktajl Molotova
 plamenomet
 zažigalni izstrelek
 zažigalna bomba
 Orožje


text:
 23.2.2015
 HR
 Službeni list Europske unije
 C 65/25
 Žalba koju je 11. prosinca 2014. podnio Evropaïki Dynamiki – Proigmena Systimata Tilepikoinonion Pliroforikis kai Tilematikis AE protiv presude Općeg suda (šesto vijeće) donesene 2. listopada 2014. u predmetu T-340/07 RENV: Evropaïki Dynamiki – Proigmena Systimata Tilepikoinonion Pliroforikis kai Tilematikis AE protiv Europske komisije
 (Predmet C-575/14 P)
 (2015/C 065/35)
 Jezik postupka: engleski
 Stranke
 Žalitelj: Evropaïki Dynamiki – Proigmena Systimata Tilepikoinonion Pliroforikis kai Tilematikis AE (zastupnici: M. Sfyri, I. Ampazis, Δικηγόροι)
 Druga stranka u postupku: Europska komisija
 Žalbeni zahtjev
 Žalitelj zahtijeva od Suda da:
 —
 ukine pobijanu presudu Općeg suda.
 —
 naloži Komisiji popravljanje štete koju je pretrpio žalitelj zbog propusta Komisije u poštivanju ugovornih obveza u okviru izvršenja ugovora EDC-53007 EEBO/27873 u vezi s projektom naslovljenim „e-Content Exposure and Business Opportunities”. Preciznije, da naloži Komisiji plaćanje iznosa od 1 72 588,62 eura, koji predstavlja sve troškove što ih je žalitelj imao u vezi s radovima koje je obavio i isporučio, u skladu sa svojim ugovornim obvezama, do raskida ugovora 16. svibnja 2003. Podredno, u slučaju da Sud smatra da je žalitelj trebao u potpunosti prestati s radovima 16. svibnja 2003., da naloži Komisiji plaćanje minimalnog iznosa od 1 27 076,48 eura, što predstavlja sve troškove koji su zakonito i u skladu s odredbama ugovora nastali žalitelju do tog datuma.
 —
 naloži Komisiji plaćanje žaliteljevih pravnih i ostalih troškova koji su nastali u vezi s glavnim postupkom i predmetnom žalbom, čak i ako predmetna žalba bude odbijena, kao i troškova predmetne žalbe, u slučaju da bude prihvaćena.
 Žalbeni razlozi i glavni argumenti
 Žalitelj svoju žalbu zasniva na činjenici da je Opći sud iskrivio jasno značenje podnesenih mu dokaza, nepravilnim tumačenjem Priloga II. „Opći uvjeti” ugovoru EDC-53007 EEBO/27873, narušavajući dokaznu vrijednost prikaza troškova i posljedično, netočno ocjenjujući da dokumenti koje je podnio žalitelj nisu bili prikladni i dovoljni za dokazivanje da su u njima navedeni troškovi zaista nastali radi izvršenja projekta.


text:
 23.10.2008
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 L 280/17
 ETA:n SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS
 N:o 83/2008,
 tehty 4 päivänä heinäkuuta 2008,
 ETA-sopimuksen liitteen XI (Telepalvelut) muuttamisesta
 ETA:n SEKAKOMITEA, joka
 ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,
 sekä katsoo seuraavaa:
 (1)
 Sopimuksen liite XI muutettiin 6 päivänä kesäkuuta 2008 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 67/2008 (1).
 (2)
 Päätöksen 2007/116/EY muuttamisesta uusien ”116”-alkuisten numeroiden varaamiseksi 29 päivänä lokakuuta 2007 tehty komission päätös 2007/698/EY (2) olisi otettava osaksi sopimusta,
 ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
 1 artikla
 Lisätään sopimuksen liitteessä XI olevaan 5 cx kohtaan (komission päätös 2007/116/EY) teksti seuraavasti:
 ”, sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:
 —
 32007 D 0698: komission päätös 2007/698/EY, tehty 29 päivänä lokakuuta 2007 (EUVL L 284, 30.10.2007, s. 31)”.
 2 artikla
 Päätöksen 2007/698/EY islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.
 3 artikla
 Tämä päätös tulee voimaan 5 päivänä heinäkuuta 2008, jos kaikki sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle (3).
 4 artikla
 Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.
 Tehty Brysselissä 4 päivänä heinäkuuta 2008.
 ETA:n sekakomitean puolesta
 Puheenjohtaja
 S.D. Prinz Nikolaus von LIECHTENSTEIN
 (1) EUVL L 257, 25.9.2008, s. 30.
 (2) EUVL L 284, 30.10.2007, s. 31.
 (3) Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.


text:
 6.12.2012
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 334/31
 RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1153/2012
 af 3. december 2012
 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af semsgarvet læder (vaskeskind) med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009
 RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
 under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
 under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 11, stk. 2,
 under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen (»Kommissionen«), forelagt efter høring af det rådgivende udvalg, og
 ud fra følgende betragtninger:
 A. PROCEDURE
 1. Gældende foranstaltninger
 (1)
 Efter en antidumpingundersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 1338/2006 (2) en endelig antidumpingtold på importen af semsgarvet læder (vaskeskind) henhørende under KN-kode 4114 10 10 og 4114 10 90 med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina« eller »det pågældende land«)(»de endelige antidumpingforanstaltninger«). Foranstaltningerne havde form af en værditold på 58,9 %.
 2. Anmodning om en udløbsundersøgelse
 (2)
 Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb af de gældende endelige antidumpingforanstaltninger (3) modtog Kommissionen den 14. juni 2011 en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Anmodningen blev indgivet af UK Leather Federation (»ansøgeren«), der tegner sig for mere end 50 % af den samlede EU-produktion af semsgarvet læder.
 (3)
 Anmodningen var begrundet med, at de endelige antidumpingforanstaltningers udløb sandsynligvis vil medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade for EU-erhvervsgrenen.
 3. Indledning af en udløbsundersøgelse
 (4)
 Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse, og offentliggjorde den 13. september 2011 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
 (4) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
 4. Undersøgelse
 4.1. Nuværende undersøgelsesperiode og betragtet periode
 (5)
 Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat dumping omfattede perioden fra den 1. juli 2010 til den 30. juni 2011 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2008 til udgangen af NUP (»den betragtede periode«).
 4.2. Parter, som er berørt af undersøgelsen
 (6)
 Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, andre kendte EU-producenter, eksporterende producenter i det pågældende land, ikke forretningsmæssigt forbundne importører, brugere i Unionen, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanterne for det pågældende land om indledningen af udløbsundersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
 (7)
 På grund af det tilsyneladende store antal EU-producenter, eksporterende producenter i det pågældende land og ikke forretningsmæssigt forbundne importører blev det fundet passende at undersøge, hvorvidt der burde udtages stikprøver, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev ovennævnte parter i henhold til grundforordningens artikel 17 anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter indledningen af den fornyede undersøgelse og meddele Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen.
 (8)
 Der er taget stikprøver af EU-producenterne, og ud af tre kendte EU-producenter indgår to grupper af producenter i stikprøven.
 (9)
 Seks eksporterende producenter i Kina blev kontaktet. Imidlertid samarbejdede ingen af disse selskaber i forbindelse med undersøgelsen.
 (10)
 For så vidt angår importørerne identificeredes 35 ikke forretningsmæssigt forbundne importører af semsgarvet læder i Unionen; disse blev opfordret til at indgive oplysninger i forbindelse med stikprøven. Kun to af dem gav sig til kende og var villige til at samarbejde i forbindelse med nærværende undersøgelse. Følgelig var det ikke nødvendigt at udtage en stikprøve af ikke forretningsmæssigt forbundne importører.
 (11)
 Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste, var berørt af sagen, og til de parter, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev modtaget besvarelser fra de stikprøveudvalgte grupper af EU-producenter og fra to samarbejdsvillige ikke forretningsmæssigt forbundne importører. Ingen af de eksporterende producenter i Kina samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, og ingen relevante forbrugersammenslutninger forsynede Kommissionen med oplysninger eller gav sig til kende i løbet af undersøgelsen.
 (12)
 Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for, at der fortsat ville finde dumping sted med deraf følgende skade, og for at fastslå Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende interesserede parter:
 —
 Hutchings & Harding Ltd, Cambridge, Det Forenede Kongerige, og
 —
 Marocchinerie e Scamoscerie Italiane (MESI), Torino, Italien.
 B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
 (13)
 Den vare, der er omfattet af denne undersøgelse, er semsgarvet læder som defineret i den oprindelige undersøgelse, dvs. semsgarvet læder og en kombination af semsgarvet læder, også i tilskårne stykker, herunder semsgarvet »crust« læder (vaskeskind) og en kombination af semsgarvet »crust« læder, med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»den pågældende vare«), som i øjeblikket henhører under KN-kode 4114 10 10 og 4114 10 90.
 (14)
 Det blev bekræftet i den aktuelle undersøgelse, at den pågældende vare, og de varer, der er fremstillet og solgt på hjemmemarkedet i Kina, og varer fremstillet og solgt i Unionen af EU-erhvervsgrenen har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål som i den oprindelige undersøgelse og derfor er samme vare i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4.
 C. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT DUMPING
 (15)
 I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om de eksisterende foranstaltningers udløb ville føre til fortsat dumping.
 1. Indledende bemærkninger
 (16)
 Som nævnt i betragtning 9 var der ingen af de seks eksporterende producenter i Kina, som blev kontaktet, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, og resultaterne vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping måtte baseres på de foreliggende faktiske oplysninger, navnlig oplysninger indgivet af ansøgeren, herunder oplysninger i anmodningen om en fornyet undersøgelse og statistikker, i overensstemmelse med artikel 18 i grundforordningen.
 2. Dumpingimport i NUP
 2.1. Referenceland
 (17)
 I henhold til bestemmelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skulle den normale værdi fastsættes på grundlag af prisen eller den beregnede normale værdi i et egnet tredjeland med markedsøkonomi (»referencelandet«) eller prisen ved eksport fra referencelandet til andre lande, herunder Unionen, eller, hvor dette ikke er muligt, på ethvert andet rimeligt grundlag, herunder den pris, der faktisk er betalt eller skal betales i Unionen for samme vare, om nødvendigt justeret for at indregne en rimelig fortjenstmargen.
 (18)
 I den oprindelige undersøgelse blev USA anvendt som referenceland med henblik på fastsættelsen af den normale værdi. Den eneste producent af semsgarvet læder (vaskeskind) i USA på tidspunktet for den oprindelige undersøgelse har siden lukket sit produktionsanlæg. Siden da er semsgarvet læder (vaskeskind) blevet importeret fra et joint venture-selskab i Tyrkiet. Da der ikke længere er nogen større produktion af semsgarvet læder (vaskeskind) i USA, blev andre lande, i dette tilfælde New Zealand, Tyrkiet og Indien, overvejet som referenceland i indledningsmeddelelsen vedrørende denne undersøgelse. Producenter i de mulige referencelande New Zealand, Tyrkiet og Indien blev kontaktet, men det var ikke muligt at få etableret et samarbejde.
 (19)
 I mangel af samarbejde fra en producent i et analogt land blev den normale værdi fastsat på grundlag af oplysninger om den gennemsnitlige pris for importen fra Indien til Unionen, som er tilgængelige i importstatistikker fra Eurostat for NUP (Indien er det land, hvorfra den største mængde importeredes til Unionen). I mangel af samarbejde fra de eksporterende producenter i Kina blev eksportprisen fastsat på grundlag af oplysninger om den gennemsnitlige pris for importen fra Kina til Unionen, som er tilgængelige i importstatistikker fra Eurostat for NUP. På disse grundlag blev dumpingmargenen fastsat som forskellen mellem den gennemsnitlige pris på den indiske import til Unionen anvendt som normal værdi og den gennemsnitlige pris på den kinesiske import anvendt som eksportpris. Denne dumpingberegning resulterede i en dumpingmargen på 64 %.
 2.2. Udvikling i importen, hvis foranstaltningerne ophæves
 (20)
 I forlængelse af undersøgelsen af, om der fandt dumping sted i NUP, blev sandsynligheden for fortsat dumping i tilfælde af ophævelse af foranstaltningerne undersøgt. Da ingen af de eksporterende producenter i Kina samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, er nedenstående konklusioner baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, nemlig oplysninger afgivet i anmodningen om en fornyet undersøgelse samt oplysninger fra ansøgeren og data fra Eurostat.
 (21)
 I denne forbindelse blev følgende elementer undersøgt: udviklingen i importen fra Kina, produktionen og de eksporterende producenters uudnyttede kapacitet samt EU-markedets attraktivitet for så vidt angår priser og mængder.
 (22)
 Som anført i betragtning 32 viser prissammenligningen mellem importen fra Kina i NUP og EU-erhvervsgrenens priser, at der er tale om betydelige underbud (51,6 %). EU-markedet er fortsat attraktivt for de kinesiske eksporterende producenter, både i henseende til priser og mængder. Dette styrkes af den omstændighed, at der har været en betydelig uudnyttet produktionskapacitet i Kina siden indførelsen af foranstaltninger, hvorved importen fra Kina blev reduceret. Allerede før indførelsen af foranstaltningerne havde Kina tredoblet sin andel af EU-markedet for denne vare: fra 10,7 % i 2001 til 31,7 % i 2004. Endvidere er de kinesiske priser ved eksport til Unionen fortsat højere end på markederne i visse andre tredjelande, hvilket vil gøre EU-markedet mere attraktivt for de kinesiske eksporterende producenter.
 (23)
 Ovenstående analyse viser, at kinesisk eksport fortsat er kommet ind på EU-markedet til dumpingpriser og med meget høje dumpingmargener. På baggrund af navnlig analysen af prisniveauerne på EU-markedet og den uudnyttede kapacitet i Kina kan det konkluderes, at der er sandsynlighed for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne ophæves.
 D. SKADE
 1. EU-erhvervsgrenen
 (24)
 I Unionen fremstilles den samme vare af tre (grupper af) virksomheder. To af dem er repræsenteret af ansøgeren og har hjemsted i Det Forenede Kongerige og Italien med nogen forarbejdning i Polen og Rumænien. En tredje producent, der er baseret i Italien, støtter anmodningen. Om alle andre producenter af semsgarvet læder (vaskeskind) rapporteres det, at de har haft lukket deres produktionsanlæg siden 2006, hvor de oprindelige foranstaltninger blev indført.
 (25)
 Den samlede EU-produktion, jf. artikel 4, stk. 1, i grundforordningen, blev fastsat på grundlag af spørgeskemabesvarelserne fra de EU-producenter, der indgik i stikprøven, og de grundlæggende makroøkonomiske data, der blev forelagt af den tredje producent i undersøgelsen/stikprøveudtagningen. De virksomheder anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i Unionen (»EU-erhvervsgrenen«), jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4. De to producenter i stikprøven tegnede sig for 80 % af EU-produktionen.
 (26)
 Eftersom de mikroøkonomiske indikatorer for skade kun er baseret på data fra to selskaber, er de gengivet i indekseret form af fortrolighedshensyn, jf. grundforordningens artikel 19.
 2. Forbrug på EU-markedet
 (27)
 EU-forbruget blev fastsat på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængder på EU-markedet og importoplysninger fra Eurostat.
 (28)
 Det skal også bemærkes, at siden 2010 har der været betydelige mængder af lavprisimport af semsgarvet læder (vaskeskind), der eksporteres til resten af Unionen via Spanien (ca. 31 % i markedsandel). Det bemærkes, at Spanien ikke længere har nogen produktion af samme vare, og at salg af semsgarvet læder (vaskeskind) fra Spanien til resten af Unionen overstiger importen. Disse mængder er blevet lagt til tallene for forbruget. Mellem 2008 og NUP steg forbruget i Unionen med 26 %, og den største del af stigningen fandt sted mellem 2009 og 2010.
 Tabel 1
 2008
 2009
 2010
 NUP
 Samlet EU-forbrug (000 sq ft) (5)
 22 107
 22 300
 28 434
 27 827
 Indeks (2008 = 100)
 100
 101
 129
 126
 3. Import fra Kina
 a) Mængde og markedsandel
 (29)
 Efter indførelsen af foranstaltninger i 2006 faldt importen fra Kina betydeligt, og den er stadig temmelig begrænset, svarende til en markedsandel på ca. 4 % i NUP. Desuagtet er importmængden i den betragtede periode med oprindelse i Kina steget med 9 procentpoint og har nået et niveau på 1 103 330 sq ft i NUP. Men importen fra Kina steg ikke i samme takt som EU-forbruget, og den kinesiske imports markedsandel faldt i den betragtede periode.
 Tabel 2
 2008
 2009
 2010
 NUP
 Importmængde fra det pågældende land (000 sq ft) (6)
 1 010,00
 786,67
 883,33
 1 103,33
 Indeks (2008 = 100)
 100
 78
 87
 109
 Markedsandel for importen fra det pågældende land (6)
 5 %
 4 %
 3 %
 4 %
 b) Priser
 i)
 Prisudvikling
 (30)
 Gennemsnitsprisen for den kinesiske import har varieret i løbet af den betragtede periode. I forhold til 2008 steg prisen indledningsvis i 2009, før den faldt med 13 % i 2010 for igen at stige til niveauet i 2008 i NUP.
 Tabel 3
 2008
 2009
 2010
 NUP
 Prisen på importen fra det pågældende land (EUR/sq ft) (7)
 0,45
 0,61
 0,39
 0,46
 Indeks (2008 = 100)
 100
 136
 87
 102
 ii)
 Prisunderbud
 (31)
 For at undersøge prisunderbuddet blev den vejede gennemsnitlige salgspris, som EU-erhvervsgrenen tog ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, sammenlignet med kinesiske eksportørers hertil svarende vejede gennemsnitlige cif-eksportpris. Derfor er EU-erhvervsgrenens salgspriser blevet justeret, navnlig for kreditomkostninger, leveringsomkostninger, emballering og provisioner, til priser ab fabrik. Cif-priserne for eksporten fra Kina er indhentet fra Eurostat og justeret for at dække alle omkostninger i forbindelse med fortoldning, dvs. toldtariffer og omkostninger efter import (hjemtagningspris).
 (32)
 Sammenligningen viste, at importen af den pågældende vare i NUP underbød EU-erhvervsgrenens priser med ca. 51,6 %.
 4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
 (33)
 I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske faktorer og forhold, der kunne have indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.
 (34)
 Med henblik på skadesanalysen blev der fastsat skadesindikatorer på følgende to niveauer:
 —
 De makroøkonomiske indikatorer (produktion, kapacitet, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, gennemsnitlige enhedspriser, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping) blev for EU-produktionen som helhed vurderet på grundlag af fuldstændige spørgeskemabesvarelser fra de virksomheder, der indgik i stikprøven, og på grundlag af makroøkonomiske data fra den tredje EU-producent.
 —
 Analysen af de mikroøkonomiske indikatorer (lagre, lønninger, rentabilitet, investeringsafkast, likviditet, evnen til at rejse kapital og investeringer) blev baseret på oplysninger fra behørigt efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra virksomhederne i stikprøven. Disse oplysninger anses for at være repræsentative for hele EU-erhvervsgrenen. Da disse indikatorer kun vedrører to selskaber, kan de absolutte tal ikke oplyses af fortrolighedshensyn, jf. artikel 19 i grundforordningen, og kun indeksene er angivet nedenfor.
 a) Makroøkonomiske indikatorer
 4.1. Produktion
 (35)
 Siden 2008 er EU-produktionen faldet støt, og under NUP faldt den til 12 % under niveauet i 2008, selv om forbruget i samme periode steg med 26 %.
 Tabel 4
 2008
 2009
 2010
 NUP
 Produktion (000 sq ft) (8)
 7 659
 7 223
 7 100
 6 753
 Indeks (2008 = 100)
 100
 94
 93
 88
 4.2. Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
 (36)
 Produktionskapaciteten forblev stabil mellem 2008 og NUP. Mens kapacitetsudnyttelsen allerede lå på et lavt niveau i 2008, førte faldet i produktionen mellem 2008 og NUP til et yderligere betydeligt fald i kapacitetsudnyttelsen på 7 procentpoint mellem 2008 og NUP.
 Tabel 5
 2008
 2009
 2010
 NUP
 Produktionskapacitet (000 sq ft) (9)
 13 290
 13 290
 13 290
 13 290
 Indeks (2008 = 100)
 100
 100
 100
 100
 Kapacitetsudnyttelse (9)
 58 %
 54 %
 53 %
 51 %
 Indeks (2008 = 100)
 100
 94
 93
 88
 4.3. Salgsmængde
 (37)
 EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder steg med 5 % mellem 2008 og 2009, hvorefter det faldt 2 % i 2010 og igen steg i NUP. Samlet set steg salgsmængden med 9 % i den betragtede periode.
 Tabel 6
 2008
 2009
 2010
 NUP
 EU-salgsmængde til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (000 sq ft) (10)
 5 144
 5 393
 5 324
 5 627
 Indeks (2008 = 100)
 100
 105
 103
 109
 4.4. Markedsandel
 (38)
 Mellem 2008 og 2009 lykkedes det EU-erhvervsgrenen lidt at genvinde 1 % markedsandel fra sit i forvejen lave niveau på 23 % i 2008, hvorefter dens markedsandel faldt med 4 procentpoint til kun 20 % i NUP.
 Tabel 7
 2008
 2009
 2010
 NUP
 EU-erhvervsgrenens markedsandel (11)
 23 %
 24 %
 19 %
 20 %
 Indeks (2008 = 100)
 100
 104
 80
 87
 4.5. Vækst
 (39)
 Mellem 2008 og NUP, hvor EU-forbruget steg med 26 %, steg EU-producenternes salgsmængde på EU-markedet kun med 9 %, og EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt med 3 procentpoint. Det kan således konkluderes, at EU-producenterne næppe har kunnet drage fordel af væksten på markedet.
 4.6. Beskæftigelse
 (40)
 Efter indledningsvis at være faldet med 9 % mellem 2008 og 2009 fortsatte beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen med at falde. Ud af 74 medarbejdere i 2008 er der kun 59 ansatte tilbage i NUP, hvilket svarer til et samlet fald på 19 %.
 Tabel 8
 2008
 2009
 2010
 NUP
 Beskæftigelse for den pågældende vare (personer) (12)
 74
 67
 62
 59
 Indeks (2008 = 100)
 100
 91
 84
 81
 4.7. Produktivitet
 (41)
 EU-erhvervsgrenens produktivitet, målt som produktion pr. ansat pr. år, faldt med 9 % mellem 2008 og NUP. Dette afspejler den omstændighed, at beskæftigelsen faldt i et hurtigere tempo end produktionen.
 Tabel 9
 2008
 2009
 2010
 NUP
 Produktivitet (sq ft pr. ansat) (13)
 104 031
 107 536
 114 512
 113 655
 Indeks (2008 = 100)
 100
 103
 110
 109
 4.8. Salgspriser og faktorer, som påvirker hjemmemarkedspriserne
 (42)
 EU-erhvervsgrenens enhedssalgspriser forblev stabile mellem 2008 og NUP. Som nævnt ovenfor blev EU-erhvervsgrenens priser markant underbudt af dumpingimporten fra Kina. Imidlertid er prisniveauet opretholdt på bekostning af EU-erhvervsgrenens markedsandel.
 Tabel 10
 2008
 2009
 2010
 NUP
 Enhedspris på EU-markedet (EUR/sq ft) (14)
 1,01
 0,97
 1,01
 1,01
 Indeks (2008 = 100)
 100
 96
 100
 100
 4.9. Dumpingmargenens størrelse
 (43)
 På baggrund af mængden, markedsandelen og priserne på importen fra Kina kan virkningerne af den faktiske dumpingmargen for EU-erhvervsgrenen ikke anses for at være ubetydelige.
 4.10. Genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping
 (44)
 De ovenfor undersøgte indikatorer viser, at EU-erhvervsgrenens økonomiske og finansielle situation til trods for indførelsen af antidumpingforanstaltninger i 2006 grundlæggende er forblevet udsat og sårbar. Der kunne således ikke konstateres en egentlig genrejsning efter tidligere dumping, og det konkluderes, at EU-erhvervsgrenen fortsat er sårbar over for de skadevoldende virkninger af eventuel dumpingimport på EU-markedet.
 b) Mikroøkonomiske indikatorer
 4.11. Lagerbeholdninger
 (45)
 EU-erhvervsgrenens slutlagre steg betragteligt med 31 % mellem 2008 og NUP. Andre analyser gjorde det muligt at finjustere vurderingen af udviklingen i antallet af måneders produktion, der var på lager. Således havde producenter, der indgik i stikprøven, i 2008 omkring fem måneders produktion på lager (43 %), men presset fra dumpingimporten tvang dem til at øge deres lagre til over syv måneders produktion (svarende til 63 % af den samlede årlige produktion) i NUP. Konklusionen, der siger, at lagerudviklingen vidner om en skadelig situation, bekræftes derfor.
 Tabel 11
 2008
 2009
 2010
 NUP
 Ultimolagre (sq ft) (15)
 Fortrolige forretningsoplysninger
 Indeks (2008 = 100)
 100
 116
 135
 131
 4.12. Lønninger
 (46)
 Gennemsnitslønnen pr. ansat var stabil mellem 2008 og 2009 samt mellem 2010 og NUP. Den kraftige stigning på 20 % mellem 2009 og 2010 kan tilskrives en betydelig stigning i lønomkostningerne hos to af virksomhederne i stikprøven til trods for den omstændighed, at beskæftigelsen er reduceret.
 Tabel 12
 2008
 2009
 2010
 NUP
 Årlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (000 EUR) (16)
 Fortrolige forretningsoplysninger
 Indeks (2008 = 100)
 100
 100
 120
 120
 4.13. Investeringer
 (47)
 De af stikprøven omfattede virksomheders årlige investeringer i produktionen af den samme vare var overvejende til vedligeholdelse og steg med 21 % mellem 2008 og NUP. Den kraftige stigning mellem 2010 og NUP skyldes køb af visse former for udstyr fra en af virksomhederne i stikprøven i 2011.
 Tabel 13
 2008
 2009
 2010
 NUP
 Nettoinvesteringer (EUR) (17)
 Fortrolige forretningsoplysninger
 Indeks (2008 = 100)
 100
 102
 72
 121
 4.14. Rentabilitet og investeringsafkast
 (48)
 EU-erhvervsgrenen led konstant tab i hele den betragtede periode. Mellem 2008 og NUP er tabene (både i absolutte tal og i procent af omsætningen) mere end fordoblet.
 (49)
 Tilsvarende var afkastet af investeringerne negativt i hele den betragtede periode, og det forværredes med -131 procentpoint mellem 2008 og NUP.
 Tabel 14
 2008
 2009
 2010
 NUP
 Nettofortjeneste ved EU-salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af nettosalg) (18)
 Fortrolige forretningsoplysninger
 Indeks (2008 = 100)
 – 100
 –95
 –73
 – 203
 Investeringsafkast (nettofortjenesten i % af den bogførte nettoværdi af investeringerne) (18)
 Fortrolige forretningsoplysninger
 Indeks (2008 = 100)
 – 100
 –95
 –73
 – 231
 4.15. Likviditet og evne til at rejse kapital
 (50)
 Nettolikviditeten fra driften forblev negativ i hele den betragtede periode, og den blev forværret med næsten – 300 procentpoint mellem 2008 og NUP.
 Tabel 15
 2008
 2009
 2010
 NUP
 Likviditet (EUR) (19)
 Fortrolige forretningsoplysninger
 Indeks (2008 = 100)
 – 100
 – 115
 –77
 – 398
 (51)
 Der er ingen indikation for, at EU-erhvervsgrenen skulle have haft vanskeligheder med at rejse kapital.
 c) Indvirkningen af dumpingimporten og andre faktorer
 4.16. Virkningerne af dumpingimporten
 (52)
 Efter indførelsen af foranstaltninger faldt importen fra Kina betydeligt, og den er stadig temmelig begrænset, svarende til en markedsandel på ca. 4 % i NUP. Prissammenligningen mellem denne import og EU-erhvervsgrenens priser viser dog et betydeligt prisunderbud (51,6 %). Da semsgarvet læder (vaskeskind) er en standardiseret vare, da varedækningen er meget begrænset, og da kinesiske varers kvalitet ligner den europæiske, tyder den forholdsvis lille markedsandel for den kinesiske import kombineret med betydelige prisunderbud, på, at denne import har betydelig indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation.
 4.17. Import fra andre lande
 (53)
 Der er tale om en betydelig import fra Indien, Tyrkiet og New Zealand samt en vis import fra andre lande, som tilsammen tegner sig for en markedsandel på 46 % i NUP (fra 60 % i 2008).
 (54)
 Med hensyn til importen fra Indien skal det bemærkes, at mængden er betydelig, og at markedsandelen er øget fra 11 % i 2008 til 16 % i NUP. I den samme periode var gennemsnitspriserne på importen fra Indien noget lavere end EU-producenternes gennemsnitspriser. I betragtning af de betydelige mængder og prisforskellene konkluderes det, at importen fra Indien til en vis grad har bidraget til EU-erhvervsgrenens dårlige økonomiske situation. Samtidig skal det bemærkes, at priserne på importen fra Indien er mere end 60 % højere end den kinesiske dumpingimport. Det konkluderes derfor, at disse begrænsede virkninger for EU-erhvervsgrenens nuværende situation efter al sandsynlighed ikke ville kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimport og skade i tilfælde af den sandsynlige stigning i den kinesiske dumpingimport og yderligere forringelse af EU-erhvervsgrenens situation, som en ophævelse af foranstaltningerne ville medføre.
 Tabel 16
 2008
 2009
 2010
 NUP
 Importmængde fra Indien (000 sq ft) (20)
 2 330,00
 2 123,33
 4 276,67
 4 436,67
 Markedsandel for importen fra Indien (20)
 11 %
 10 %
 15 %
 16 %
 Gennemsnitspris på importen fra Indien (EUR/sq ft)
 0,79
 0,82
 0,66
 0,75
 (55)
 Der er også en betydelig import fra Tyrkiet, som tegner sig for en markedsandel på 10 % i NUP (fra 18 % i 2008). Samtidig er gennemsnitspriserne for denne import meget større end for semsgarvet læder (vaskeskind) fra Kina og meget tæt på prisniveauet for EU-erhvervsgrenen. I betragtning af den faldende tendens for importen fra Tyrkiet og de relativt høje priser konkluderes det, at denne heller ikke ville kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimport og skade i tilfælde af den sandsynlige stigning i den kinesiske dumpingimport og yderligere forringelse af EU-erhvervsgrenens situation, som en ophævelse af foranstaltningerne ville medføre.
 Tabel 17
 2008
 2009
 2010
 NUP
 Importmængde fra Tyrkiet (000 sq ft) (21)
 4 063,33
 2 623,33
 2 933,33
 2 700,00
 Markedsandel for importen fra Tyrkiet (21)
 18 %
 12 %
 10 %
 10 %
 Gennemsnitspris på importen fra Tyrkiet (EUR/sq ft)
 0,77
 0,89
 1,05
 1,20
 (56)
 Der er også en betydelig import fra New Zealand, som tegner sig for en markedsandel på 7 % i NUP, og som er steget fra 3 % i 2008. Samtidig er gennemsnitspriserne for denne import meget højere end for semsgarvet læder (vaskeskind) fra Kina og højere end selv prisniveauet for EU-erhvervsgrenen. I betragtning af de relativt høje priser på importen fra New Zealand konkluderes det, at den heller ikke ville kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimport og skade i tilfælde af den sandsynlige stigning i den kinesiske dumpingimport og yderligere forringelse af EU-erhvervsgrenens situation, som en ophævelse af foranstaltningerne ville medføre.
 Tabel 18
 2008
 2009
 2010
 NUP
 Importmængde fra New Zealand (000 sq ft) (22)
 716,67
 2 426,67
 1 966,67
 1 883,33
 Markedsandel for importen fra New Zealand (22)
 3 %
 11 %
 7 %
 7 %
 Gennemsnitspris på importen fra New Zealand (EUR/sq ft)
 1,29
 1,43
 1,43
 1,48
 (57)
 Importen fra resten af verden tegner sig for en markedsandel på 13 % i NUP (fra 27 % i 2008). Samtidig er gennemsnitspriserne for denne import meget højere end for semsgarvet læder (vaskeskind) fra Kina og meget tæt på prisniveauet for EU-erhvervsgrenen. I betragtning af den faldende tendens for importen fra resten af verden og de relativt høje priser i sammenligning med semsgarvet læder (vaskeskind) fra Kina, konkluderes det, at denne heller ikke ville kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimport og skade i tilfælde af den sandsynlige stigning i den kinesiske dumpingimport og yderligere forringelse af EU-erhvervsgrenens situation, som en ophævelse af foranstaltningerne ville medføre.
 Tabel 19
 2008
 2009
 2010
 NUP
 Importmængde fra resten af verden (000 sq ft) (23)
 5 896,67
 4 013,33
 4 480,00
 3 556,67
 Markedsandel for importen fra resten af verden (23)
 27 %
 18 %
 16 %
 13 %
 Gennemsnitspris på importen fra resten af verden (EUR/sq ft)
 0,63
 0,84
 0,81
 0,84
 (58)
 Importen fra alle andre tredjelande tilsammen tegner sig for en markedsandel på 46 % i NUP (fra 60 % i 2008). Samtidig er gennemsnitspriserne for denne import meget større end for semsgarvet læder (vaskeskind) fra Kina og meget tæt på prisniveauet for EU-erhvervsgrenen. I betragtning af den faldende tendens for importen fra tredjelande og de relativt høje priser konkluderes det, at denne heller ikke ville kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimport og skade i tilfælde af den sandsynlige stigning i den kinesiske dumpingimport og yderligere forringelse af EU-erhvervsgrenens situation, som en ophævelse af foranstaltningerne ville medføre.
 Tabel 20
 2008
 2009
 2010
 NUP
 Importmængde fra andre lande (000 sq ft) (24)
 13 006,67
 11 186,67
 13 656,67
 12 576,67
 Indeks (2008 = 100)
 100
 86
 105
 97
 Markedsandel for import fra andre lande (24)
 60 %
 51 %
 49 %
 46 %
 Gennemsnitspris på importen fra andre lande (EUR/sq ft)
 0,74
 0,98
 0,91
 0,98
 5. Konklusion om EU-erhvervsgrenens situation
 (59)
 Der er kun tre producenter (alle SMV'er) tilbage i Unionen. Om alle andre producenter af semsgarvet læder (vaskeskind) rapporteres det, at de har haft lukket deres produktionsanlæg siden 2006, hvor de oprindelige foranstaltninger blev indført. Dette kan ses som hidrørende fra det øgede pres, som den kinesiske dumpingimport har lagt på EU-markedet, selv i en situation med voksende forbrug.
 (60)
 Skadesanalysen viser, at EU-erhvervsgrenens situation forværredes i den betragtede periode. Navnlig faldt produktionen med omkring 12 %, og selv om salget steg lidt, var denne stigning mindre end stigningen i forbruget, og EU-producenternes markedsandel faldt derfor med 3 procentpoint.
 (61)
 Samtidig viser analysen af de mikroøkonomiske indikatorer, at rentabiliteten, afkastet af investeringerne og likviditeten i EU-erhvervsgrenen forblev negativ i hele den betragtede periode, og at dette fald fortsatte hen imod NUP.
 (62)
 Importen fra Indien, Tyrkiet, New Zealand og resten af verden er blevet analyseret. På baggrund af disse importstrømme, anskuet såvel enkeltvis som samlet, konkluderes det, at de ikke ville kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimport og skade i tilfælde af den sandsynlige stigning i den kinesiske dumpingimport og yderligere forringelse af EU-erhvervsgrenens situation, som en ophævelse af foranstaltningerne ville medføre.
 (63)
 Ud fra ovenstående konkluderes det, at EU-erhvervsgrenen fortsat led væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5, og at erhvervsgrenen er meget skrøbelig og sårbar og langt under den tilstand, der kunne forventes, hvis den havde genrejst sig efter den dumping, der konstateredes i den oprindelige undersøgelse.
 (64)
 Det konkluderes også, at EU-erhvervsgrenens skadelidende situation overvejende skyldes den fortsatte eksistens (selv i mindre mængder) af dumping- og lavprisimporten fra Kina.
 E. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT SKADE
 1. Konsekvenser af den forventede importmængde og de prismæssige virkninger, hvis foranstaltningerne ophæves
 (65)
 Selv om importmængderne fra Kina faldt markant efter indførelsen af foranstaltningerne i 2006, er det opfattelsen, at der fortsat er betydelig produktionskapacitet i Kina (jf. betragtning 22). Denne overskudskapacitet kan let omdirigeres til EU-markedet, hvis foranstaltningerne ophæves.
 (66)
 Det konkluderes, at hvis foranstaltningerne ophæves, vil kinesiske eksporterende producenter efter al sandsynlighed forsøge at genvinde tabte markedsandele i Unionen. Det betydelige underbud, som er konstateret af undersøgelsen, viser, at prisniveauet i Unionen gør den til et meget interessant marked for den kinesiske import (jf. betragtning 22).
 2. Konklusion om fortsat skade
 (67)
 På dette grundlag konkluderes det, at en ophævelse af foranstaltningerne over for importen fra Kina efter al sandsynlighed vil medføre, at EU-erhvervsgrenen fortsat forvoldes skade.
 F. UNIONENS INTERESSER
 1. Indledning
 (68)
 Det blev i henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgt, om opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger ville være i strid med Unionens interesser som helhed. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens interesser på den ene side og importørernes og brugernes interesser på den anden side.
 (69)
 Det bør erindres, at vedtagelsen af foranstaltninger ikke blev anset for at være imod Unionens interesser i den oprindelige undersøgelse. Da nærværende undersøgelse er en fornyet undersøgelse med analyse af en situation, hvor der allerede har været antidumpingforanstaltninger gældende, giver det mulighed for at foretage en vurdering af eventuelle unødigt negative virkninger for de berørte parter af de gældende antidumpingforanstaltninger.
 (70)
 På dette grundlag blev det undersøgt, om det til trods for, at man var nået til den konklusion, at den skadevoldende dumping sandsynligvis ville fortsætte, tydeligt kunne konkluderes, at det ikke ville være i Unionens interesse at opretholde foranstaltningerne i dette bestemte tilfælde.
 2. EU-erhvervsgrenens interesser
 (71)
 EU-erhvervsgrenen, der består af SMV'er, har konsekvent tabt markedsandele og har lidt væsentlig skade i den betragtede periode. Hvis foranstaltningerne ophæves, vil EU-erhvervsgrenen sandsynligvis befinde sig i en endnu værre situation.
 3. Importørernes interesser
 (72)
 Der er to ikke forretningsmæssigt forbundne importører, der har samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen. Den til semsgarvet læder (vaskeskind) knyttede erhvervsvirksomhed udgør kun en begrænset del af deres respektive omsætninger. Der er intet, der tyder på, at en videreførelse af foranstaltningerne ville have nogen betydelig negativ indvirkning på deres aktiviteter.
 4. Brugernes og forbrugernes interesser
 (73)
 Der var ingen bruger- eller forbrugersammenslutninger, der gav sig til kende inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen, hvilket også var tilfældet i den oprindelige undersøgelse. Da det i den oprindelige undersøgelse blev fastslået, at de pågældende foranstaltninger ikke ville få en urimelig indvirkning på disse parters interesser, og i betragtning af deres fortsatte manglende samarbejdsvilje kan det konkluderes, at deres interesser forbliver uberørte af opretholdelsen af foranstaltningerne. Den betydelige import fra andre kilder og til konkurrencedygtige priser vil sikre, at brugerne og forbrugerne fortsat vil have et bredt udvalg af forskellige leverandører af den pågældende vare og til rimelige priser.
 5. Konklusion
 (74)
 I betragtning af alle ovenstående forhold konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende grund til ikke at opretholde de nuværende antidumpingforanstaltninger.
 G. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
 (75)
 Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale, at de gældende foranstaltninger opretholdes. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Indlæg og bemærkninger blev, hvor det var berettiget, taget i betragtning.
 (76)
 Det fremgår af ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2, vedrørende importen af semsgarvet læder (vaskeskind) med oprindelse i Kina bør opretholdes. Det skal erindres, at disse foranstaltninger består af værditold på 58,9 % —
 VEDTAGET DENNE FORORDNING:
 Artikel 1
 1. Der indføres en endelig antidumpingtold på import af semsgarvet læder (vaskeskind) og en kombination af semsgarvet læder, også i tilskårne stykker, herunder semsgarvet »crust« læder (vaskeskind) og en kombination af semsgarvet »crust« læder, med oprindelse i Folkerepublikken Kina, som henhører under KN-kode 4114 10 10 og 4114 10 90.
 2. Den endelige antidumpingtold på nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer, fastsættes til 58,9 %.
 3. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
 Artikel 2
 Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 3. december 2012.
 På Rådets vegne
 N. SYLIKIOTIS
 Formand
 (1) EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51.
 (2) EUT L 251 af 14.9.2006, s. 1.
 (3) EUT C 19 af 20.1.2011, s. 9.
 (4) EUT C 270 af 13.9.2011, s. 6.
 (5) Data fra Eurostat og besvarelser af spørgeskemaet.
 (6) Oplysninger fra Eurostat.
 (7) Oplysninger fra Eurostat.
 (8) Data fra besvarelserne af spørgeskemaet.
 (9) Data fra besvarelserne af spørgeskemaet.
 (10) Data fra besvarelserne af spørgeskemaet.
 (11) Data fra Eurostat og besvarelser af spørgeskemaet.
 (12) Data fra besvarelserne af spørgeskemaet.
 (13) Data fra besvarelserne af spørgeskemaet.
 (14) Data fra besvarelserne af spørgeskemaet.
 (15) Data fra besvarelserne af spørgeskemaet.
 (16) Data fra besvarelserne af spørgeskemaet.
 (17) Data fra besvarelserne af spørgeskemaet.
 (18) Data fra besvarelserne af spørgeskemaet.
 (19) Data fra besvarelserne af spørgeskemaet.
 (20) Data fra Eurostat og besvarelser af spørgeskemaet.
 (21) Data fra Eurostat og besvarelser af spørgeskemaet.
 (22) Data fra Eurostat og besvarelser af spørgeskemaet.
 (23) Data fra Eurostat og besvarelser af spørgeskemaet.
 (24) Data fra Eurostat og besvarelser af spørgeskemaet.


text:
 30.7.2015
 PT
 Jornal Oficial da União Europeia
 L 202/52
 DECISÃO DO COMITÉ MISTO DO EEE
 N.o 198/2014
 de 25 de setembro de 2014
 que altera o anexo XXI (Estatísticas) do Acordo EEE [2015/1266]
 O COMITÉ MISTO DO EEE,
 Tendo em conta o Acordo sobre o Espaço Económico Europeu, a seguir designado por «Acordo EEE», nomeadamente o artigo 98.o,
 Considerando o seguinte:
 (1)
 O Regulamento de Execução (UE) n.o 205/2014 da Comissão, de 4 de março de 2014, que estabelece condições uniformes para a aplicação do Regulamento (UE) n.o 1260/2013 do Parlamento Europeu e do Conselho relativo às estatísticas demográficas europeias, no que se refere a desagregação dos dados, prazos e revisão de dados (1), deve ser incorporado no Acordo EEE.
 (2)
 O anexo XXI do Acordo EEE deve, por conseguinte, ser alterado em conformidade,
 ADOTOU A PRESENTE DECISÃO:
 Artigo 1.o
 No anexo XXI do Acordo EEE, a seguir ao ponto 18z4 (Regulamento (UE) n.o 141/2013 da Comissão) é inserido o seguinte ponto:
 «18z5.
 32014 R 0205: Regulamento de Execução (UE) n.o 205/2014 da Comissão, de 4 de março de 2014, que estabelece condições uniformes para a aplicação do Regulamento (UE) n.o 1260/2013 do Parlamento Europeu e do Conselho relativo às estatísticas demográficas europeias, no que se refere a desagregação dos dados, prazos e revisão de dados (JO L 65 de 5.3.2014, p. 10).».
 Artigo 2.o
 Fazem fé os textos do Regulamento de Execução (UE) n.o 205/2014 nas línguas islandesa e norueguesa, que serão publicados no Suplemento EEE do Jornal Oficial da União Europeia.
 Artigo 3.o
 A presente decisão entra em vigor em 26 de setembro de 2014, desde que tenham sido efetuadas todas as notificações previstas no artigo 103.o, n.o 1, do Acordo EEE (2).
 Artigo 4.o
 A presente decisão é publicada na Secção EEE e no Suplemento EEE do Jornal Oficial da União Europeia.
 Feito em Bruxelas, em 25 de setembro de 2014.
 Pelo Comité Misto do EEE
 O Presidente
 Kurt JÄGER
 (1) JO L 65 de 5.3.2014, p. 10.
 (2) Não foram indicados requisitos constitucionais.


text:
 2.7.2011
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 C 194/19
 2011 m. gegužės 4 d. pareikštas ieškinys byloje Stichting Greenpeace Nederland ir PAN Europe prieš Komisiją
 (Byla T-232/11)
 2011/C 194/31
 Proceso kalba: anglų
 Šalys
 Ieškovės: Stichting Greenpeace Nederland (Amsterdamas, Nyderlandai) ir Pesticide Action Network Europe (PAN Europe) (Briuselis, Belgija), atstovaujamos advokato B. N. Kloostra
 Atsakovė: Europos Komisija
 Reikalavimai
 —
 Pripažinti, kad 2011 m. kovo 1 d. Komisijos sprendimas (Ares (2011) 223668) prieštarauja Reglamentui Nr. 1367/2006/EB (1).
 —
 Panaikinti 2011 m. kovo 1 d. Komisijos sprendimą (Ares (2011) 223668).
 —
 Nurodyti Komisijai iš esmės išnagrinėti 2010 m. gruodžio 20 d. prašymą dėl vidaus peržiūros per Teisingumo Teismo nustatytą laikotarpį.
 —
 Priteisti iš Komisijos bylinėjimosi išlaidas.
 Ieškinio pagrindai ir pagrindiniai argumentai
 Grįsdamos ieškinį, ieškovės remiasi dviem pagrindais.
 1.
 Pirmasis ieškinio pagrindas: atsakovė buvo įpareigota atlikti Direktyvos 2010/77/ES (2) vidaus peržiūrą, nes to reikalavo ieškovės, remiantis tuo, kad nurodytoji direktyva nėra bendro taikymo aktas, kaip teigia atsakovė, o tikriau aktas, apimantis konkrečius ir individualius sprendimus, pagrįstus individualiais suinteresuotų gamintojų prašymais.
 2.
 Antrasis ieškinio pagrindas: ginčijamas sprendimas prieštarauja Reglamentui Nr. 1367/2006/EB, nes Direktyva 2010/77/ES apima keletą administracinių aktų, susijusių su individualiais sprendimais dėl individualių prašymų. Be to, kadangi minėta direktyva priimta ne vykdant Komisijos teisėkūros funkcijas, turėtų būti suteikiama teisė kreiptis į teismą dėl tokios direktyvos.
 (1) 2006 m. rugsėjo 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1367/2006 dėl Orhuso konvencijos dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais nuostatų taikymo Bendrijos institucijoms ir organams (OL L 264, 2006, p. 13).
 (2) 2010 m. lapkričio 10 d. Komisijos direktyva 2010/77/ES, iš dalies keičianti Tarybos direktyvos 91/414/EEB nuostatas dėl tam tikrų veikliųjų medžiagų įtraukimo į I priedą termino pabaigos (OL L 293, 2010, p. 48).


text:
Site5 vs. Webnode 2020 - Siin on selge võitja
 Sa oled sees: HostAdvice Veebihostingu külg-külje kõrval võrdlemine Site5 vs. Webnode
 Site5 vs. Webnode 2020
 14 Kasutaja ülevaadet
 Alghind 4,54 € / kuu 5,46 € / kuu
 I wasn't sure how much effort I would have to put into making my own website. I tried a few different website builders, and w... Rohkem
 Europe Jah
 Asia Jah
 South America Jah
 Plaani Nimi hostBasic Mini
 Ruum Piiramatu 499.92 MB
 Ribalaius Piiramatu 2.97 GB
 Hind 4,54 € 5,46 €
 Plaani Nimi hostPro Standard
 Hind 8,21 € 10,97 €
 Plaani Nimi hostPro + Turbo Profi
 Ruum Piiramatu 4.88 GB
 Hind 10,97 € 18,31 €
 Plaani Nimi VPS2 –
 Hind 50,47 € –
 Plaani Nimi VPS3 –
 Plaani Nimi VPS4 –
 Hind 96,36 € –
 Plaani Nimi VPS5 –
 Ruum 155 GB –
 Plaani Nimi VPS6 –
 Hind 156,01 € –
 Plaani Nimi VPS7 –
 Hind 229,42 € –
 Plaani Nimi VPS8 –
 Hind 298,25 € –
 Plaani Nimi Plus –
 Plaani Nimi Advanced –
 Ribalaius 204.8 GB –
 Hind 24,78 € –