type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 |
 52012PC0118
 Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS laevade ringlussevõtu kohta /* COM/2012/0118 final - 2012/0055 (COD) */
 SELETUSKIRI
 1. ETTEPANEKU TAUST
 1.1. Ettepaneku
 üldine taust ja põhjused
 Keskkonnakahjulikud ja ohtlikud laevade
 lammutamise tavad tekitavad endiselt suurt muret. Enamik suurtest
 merekaubalaevadest lammutatakse pärast nende tööea lõppu lammutuskohtades, kus
 kasutatakse olulise keskkonna- ja tervisemõjuga meetodeid. Nende
 negatiivsete asjaolude tõttu ei saa laevade ringlussevõtt muutuda
 nõuetekohaselt jätkusuutlikuks tegevusalaks.
 Olukord tõenäoliselt halveneb, kuna maailma
 laevastiku liigse võimsuse tõttu võidakse lähiaastatel saata paljud laevad
 lammutamisele ning hinnanguliselt jääb olukord samaks vähemalt 5 kuni 10
 aastaks. Lisaks on oodata, et ühekordse põhja ja parrastega tankerite
 ringlussevõtu nõudlusest, mis saavutab peagi haripunkti seoses selliste
 tankerite kasutuselt kõrvaldamise tähtajaga (2015), lõikavad olulist kasu
 lammutuskohad, mis nõudeid kõige vähem täidavad.
 Jäätmesaadetiste määrusega[1] rakendatakse Euroopa Liidus
 ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli Baseli
 konventsiooni nõudeid. Samuti rakendatakse sellega konventsiooni muudatust (nn
 „ekspordi keelustamist käsitlev muudatus”), millega keelatakse ohtlike jäätmete
 eksport OECD välistesse riikidesse. Muudatus ei ole rahvusvahelisel tasandil
 veel jõustunud, kuna seda ei ole ratifitseerinud piisav arv riike.
 Jäätmesaadetiste määruse kohaselt
 klassifitseeritakse lammutamisele saadetavad ELi lipu all sõitvad laevad
 ohtlike jäätmetena, kuna nad sisaldavad ohtlikke aineid. Sellistena võib neid
 lammutada üksnes OECD riikides. Siiski hoiduvad ELi lipu all sõitvad laevad
 nende õigusaktide täitmisest peaaegu süstemaatiliselt kõrvale[2] ning seetõttu ei ole
 rahvusvahelised eeskirjad ega ka liidu õigusaktid tõhusad.
 Selline ulatuslik nõuetele mittevastavus on
 esiteks seotud sellega, et OECD riikides puudub vajalik ringlussevõtu võimsus,
 eriti kõige suuremate laevade lammutamiseks. Euroopa olemasolevat võimsust
 kasutatakse väikelaevade ja riigile kuuluvate laevade lammutamiseks ning mitte
 suurte merekaubalaevade lammutamiseks. Sarnaselt laevaehitusega on laevade
 lammutamine kandunud viimastel aastakümnetel majanduslikel põhjustel Euroopa
 riikidest OECD-välistesse riikidesse (terase nõudlus, madalad tööjõukulud,
 keskkonnakulusid ei võeta arvesse). Selle tulemusena ei ole täiendava
 lammutamisvõimsuse väljaarendamine Euroopas olnud majanduslikult teostatav.
 Märkimisväärne ringlussevõtu võimsus on
 väljaspool OECD riike: Hiinas, Indias, Pakistanis ja Bangladeshis. On oodata,
 et OECD riikides ja Hiinas ning mõned Indias asuvad lammutustehased suudavad
 Hongkongi konventsiooni nõudeid täita 2015. aastaks.
 Praegu Hiinas kasutada olevast võimsusest
 (2,83 miljonit tühimassi tonni[3]
 aastal 2009) piisab tegelikult juba täielikult kõikidele ELi lipu all
 sõitvatele lammutamist vajavatele laevadele 2030. aastani (aastatel 2012–2030
 on maksimaalne maht aastas 1,88 tühimassi tonni) ning peagi alustab tegevust
 uus lammutuskoht, mille võimsus on 1 miljon tühimassi tonni. Selle aluseks on
 riigiasutuste võetud meetmed, millega soovitakse edendada laevade
 keskkonnahoidliku ringlussevõtu turgu ja sulgeda nõuetele mittevastavad
 lammutuskohad, ning Euroopa vastutustundlike laevaomanike tehtud investeeringud
 ohututesse ja keskkonnahoidlikesse lammutustehastesse.
 Teiseks soosib praegune olukord laevade ringlussevõtu
 turul Bangladeshi, India ja vähemal määral Pakistani lammutuskohtasid ning
 konkureerivad lammutuskohad ELis, Türgis ja Hiinas, mis vastavad kõrgematele
 tehnilistele standarditele, suudavad hõivata üksnes nišiturud, kus tegeletakse
 väikelaevade, riigile kuuluvate laevade (sh sõjalaevad) või vastutustundlike
 laevaomanike laevade lammutamisega.
 Lisaks ei ole praegu kehtivad õigusaktid
 kohandatud laevade eripäraga. Seda, millal laev muutub jäätmeteks, on keeruline
 kindlaks määrata. Otsuse saata laev ringlussevõttu teeb laevaomanik laeva
 käigushoidmise ja selle lammutamisega kaasnevate kulude ja tulude majandusliku
 võrdluse põhjal.
 Kui selline otsus tehakse siis, kui laev on
 rahvusvahelistes vetes või ringlussevõturiigi jurisdiktsiooni alla kuuluvates
 vetes, on väga keeruline või võimatu kohaldada jäätmesaadetiste määruse
 menetlusi. Lisaks teevad Euroopa sadamatest lahkuvad kaubalaevad tavaliselt oma
 viimase reisi nii kasulikuks kui võimalik ning veavad enne lammutamisele
 minekut kaubad Aasiasse. Kui laevaomanik ei teata enne ELi sadamast lahkumist
 oma kavatsusest laev lammutada, ei saa asjaomased asutused tavaliselt sekkuda.
 Jäätmesaadetiste määrusega on kehtestatud eksportiva riigi, importiva riigi ja
 vajaduse korral transiitriikide õigused ja kohustused. Kuid sadamariigid ei
 pruugi tingimata olla teadlikud laevaomaniku kavatsusest laev ringlusse võtta.
 Samuti on üsna tavaline, et laev müüakse teisele käitajale laeva jätkuva
 kasutamise ettekäändel, kuid tegelikult jätkatakse selle kasutamist üksnes laeva
 üleandmiseni laevalammutuskohale.
 Selleks et kohaldada praegu kehtivaid
 õigusakte, eelkõige kasutuselt kõrvaldatud laevade ekspordikeeldu väljapoole
 OECD riike, peaksid liikmesriigid tegema jõustamiseks liiga suuri jõupingutusi,
 kuna ringlussevõtu võimsus OECD riikides ei ole piisav ning igal laeval on
 seaduse järgi võimalus registreerimise riiki („lipuriik”) muuta.
 Olukorra
 parandamiseks kutsusid Baseli konventsiooni osalised 2004. aastal
 Rahvusvahelist Mereorganisatsiooni (IMO) üles välja töötama kohustuslikud
 laevade ringlussevõtu nõuded[4].2006.
 aastal väljendasid Baseli konventsiooni osalised heameelt IMO tehtud töö üle
 laevade ringlussevõtu konventsiooni eelnõu väljatöötamisel ning nõustusid, et
 sama eesmärgiga vahendite dubleerimist tuleks vältida. Osalisi kutsuti üles
 hindama Baseli konventsiooniga tervikuna kehtestatud kontrolli ja jõustamise
 taset ning laevade ringlussevõtu konventsiooni eelnõuga tervikuna kehtestatavat
 kontrolli ja jõustamise taset ning seejärel neid kahte konventsiooni võrdlema[5].
 Rahvusvaheline Mereorganisatsioon võttis 2009.
 aasta mais vastu Hongkongi konventsiooni laevade ohutu ja keskkonnahoidliku
 ringlussevõtu kohta (edaspidi „Hongkongi konventsioon”). Kui konventsioon
 jõustub, peavad selle osalised (sh ELi liikmesriigid) hakkama suuri kaubalaevu
 lammutama üksnes riikides, kes on konventsiooni osalised. See võib hõlmata
 Aasia riike, kelle laevalammutuskohad peavad hakkama vastama rahvusvaheliselt
 heakskiidetud standarditele, mis on rangemad kui praegused standardid. Kõnealused
 lammutuskohad peavad hakkama muudest kui osalisriikidest saabuvaid laevu
 käsitlema samal viisil nagu konventsiooni osaliste lipu all sõitvaid laevu (nn
 sooduskohtlemist keelav klausel).
 Hongkongi
 konventsioon võeti vastu 2009. aastal, kuid selleks, et see jõustuks ja selle
 mõju hakkaks avalduma, peab selle ratifitseerima piisav arv suuri lipu- ja
 ringlussevõturiike. Arvatavasti ei juhtu see enne 2020. aastat. Kõnealune
 konventsioon jõustub 24 kuud pärast seda, kui on täidetud järgmised tingimused:
 –
 vähemalt 15 riiki on sellele ratifitseerimis- või
 heakskiitmisreservatsioonita alla kirjutanud või andnud ratifitseerimis-,
 heakskiitmis- või ühinemiskirja hoiule;
 –
 nende riikide kaubalaevastik kokku moodustab
 vähemalt 40 % maailma kaubalaevastiku kogumahutavusest; ning
 –
 maksimaalne aastane laevade ringlussevõtu maht
 kokku eelneva 10 aasta jooksul moodustab vähemalt 3 % samade riikide
 kokkuliidetud kaubalaevastike kogumahutavusest.
 Baseli
 konventsiooni osalised väljendasid heameelt Hongkongi konventsiooni vastuvõtmise
 üle 2010. aastal[6]
 ning hakkasid läbi viima esialgset hindamist selle kohta, kas selle
 konventsiooniga kehtestatav kontrolli ja jõustamise tase on samaväärne Baseli
 konventsiooniga kehtestatud tasemega[7].
 Euroopa Liit ja
 selle liikmesriigid viisid hindamise lõpule 2010. aasta aprillis ning selles
 jõuti järeldusele, et Hongkongi konventsiooniga kehtestatav kontrolli ja
 jõustamise tase näib olevat vähemalt samaväärne Baseli konventsiooniga
 kehtestatud tasemega selliste laevade puhul, mis on viimati nimetatud
 konventsiooni kohaselt klassifitseeritud jäätmetena[8].
 Baseli konventsiooni osalised kutsusid 2011.
 aasta oktoobris üles ratifitseerima Hongkongi konventsiooni, et see saaks
 jõustuda[9].
 Komisjon võttis 2007.
 aastal vastu rohelise raamatu laevade parema lammutamise kohta ning 2008.
 aastal teatise, millega tehakse ettepanek laevade lammutamist käsitleva ELi
 strateegia[10] vastuvõtmiseks. Kõnealuses strateegias keskendutakse meetmetele
 laevade lammutamistingimuste võimalikult kiireks parandamiseks, sealhulgas üleminekuperioodil
 enne Hongkongi konventsiooni jõustumist. Need meetmed puudutavad konventsiooni
 põhielemente, tööstusharu vabatahtliku tegevuse innustamist, tehnilist abi ja
 toetust arenguriikidele ning praeguste õigusaktide paremat jõustamist. Strateegiaga
 on saavutatud järgmist:
 –
 on võetud vastu konventsioon, millega tõhustatakse
 laevade ringlussevõttu laevade eripäradega kohandatud menetluste ning
 üksikasjalike nõuete kaudu, mida täiustatud lammutuskohad peavad järgima;
 –
 on toetatud valdkonna ettevõtjate poolt enne
 konventsiooni jõustumist vabatahtlikult võetud meetmeid:
 ·
 konventsiooni nõuete ja suuniste vabatahtlik
 kohaldamine (nt ohtlike materjalide loendi väljatöötamine),
 ·
 keskkonnahoidlike müügilepingute kehtestamine;
 ·
 investeeringud ohututesse ja keskkonnahoidlikesse
 lammutuskohtadesse;
 –
 on läbi viidud uuringuid, teadus- ja katseprojekte,
 et hinnata arengusuundi ja parandada Hongkongi konventsiooni reguleerimisalasse
 kuuluvate laevade ja muude laevade ringlussevõtu meetodeid;
 –
 komisjoni on võtnud meetmeid jäätmesaadetiste
 määruse paremaks rakendamiseks pärast hoiatuse saamist selle kohta, et teatavad
 laevad võidakse saata lammutamisele;
 –
 laevade ringlussevõturiikidele on antud keskkonna
 ning loodusvarade, sealhulgas energiaressursside säästvat majandamist käsitleva
 teemaprogrammi (ENRTP) raames toetust, et viia ellu laevade säästva
 ringlussevõtu üleilmset programmi, mida juhivad ühiselt Baseli konventsiooni,
 Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni ja Rahvusvahelise tööorganisatsiooni
 sekretariaat.
 1.2. Ettepaneku eesmärk
 Laevade ringlussevõtu määruse eesmärk on
 vähendada oluliselt ELi lipu all sõitvate laevade ringlussevõtuga eelkõige
 Lõuna-Aasias põhjustatavat negatiivset mõju, tekitamata tarbetut majanduslikku
 koormust. Kavandatava määrusega nähakse ette Hongkongi konventsiooni nõuete
 varajane rakendamine, kiirendades sellega konventsiooni jõustumist kogu
 maailmas.
 1.3. Ettepaneku valdkonnas
 kehtivad õigusnormid
 Ettepanek käsitleb laevade ringlussevõtu määruse
 vastuvõtmist. Uue määrusega on kavas asendada praegu kehtiv määrus (EÜ) nr
 1013/2006[11]
 laevade suhtes, mis on hõlmatud Hongkongi konventsiooniga.
 2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA
 MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
 2.1. Huvitatud isikutega
 konsulteerimine
 Käesolevat õigusakti ettepanekut toetava
 mõjuhindamise kavandamisel konsulteeris komisjon sidusrühmade ja
 välisekspertidega 2009. aasta aprillist juunini toimunud avaliku
 konsultatsiooni ja nelja ekspertide seminari kaudu.
 Enamik sidusrühmi olid seisukohal, et ELi
 liikmesriigid peaksid Hongkongi konventsiooni viivitamata ratifitseerima, et
 kiirendada selle jõustumist ning julgustada ka teisi riike konventsiooni
 ratifitseerima. Paljud sidusrühmad on selle poolt, et EL rakendaks
 konventsiooni varakult, kuna nende arvates on lubamatu oodata konventsiooni jõustumist,
 kui laevade lammutamisega tegelevad töötajad saavad tööl jätkuvalt surma või
 vigastada ning keskkonnale tekitatakse märkimisväärset kahju. Mõned on
 seisukohal, et EL ei tohiks kehtestada täiendavaid nõudeid, mis on
 konventsiooni nõuetest rangemad. Arvamusavalduste, avaliku konsultatsiooni
 käigus saadud vastuste kokkuvõtte ja sidusrühmade seminari aruannetega saab
 tutvuda internetis[12].
 Euroopa Parlament, Euroopa majandus- ja
 sotsiaalkomitee ja nõukogu arutasid komisjoni teatist ning võtsid 26. märtsil
 2009 vastu resolutsiooni,[13]
 13. mail 2009 arvamuse[14]
 ja 21. oktoobril 2010 järeldused[15]
 laevade lammutamistavade parandamist käsitleva ELi strateegia kohta.
 2.2. Mõju hindamine
 Komisjon
 viis läbi mõju hindamise, et kaaluda sellise laevade ringlussevõtu korra
 kehtestamise võimalusi, mida saaks jõustada tõhusalt. Analüüsiti eri võimaluste
 majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnamõju.
 Mõju hindamise komitee soovitusi võeti
 arvesse. Peamisi muudatusi tehti selleks, et probleem täpsemalt määratleda,
 esitada laeva ringlussevõturiikides juba võetud meetmed alusstsenaariumis
 selgemalt, parandada sekkumisloogikat ning siduda omavahel paremini
 erieesmärgid ja tegevuseesmärgid ning probleemid ja mõjurid ning hinnata
 põhjalikumalt poliitikavõimalusi, milles käsitletakse eelkõige jõustamise ja
 nõuetele vastavusega seotud võimalikke tulevasi raskusi.
 Mõjuhinnangu kohaselt on kindlaksmääratud
 eesmärgid võimalik täielikult saavutada üksnes poliitikapaketiga D.
 Selle poliitikavõimalusega nähakse ette
 Hongkongi konventsiooniga reguleeritavaid laevu (suured merekaubalaevad)
 hõlmava erimääruse vastuvõtmine. Määrus hõlmaks ELi lipu all sõitvate laevade
 kogu olelusringi, sellega rakendataks varakult Hongkongi konventsiooni ning,
 nagu konventsiooniga on lubatud, sisaldaks see laevalammutuskohtade rangemaid
 keskkonnanõudeid. ELi liikmesriikide lipu all sõitvaid laevu lubataks ringlusse
 võtta üksnes nõuetele vastavates lammutuskohtades.
 Laevaomaniku kavatsusest saata laev
 ringlussevõttu hakatakse ELi liikmesriikidele teatama kirjalikult ja
 õigeaegselt. See nõue ning praegu kehtivate õigusaktide alusel kohaldatavate
 karistustega võrreldes vähemalt sama karmid sanktsioonid tagavad nõuetele
 vastavuse. Kui praegu on palju loota, et nn randumismeetodit kasutavad
 lammutuskohad suudaksid nõudeid täita, siis nende ajakohastamisel võivad nad
 tulevikus nendele kriteeriumidele vastata. Segaduse, kattuvuse ja
 halduskoormuse vältimiseks jäetakse uue õigusaktiga hõlmatavad laevad
 jäätmesaadetiste määruse reguleerimisalast välja.
 Kõnealune poliitikapakett on käesoleva
 ettepaneku aluseks.
 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
 3.1. Ettepaneku kokkuvõte
 Uue erimääruse vormis õigusakti ettepanekus
 käsitletakse Hongkongi konventsiooni reguleerimisalasse kuuluvaid laevu (suured
 merekaubalaevad). Sellega hõlmatakse ELi lipu all sõitvate laevade kogu
 olelusring, rakendatakse mõned Hongkongi konventsiooni sätted (ohtlike
 materjalide loendi kehtestamine, kohustus võtta laevad ringlusse ohututes ja
 keskkonnahoidlikes lammutuskohtades, laevadele ringlussevõtu eel kohaldatavad
 üldnõuded) ning, nagu konventsiooniga on lubatud, sisaldab see rangemaid
 keskkonnaalaseid sätteid, mis on vajalikud enne konventsiooni jõustumist
 (laevalammutuskohtadele esitatavad nõuded, laevalammutuskohtade Euroopa loetelu
 kehtestamine, laevaomaniku ja laevalammutuskoha vahelise lepingu sõlmimise
 nõue).
 Pardal olevate ohtlike materjalide loendi
 koostamise ja hoidmise kohustus
 ELi liikmesriigi lipu all sõitev laev peab
 koostama pardal olevate ohtlike materjalide loendi ja hoidma seda laeva pardal
 kogu laeva tööea jooksul. Kui liikmesriigi lipu all sõitvad uued laevad peavad
 loendi koostama kohe, siis olemasolevatele laevadele antakse selleks aega viis
 aastat, välja arvatud juhul, kui nad saadetakse lammutamisele varem.
 Loendit peab enne laeva ringlussevõttu
 saatmist ajakohastama ja täiendama, et oleks kindel, et väljavalitud
 laevalammutuskoht on võimeline kõiki pardal olevaid ohtlike materjale ja
 jäätmeid käitlema ning et tal on selleks luba.
 Liikmesriigi lipu all sõitvad laevad tuleb
 lammutada ohututes ja keskkonnahoidlikes laevalammutuskohtades.
 Hongkongi konventsiooni tehniliste nõuete
 alusel on välja töötatud loetelu nõuetest, millele laevalammutuskoht peab
 vastama. Lisatud on täiendavad nõuded, et kaitsta paremini inimeste tervist ja
 keskkonda ning eelkõige tagada, et kõiki ohtlikke jäätmeid käideldakse
 keskkonnahoidlikul viisil nii laevalammutuskohas kui ka nende üleandmisel
 jäätmekäitluskohtadele.
 Nõuetele vastavad laevalammutuskohad taotlevad
 enda kandmist laevalammutuskohtade Euroopa loetellu. ELi liikmesriigi lipu all
 sõitvaid laevu lubatakse ringlusse võtta üksnes nõuetele vastavates
 lammutuskohtades.
 Kui Hongkongi konventsioon jõustub, peavad
 selle osalised koostama ja esitama selliste laevalammutuskohtade loetelu,
 millele nad on andnud vastavalt konventsioonile loa. Need loetelud edastatakse
 Rahvusvahelisele Mereorganisatsioonile, kes saadab need vajaduse korral edasi.
 Kui loetelud saavad rahvusvaheliselt kättesaadavaks, tuleb laevade
 ringlussevõtu määrus läbi vaadata, et vältida halduskoormust ja
 laevalammutuskohtade Euroopa loeteluga seoses tehtud töö dubleerimist. Näiteks
 võiks luua vastastikuse tunnustamise mehhanismi.
 Enne ringlussevõttu kohaldatavad erinõuded
 Liikmesriigi lipu all sõitvatel laevadel tuleb
 enne nende laevalammutuskohale üleandmist vähendada nii palju kui võimalik
 pardal olevate ohtlike materjalide kogust (neid võib leiduda ka lastijääkides,
 kütteõlis, jne).
 Tankerite puhul peab laevaomanik tagama, et
 laeva seisund lammutuskohta saabumisel on selline, mis võimaldab selle
 sertifitseerida kui sisenemiseks ohutu ja tuletöödeks ohutu, et vältida
 lammutuskohas plahvatusi ja (surmaga lõppevaid) tööõnnetusi.
 Liidu õigusaktide parem järgimine
 Vastupidiselt kehtivatele õigusaktidele
 põhineb kavandatav määrus Hongkongi konventsiooni kontrolli- ja
 jõustamissüsteemil, mis on välja töötatud spetsiaalselt laevade ja
 rahvusvahelise laevanduse jaoks (sertifikaadid, ülevaatused, lipuriigi
 erikohustused jne).
 Käesoleva määrusega lubatakse laevu ringlusse
 võtta väljaspool OECD riike asuvates lammutuskohtades, mis vastavad nõuetele
 ning mis on kantud Euroopa loetellu. Seega püütakse määrusega lahendada ka
 probleeme seoses laevaomanikele seaduslikult kättesaadava ringlussevõtuvõimsuse
 puudumisega.
 Lisaks nõutakse ELi liikmesriikide teavitamist
 kirjalikult ja õigeaegselt laevaomaniku kavatsusest saata laev ringlussevõttu
 ning sellega kõrvaldatakse raskused seoses selle kindlaks määramisega, millal
 laevast saavad jäätmed. Liikmesriikidele teatatakse ringlussevõtu kavandatud
 algusest ja laeva ringlussevõtmisest. Kui liikmesriik võrdleb loetelu
 sellistest laevadest, millele nad on välja andnud ohtlike materjalide
 sertifikaadi, loeteluga nendest laevadest, mis on ringlusse võetud loaga
 lammutuskohtades, on neil ebaseaduslikku ringlussevõttu lihtsam avastada.
 Lisaks kehtestatakse sanktsioonid, mis on võrreldes kehtivates õigusaktides
 sätestatuga konkreetsemad ja täpsemad. Nimetatud nõuded, seaduslikul teel
 piisaval määral kättesaadav ohutu ja keskkonnahoidlik ringlussevõtt ning laeva
 eripäradega hästi kohandatud kontrollisüsteem tagavad õigusaktide parema
 järgimise.
 Segaduse, kattuvuse ja halduskoormuse
 vältimiseks jäetakse uue õigusaktiga hõlmatavad laevad jäätmesaadetiste määruse
 reguleerimisalast välja.
 3.2. Õiguslik alus
 Ettepanek põhineb ELi toimimise lepingu
 artikli 192 lõikel 1.
 3.3. Subsidiaarsuse põhimõte
 Subsidiaarsuse
 põhimõtet kohaldatakse juhul, kui ettepanek ei kuulu ELi ainupädevusse.
 Laevade
 ringlussevõtt on juba reguleeritud ELi õigusaktidega (jäätmesaadetiste määrus).
 Euroopa Liit ei saa
 Hongkongi konventsiooni osaliseks saada, kuna selline võimalus on üksnes
 riikidel, kes on Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni liikmed. Seepärast on ELi
 liikmesriikidel lipuriikidena väga suur tähtsus konventsiooni ratifitseerimisel
 ja selle sätete jõustamisel.
 Liikmesriikide üksinda tegutsemisest ei piisa,
 kuna kõigi liikmesriikide jaoks ei ole Hongkongi konventsiooni ratifitseerimine
 prioriteet. On olemas selge oht, et sõltuvalt asjaomasest liikmesriigist
 kohaldataks ELi lipu all sõitvate suurte kaubalaevade suhtes erinevaid
 õigusnõudeid. Selle tulemusena võidakse vahetada lipuriiki ning see tekitaks
 lipuriikidena tegutsevate liikmesriikide vahel kõlvatut konkurentsi.
 Nõuetele vastavate laevalammutuskohtade
 Euroopa loetelu koostamisega välditakse ELi liikmesriikide töö dubleerimist
 ning lihtsustatakse nende kui lipuriikide kontrollimenetlusi.
 Hongkongi konventsiooni sidumine ELi
 õigusaktidega edendaks otsuste ühtlustatud vastuvõtmist ja kiirendaks
 ratifitseerimisprotsessi liikmesriikides. Lisaks mõjutaks varakult võetud ELi
 meetmed kolmandaid riike palju rohkem kui üksikute liikmesriikide meetmed, ning
 seega on tõenäolisem, et Hongkongi konventsioon jõustub kiiremini. Seepärast
 esitatakse koos käesoleva määruse ettepanekuga ettepanek võtta vastu nõukogu otsus,
 millega volitatakse liikmesriike Euroopa Liidu huvides ratifitseerima 2009.
 aasta Hongkongi konventsiooni laevade ohutu ja keskkonnahoidliku ringlussevõtu
 kohta või sellega ühinema.
 3.4. Proportsionaalsuse põhimõte
 Ettepanek vastab proportsionaalsuse
 põhimõttele. Ettevõtjate ja riigiasutuste halduskoormus suureneb niivõrd.
 kuivõrd see on vajalik laevade ohutu ja keskkonnahoidliku ringlussevõtu
 tagamiseks. Kuigi ettepanek toob laevaomanike jaoks kaasa täiendavad kulud
 (ohtlike materjalide loendi koostamine ja ülevaatused), korvab need
 eeldatavasti saadav oluline sotsiaalne ja keskkonnakasu.
 3.5. Õigusakti valik
 Kavandatav õigusakt on määrus.
 Määrus on sobiv õigusakt, kuna sellega
 kehtestatakse laevaomanikele ja liikmesriikidele vahetult ja lühikese aja
 jooksul täpsed nõuded, mida tuleb rakendada samaaegselt ja samamoodi kogu
 liidus. Laevade ohutu ja keskkonnahoidliku ringlussevõtu nõuete väljatöötamine
 ja laevalammutuskohtade Euroopa loetelu koostamine tagaks eelkõige Hongkongi
 konventsiooni ühtlustatud rakendamise.
 4. MÕJU EELARVELE
 Ettepanek ei mõjuta ELi eelarvet.
 2012/0055 (COD)
 Ettepanek:
 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
 laevade ringlussevõtu kohta
 EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
 NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
 lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
 olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
 riikide parlamentidele,
 võttes arvesse Euroopa majandus- ja
 sotsiaalkomitee arvamust,
 tegutsedes seadusandliku tavamenetluse
 kohaselt
 ning arvestades järgmist:
 (1) Laevu, mida käsitletakse
 jäätmetena ning mille ringlussevõtu korral toimub nende riikidevaheline vedu,
 reguleeritakse ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise
 kontrolli Baseli konventsiooniga („Baseli konventsioon”) ning Euroopa
 Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1013/2006
 jäätmesaadetiste kohta[16].
 Määrusega (EÜ) nr 1013/2006 rakendatakse Baseli konventsiooni ning selle 1995.
 aastal vastuvõetud muudatust,[17]
 mis ei ole rahvusvahelisel tasandil veel jõustunud ning millega keelatakse
 ohtlike jäätmete eksport riikidesse, kes ei ole Majanduskoostöö ja Arengu
 Organisatsiooni (OECD) liikmed. Kuna laevad sisaldavad ohtlikke materjale,
 klassifitseeritakse nad tavaliselt ohtlike jäätmetena ning seetõttu on keelatud
 nende eksportimine OECD välistesse riikidesse ringlussevõtuks sealsetes
 lammutuskohtades.
 (2) Mehhanismid kehtivate
 õigusaktide kontrollimiseks ja jõustamiseks rahvusvahelisel ja Euroopa tasandil
 ei ole kohandatud laevade ja rahvusvahelise laevanduse eripäraga ning nendega
 ei ole suudetud tagada laevade ohutut ja keskkonnahoidlikku ringlussevõttu.
 (3) Praegu liikmesriigi lipu all
 sõitvatele laevadele seaduslikult kättesaadav laevade ringlussevõtu võimsus
 OECD riikides on ebapiisav. OECD välistes riikides juba olemasolev võimsus
 laevade ohutuks ja keskkonnahoidlikuks ringlussevõtuks on piisav kõigi ELi lipu
 all sõitvate laevade lammutamiseks ning on oodata, et ringlussevõturiikides
 Hongkongi konventsiooni nõuete täitmiseks võetud meetmete tulemusena suureneb
 võimsus 2015. aastaks veelgi.
 (4) Hongkongi konventsioon
 laevade ohutu ja keskkonnahoidliku ringlussevõtu kohta („Hongkongi
 konventsioon”) võeti Baseli konventsiooni osaliste taotlusel Rahvusvahelise
 Mereorganisatsiooni egiidi all vastu 15. mail 2009. Hongkongi konventsioon
 jõustub 24 kuud pärast seda, kui selle on ratifitseerinud vähemalt 15 riiki,
 kelle kaubalaevastik kokku moodustab vähemalt 40 % maailma kaubalaevastiku
 kogumahutavusest ning kelle maksimaalne aastane laevade ringlussevõtu maht
 kokku eelneva 10 aasta jooksul moodustab vähemalt 3 % samade riikide
 kokkuliidetud kaubalaevastike kogumahutavusest. Liikmesriigid peaksid
 konventsiooni esimesel võimalusel ratifitseerima, et kiirendada selle
 jõustumist. Konventsioonis käsitletakse laevade projekteerimist, ehitamist,
 käitamist ja ringlussevõtuks ettevalmistamist viisil, mis lihtsustaks nende
 ohutut ja keskkonnahoidlikku ringlussevõttu, kuid ei vähendaks laevade ohutust
 ja käitamise tõhusust; samuti hõlmab see laevalammutuskohtade ohutut ja
 keskkonnahoidlikku käitamist ning nõuetekohase mehhanismi kehtestamist laevade
 ringlussevõttu käsitlevate sätete jõustamiseks.
 (5) Hongkongi konventsiooniga
 nähakse selgelt ette, et osalised võtavad laevade ohutu ja keskkonnahoidliku
 ringlussevõtu edendamiseks rangemaid meetmeid, mis on kooskõlas rahvusvahelise
 õigusega, et vältida ja vähendada negatiivset mõju inimeste tervisele ja
 keskkonnale või viia see miinimumini. Seda eesmärki aitab saavutada ka Euroopa
 loetelu koostamine käesoleva määruse nõuetele vastavatest
 laevalammutuskohtadest ning parem jõustamine tänu sellele, et lipuriikidel on
 ringlussevõttu saadetavaid laevu lihtsam kontrollida. Laevalammutuskohtadele
 esitatavad nõuded peaksid põhinema Hongkongi konventsiooni nõuetel.
 (6) Lipuriigid, kes saadavad oma
 laevad ajakohastatud laevalammutuskohtadesse, mis vastavad Hongkongi
 konventsiooni nõuetele, on majanduslikult huvitatud selle konventsiooni
 võimalikult kiirest jõustumisest, et tagada võrdsed võimalused kogu maailmas.
 (7) Hongkongi konventsiooni ja
 käesoleva määruse reguleerimisalast välja jäävate laevade ringlussevõttu
 jätkatakse kooskõlas määruse (EÜ) nr 1013/2006 ning Euroopa Parlamendi ja
 nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/98/EÜ (mis käsitleb jäätmeid
 ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid)[18] sätetega.
 (8) Käesoleva määruse, määruse
 (EÜ) nr 1013/2006 ja direktiivi 2008/98/EÜ vastavat reguleerimisala on vaja
 täpsustada, et vältida sama eesmärgiga reguleeriva õigusakti dubleerimist.
 (9) Käesoleva määruse nõuete
 tõlgendamisel tuleks võtta arvesse Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni poolt
 Hongkongi konventsiooni toetamiseks välja töötatud suuniseid.
 (10) Liikmesriigid peaksid võtma
 meetmeid, et vältida laevade ringlussevõtu eeskirjadest kõrvalehoidmist ning
 suurendada laevade ringlussevõtu läbipaistvust. Hongkongi konventsiooniga on
 ette nähtud, et liikmesriigid peaksid teatama laevadest, millele on välja antud
 ohtlike materjalide sertifikaat ja mille kohta on saadud ringlussevõtutõend
 ning ebaseaduslikust ringlussevõtust ja sellega seoses võetud järelmeetmetest.
 (11) Liikmesriigid peaksid
 sätestama eeskirjad käesoleva määruse rikkumise korral kohaldatavate karistuste
 kohta ning tagama nende karistuste kohaldamise, et vältida laevade
 ringlussevõtu eeskirjade täitmisest kõrvalehoidmist. Need karistused, mis
 võivad olla kas tsiviil- või halduskaristused, peaksid olema tõhusad,
 proportsionaalsed ja hoiatavad.
 (12) Selleks et võtta arvesse
 asjaomaste rahvusvaheliste konventsioonidega seotud arengusuundi, tuleks komisjonile
 anda volitused võtta Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 290 sätestatud
 korras vastu õigusakte seoses käesoleva määruse lisades tehtavate muudatustega.
 On eriti oluline, et komisjon viiks ettevalmistava töö käigus läbi vajalikud
 konsultatsioonid, sealhulgas ekspertidega. Delegeeritud õigusaktide
 ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide
 sama- ja õigeaegse ning nõuetekohase edastamise Euroopa Parlamendile ja
 nõukogule.
 (13) Selleks et tagada ühetaolised
 tingimused käesoleva määruse rakendamiseks, tuleks komisjonile anda
 rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks kasutada vastavalt Euroopa Parlamendi
 ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011, millega
 kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide
 läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni
 rakendamisvolituste teostamise suhtes[19].
 (14) Kuna eesmärki vältida või
 vähendada liikmesriigi lipu all sõitvate laevade ringlussevõtu, käitamise ja
 hooldusega seotud negatiivset mõju inimeste tervisele ja keskkonnale, või see
 mõju kõrvaldada, ei suuda liikmesriigid piisavas ulatuses saavutada laevanduse
 ja laevade ringlussevõtu rahvusvahelise olemuse tõttu ning seda on seetõttu
 parem saavutada liidu tasandil, siis võib liit võtta meetmeid kooskõlas ELi
 toimimise lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Nimetatud
 artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev
 määrus kaugemale sellest, mis on vajalik kõnealuse eesmärgi saavutamiseks.
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
 I Jaotis – Reguleerimisala ja mõisted
 Artikkel 1
 Eesmärk
 Käesoleva määruse eesmärk on vältida või
 vähendada liikmesriigi lipu all sõitvate laevade ringlussevõtu, käitamise ja
 hooldusega seotud negatiivset mõju inimeste tervisele ja keskkonnale, või see
 mõju kõrvaldada.
 Artikkel 2
 Mõisted
 1. Käesoleva määruse
 kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:
 (1)
 „laev” – mis tahes liiki laev, mida kasutatakse või
 on kasutatud merekeskkonnas, sealhulgas allveelaevad, hõljukid, ujuvplatvormid,
 tõstukplatvormid, ujuvlaod (FSU), nafta puurimise, hoidmise ja väljalaadimise
 ujuvsüsteemid (FPSO) ning samuti laevad, millelt on seadmed eemaldatud või mida
 pukseeritakse;
 (2)
 „uus laev” – üks järgmistest laevadest:
 (a)
 laev, mille ehitusleping sõlmitakse käesoleva
 määruse jõustumise kuupäeval või selle järel;
 (b)
 ehituslepingu puudumisel laev, millele pannakse
 kiil või mis on samasuguses ehitusjärgus käesoleva määruse jõustumise kuupäeval
 või kuus kuud pärast seda;
 (c)
 laev, mille üleandmine toimub käesoleva määruse
 jõustumise kuupäeval või 30 kuu jooksul pärast seda;
 (3)
 „tanker” – laevadelt pärit merereostuse vältimist
 käsitleva konventsiooni (MARPOL) I lisas määratletud naftatanker või selle
 konventsiooni II lisas määratletud NLS-tanker;
 (4)
 „ohtlik materjal” – mis tahes materjal või aine,
 mis võib olla ohtlik inimeste tervisele või keskkonnale, sealhulgas kõik
 nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ[20]
 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse 1272/2008[21] kohaselt ohtlikeks peetavad
 ained;
 (5)
 „laeva ringlussevõtt” – laeva täielik või osaline
 lammutamine laevalammutuskohas selliste laeva osade ja materjalide
 taaskasutamiseks, mis sobivad ümbertöötlemiseks ja korduskasutuseks, kusjuures
 tagatakse ohtlike ja muude materjalide nõuetekohane käitlemine, ning see hõlmab
 osade ja materjalide kohapealset ladustamist ja töötlemist, kuid ei hõlma nende
 edasist töötlemist või kõrvaldamist mujal.
 (6)
 „laevalammutuskoht” – liikmesriigis või kolmandas
 riigis kindlaksmääratud ala, mis on koht, tehas või ehitis ning mida
 kasutatakse laevade lammutamiseks;
 (7)
 „ringlussevõtuettevõtja” – laevalammutuskoha omanik
 või muu organisatsioon või isik, kes on laevalammutuskoha omanikult võtnud
 vastutuse laevade ringlussevõtu koha käitamise eest;
 (8)
 „haldusasutus” – riigi määratud riigiasutus, kes
 vastutab kindlaksmääratud geograafilise ala või pädevusvaldkonna piires
 selliste laevadega seotud tööülesannete täitmise eest, kellel on õigus sõita
 kõnealuse riigi lipu all või kes tegutsevad tema haldusalas;
 (9)
 „pädev asutus” – riigi määratud riigiasutus, kes
 vastutab teatava geograafilise ala või pädevusvaldkonna piires kõnealuse riigi
 jurisdiktsiooni all tegutsevate laevalammutuskohtadega seotud tööülesannete
 täitmise eest;
 (10)
 „kogumahutavus” – rahvusvahelise laevade mõõtmise
 konventsiooni I lisas või sellele järgnevates konventsioonides sätestatud
 tonnaaži mõõtmise eeskirjade kohaselt arvutatud kogumahutavus;
 (11)
 „pädev isik” – isik, kellel on sobiv
 kvalifikatsioon, väljaõpe ja piisavad teadmised, oskused ja kogemus teatava töö
 tegemiseks;
 (12)
 „tööandja” – füüsiline või juriidiline isik, kes
 annab tööd ühele või mitmele laevade ringlussevõtu valdkonnas tegutsevale
 töötajale;
 (13)
 „laevaomanik” – laeva omanikuna registreeritud
 füüsiline või juriidiline isik, sealhulgas need füüsilised või juriidilised
 isikud, kelle omanduses on laev piiratud aja jooksul kuni selle müümiseni või
 üleandmiseni laevalammutuskohale, või registreerimise puudumisel see füüsiline
 või juriidiline isik, kes laeva omab, või muu organisatsioon või isik, kes on
 laevaomanikult üle võtnud vastutuse laeva käitamise eest, samuti juriidiline
 isik, kes käitab riigi omanduses olevat laeva;
 (14)
 „uus paigaldus” – süsteemide, seadmete,
 isolatsiooni või muu materjali paigaldamine laevale pärast käesoleva määruse
 jõustumise kuupäeva;
 (15)
 „sisenemiseks ohutu ruum” – ruum laeval, mis vastab
 järgmistele kriteeriumidele:
 (a)
 õhu hapnikusisaldus ja tuleohtlike aurude
 kontsentratsioon on ohututes piirides;
 (b)
 kõigi võimalike mürgiste materjalide
 kontsentratsioon õhus on lubatud piirides;
 (c)
 pädev isik on andnud loa teha tööd, millega seotud
 jäägid või materjalid ei põhjusta mürgiste materjalide kontrollimatut
 väljapääsemist ega tuleohtlike aurude ohtlikku kontsentratsiooni valitsevates
 õhutingimustes, mida säilitatakse vastavalt juhistele;
 (16)
 „tuletöödeks ohutu ruum” – ruum laeval, mis vastab
 järgmistele kriteeriumidele:
 (a)
 ruum on ohutu, see ei ole plahvatusohtlik ja on
 gaasidest vaba ning seal võib kasutada elektrikaar- või gaaskeevitusseadmeid,
 lõike- või põletusseadmeid või muus vormis lahtist tuld ning viia läbi
 kuumutus- ja lihvimistöid või sädemeid tekitavaid toiminguid;
 (b)
 punktis 15 sätestatud sisenemiseks ohutu ruumi kriteeriumid
 on täidetud;
 (c)
 valitsevad õhutingimused ei muutu tuletööde
 tulemusel;
 (d)
 kõik kõrvalasuvad ruumid on puhastatud või
 piisavalt töödeldud, et vältida tulekahju teket või levikut;
 (17)
 „lammutuskoha kontroll” – laevalammutuskoha
 kontroll, millega kinnitatakse vastavust kontrollitud dokumentides kirjeldatud
 tingimusele;
 (18)
 „ringlussevõtutõend” – laevalammutuskoha välja
 antud kinnitus laeva ringlussevõtmise täideviimise kohta kooskõlas käesoleva
 määrusega;
 (19)
 „töötaja” – isik, kes teeb töösuhte alusel
 regulaarselt või ajutiselt tööd, sealhulgas alltöövõtjate heaks töötav
 personal;
 (20)
 „tunnustatud organisatsioon” – vastavalt Euroopa
 Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 391/2009[22] tunnustatud organisatsioon;
 2. Lõike 1 punkti 11
 kohaldamisel võib pädev isik olla koolitatud töötaja või juhtivtöötaja, kes on
 võimeline ära tundma ja hindama tööga seotud ohte, riske ning töötaja
 kokkupuudet võimalike ohtlike materjalidega või ohtlike tingimustega laevalammutuskohas
 ning kes on võimeline määrama kindlaks vajalikud kaitse- ja ettevaatusabinõud,
 mis tuleb kasutusele võtta sellise ohu, riski või kokkupuute kõrvaldamiseks või
 vähendamiseks.
 Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu
 direktiivi 2005/36/EÜ[23]
 kohaldamist, võib pädev asutus määrata kindlaks asjakohased kriteeriumid
 selliste isikute nimetamiseks ning neile antavad ülesanded.
 Artikkel 3
 Reguleerimisala
 1. Käesolevat määrust
 kohaldatakse laevadele, kellel on õigus sõita liikmesriigi lipu all või kes
 tegutsevad liikmesriigi haldusalas.
 2. Käesolevat määrust ei
 kohaldata järgmiste laevade suhtes:
 (a)
 kõik sõjalaevad, mereväe abilaevad või muud riigile
 kuuluvad või riigi käitatavad laevad, mida praegu kasutatakse ainult riiklikel
 mitteärilistel eesmärkidel;
 (b)
 laevad, mille kogumahutavus on alla 500;
 (c)
 laevad, kes tegutsevad kogu nende tööea jooksul
 üksnes selle riigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvates
 vetes, kelle lipu all neil on õigus sõita.
 II jaotis – Laevad
 Artikkel 4
 Ohtlike materjalide kontroll
 1. Kõigil laevadel keelatakse
 vastavalt nõukogu direktiivile 96/59/EÜ[24]
 asbesti või polüklooritud bifenüüle sisaldavate materjalide uus paigaldus.
 2. Kõigil laevadel keelatakse
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1005/2009[25] määratletud kontrollitavaid
 aineid sisaldavate materjalide uus paigaldus.
 3. Perfluoroktaansulfoonhapet ja
 selle derivaate (PFOS) sisaldavate materjalide uus paigaldus keelatakse
 vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 757/2010[26].
 4. Liikmesriik võtab kõik
 järgmised meetmed:
 (a)
 keelab lõigetes 1–3 osutatud ohtlike materjalide
 paigalduse või kasutamise laevadel, kellel on õigus sõita tema lipu all või kes
 tegutsevad tema haldusalas, või piirab seda;
 (b)
 keelab selliste materjalide paigalduse või
 kasutamise laevadel sel ajal, kui need viibivad kõnealuse liikmesriigi
 sadamates, laevatehastes, laevaremonditehastes või avamereterminalides, või
 piirab seda;
 (c)
 tagab tõhusalt, et laevad vastavad punktides a ja b
 sätestatud nõuetele.
 Artikkel 5
 Ohtlike materjalide loend
 1. Iga uue laeva pardal hoitakse
 ohtlike materjalide loendit.
 2. Ohtlike materjalide loend
 koostatakse enne laeva ringlussevõttu saatmist ning seda hoitakse pardal.
 3. Kolmanda riigi lipu all
 registreeritud olemasolevad laevad, kes taotlevad registreerimist liikmesriigi
 lipu alla, tagavad ohtlike materjalide loendi hoidmise pardal.
 4. Ohtlike materjalide loend
 vastab järgmistele nõuetele:
 (a)
 see on igale laevale eriomane;
 (b)
 selles on esitatud tõendid selle kohta, et laev
 täidab artikli 4 nõudeid ohtlike materjalide paigaldamise või kasutamise
 keelustamise või piiramise kohta;
 (c)
 selles on kindlaks määratud vähemalt I lisas
 osutatud ohtlikud materjalid, mida laeva konstruktsioon või seadmed sisaldavad,
 ning nende asukoht ja ligikaudne kogus.
 5. Lisaks lõikele 4 koostatakse
 olemasolevate laevade jaoks kava, milles kirjeldatakse visuaalset või
 proovivõtul põhinevat kontrolli, mille põhjal ohtlike materjalide loend
 koostati.
 6. Ohtlike materjalide loend
 koosneb kolmest osast:
 (a)
 loetelu I lisas osutatud ohtlikest materjalidest,
 mida laeva konstruktsioon või seadmed sisaldavad, ning nende asukoht ja
 ligikaudne kogus (I osa);
 (b)
 loetelu jäätmetest laeva pardal, sealhulgas laeva
 käitamise ajal tekkinud jäätmed (II osa);
 (c)
 loetelu laevavarudest laeva pardal sel ajal, kui
 tehti otsus laeva ringlussevõttu saatmise kohta (III osa).
 7. Ohtlike materjalide loendi I
 osa hoitakse ja ajakohastatakse nõuetekohaselt kogu laeva tööea jooksul ning
 selles kajastatakse iga uut paigaldust, mis hõlmab I lisas osutatud ohtlikke
 materjale ning asjaomaseid muudatusi laeva konstruktsioonis ja seadmetes.
 8. Lisaks nõuetekohaselt hoitud
 ja ajakohastatud I osale lisatakse enne ringlussevõttu loendile laeva käitamise
 ajal tekkinud jäätmeid käsitlev II osa ning laevavarusid käsitlev III osa ning
 laeva lipuliikmesriik kontrollib loendit.
 9. Komisjonile antakse volitused
 võtta vastavalt artiklile 26 vastu delegeeritud akte seoses I lisas toodud
 ohtlike materjalide loendisse kuuluvate materjalide nimekirja ajakohastamisega.
 Artikkel 6
 Ringlussevõtu ettevalmistamine: üldnõuded
 1. Laevaomanik tagab, et:
 (a)
 enne Euroopa loetelu avaldamist võetakse laev
 ringlusse üksnes sellises laevalammutuskohas, mis asub liidus või OECD riigis ;
 (b)
 pärast Euroopa loetelu avaldamist võetakse laev
 ringlusse üksnes sellises laevalammutuskohas, mis on kantud Euroopa loetellu;
 (c)
 enne laeva jõudmist laevalammutuskohta viiakse läbi
 toimingud selleks, et vähendada võimalikult palju lastijääkide, järelejäänud
 kütteõli ja pardale jäänud laevajäätmete kogust;
 (d)
 laeva ohtlike materjalide loendit ajakohastatakse
 ja täiendatakse vastavalt artiklile 5;
 (e)
 laeval on selle liikmesriigi välja antud
 ringlussevõtuks valmisoleku sertifikaat, kelle lipu all laev enne ringlussevõtu
 toimingute alustamist sõitis.
 2. Samuti tagab laevaomanik, et
 laevalammutuskohta saabuvate tankerite lasti- ja pumbaruumid on sellises
 olukorras, et neid võib sertifitseerida kui sisenemiseks ohutu ja tuletöödeks
 ohutu.
 Artikkel 7
 Laeva ringlussevõtu kava
 1. Enne laeva ringlussevõttu
 koostatakse konkreetse laeva ringlussevõtu kava.
 2. Laeva ringlussevõtu kava:
 (a)
 töötab välja laevalammutuskoht, kes võtab arvesse
 laevaomaniku poolt vastavalt artikli 9 lõike 3 punktile b esitatud teavet;
 (b)
 koostatakse selle riigi ametlikus keeles, kelle
 haldusalasse laevalammutuskoht kuulub, ning juhul, kui see keel on muu kui
 inglise, prantsuse või hispaania keel, tõlgitakse kava ühte nimetatud keelde;
 (c)
 sisaldab teavet sisenemiseks ohutu ruumi ja
 tuletöödeks ohutu ruumi kriteeriumide kehtestamise, täitmise ja seire kohta
 ning muud vajalikku teavet;
 (d)
 sisaldab teavet konkreetse laeva ringlussevõtuga
 seoses tekkivate ohtlike materjalide ja jäätmete liigi ja koguse kohta,
 sealhulgas ohtlike materjalide kontrolli käigus tuvastatud materjalid, ning
 selle kohta, kuidas kõnealuseid ohtlikke materjale ja jäätmeid käideldakse
 lammutuskohas ning seejärel järgmises jäätmekäitluskohas;
 (e)
 sisaldab teavet selle kohta, milliseid
 lammutuskohti on kavas kasutada (kui kasutatakse mitut laevalammutuskohta) ning
 selles määratakse kindlaks igas loa saanud laevalammutuskohas läbiviidavad
 ringlussevõtu toimingud ning nende teostamise järjekord.
 Artikkel 8
 Ülevaatus
 1. Ülevaatust teostavad
 haldusasutuse või haldusasutuse nimel tegutseva tunnustatud organisatsiooni
 ametnikud.
 2. Laeval tehakse järgmised
 ülevaatused:
 (a)
 esmane ülevaatus;
 (b)
 korraline ülevaatus;
 (c)
 täiendav ülevaatus;
 (d)
 lõplik ülevaatus.
 3. Esmane ülevaatus tehakse enne
 laeva kasutuselevõttu või enne ohtlike materjalide sertifikaadi väljaandmist.
 Esmast ülevaatust teostavad ametnikud kontrollivad, kas ohtlike materjalide loendi
 I osa vastab käesoleva määruse nõuetele.
 4. Korralist ülevaatust
 teostatakse haldusasutuse määratud ajavahemike järel, mis ei ületa viit aastat.
 Korralist ülevaatust teostavad ametnikud kontrollivad, kas ohtlike materjalide
 loendi I osa vastab käesoleva määruse nõuetele.
 5. Täiendava üldise või osalise
 ülevaatuse võib teha laevaomaniku taotlusel pärast laeva konstruktsiooni,
 varustuse, süsteemide, paigaldiste, seadmete ja materjali muutmist, asendamist
 või põhjalikku parandamist. Täiendavat ülevaatust teostavad ametnikud tagavad,
 et iga selline muudatus, asendus või põhjalik parandustöö on tehtud nii, et
 laev vastaks käesoleva määruse nõuetele, ning kontrollivad, kas ohtlike
 materjalide loendi I osa on vastavalt muudetud.
 6. Lõplik ülevaatus tehakse enne
 laeva kasutuselt kõrvaldamist ning enne selle ringlussevõtu alustamist.
 Lõplikku ülevaatust teostavad
 ametnikud kontrollivad, kas:
 (a)
 ohtlike materjalide loend vastab käesoleva määruse
 nõuetele;
 (b)
 laeva ringlussevõtu kavas on ohtlike materjalide
 loendis sisalduv teave nõuetekohaselt kajastatud;
 (c)
 laeva ringlussevõtu kava sisaldab järgmist teavet:
 (1)
 sisenemiseks ohutu ruumi ja tuletöödeks ohutu ruumi
 kriteeriumide kehtestamine, täitmine ja seire;
 (2)
 konkreetse laeva ringlussevõtul tekkinud ohtlike
 materjalide ja jäätmete käitlemine laevalammutuskohas ning mis tahes muus loaga
 jäätmekäitluskohas;
 (d)
 laevaomaniku ja laevalammutuskoha vahel on sõlmitud
 artiklile 9 vastav leping;
 (e)
 laevalammutuskoht, kus laev on kavas ringlusse
 võtta, on kantud Euroopa loetellu.
 7. Olemasolevatel laevadel, mida
 on kavas lammutada, tehakse esmane ja lõplik ülevaatus samal ajal.
 Artikkel 9
 Laevaomaniku ja laevalammutuskoha vaheline
 leping
 1. Laevaomanik ja artiklis 12
 sätestatud nõuetele vastav laevalammutuskoht sõlmivad iga ringlussevõetava
 laeva kohta lepingu.
 2. Leping on jõus hiljemalt
 alates artikli 8 lõike 1 punktis d osutatud lõpliku ülevaatuse taotluse
 esitamisest ning kuni laev on ringlusse võetud.
 3. Laevaomaniku jaoks sisaldab
 leping vähemalt järgmisi kohustusi:
 (a)
 kohaldada artiklis 6 osutatud üldnõudeid
 ringlussevõtu ettevalmistamisel;
 (b)
 esitada laevalammutuskohale laeva kohta kogu teave,
 mis on vajalik artikliga 7 ette nähtud laeva ringlussevõtu kava
 väljatöötamiseks;
 (c)
 kui see on tehniliselt teostatav, võtta laev enne
 või pärast ringlussevõtu alustamist tagasi, kui ohtlike materjalide sisaldus
 pardal erineb oluliselt ohtlike materjalide loendist ning ei võimalda laeva
 nõuetekohaselt ringlusse võtta.
 4. Laevalammutuskoha jaoks
 sisaldab leping vähemalt järgmisi kohustusi:
 (a)
 töötada koostöös laevaomanikuga välja konkreetse
 laeva ringlussevõtu kava vastavalt artiklile 7;
 (b)
 teatada laevaomanikule laeva ringlussevõtu
 kavandatud algusest vastavalt II lisas sätestatud vormile;
 (c)
 keelata laeva ringlussevõtu alustamine enne punktis
 b osutatud teate edastamist;
 (d)
 kui valmistutakse laeva lammutuskohas vastu võtma,
 tuleb vähemalt 14 päeva enne ringlussevõtu kavandatud algust kirjalikult
 asjakohastele pädevatele asutustele teatada kavatsusest asjaomane laev
 ringlusse võtta ja esitada järgmised andmed:
 i) selle riigi nimi, kelle lipu all on laeval
 õigus sõita;
 ii) kuupäev, millal laev kõnealuses riigis
 registreeriti;
 iii) laeva tunnusnumber (IMO number);
 iv) kere number, kui uus laev üle anti;
 v) laeva nimi ja liik;
 vi) laeva registreerimise sadam;
 vii) laevaomaniku nimi ja aadress ning IMOs
 registreeritud omaniku tunnusnumber;
 ix) ühingu nimi ja aadress ning IMO tunnusnumber;
 x) kõigi klassifikatsiooniühingute nimed, kes on
 laeva klassifitseerinud;
 xi) laeva põhiandmed (kogupikkus, teoreetiline
 laius, teoreetiline pardakõrgus, tühja laeva kaal, kogumahutavus ja
 puhasmahutavus ning mootori liik ja nimivõimsus);
 xii) ohtlike materjalide loend; ning
 xiii) esialgne laeva ringlussevõtu kava;
 (e)
 anda kõik laevalammutuskohas tekkinud jäätmed üle
 üksnes sellistele jäätmekäitluskohtadele, kellel on pädeva asutuse luba
 selliste jäätmete ohutuks ja keskkonnahoidlikuks käitlemiseks ja
 kõrvaldamiseks;
 (f)
 kui laev on vastavalt käesolevale määrusele
 osaliselt või täielikult ringlusse võetud, teatada laevaomanikule laeva ringlussevõtmisest
 III lisas sätestatud vormi alusel.
 5. Komisjonile antakse volitused
 võtta vastavalt artiklile 26 vastu delegeeritud akte II lisas sätestatud laeva
 ringlussevõtu kavandatud algusest teatamise vormi ajakohastamise kohta.
 6. Komisjonile antakse volitused
 võtta vastavalt artiklile 26 vastu delegeeritud akte III lisas sätestatud laeva
 ringlussevõtutõendi vormi ajakohastamise kohta.
 Artikkel 10
 Sertifikaatide väljaandmine ja kinnitamine
 1. Kui esmane või korraline
 ülevaatus või laevaomaniku taotlusel tehtud täiendav ülevaatus on tehtud, annab
 liikmesriik IV lisas sätestatud vormi alusel välja ohtlike materjalide
 sertifikaadi. Sertifikaadile lisatakse ohtlike materjalide loendi I osa.
 Komisjonile antakse volitused võtta vastavalt
 artiklile 26 vastu delegeeritud akte IV lisas sätestatud ohtlike materjalide
 sertifikaadi vormi ajakohastamise kohta.
 2. Kui artikli 8 lõikes 6
 osutatud lõppülevaatus on edukalt tehtud, annab haldusasutus V lisas sätestatud
 vormi alusel välja ringlussevõtuks valmisoleku sertifikaadi. Sertifikaadile
 lisatakse ohtlike materjalide loend ja laeva ringlussevõtu kava.
 3. Komisjonile antakse volitused
 võtta vastavalt artiklile 26 vastu delegeeritud akte V lisas sätestatud
 ringlussevõtuks valmisoleku sertifikaadi vormi ajakohastamise kohta. Teised
 liikmeriigid aktsepteerivad lõike 2 kohaselt pärast ülevaatust välja antud
 ringlussevõtuks valmisoleku sertifikaati ning peavad seda käesoleva määruse
 kohaldamisel võrdselt kehtivaks nende endi välja antud sertifikaadiga.
 4. Ringlussevõtuks valmisoleku
 sertifikaadi annab välja või kinnitab haldusasutus või haldusasutuse nimel
 tegutsev tunnustatud organisatsioon.
 Artikkel 11
 Sertifikaatide kasutus- ja kehtivusaeg
 1. Ohtlike materjalide
 sertifikaat antakse välja haldusasutuse määratud ajavahemikuks, mis ei ületa
 viit aastat.
 2. Käesoleva määruse artikli 10
 kohaselt välja antud ohtlike materjalide sertifikaat kaotab kehtivuse juhul,
 (a)
 kui laeva seisukord erineb oluliselt sertifikaadil
 esitatud andmetest, st laeva konstruktsiooni ja seadmeid on muudetud,
 sealhulgas juhul, kui ohtlike materjalide loendi I osa ei ole nõuetekohaselt
 hoitud ja ajakohastatud;
 (b)
 kui korralist ülevaatust ei teostata haldusasutuse
 määratud ajavahemike tagant, mis ei ületa viit aastat;
 (c)
 kui sertifikaati ei ole välja antud ega kinnitatud
 vastavalt käesoleva määruse artiklile 10.
 3. Käesoleva määruse artikli 10
 kohaselt välja antud ringlussevõtuks valmisoleku sertifikaat kaotab kehtivuse,
 kui laeva seisukord erineb oluliselt sertifikaadil esitatud andmetest.
 4. Haldusasutus annab
 ringlussevõtuks valmisoleku sertifikaadi välja kuni kolmeks kuuks. Haldusasutus
 või tema nimel tegutsev tunnustatud organisatsioon võib ringlussevõtu
 sertifikaadi kehtivust pikendada üheks punktist punkti reisiks
 laevalammutuskohta.
 III Jaotis – laevalammutuskoht
 Artikkel 12
 Laevalammutuskohale esitatavad nõuded
 Laevad võetakse ringlusse üksnes Euroopa
 loetellu kantud laevalammutuskohtades.
 Selleks et laevalammutuskoht kantaks Euroopa
 loetellu, peab see vastama järgmistele nõuetele:
 (a)
 see on projekteeritud ja ehitatud ning seda
 käitatakse ohutul ja keskkonnahoidlikul viisil;
 (b)
 selles on kehtestatud juhtimis- ja seiresüsteemid,
 menetlused ja meetodid, millega ei seata ohtu asjaomaste töötajate ega
 laevalammutuskoha ümbruskonna elanike tervist ning millega välditakse,
 vähendatakse, minimeeritakse ja nii palju kui võimalik kõrvaldatakse laevade
 ringlussevõtust põhjustatud negatiivset mõju keskkonnale;
 (c)
 välditakse negatiivset mõju inimeste tervisele ja
 keskkonnale;
 (d)
 on välja töötatud ja kinnitatud laevalammutuskoha
 plaan;
 (e)
 on koostatud hädaolukorras valmisoleku ja
 reageerimise kava ning seda täidetakse;
 (f)
 on tagatud tööohutus ja töötajate koolitamine,
 sealhulgas isikukaitsevahendite kasutamine seda nõudvate toimingute puhul;
 (g)
 kogutakse andmeid vahejuhtumite, õnnetuste,
 kutsehaiguste ja kroonilise mõju kohta ning pädeva asutuse taotlusel teatatakse
 igast vahejuhtumist, õnnetusest, kutsehaigusest või kroonilisest mõjust, mis
 ohustab või võib ohustada töötajate tööohutust, inimeste tervist ja keskkonda;
 (h)
 tagatakse ohtlikke materjalide ohutu ja
 keskkonnahoidlik käitlemine;
 (i)
 sellel on pädeva asutuse luba toimingute
 läbiviimiseks;
 (j)
 hädaolukorras vajaliku varustuse, nagu
 tuletõrjeseadmed ja –autod, kiirabiautod ja kraanad, juurdepääs on tagatud kogu
 laevalammutuskoha territooriumil;
 (k)
 tagatakse kõigi laeva pardal leiduvate ohtlike
 materjalide kokkukogumine laeva ringlussevõtu protsessi käigus, et vältida
 nende sattumist keskkonda, eelkõige loodetevööndis;
 (l)
 on tõendatud, et suudetakse ohjata mis tahes leket,
 eelkõige loodetevööndis;
 (m)
 ohtlike materjale ja jäätmeid käideldakse üksnes
 vettpidaval pinnal, kus on olemas tõhus kuivendussüsteem;
 (n)
 tagatakse, et kõik ringlussevõtu käigus tekkivad
 jäätmed antakse üle üksnes sellistele jäätmekäitluskohtadele, kellel on luba
 nende töötlemiseks ja kõrvaldamiseks viisil, mis ei ohusta inimeste tervist
 ning keskkonda.
 Punkti n kohaldamisel võib eeldada, et asjaomane
 jäätmete taaskasutamise või kõrvaldamise toiming on keskkonnahoidlik, kui
 laevalammutuskoht suudab tõendada, et jäätmekäitluskohta, kus jäätmed vastu
 võetakse, käitatakse kooskõlas inimeste tervise ja keskkonnakaitse
 standarditega, mis on samaväärsed ELi õigusaktides sätestatuga.
 Artikkel 13
 Laevalammutuskoha esitatavad tõendid
 Laevalammutuskoht esitab tõendid artiklis 12
 sätestatud nõuete täitmise kohta, mis on vajalik laevade ringlussevõtuks ja
 lammutuskoha Euroopa loetellu kandmiseks.
 Eelkõige teeb laevalammutuskoht järgmist:
 (1)
 täpsustab, millise loa või litsentsi on pädev
 asutus talle laevade ringlussevõtuks andnud ja märgib, kui suuri (maksimaalne
 pikkus, laius ja kaal) laevu tal on lubatud ringlusse võtta ning muud
 kohaldatavad piirangud;
 (2)
 tõendab, et ta võtab käesoleva määruse sätete
 kohaselt ringlussevõtuks vastu üksnes Euroopa Liidu liikmesriigi lipu all
 sõitvaid laevu;
 (3)
 esitab tõendid selle kohta, et ta on suuteline
 kehtestama ja täitma sisenemiseks ohutu ruumi ja tuletöödeks ohutu ruumi
 kriteeriume ning teostama nende täitmise üle seiret kogu ringlussevõtu
 protsessi jooksul;
 (4)
 esitab kaardi, millele on märgitud
 laevalammutuskoha piirid ja laeva ringlussevõtu toimingute tegemise asukoht
 lammutuskohas;
 (5)
 täpsustab iga I lisas osutatud materjali ja muude
 ohtlike materjalide puhul, mis võivad olla osa laeva konstruktsioonist,
 järgmist:
 (a)
 kas tal on lubatud eemaldada ohtlikke materjale.
 Kui jah, siis määratakse kindlaks vastutavad töötajad, kellel on lubatud
 ohtlikke materjale eemaldada ning esitatakse tõendid nende pädevuse kohta;
 (b)
 millist jäätmekäitlusprotsessi hakatakse
 lammutuskohas kohaldama: põletamine, prügilasse ladestamine või muu jäätmekäitlusmeetod,
 ning esitatakse tõendid selle kohta, et kohaldatava protsessiga tagatakse
 jäätmete käitlemine viisil, mis ei sea ohtu inimese tervist ega kahjusta
 keskkonda ning mis eelkõige:
 i) ei ohustata vett, õhku, pinnast,
 taimi või loomi;
 ii) ei põhjustata müra- ega
 lõhnahäiringuid;
 iii) ei kahjustata paikkonda ega erihuvi
 pakkuvaid paiku;
 (c)
 millist jäätmekäitlusprotsessi kohaldatakse, kui
 ohtlikud materjalid on kavas saata järgmisesse jäätmekäitluskohta, mis asub
 väljaspool laevalammutuskohta. Iga järgmise jäätmekäitluskoha kohta esitatakse
 järgmine teave:
 i) jäätmekäitluskoha nimi ja aadress;
 ii) tõendid selle kohta, et
 jäätmekäitluskohal on luba käidelda ohtlike materjale;
 iii) jäätmekäitlusprotsessi kirjeldus;
 iv) tõendid selle kohta, et jäätmekäitlusprotsessiga
 tagatakse jäätmete käitlemine viisil, mis ei sea ohtu inimeste tervist ega
 kahjusta keskkonda ning mis eelkõige:
 –
 ei ohusta vett, õhu, pinnast, taimi või loomi;
 –
 ei põhjusta müra- ega lõhnahäiringuid;
 –
 ei kahjusta paikkonda ega erihuvi pakkuvaid paiku.
 Artikkel 14
 Loa andmine liikmesriigis asuvale
 laevalammutuskohale
 1. Pädev asutus annab loa
 asjaomase liikmesriigi territooriumil asuvale laevalammutuskohale, mis vastab
 artiklis 12 sätestatud nõuetele laeva ringlussevõtu teostamiseks. Luba antakse
 asjaomasele laevalammutuskohale kuni viieks aastaks.
 2. Liikmesriik koostab loetelu
 laevalammutuskohtadest, millele ta on andnud lõike 1 kohaselt loa, ning
 ajakohastab seda loetelu.
 3. Lõikes 2 osutatud loetelu
 esitatakse komisjonile viivitamata ning mitte hiljem kui üks aasta pärast
 käesoleva määruse jõustumist.
 4. Kui laevalammutuskoht ei
 täida enam artiklis 12 sätestatud nõudeid, tühistab liikmesriik asjaomasele
 laevalammutuskohale antud loa ning teatab sellest viivitamata komisjonile.
 5. Kui lõike 1 kohaselt antakse
 luba uuele laevalammutuskohale, teatab liikmesriik sellest viivitamata
 komisjonile.
 Artikkel 15
 Väljaspool liitu asuvad laevalammutuskohad
 6. Väljaspool liitu asuv
 ringlussevõtuettevõtja, kes soovib võtta ringlusse liikmesriigi lipu all
 sõitvat laeva, esitab komisjonile taotluse oma lammutuskoha lisamiseks Euroopa
 loetellu.
 7. Taotlusele lisatakse
 artikliga 13 ja VI lisas nõutud teave ja toetav tõendusmaterjal selle kohta, et
 laevalammutuskoht vastab artiklis 12 sätestatud nõuetele.
 Komisjonile antakse volitused võtta vastavalt
 artiklile 26 vastu delegeeritud akte VI lisas sätestatud laevalammutuskoha
 identifitseerimise vormi ajakohastamise kohta.
 8. Kui laevalammutuskoht taotleb
 Euroopa loetellu kandmist, nõustub ta sellega, et komisjon või tema nimel
 tegutsevad esindajad võivad enne või pärast laevalammutuskoha kandmist
 kõnealusesse loetellu teostada lammutuskoha kontrolli, et kontrollida selle
 vastavust artiklis 12 sätestatud nõuetele.
 9. Lõike 2 kohaselt esitatud
 teabe ja toetava tõendusmaterjali hindamise tulemuste põhjal võtab komisjon
 rakendusaktiga vastu otsuse väljaspool liitu asuva laevalammutuskoha kandmise
 kohta Euroopa loetellu. Need rakendusaktid võetakse vastu artiklis 27 osutatud
 menetluse kohaselt.
 Artikkel 16
 Euroopa loetelu kehtestamine ja
 ajakohastamine
 1. Komisjon kehtestab
 rakendusaktiga artiklis 27 osutatud menetluse kohaselt Euroopa loetelu
 laevalammutuskohtadest, mis:
 (a)
 asuvad liidus ja millest liikmesriigid on teatanud
 vastavalt artikli 14 lõikele 3;
 (b)
 asuvad väljaspool liitu ning mille loetellu
 kandmise kohta on tehtud otsus vastavalt artikli 15 lõikele 4.
 2. Euroopa loetelu avaldatakse Euroopa
 Liidu Teatajas ja komisjoni veebisaidil hiljemalt 36 kuud pärast käesoleva
 määruse jõustumist.
 3. Komisjon ajakohastab Euroopa
 loetelu pärast selle vastuvõtmist rakendusaktidega vastavalt artiklis 27
 osutatud menetlusele, et:
 (a)
 kanda laevalammutuskoht Euroopa loetellu järgmistel
 juhtudel:
 i) kui sellele on antud luba vastavalt artiklile
 13;
 ii) kui selle kandmise kohta Euroopa loetellu on
 tehtud otsus vastavalt artikli 15 lõikele 4;
 (b)
 kustutada laevalammutuskoht Euroopa loetelust
 järgmistel juhtudel:
 (1)
 kui laevalammutuskoht ei vasta enam artiklis 12
 sätestatud nõuetele;
 (2)
 kui laevalammutuskoht on olnud loetelus rohkem kui
 viis aastat ning ta ei ole esitanud tõendeid selle kohta, et ta vastab endiselt
 artiklis 12 sätestatud nõuetele.
 4. Liikmesriik edastab
 komisjonile kogu teabe, mis võib olla asjakohane Euroopa loetelu
 ajakohastamiseks. Komisjon edastab kogu asjaomase teabe teistele
 liikmesriikidele.
 IV Jaotis – Üldised haldussätted
 Artikkel 17
 Keel
 Ohtlike materjalide sertifikaat ja
 ringlussevõtuks valmisoleku sertifikaat koostatakse seda välja andva
 liikmesriigi ametlikus keeles ning juhul, kui see keel ei ole inglise,
 prantsuse või hispaania keel, tõlgitakse need ühte nimetatud keelde.
 Artikkel 18
 Pädeva
 asutuse määramine
 Liikmesriik määrab pädevad asutused, kes
 vastutavad käesoleva määruse rakendamise eest ning teatab neist komisjonile.
 Artikkel 19
 Kontaktisikute määramine
 1. Iga liikmesriik ja komisjon
 määrab ühe või mitu kontaktisikut, kelle ülesanne on teavitada ja nõustada
 päringuid esitavaid füüsilisi või juriidilisi isikuid. Komisjoni kontaktisik
 edastab liikmesriikide kontaktisikutele kõik neid puudutavad küsimused, ja vastupidi.
 2. Liikmesriik teavitab
 komisjoni kontaktisikute määramisest.
 Artikkel 20
 Kontaktisikute koosolek
 Komisjon korraldab liikmesriigi taotlusel või
 juhul, kui ta peab seda vajalikuks, korrapäraselt kontaktisikute koosolekuid,
 et arutada käesoleva määruse rakendamisega seoses tekkinud küsimusi. Kui kõik
 liikmesriigid ja komisjon peavad seda vajalikuks, kutsutakse sellisele
 koosolekule või selle osale asjaomased sidusrühmad.
 V Jaotis – Aruandlus ja jõustamine
 Artikkel 21
 Laevaomanikele esitatavad teatamise ja
 aruandluse nõuded
 Laevaomanik:
 (a)
 teatab haldusasutusele kirjalikult vähemalt 14
 päeva enne ringlussevõtu kavandatud algust kavatsusest laev ringlusse võtta, et
 haldusasutus saaks teha ettevalmistusi käesoleva määrusega nõutud ülevaatuseks
 ja sertifikaatide väljaandmiseks;
 (b)
 edastab haldusasutusele artikli 9 lõike 4 punkti b
 kohaselt laevalammutuskoha esitatud teate ringlussevõtu kavandatud alguse
 kohta;
 (c)
 edastab haldusasutusele artikli 9 lõike 4 punkti f
 kohaselt laevalammutuskoha poolt esitatud teate laeva ringlussevõtmise kohta.
 Artikkel 22
 Liikmesriigi aruanne
 1. Iga liikmesriik saadab
 komisjonile aruande, mis sisaldab järgmist teavet:
 (a)
 loetelu tema lipu all sõitvatest laevadest, kellele
 on antud ohtlike materjalide sertifikaat, ning ringlussevõtuettevõtja nimi ja
 laevalammutuskoha asukoht, mis on märgitud ringlussevõtuks valmisoleku
 sertifikaadile;
 (b)
 loetelu tema lipu all sõitvatest laevadest, mille
 kohta on saadud ringlussevõtutõend;
 (c)
 teave ebaseadusliku ringlussevõtu ja liikmesriigi
 võetud järelmeetmete kohta.
 2. Iga liikmesriik edastab
 aruande 31. detsembriks 2015 ja seejärel iga kahe aasta tagant.
 3. Aruanded esitatakse
 komisjonile elektrooniliselt.
 Artikkel 23
 Jõustamine liikmesriikides
 1. Liikmesriik tagab tõhusate,
 proportsionaalsete ja hoiatavate karistuste kohaldamise järgmistele laevadele:
 (a)
 mille pardal ei ole artiklitega 5 ja 28 nõutud
 ohtlike materjalide loendit;
 (b)
 mis saadeti ringlussevõttu artiklis 6 sätestatud
 ringlussevõtuks ettevalmistamise üldnõudeid täitmata;
 (c)
 mis saadeti ringlussevõttu ilma artiklis 6 nõutud
 ohtlike materjalide sertifikaadita;
 (d)
 mis saadeti ringlussevõttu ilma artiklis 6 nõutud
 ringlussevõtuks valmisoleku sertifikaadita;
 (e)
 mis saadeti ringlussevõttu haldusasutusele artiklis
 21 nõutud kirjalikku teadet saatmata;
 (f)
 mis võeti ringlusse viisil, mis ei vasta artikliga
 7 nõutud laeva ringlussevõtu kavale.
 2. Karistused on tõhusad,
 proportsionaalsed ja hoiatavad. Kui laev saadetakse ringlussevõtuks
 laevalammutuskohta, mis ei ole kantud Euroopa loetellu, vastavad kohaldatavad
 karistused vähemalt hinnale, mis laevaomanikule tema laeva eest maksti.
 3. Liikmesriigid teevad kahe-
 või mitmepoolset koostööd, et aidata vältida ja tuvastada käesoleva määruse
 täitmisest kõrvalehoidmist ja selle rikkumist.
 4. Liikmesriigid määravad oma
 alaliste töötajate hulgast lõikes 3 osutatud koostöö eest vastutavad isikud.
 See teave saadetakse komisjonile, kes edastab koondnimekirja kõnealustele
 isikutele.
 5. Kui laev müüakse ära ja
 saadetakse seejärel vähem kui kuue kuu jooksul lammutuskohta, mis ei ole kantud
 Euroopa loetellu, kohaldatakse karistusi:
 (a)
 nii viimase kui ka eelviimase laevaomaniku suhtes,
 kui laev sõitis endiselt Euroopa Liidu liikmesriigi lipu all;
 (b)
 üksnes eelviimase laevaomaniku suhtes, kui laev ei
 sõitnud enam Euroopa Liidu liikmesriigi lipu all.
 6. Liikmesriik võib teha erandi
 lõikes 5 nimetatud karistustest, kui laevaomanik ei ole müünud oma laeva
 kavatusega see ringlusse võtta. Sellisel juhul palub liikmesriik esitada
 laevaomaniku väidet toetavat tõendusmaterjali, sealhulgas müügilepingu koopia.
 7. Liikmesriik teavitab
 korrapäraselt komisjoni käesoleva määruse jõustamiseks vastuvõetud
 siseriiklikest õigusaktidest ning kohaldatavatest karistustest.
 Artikkel 24
 Meetmetaotlus
 1. Füüsilisel või juriidilisel
 isikul, keda mõjutab või võib mõjutada käesoleva määruse rikkumine või kellel
 on põhjendatud huvi käesoleva määruse rikkumisega seotud keskkonnaalaste
 otsuste vastuvõtmise vastu või kes väidavad, et nende õigusi rikutakse, kui
 liikmesriigi haldusmenetluse seadus nõuab seda eeltingimusena, on õigus esitada
 liikmesriigi kontaktisikutele kõik tähelepanekud, mis on seotud talle
 teadaolevate käesoleva määruse rikkumisjuhtumitega või rikkumise otsese ohuga
 ning tal on õigus taotleda pädevalt asutuselt käesoleva määruse kohaste
 meetmete võtmist.
 Iga siseriikliku õiguse nõuetele vastava
 keskkonnakaitsega tegeleva vabaühenduse huvi edendada keskkonnakaitset loetakse
 piisavaks, et omada põhjendatud huvi käesoleva määruse rikkumisega seotud
 keskkonnaalaste otsuse vastuvõtmise vastu. Samuti eeldatakse, et sellistel
 organisatsioonidel on õigusi, mida saab kahjustada selleks, et väita, et nende
 õigusi rikutakse, kui liikmesriigi haldusmenetluse seadus nõuab seda
 eeltingimusena.
 2. Meetmetaotlusele lisatakse
 asjaomane teave ja andmed, mis toetavad käesoleva määruse rikkumisega seoses
 esitatud tähelepanekuid.
 3. Kui meetmetaotlus ja sellele
 lisatud tähelepanekud tõendavad usutavalt käesoleva määruse rikkumist, käsitleb
 pädev asutus kõiki esitatud tähelepanekuid ja meetmetaotlusi. Sellisel juhul
 annab pädev asutus ringlussevõtuettevõtjale võimaluse avaldada oma seisukohad
 meetmetaotluse ja sellele lisatud tähelepanekute kohta.
 4. Pädev asutus teavitab
 viivitamata ja siseriiklike sätete kohaselt lõikes 1 osutatud isikutele, kes
 esitasid pädevale asutusele tähelepanekud, oma otsusest võtta taotlusele
 vastavaid meetmeid või sellest keelduda ning esitab põhjendused.
 5. Liikmesriik võib otsustada
 mitte kohaldada lõikeid 1 ja 4 käesoleva määruse otsese rikkumise juhtumite
 suhtes.
 Artikkel 25
 Õiguskaitse
 kättesaadavus
 1. Liikmesriik tagab, et artikli
 24 lõikes 1 osutatud isikutel on juurdepääs kohtule või muule sõltumatule ja
 erapooletule riigiasutusele, kes on pädev läbi vaatama käesoleva määruse
 kohaste pädeva asutuse otsuste, tegevuse või tegevusetuse sisulist õiguspärasust.
 2. Käesolev määrus ei piira
 ühegi siseriikliku sätte kohaldamist, millega reguleeritakse õiguskaitse
 kättesaadavust ning millega nõutakse enne õiguslike meetmete rakendamist kõigi
 halduslike läbivaatusmenetluste ärakasutamist.
 VI Jaotis - Lõppsätted
 Artikkel 26
 Delegeeritud volituste rakendamine
 1. Komisjonile antakse õigus
 võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimuste
 kohaselt.
 2. Õigus võtta vastu artiklites
 5, 9, 10 ja 15 osutatud delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata
 ajaks alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.
 3. Euroopa Parlament ja nõukogu
 võivad lõikes 2 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.
 Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Tagasivõtmise
 otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu
 Teatajas või otsuses osutatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba
 jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
 4. Kohe pärast delegeeritud
 õigusakti vastuvõtmist teatab komisjon sellest samal ajal Euroopa Parlamendile
 ja nõukogule.
 5. Lõike 2 kohaselt vastuvõetud
 delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu
 ei ole esitanud selle suhtes vastuväiteid kahe kuu jooksul pärast nende
 teavitamist asjaomasest õigusaktist või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on
 enne selle ajavahemiku möödumist komisjonile teatanud, et ei kavatse
 vastuväiteid esitada. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel võib seda
 ajavahemikku kahe kuu võrra pikendada.
 Artikkel 27
 Komiteemenetlus
 1. Komisjoni abistab komitee.
 Kõnealune komitee on komitee määruse (EÜ) nr 182/2011 tähenduses.
 2. Kui viidatakse käesolevale
 lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
 Artikkel 28
 Üleminekusätted
 1. Ohtlike materjalide loend
 koostatakse kõigi laevade puhul hiljemalt viie aasta jooksul pärast käesoleva
 määruse jõustumist.
 2. Liikmesriik võib enne Euroopa
 loetelu avaldamist lubada laevu ringlusse võtta väljaspool liitu asuvates
 lammutuskohtades tingimusel, et laevaomanikult, laevalammutuskohalt või muul
 viisil saadud teabe põhjal kontrollitakse, kas kõnealune laevalammutuskoht
 vastab artikli 12 nõuetele
 Artikkel 29
 Määruse (EÜ) nr 1013/2006 muutmine
 Määruse (EÜ) nr 1013/2006 artikli 1 lõikesse 3
 lisatakse järgmine punkt:
 „i) määruse (EL) nr
 XX [lisada käesoleva määruse täielik pealkiri] (*) reguleerimisalasse
 kuuluvad laevad.
 ________________
 (*) ELT L [...],
 [...], lk [..]”
 Artikkel 30
 Läbivaatamine
 Komisjon vaatab käesoleva määruse läbi
 hiljemalt kaks aastat pärast Hongkongi konventsiooni jõustumise kuupäeva.
 Läbivaatamisel käsitletakse Hongkongi konventsiooni osaliste poolt lubatud
 lammutuskohtade kandmist laevalammutuskohtade Euroopa loetellu, et vältida töö
 ja halduskoormuse dubleerimist.
 Artikkel 31
 Käesolev määrus jõustub 365. päeval pärast
 selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
 Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
 vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
 Brüssel,
 Brüsselis,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu
 nimel
 The President The
 President
 I LISA
 OHTLIKE MATERJALIDE LOENDISSE KUULUVAD MATERJALID
 1. Asbesti sisaldavad materjalid
 2. Osoonikihti kahandavad ained,
 mis on määratletud osoonikihti kahandavate ainete Montreali protokolli artikli
 1 lõikes 4 ning loetletud kõnealuse protokolli lisas A, B, C või E, mis on jõus
 käesoleva lisa kohaldamise või tõlgendamise ajal. Järgmised osoonikihti
 kahandavad ained, mida võib leiduda laeva pardal (loetelu ei ole ammendav):
 ·
 haloon-1211
 ·
 bromoklorodifluorometaan, haloon 1301
 bromotrifluorometaan, haloon 2402 1,2-dibromo-1,1,2,2-tetrafluoroetaan (tuntud
 ka kui haloon-114B2)
 ·
 CFC-11 triklorofluorometaan, CFC-12
 diklorodifluorometaan, CFC-113 1,1,2-trikloro-1,2,2-trifluoroetaan,
 ·
 CFC-114 1,2-dikloro-1,1,2,2-tetrafluoroetaan,
 CFC-115 kloropentafluoroetaan.
 3. Polüklooritud bifenüüle
 (PCBd) sisaldavad materjalid
 4. Veeorganismide tõrje ühendid
 ja süsteemid, mis on reguleeritud vastavalt laevade kahjulike veeorganismide
 tõrje süsteemide järelevalvet käsitleva rahvusvahelise konventsiooni I lisale
 5. Perfluorooktaansulfoonhapet
 ja selle derivaate (PFOS) sisaldavad materjalid
 6. Kaadmium ja kaadmiumühendid
 7. Kuuevalentne kroom ja
 kuuevalentse kroomi ühendid
 8. Plii ja pliiühendid
 9. Elavhõbe ja elavhõbedaühendid
 10. Polübroomitud bifenüülid
 (PBBd)
 11. Polübroomitud difenüüleetrid
 (PBDEd)
 12. Polüklooritud naftaleenid
 (sisaldavad rohkem kui kolme kloori aatomit)
 13. Radioaktiivsed ained
 14. Teatavad lühiahelalised
 klooritud parafiinid (alkaanid, C10–C13, klooritud)
 15. Broomitud leegiaeglustid
 (HBCDD)
 II LISA
 LAEVA RINGLUSSEVÕTU KAVANDATUD ALGUSEST TEATAMISE VORM
 .....................................
 (laevalammutuskoha nimi)
 asukohaga...............................
 (laevalammutuskoha täielik aadress)
 mis on kantud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr XXXX
 (laevade ringlussevõtu kohta) kehtestatud Euroopa loetellu ning millele on
 andnud loa laevade ringlussevõtuks
 ................................
 (loa andmise koht) valitsuse nimel
 ....................................
 (pädeva asutuse täielik nimi)
 ...................................................... (loa
 väljaandmise kuupäev, pp/kk/aaaa)
 teatab käesolevaga, et laevalammutuskoht on valmis alustama
 laeva............................................................... (IMO
 number) lammutamist.
 Vormile on lisatud ringlussevõtuks valmisoleku sertifikaat, mille on
 laevade ringlussevõttu käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr
 XXXX kohaselt
 ................................
 (riigi täielik nimi) valitsuse nimel välja andnud
 .................................... (määruse (EL) nr XXXX alusel
 volitatud isiku või organisatsiooni täielik nimi)
 ...................................................... (väljaandmise
 kuupäev) on lisatud.
 Alla
 kirjutanud...............
 III LISA
 LAEVA RINGLUSSEVÕTUTÕENDI VORM
 Käesolev
 dokument on tõend .................................... (laeva nimi ringlussevõtuks
 vastuvõtmisel/registrist kustustamisel) ringlussevõtu kohta
 Laeva andmed ringlusevõtuks vastuvõtmisel
 Eraldusnumbrid või -tähed ||
 Registreerimissadam ||
 Kogumahutavus ||
 IMO number ||
 Laevaomaniku nimi ja aadress ||
 Registreeritud omaniku IMO tunnusnumber ||
 Ühingu IMO tunnusnumber ||
 Ehitamise kuupäev ||
 KÄESOLEVA
 DOKUMENDIGA KINNITATAKSE, ET:
 Laev on ringlusse
 võetud kooskõlas laeva ringlussevõtu kava ja laevade ringlussevõttu käsitleva
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr XXXX:
 ................................
 (loaga laevalammutuskoha nimi ja asukoht)
 ning
 laeva ringlussevõtt lõpetati: (pp/kk/aaaa)................................. (ringlussevõtu
 kuupäev)
 Välja
 antud ...............................(ringlussevõtutõendi väljaandmise koht)
 .............................................(väljaandmise kuupäev,
 pp/kk/aaaa)
 (Laevalammutuskoha omaniku või tema
 esindaja allkiri)
 IV LISA
 OHTLIKE MATERJALIDE SERTIFIKAADI VORM
 (Ametlik pitser) (Riik)
 Välja andnud laevade ringlussevõttu käsitleva Euroopa Parlamendi ja
 nõukogu määruse (EL) nr XXXX (edaspidi „määrus”) sätete kohaselt
 under the authority of
 the Government of
 .....................................................................(riigi täielik nimi)
 valitsuse nimel
 by
 ....................................(määruse alusel volitatud isik
 või organisatsioon)
 Laeva andmed
 Laeva nimi ||
 Eraldusnumbrid või -tähed ||
 Registreerimissadam ||
 Kogumahutavus ||
 IMO number ||
 Laevaomaniku nimi ja aadress ||
 Registreeritud omaniku IMO tunnusnumber ||
 Ühingu IMO tunnusnumber ||
 Ehitamise kuupäev ||
 Ohtlike
 materjalide loendi I osa andmed
 Ohtlike materjalide loendi I osa identifitseerimise/kontrollimise
 number................... ...................................................................
 KÄESOLEVAGA
 TÕENDATAKSE, ET:
 1. laeval on tehtud määruse
 artikliga 8 ette nähtud ülevaatus;
 2. ülevaatus näitab, et ohtlike
 materjalide loendi I osa vastab täielikult kohaldatavatele määruse nõuetele.
 Käesoleva
 sertifikaadi aluseks oleva ülevaatuse lõpuleviimise kuupäev
 (pp/kk/aaaa).................................
 Käesolev sertifikaat
 kehtib kuni (pp/kk/aaaa).................................
 Välja antud
 ............................................................(sertifikaadi väljaandmise koht)
 (pp/kk/aaaa)..............................................................
 (väljaandmise kuupäev) (sertifikaadi välja andnud nõuetekohaselt
 volitatud ametniku allkiri)
 (vajaduse korral ametiasutuse pitser või tempel)
 KINNITUS ALLA VIIE AASTA KEHTIVA SERTIFIKAADI KEHTIVUSE PIKENDAMISE
 KOHTA[27]
 Laev vastab määruse
 asjaomastele nõuetele ning käesolevat sertifikaati loetakse kooskõlas määruse
 artikliga 10 kehtivaks kuni (pp/kk/aaaa): .........
 Alla kirjutanud............................................ (nõuetekohaselt volitatud ametniku allkiri)
 Koht:
 Kuupäev: (pp/kk/aaaa)
 (vajaduse korral ametiasutuse pitser või tempel)
 KINNITUS KORRALISE ÜLEVAATUSE LÄBIMISE KOHTA[28]
 Laev vastab määruse
 asjaomastele nõuetele ning käesolevat sertifikaati loetakse kooskõlas määruse
 artikliga 10 kehtivaks kuni (pp/kk/aaaa):
 (pp/kk/aaaa)....................................................
 Alla kirjutanud................................................. (nõuetekohaselt volitatud ametniku allkiri)
 Koht:
 Kuupäev: (pp/kk/aaaa)
 (vajaduse korral ametiasutuse pitser või tempel)
 KINNITUS SERTIFIKAADI KEHTIVUSE PIKENDAMISE KOHTA ÜLEVAATUSSADAMASSE
 JÕUDMISENI VÕI AJAPIKENDUSEKS[29]
 Käesolevat sertifikaati loetakse kooskõlas määruse artikliga 10
 kehtivaks kuni (pp/kk/aaaa):................................
 Alla
 kirjutanud............................................... (nõuetekohaselt volitatud ametniku allkiri)
 Koht:...................................................................................................................................................
 Kuupäev:
 (pp/kk/aaaa)........................................................................................................................
 (vajaduse korral ametiasutuse pitser või
 tempel)
 KINNITUS TÄIENDAVA ÜLEVAATUSE KOHTA[30]
 Määruse artikli 8 kohaselt teostatud täiendaval ülevaatusel leiti, et
 laev vastab määruse asjaomastele sätetele.
 Alla kirjutanud.............................................
 (nõuetekohaselt volitatud ametniku allkiri)
 Koht:...................................................................................................................................................
 Kuupäev: (pp/kk/aaaa)........................................................................................................................
 (vajaduse korral ametiasutuse pitser või tempel)
 V LISA
 RINGLUSSEVÕTUKS VALMISOLEKU SERTIFIKAADI VORM
 (Ametlik pitser) (Riik)
 Välja andnud laevade ringlussevõttu käsitleva
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr XXXX (edaspidi „määrus”) sätete
 kohaselt
 .....................................................................(riigi täielik nimi)
 valitsuse nimel
 by
 ...................................................................................... ...................................................................................... (määruse
 alusel volitatud isik või organisatsioon)
 Laeva andmed
 Laeva nimi ||
 Eraldusnumbrid või -tähed ||
 Registreerimissadam ||
 Kogumahutavus ||
 IMO number ||
 Laevaomaniku nimi ja aadress ||
 Registreeritud omaniku IMO tunnusnumber ||
 Ühingu IMO tunnusnumber ||
 Ehitamise kuupäev ||
 Laevalammutuskoha andmed
 Laevalammutuskoha nimi ||
 Ringlussevõtuettevõtja tunnusnumber[31] ||
 Täielik aadress ||
 Määrusele vastavust tõendava dokumendi kehtivusaja lõppkuupäev ||
 Ohtlike materjalide loendi andmed
 Ohtlike materjalide loendi
 identifitseerimise/kontrollimise number...................
 Laeva ringlussevõtu kava andmed
 Laeva
 ringlussevõtu kava identifitseerimise/kontrollimise
 number...................
 Märkus: Määruse artikliga 7 ette nähtud laeva ringlussevõtu kava on
 ringlussevõtuks valmisoleku sertifikaadi oluline osa ning see peab nimetatud
 sertifikaadiga alati kaasas olema.
 KÄESOLEVAGA
 TÕENDATAKSE, ET:
 1. laeval on tehtud määruse
 artikliga 8 ette nähtud ülevaatus;
 2. laeval on kehtiv määruse
 artikliga 5 ette nähtud ohtlike materjalide loend;
 3. määruse artikliga 7 ette
 nähtud laeva ringlussevõtu kavas on nõuetekohaselt kajastatud määruse artikli 5
 kohases ohtlike materjalide loendis sisalduv teave ning see sisaldab teavet
 sisenemiseks ohutu ruumi ja tuletöödeks ohutu ruumi kriteeriumide kehtestamise,
 täitmise ja täitmise seire kohta;
 4. laevalammutuskoht, kus laev
 kavatsetakse lammutada, on kantud Euroopa loetellu vastavalt määruse artiklile
 16.
 Käesolev sertifikaat
 kehtib kuni (pp/kk/aaaa).................................
 (kuupäev)
 Välja antud
 ............................................................(sertifikaadi välja andmise koht)
 (pp/kk/aaaa)..............................................................
 (väljaandmise kuupäev) (sertifikaadi välja andnud nõuetekohaselt
 volitatud ametniku allkiri)
 (vajaduse korral ametiasutuse pitser või
 tempel)
 KINNITUS SERTIFIKAADI KEHTIVUSE PIKENDAMISE KOHTA LAEVA LAMMUTUSKOHA
 SADAMASSE JÕUDMISENI[32]
 Käesolevat sertifikaati loetakse kooskõlas määruse artikliga 8
 kehtivaks üheks punktist punkti reisiks
 ...........................sadamast
 ...........................sadamasse
 Alla kirjutanud...............................................
 (nõuetekohaselt volitatud ametniku allkiri)
 Koht:...................................................................................................................................................
 Kuupäev: (pp/kk/aaaa)........................................................................................................................
 (vajaduse korral ametiasutuse pitser või
 tempel)
 VI LISA
 LAEVALAMMUTUSKOHA IDENTIFITSEERIMISE SERTIFIKAAT
 Laevalammutuskoha
 andmed
 Laevalammutuskoha nimi ||
 Ringlussevõtuettevõtja tunnusnumber ||
 Laevalammutuskoha täielik aadress ||
 Esimene kontaktisik ||
 Telefoninumber ||
 e-posti aadress ||
 Nimi, aadress ja ringlussevõtuettevõtja kontaktteave ||
 Töökeel(ed) ||
 [1] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1013/2006,
 14. juuni 2006 , jäätmesaadetiste kohta.
 [2] 2009. aastal lammutati üle 90 % ELi lipu all
 sõitvatest laevadest väljaspool OECD riike, enamasti Lõuna-Aasias.
 [3] Lammutamisele kuuluva laeva kaalu väljendatakse kõige
 sagedamini tühimassi tonnides, mis arvutatakse kauba, kütuse, ballastvee jms
 kaalu arvestamata ning mis võrdub ligikaudu laeva terase kaaluga.
 [4] Baseli konventsiooni osaliste 7. konverentsil
 vastuvõetud otsus VII/26 laevade keskkonnaohutu lammutamise kohta.
 [5] Vt otsus VIII/11 http://archive.basel.int/meetings/cop/cop8/docs/16eREISSUED.pdf
 [6] Otsus OEWG-VII/12 laevade keskkonnahoidliku lammutamise
 kohta.
 [7] Vt otsus OEWG VII/12 http://archive.basel.int/meetings/oewg/oewg7/docs/21e.pdf.
 [8] Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide esildis on
 kättesaadav http://archive.basel.int/ships/oewg-vii12-comments/comments/eu.doc
 [9] Baseli konventsiooni osaliste 10. konverentsil
 vastuvõetud otsus X/ AA laevade keskkonnahoidliku lammutamise kohta.
 [10] Komisjoni teatis KOM(2008) 767 (lõplik), 19. november
 2008, ELi strateegia laevade lammutamistavade parandamiseks ning selle
 mõjuhinnang komisjoni töödokumendis SEK(2008) 2846.
 [11] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1013/2006,
 14. juuni 2006 , jäätmesaadetiste kohta.
 [12] http://ec.europa.eu/environment/waste/ships/index.htm
 [13] http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P6-TA-2009-0195+0+DOC+XML+V0//EN&language=EN
 [14] http://eescopinions.eesc.europa.eu/EESCopinionDocument.aspx?identifier=ces\nat\nat425\ces877-2009_ac.doc&language=EN
 [15] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/envir/110626.pdf
 [16] ELT 190, 12.7.2006, lk 1.
 [17] Baseli konventsiooni osaliste otsusega III/1 vastuvõetud
 muudatus („ekspordi keelustamist käsitlev muudatus”).
 [18] ELT 312, 22.11.2008, lk 3.
 [19] ELT 55, 28.2.2011, lk 13.
 [20] EÜT 196, 16.8.1967, lk 1.
 [21] ELT 353, 31.12.2008, lk 1.
 [22] ELT 131, 28.5.2009, lk 11.
 [23] ELT 255, 30.9.2005, lk 22.
 [24] EÜT 243, 24.9.1996, lk 31.
 [25] ELT 286, 31.10.2009, lk 1.
 [26] ELT 223, 25.8.2010, lk 29.
 [27] Kui haldusasutus peab seda vajalikuks, tehakse sellest
 kinnituse leheküljest koopia ja lisatakse sertifikaadile.
 [28] Kui haldusasutus peab seda vajalikuks, tehakse sellest
 kinnituse leheküljest koopia ja lisatakse sertifikaadile.
 [29] Kui haldusasutus peab seda vajalikuks, tehakse sellest
 kinnituse leheküljest koopia ja lisatakse sertifikaadile.
 [30] Kui haldusasutus peab seda vajalikuks, tehakse sellest
 kinnituse leheküljest koopia ja lisatakse sertifikaadile.
 [31] Euroopa loetelus märgitud tunnusnumber.
 [32] Kui haldusasutus peab seda vajalikuks, tehakse sellest
 kinnituse leheküljest koopia ja lisatakse sertifikaadile.