text:
 13.11.2014
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 328/3
 JEGYZŐKÖNYV
 az Európai Közösség és a Bissau-guineai Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról
 1. cikk
 Alkalmazási időszak és halászati lehetőségek
 (1) Az európai uniós hajók részére a halászati partnerségi megállapodás 5. cikke alapján 3 éves időszakra engedélyezett halászati lehetőségek a következők:
 —
 rákfélék és a tengerfenéken élő fajok:
 a)
 fagyasztóval felszerelt vonóhálós garnélahalász-hajók: 3 700 BRT/év;
 b)
 fagyasztóval felszerelt, halakra és lábasfejűekre halászó vonóhálós hajók: 3 500 BRT/év;
 —
 nagy távolságra vándorló halfajok (az Egyesült Nemzetek 1982. évi tengerjogi egyezményének 1. mellékletében felsorolt fajok):
 a)
 fagyasztóval felszerelt kerítőhálós tonhalhalászhajók és horogsoros halászhajók: 28 hajó;
 b)
 horgászbotos tonhalhalászhajók: 12 hajó.
 (2) Az (1) bekezdést e jegyzőkönyv 7. és 9. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel kell alkalmazni.
 2. cikk
 Pénzügyi hozzájárulás – fizetési szabályok
 (1) A halászati partnerségi megállapodás 7. cikkében említett pénzügyi hozzájárulás összege az e jegyzőkönyv 1. cikkében említett időszakra vonatkozóan évi 9 200 000 EUR.
 (2) A pénzügyi hozzájárulás a következőkből áll:
 a)
 évi 6 200 000 EUR a Bissau-Guinea kizárólagos gazdasági övezetében található halászati erőforrásokhoz való hozzáférésért; és
 b)
 évi 3 000 000 EUR-s külön összeg Bissau-Guinea halászati ágazati politikájának támogatására.
 (3) Az (1) bekezdést e jegyzőkönyv 7., 9., 14., 15. és 17. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel kell alkalmazni.
 (4) A pénzügyi hozzájárulásnak a (2) bekezdés a) és b) pontja szerinti kifizetését az első évben legkésőbb a jegyzőkönyv hatálybalépését követő 30. napig, az azt követő években pedig legkésőbb a jegyzőkönyv hatálybalépésének évfordulójáig kell teljesíteni.
 (5) A (2) bekezdés a) pontjában említett pénzügyi hozzájárulás felhasználását illetően a bissau-guineai hatóságok kizárólagos hatáskörrel rendelkeznek.
 (6) Az e cikkben előírt kifizetéseket a Bissau-Guineai Központi Banknál nyitott kincstári számlára kell átutalni, amelynek pontos adatait a halászatért felelős államtitkárság évente közli.
 3. cikk
 A fenntartható és felelősségteljes halászat előmozdítása a bissau-guineai vizeken
 (1) Legkésőbb három hónappal e jegyzőkönyv hatálybalépésének időpontját követően a Felek a halászati partnerségi megállapodás 10. cikkében előírt vegyes bizottság keretében megállapodnak egy több évre szóló ágazati programról és annak alkalmazási szabályairól, ideértve különösen a következőket:
 a)
 éves és többéves iránymutatások, amelyek alapján a 2. cikk (2) bekezdésének b) pontjában szereplő pénzügyi hozzájárulás felhasználásra kerül;
 b)
 egy- és többéves terv alapján elérendő célok arra vonatkozóan, hogy idővel bevezetésre kerüljön a fenntartható és felelősségteljes halászat, figyelembe véve a nemzeti halászati politika vagy más olyan politika keretében Bissau-Guinea által megfogalmazott prioritásokat, amelyek kapcsolódnak a felelősségteljes és fenntartható halászat bevezetéséhez, vagy arra hatással vannak;
 c)
 az évente elért eredmények értékeléséhez alkalmazandó kritériumok és eljárások.
 (2) A több évre szóló ágazati program valamennyi javasolt módosítását a Feleknek a vegyes bizottság keretében jóvá kell hagyniuk.
 (3) A vegyes bizottság felelős a több évre szóló ágazati program végrehajtásának nyomon követéséért. A végrehajtást a két fél szükség esetén e jegyzőkönyv lejárta után is nyomon követi mindaddig, amíg a 2. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett külön pénzügyi hozzájárulás teljes mértékben felhasználásra nem kerül.
 4. cikk
 Tudományos együttműködés a felelősségteljes halászatért
 (1) A két fél vállalja, hogy a bissau-guineai halászati övezetben tevékenységet folytató különböző flották közötti hátrányos megkülönböztetés tilalmának elve alapján, valamint a halászati erőforrásokkal és a tengeri ökoszisztémákkal folytatott fenntartható gazdálkodás figyelembevételével a szóban forgó vizeken előmozdítja a felelősségteljes halászatot.
 (2) E jegyzőkönyv alkalmazási időszaka alatt az Európai Unió és Bissau-Guinea egymással együttműködve figyelemmel kísérik a bissau-guineai kizárólagos gazdasági övezet erőforrásainak állapotát és az ott folytatott halászat alakulását.
 (3) A két fél vállalja, hogy előmozdítja az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (ICCAT) és a Kelet-közép-atlanti Halászati Bizottság (CECAF) ajánlásainak tiszteletben tartását csakúgy, mint a Szubregionális Halászati Bizottság (CSRP) keretében megvalósuló, a halászat felelősségteljes irányítását célzó szubregionális együttműködést.
 (4) A két fél a vegyes bizottság keretében konzultál egymással annak érdekében, hogy – szükség esetén és közös megegyezéssel – a halászati erőforrások fenntartható kezelését célzó új intézkedések kerüljenek elfogadásra.
 5. cikk
 Közös tudományos bizottság
 (1) A közös tudományos bizottságot tudósok alkotják, akiket a két fél egyenlő arányban nevez ki. A közös tudományos bizottság a két fél egyetértésével kiegészülhet megfigyelőkkel, különösen a regionális halászati gazdálkodási szervezetek – például a CECAF – képviselőivel.
 (2) A halászati partnerségi megállapodás 4. cikkének (1) bekezdésével összhangban a közös tudományos bizottság évente legalább egyszer ülést tart. Az üléseket főszabályként felváltva Bissau-Guineában és az Európai Unióban kell megtartani. Bármelyik fél kérésére más ülések is összehívhatók. Az üléseken a két fél felváltva elnököl.
 (3) A közös tudományos bizottság hatásköre elsősorban a következő tevékenységekre terjed ki:
 a)
 a bissau-guineai kizárólagos gazdasági övezetben az e jegyzőkönyv hatálya alá tartozó fajokra halászó nemzeti és külföldi flották halászati erőkifejtésére és fogásaira vonatkozó adatok összegyűjtése;
 b)
 az állományfelmérés folyamatának részét képező olyan éves felmérések előterjesztése, nyomon követése és elemzése, amelyek lehetővé teszik a halászati lehetőségek megállapítását, valamint olyan kiaknázási lehetőségek kiválasztását, amelyek biztosítják az erőforrások és az ökoszisztéma védelmét;
 c)
 a fentiek alapján egy éves tudományos jelentés összeállítása az e megállapodás hatálya alá tartozó halászati tevékenységekről;
 d)
 saját kezdeményezésre, illetve a vegyes bizottság vagy az egyik fél kérésére tudományos szakvélemény készítése olyan gazdálkodási intézkedésekről, amelyeket szükségesnek ítélnek az e jegyzőkönyv hatálya alá tartozó állományok és halászati területek fenntartható kiaknázása céljából.
 6. cikk
 Valamely halászati tevékenység Bissau-Guinea általi betiltása
 (1) Ha Bissau-Guinea a közös tudományos bizottság szakvéleménye alapján úgy határoz, hogy az erőforrások védelme érdekében betilt egy halászati tevékenységet, a vegyes bizottság összeül a döntést megalapozó adatok elemzésére, annak értékelésére, hogy a tilalom milyen hatást gyakorol az uniós hajók e jegyzőkönyv keretében végzett tevékenységére, valamint az esetleges korrekciós intézkedések meghozatalára.
 (2) Az (1) bekezdés szerinti esetekben a vegyes bizottság megállapodik a megállapodás értelmében az EU által fizetendő pénzügyi hozzájárulás arányos csökkentéséről és – adott esetben – a hajótulajdonosoknak felajánlható kompenzációról.
 (3) A Bissau-Guinea által bármely halászati tevékenység tekintetében tudományos szakvélemény alapján bevezetett tilalom a szóban forgó halászatban részt vevő valamennyi hajóra hátrányos megkülönböztetés nélkül alkalmazandó, beleértve mind a nemzeti, mind a harmadik országok lobogója alatt közlekedő hajókat.
 7. cikk
 A halászati lehetőségek közös megállapodással történő kiigazítása
 Az 1. cikkben említett halászati lehetőségek a vegyes bizottság keretében és a közös tudományos bizottság ajánlása alapján közös megegyezéssel kiigazíthatók. Ebben az esetben a 2. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett pénzügyi hozzájárulást arányosan és időarányosan ki kell igazítani, továbbá a szükséges módosításokat be kell építeni e jegyzőkönyvbe és annak mellékletébe.
 8. cikk
 Felderítő halászat
 (1) A felderítő halászati utak célja az új halászati területek és tevékenységek műszaki kivitelezhetőségének és gazdasági megtérülésének vizsgálata.
 (2) A felderítő halászatra vonatkozó engedély iránti kérelmeket az Európai Bizottság közli a bissau-guineai hatóságokkal egy műszaki adatlap alapján, amely feltünteti:
 —
 a hajó műszaki jellemzőit,
 —
 a hajón szolgáló tisztek adott halászattal kapcsolatos szakértelmének szintjét,
 —
 a program javasolt technikai paraméterei (időtartam, halászeszköz, felderítési terület stb.).
 (3) A felderítő halászati utak legfeljebb hat hónapig tarthatnak. Előfeltételük a Bissau-Guinea által megállapított díj kifizetése.
 (4) A lobogó szerinti tagállam egy tudományos megfigyelőjének és egy, a bissau-guineai hatóságok által kiválasztott megfigyelőnek az út egész ideje alatt a fedélzeten kell tartózkodnia.
 (5) A felderítő halászati út során ejthető fogások mennyiségét a bissau-guineai hatóságok határozzák meg. A felderítő úton fogott halzsákmány a hajótulajdonos tulajdonában marad. Nem tarthatók a fedélzeten, illetőleg nem értékesíthetők olyan halak, amelyek mérete nem felel meg a hatályos bissau-guineai szabályozásban előírtaknak vagy amelyek halászatát a bissau-guineai jogszabályok tiltják.
 (6) A felderítő halászati utak részletes eredményeit elemzés céljából közölni kell a vegyes bizottsággal és a közös tudományos bizottsággal.
 9. cikk
 Új halászati lehetőségek
 Abban az esetben, ha az uniós halászhajók olyan halászati tevékenységet kívánnak végezni, amelyekről e jegyzőkönyv 1. cikke nem rendelkezik, a Felek konzultálnak a közös tudományos bizottsággal. A Felek megállapodnak az új halászati lehetőségekre vonatkozó feltételekben, és ennek megfelelően módosítják e jegyzőkönyvet és annak mellékletét.
 10. cikk
 Az európai uniós szereplők gazdasági integrálódása a bissau-guineai halászati ágazatba
 (1) A két fél vállalja, hogy előmozdítja az uniós szereplőknek a bissau-guineai halászati ágazat egészébe való gazdasági integrálódását, különösen az uniós hajók bérlése vagy a vegyes vállalkozások létrehozása tekintetében.
 (2) A két fél együttműködik annak érdekében, hogy az európai uniós magánszereplők figyelmét felhívják a bissau-guineai halászati ágazat egészében rejlő kereskedelmi és ipari lehetőségekre, különösen a közvetlen beruházások vonatkozásában.
 (3) E célból Bissau-Guinea ösztönzést nyújthat az ilyen beruházásokat vállaló gazdasági szereplőknek.
 (4) A Felek vállalják, hogy 2012 végéig létrehoznak egy vitacsoportot, amelybe meghívják a gazdasági szereplőket a halászati ágazatba való közvetlen beruházásokat akadályozó tényezők feltérképezése és az akadályok leküzdését lehetővé tevő intézkedések feltárása céljából. A vitacsoport lehetőség szerint javaslatot tesz olyan finanszírozási formákra, amelyek lehetővé teszik az azonosított intézkedések végrehajtását.
 11. cikk
 Az adatcsere számítógépesítése
 (1) Bissau-Guinea és az Európai Unió vállalja, hogy a lehető leghamarabb létrehozza a megállapodás végrehajtásához kapcsolódó valamennyi információ és dokumentum elektronikus cseréjéhez szükséges számítógépes rendszereket.
 (2) Az elektronikus formátumú dokumentumokat minden esetben a papíralapú dokumentumokkal egyenértékűnek kell tekinteni.
 (3) Bissau-Guinea és az Európai Unió haladéktalanul értesíti egymást a számítógépes rendszerek bárminemű meghibásodásáról. Ilyen esetben automatikusan a megállapodás végrehajtásához kapcsolódó valamennyi információ és dokumentum papírváltozatát kell használni a mellékletben megállapított szabályok szerint.
 12. cikk
 Bizalmas adatkezelés
 Bissau-Guinea gondoskodik arról, hogy a megállapodás alkalmazása során kapott, az uniós hajók tevékenységével összefüggő név szerinti adatokat mindenkor a titoktartási és adatvédelmi rendelkezések maradéktalan tiszteletben tartása mellett kezeli.
 13. cikk
 A nemzeti jog alkalmazandó rendelkezései
 (1) A bissau-guineai vizeken halászó európai uniós halászhajók tevékenységeire a Bissau-Guineában alkalmazandó jogszabályok az irányadók, hacsak a halászati partnerségi megállapodás, e jegyzőkönyv, valamint annak melléklete és függelékei erről másképpen nem rendelkeznek.
 (2) A bissau-guineai hatóságok a halászati ágazatot érintő minden jogszabályi változásról és új jogszabályról értesítik az Európai Bizottságot.
 14. cikk
 A pénzügyi hozzájárulás kifizetésének felfüggesztése és felülvizsgálata
 (1) A 2. cikk (2) bekezdésének a) és b) pontjában említett pénzügyi hozzájárulás a vegyes bizottságon belül folytatott egyeztetéseket követően felülvizsgálható vagy felfüggeszthető az alábbi feltételek bármelyikének fennállása esetén:
 a)
 természeti jelenségektől eltérő rendkívüli körülmények megakadályozzák a halászati tevékenységek végzését a bissau-guineai kizárólagos gazdasági övezetben;
 b)
 az e jegyzőkönyv megkötését eredményező politikai irányvonalak jelentős módosulása nyomán bármelyik fél kéri a jegyzőkönyv rendelkezéseinek felülvizsgálatát azok esetleges módosítása érdekében;
 c)
 az Európai Unió megállapítja, hogy a Bissau-Guinea területén megsértették a Cotonoui Megállapodás 9. cikkében előírt emberi jogok és demokratikus elvek lényeges és alapvető elemeit.
 (2) Az Európai Unió fenntartja magának a jogot, hogy az e jegyzőkönyv 2. cikke (2) bekezdésének b) pontjában szereplő külön pénzügyi hozzájárulás kifizetését felülvizsgálja, illetőleg teljesen vagy részlegesen felfüggessze:
 a)
 amennyiben a vegyes bizottság keretében készített értékelést követően megállapítható, hogy az elért eredmények nincsenek összhangban a programozással; és/vagy
 b)
 amennyiben a pénzügyi hozzájárulás végrehajtására nem kerül sor.
 (3) A pénzügyi hozzájárulás fizetése folytatódik, amint a Felek közötti egyeztetések és megállapodás nyomán helyreáll az (1) bekezdésben említett események előtti állapot, és/vagy amint a (2) bekezdésben szereplő pénzügyi végrehajtás eredményei ezt igazolják. Mindazonáltal a 2. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett külön pénzügyi hozzájárulás kifizetése nem teljesíthető a jegyzőkönyv lejártát követő 6 hónapos időszak után.
 (4) Az európai uniós hajók számára kiadott halászati engedélyek a 2. cikk (2) bekezdésének a) pontja szerinti pénzügyi hozzájárulás kifizetésének felfüggesztésével egyidejűleg felfüggeszthetők. Érvényességük visszaállításakor a szóban forgó halászati engedélyek érvényessége a halászati tevékenység felfüggesztésének időtartamával megegyező időtartammal meghosszabbodik.
 15. cikk
 A jegyzőkönyv végrehajtásának felfüggesztése
 (1) E jegyzőkönyv végrehajtása a vegyes bizottság keretében folytatott konzultációt követően bármelyik fél kezdeményezésére felfüggeszthető az alábbi feltételek bármelyikének fennállása esetén:
 a)
 természeti jelenségektől eltérő rendkívüli körülmények megakadályozzák a halászati tevékenységek végzését a bissau-guineai kizárólagos gazdasági övezetben;
 b)
 az e jegyzőkönyv megkötését eredményező politikai irányvonalak jelentős módosulása nyomán bármelyik fél kéri a jegyzőkönyv rendelkezéseinek felülvizsgálatát azok esetleges módosítása érdekében;
 c)
 a két fél egyike megsérti a Cotonoui Megállapodás 9. cikkében előírt emberi jogok és demokratikus elvek lényeges és alapvető elemeit;
 d)
 az Európai Unió a 2. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett pénzügyi hozzájárulás kifizetését a 14. cikkben leírtaktól eltérő okból nem teljesíti;
 e)
 a két fél között olyan vita áll fenn, amelyet a vegyes bizottság keretében folytatott konzultációk keretében nem sikerült megoldani;
 f)
 a két fél egyike nem tartja tiszteletben e jegyzőkönyv rendelkezéseit.
 (2) Ha e jegyzőkönyv alkalmazását az (1) bekezdés c) pontjában említettektől eltérő okokból kell felfüggeszteni, az érintett fél a felfüggesztés hatálybalépésének időpontja előtt legalább három hónappal írásbeli értesítést küld szándékáról. E jegyzőkönyvnek az (1) bekezdés c) pontjában említett okokból történő felfüggesztése a felfüggesztésre vonatkozó határozat meghozatalakor azonnal alkalmazandó.
 (3) Felfüggesztés esetén a Felek folytatják a konzultációt az őket szembeállító vita békés rendezése érdekében. Amennyiben sikerül a vitát rendezni, e jegyzőkönyv alkalmazása újból megkezdődik, és a pénzügyi hozzájárulás összege arányosan és időarányosan csökken annak az időszaknak megfelelően, amelynek során e jegyzőkönyv alkalmazását felfüggesztették.
 16. cikk
 Időtartam
 Ezt a jegyzőkönyvet és mellékletét a 18. cikk szerinti ideiglenes alkalmazás kezdőnapjától számított három évig kell alkalmazni, kivéve, ha azt a 17. cikkel összhangban felmondják.
 17. cikk
 Felmondás
 (1) E jegyzőkönyv felmondásához az érintett fél legalább hat hónappal a felmondás hatálybalépésének időpontja előtt írásban értesíti a másik felet erre irányuló szándékáról.
 (2) Az előző bekezdésben említett értesítés elküldése után a Felek konzultációt kezdenek.
 18. cikk
 A jegyzőkönyv ideiglenes alkalmazása
 Ezt a jegyzőkönyvet az aláírásának napjától ideiglenesen kell alkalmazni.
 19. cikk
 Hatálybalépés
 Ez a jegyzőkönyv és melléklete azon a napon lép hatályba, amelyen a Felek kölcsönösen értesítik egymást a hatálybalépéshez szükséges eljárások befejezéséről.
 Az Európai Unió részéről
 A Bissau-guineai Köztársaság részéről
 MELLÉKLET
 AZ EURÓPAI UNIÓS HAJÓK ÁLTAL A BISSAU-GUINEAI HALÁSZATI ÖVEZETBEN FOLYTATOTT HALÁSZATI TEVÉKENYSÉGEKRE IRÁNYADÓ FELTÉTELEK
 I. FEJEZET
 Általános rendelkezések
 1. Az illetékes hatóság kijelölése
 E melléklet alkalmazásában és ellenkező megjelölés hiányában az Európai Unióra (EU) vagy Bissau-Guineára az illetékes hatóság címén történő hivatkozás az alábbiakat jelenti:
 i.
 az EU esetében: az Európai Bizottság, adott esetben az EU küldöttsége útján,
 ii.
 Bissau-Guinea esetében: a halászatért felelős kormányzati egység.
 2. Nemzeti kizárólagos gazdasági övezet
 Bissau-Guinea e jegyzőkönyv hatálybalépését megelőzően közli az EU–val kizárólagos gazdasági övezetének és alapvonalainak földrajzi koordinátáit.
 3. Helyi ügynök kijelölése
 A tonhalhalászhajók kivételével minden, e jegyzőkönyv értelmében halászati engedélyt szerezni szándékozó európai uniós hajót egy Bissau-Guineában letelepedett ügynöknek kell képviselnie.
 4. Bankszámla
 Bissau-Guinea e jegyzőkönyv hatálybalépését megelőzően közli az EU–val azon bankszámlájának vagy bankszámláinak az adatait, amely(ek)re az uniós halászhajók által a megállapodás keretében fizetendő pénzösszegeket be kell fizetni. A banki átutalásokkal járó költségeket a hajótulajdonosok viselik.
 II. FEJEZET
 Halászati engedélyek
 1. A halászati engedély kiadásának előfeltétele – Jogosult hajók
 A megállapodás 6. cikkében említett halászati engedélyek kibocsátásának az a feltétele, hogy az adott hajó szerepeljen az uniós halászhajók nyilvántartásában, valamint hogy a megállapodás keretében a Bissau-Guineán végzett halászati tevékenységből eredően a hajótulajdonosra, a hajóparancsnokra vagy a hajóra háruló minden korábbi kötelezettségnek eleget tettek.
 2. Halászati engedély iránti kérelem
 2.1.
 Az EU legalább 20 nappal az engedély kérelmezett érvényességi időpontja előtt az e függelékben foglalt nyomtatványminta felhasználásával a bissau-guineai hatóságok elé terjeszti minden olyan hajó kérelmét, amely a megállapodás keretében halászni kíván.
 2.2.
 A hatályos jegyzőkönyv alapján minden első ízben benyújtott engedélykérelemhez, illetve az érintett hajó műszaki módosítását követően az engedélykérelemhez csatolni kell az alábbiakat:
 i.
 a kérelmezett halászati engedély érvényességi időszakára esedékes átalánydíj befizetéséről szóló igazolás;
 ii.
 a hajó helyi ügynökének neve és címe, ha létezik ilyen ügynök;
 iii.
 vonóhálós hajók esetében a megfigyelő költségeit fedező előzetes átalány-hozzájárulás kifizetéséről szóló igazolás;
 iv.
 vonóhálós hajók esetében a lobogó szerinti állam által a hajó tonnatartalmáról kiállított igazolás;
 v.
 vonóhálós hajók esetében a Bissau-Guinea által a hajón elvégzett műszaki szemle után kiállított megfelelőségi tanúsítvány;
 vi.
 mindegy egyéb, a megállapodás keretében előírt dokumentum.
 2.3.
 Azoknál a hajóknál, amelyeknél a műszaki jellemzők nem változtak, a halászati engedélynek a hatályos jegyzőkönyv alapján történő megújításakor a vonatkozó kérelemhez csak a díj és – adott esetben – a megfigyelővel kapcsolatos költségekhez való átalány-hozzájárulás befizetésének igazolását kell csatolni.
 3. Előzetes átalánydíj
 3.1.
 Az átalánydíj összegét az e melléklet függelékében foglalt adatlapokon valamennyi hajókategória tekintetében meghatározott éves százalék alapján kell megállapítani. A díj a kikötői illetékek és a szolgáltatások költségei kivételével minden nemzeti és helyi adót magában foglal.
 3.2.
 Ha a halászati engedély érvényességi időtartama rövidebb egy évnél, az említett átalány-hozzájárulás összegét a halászati engedély érvényességi időszakával időarányosan csökkenteni kell. Ezt az összeget adott esetben a megfelelő technikai adatlapokon rögzített mértékek alapján növelni kell a negyedéves vagy féléves időtartamoknak megfelelő összegekkel.
 4. A halászatra jogosult hajók ideiglenes jegyzéke
 4.1.
 A halászati engedélykérelmek kézhezvételét követően Bissau-Guinea minden hajókategóriára vonatkozóan haladéktalanul elkészíti a kérelmező hajók ideiglenes jegyzékét. E jegyzéket azonnal el kell juttatni a halászati ellenőrzésért felelős nemzeti hatóságnak és az EU-nak.
 4.2.
 Az ideiglenes jegyzéket az EU továbbítja a hajótulajdonosnak vagy az ügynöknek. Ha az EU irodái zárva vannak, Bissau-Guinea az ideiglenes jegyzéket közvetlenül is kiadhatja a hajótulajdonosnak vagy ügynökének, arról másolatot küldve az EU részére.
 5. A halászati engedély kiadása
 5.1.
 A halászati engedélyt Bissau-Guinea a teljes kérelmezési dosszié kézhezvételét követő 20 napon belül bocsátja ki az EU részére.
 5.2.
 A halászati engedélynek a jegyzőkönyv alkalmazási időszaka alatt történő megújítása esetén az új halászati engedélynek egyértelmű hivatkozást kell tartalmaznia az eredeti halászati engedélyre.
 5.3.
 Az EU továbbítja a halászati engedélyt a hajótulajdonosnak vagy az ügynöknek. Ha az EU irodái zárva vannak, Bissau-Guinea a halászati engedélyt közvetlenül is kiadhatja a hajótulajdonosnak vagy ügynökének, arról másolatot küldve az EU részére.
 6. A halászatra jogosult hajók jegyzéke
 A halászati engedély kibocsátását követően Bissau-Guinea minden hajókategóriára vonatkozóan haladéktalanul elkészíti a Bissau-Guinea övezetében halászatra jogosult hajók végleges jegyzékét. E jegyzéket azonnal el kell juttatni a halászati ellenőrzésért felelős nemzeti hatóságnak és az EU-nak, és az a fent említett ideiglenes jegyzék helyébe lép.
 7. A halászati engedély érvényességi ideje
 7.1.
 A halászati engedélyeket negyedéves, féléves vagy éves időszakra állítják ki.
 7.2.
 Az érvényességi időszak kezdetének megállapításához „éves időszak” alatt az alábbiak értendők:
 i.
 a jegyzőkönyv alkalmazásának első évében a jegyzőkönyv hatálybalépésének napja és ugyanazon év december 31. közötti időszak;
 ii.
 ezt követően minden teljes naptári év;
 iii.
 a jegyzőkönyv alkalmazásának utolsó évében a január 1. és a jegyzőkönyv lejárati dátuma közötti időszak.
 7.3.
 A negyedéves vagy féléves érvényességi időszakok mindig az adott hónap első napján kezdődnek. A halászati engedélyek érvényessége azonban nem lépheti túl a kiadásuk évének december 31. napját.
 8. A halászati engedély fedélzeten tartása
 8.1.
 A halászati engedélyt mindig a fedélzeten kell tartani.
 8.2.
 Mindazonáltal a tonhalhalászhajók és a felszíni horogsoros hajók a fent említett ideiglenes jegyzékbe való felvételük időpontjától halászhatnak. A halászati engedély kibocsátásáig az ideiglenes jegyzéket mindenkor e hajók fedélzetén kell tartani.
 9. A halászati engedély átruházása
 9.1.
 A halászati engedélyt egy meghatározott hajó nevére kell kiállítani, és nem ruházható át.
 9.2.
 Azonban igazolt vis maior esetén és az EU kérésére a hajó halászati engedélye helyettesíthető egy másik, a helyettesítendő hajóhoz hasonló hajó nevére kiállított új halászati engedéllyel.
 9.3.
 Az átruházás úgy történik, hogy a hajó tulajdonosa vagy annak bissau-guineai ügynöke visszaadja a helyettesítendő halászati engedélyt, és Bissau-Guinea haladéktalanul kiállítja a fenti engedély helyébe lépő új engedélyt. A korábbi engedélyt helyettesítő új engedélyt a helyettesítendő engedély visszaadása után késedelem nélkül ki kell bocsátani a hajótulajdonos vagy ügynöke részére. A korábbi engedély helyébe lépő új engedély a helyettesítendő engedély visszaadásának napján lép hatályba.
 9.4.
 Amennyiben a vonóhálós hajók esetében a cserehajó bruttó tonnatartalma (BRT) meghaladja a helyettesítendő hajó tonnatartalmát, a pótdíjat a tonnatartalom és a fennmaradó érvényességi idő különbözete alapján arányosan kell kiszámítani. A pótdíjat a hajótulajdonosnak a halászati engedély átadásakor kell kifizetnie.
 9.5.
 Bissau-Guinea késedelem nélkül naprakésszé teszi a halászatra jogosult hajók jegyzékét. Az új jegyzéket haladéktalanul el kell juttatni a halászati ellenőrzésért felelős nemzeti hatóságnak és az EU-nak.
 10. Segédhajók
 10.1.
 Az EU kérésére Bissau-Guinea a halászati engedéllyel rendelkező európai uniós hajók számára engedélyezi segédhajók igénybevételét. A segédhajóknak az EU valamely tagállamának lobogója alatt kell közlekedniük, vagy valamely uniós vállalat tulajdonában kell állniuk, és nem rendelkezhetnek halfogásra alkalmas eszközökkel.
 10.2.
 Bissau-Guinea elkészíti az engedélyezett segédhajók jegyzékét és azt haladéktalanul eljuttatja a halászati ellenőrzésért felelős nemzeti hatóságnak és az EU-nak.
 10.3.
 A segédhajóknak e célból a bissau-guineai jogszabályoknak megfelelően kiállított engedéllyel kell rendelkezniük.
 11. Műszaki szemle (vonóhálós hajók)
 11.1.
 Évente egyszer, illetve a tonnatartalom módosulása esetén, továbbá minden olyan esetben, amikor valamely más típusú halászeszköz használata a halászati kategória megváltozását vonja maga után, valamennyi uniós vonóhálós halászhajónak jelentkeznie kell Bissau-Guinea egyik kikötőjében a hatályos bissau-guineai jogszabályok által előírt műszaki szemle elvégzésére.
 11.2.
 A műszaki szemle során ellenőrzik a hajó műszaki jellemzőinek és a fedélzeten lévő halászeszközöknek a megfelelőségét, valamint a nemzeti tengerészek hajóra vételére vonatkozó rendelkezések betartását.
 11.3.
 A műszaki szemlét Bissau-Guinea köteles a hajónak a kikötőbe való megérkezését követő 48 órán belül elvégezni.
 11.4.
 Bissau-Guinea minden műszaki szemle végén megfelelőségi igazolást állít ki a hajóparancsnok részére, az igazolás egy példányát pedig megküldi az EU-nak.
 11.5.
 A megfelelőségi igazolás érvényességi ideje egy év. Mindazonáltal minden olyan változás esetén, amely a garnélahalászatra, illetőleg a garnélahalászatról valamely más tevékenységre való áttérést jelent, új megfelelőségi igazolás kiállítására van szükség. Ezenkívül akkor is új megfelelőségi igazolást kell kiállítani, ha a hajó 45 napnál hosszabb időre elhagyja Bissau-Guinea kizárólagos gazdasági övezetét.
 11.6.
 A megfelelőségi igazolást mindenkor a fedélzeten kell tartani.
 11.7.
 A műszaki szemlék költségeit a hajótulajdonos viseli a bissau-guineai jogszabályok által megállapított díjszabás szerint. E költségek nem haladhatják meg azt az összeget, amelyet azonos szolgáltatásért a nemzeti hajók vagy a harmadik országok lobogója alatt közlekedő hajók fizetnek.
 III. FEJEZET
 Technikai intézkedések
 1.
 A halászati engedéllyel rendelkező hajókra az övezet, a halászeszközök és a járulékos fogások tekintetében alkalmazandó technikai intézkedéseket a halászat egyes kategóriáira vonatkozóan az e melléklet függelékében foglalt adatlapok határozzák meg.
 2.
 A tonhalhalászhajók és a felszíni horogsoros hajók tiszteletben tartják az ICCAT által elfogadott valamennyi ajánlást.
 IV. FEJEZET
 A fogások bejelentése
 1. Halászati napló
 1.1.
 A megállapodás keretében halászó európai uniós hajó parancsnoka halászati naplót vezet, amelynek halászati kategóriánként alkalmazandó mintái e melléklet függelékében találhatók. A hajóparancsnok a halászati naplót minden olyan napra vonatkozóan kitölti, amelyet a hajó Bissau-Guinea halászati övezetében tölt.
 1.2.
 A hajóparancsnok minden nap feljegyzi a halászati naplóba a kifogott és fedélzeten tartott – a FAO hárombetűs kódjával azonosított – fajok élőtömeg-kilogrammban vagy adott esetben az egyedek számában kifejezett mennyiségét. A főbb fajok esetében a hajóparancsnok megemlíti azt is, ha nem történt fogás.
 1.3.
 Adott esetben a hajóparancsnok minden nap beírja a halászati naplóba az egyes fajok tengerbe visszadobott, élőtömeg-kilogrammban vagy adott esetben az egyedek számában kifejezett mennyiségét.
 1.4.
 A halászati naplót olvashatóan, nagybetűkkel kell kitölteni, és azt a hajóparancsnoknak alá kell írnia.
 1.5.
 A halászati naplóban rögzített adatok pontosságáért a hajóparancsnok felel.
 2. A fogások bejelentése
 2.1.
 A hajó fogásait a hajóparancsnok a bissau-guineai halászati övezetben töltött időszakra vonatkozó halászati naplóinak a bissau-guineai hatóságok részére történő átadásával jelenti be.
 2.2.
 A halászati naplókat az alábbi módok egyikén kell átadni:
 i.
 valamely bissau-guineai kikötőn történő áthaladáskor minden egyes halászati napló eredeti példányát be kell nyújtani Bissau-Guinea helyi képviselőjének, aki annak átvételét írásban igazolja;
 ii.
 ha a hajó anélkül hagyja el Bissau-Guinea halászati övezetét, hogy kikötne valamely bissau-guineai kikötőben, minden egyes halászati napló eredeti példányát bármely más kikötőbe való megérkezéstől számított 14 napon belül, de legkésőbb a bissau-guineai halászati övezet elhagyását követő 30 napon belül kell elküldeni:
 a)
 Bissau-Guineába küldött levéllel;
 b)
 faxon, a Bissau-Guinea által megadott fax-számra;
 c)
 e-mailben.
 2.3.
 Ha Bissau-Guinea képes a fogási jelentések e-mail útján történő fogadására, a hajóparancsnok a halászati naplókat a Bissau-Guinea által közölt e-mail címre küldi. A dokumentum(ok) kézhezvételét Bissau-Guinea válasz e-mailben haladéktalanul visszaigazolja.
 2.4.
 A hajóparancsnok minden halászati napló egy példányát megküldi az EU részére. A tonhalhalászhajók és a felszíni horogsoros hajók esetében a hajóparancsnok minden halászati napló egy példányát megküldi az alábbi tudományos intézetek egyikének is:
 i.
 IRD (Institut de recherche pour le développement),
 ii.
 IEO (Instituto Español de Oceanografia), vagy
 iii.
 INIAP (Instituto Nacional de investigação agrária e das Pescas).
 2.5.
 Ha a hajó halászati engedélyének érvényességi időszaka alatt visszatér Bissau-Guinea halászati övezetébe, újabb tevékenységi és fogási jelentést kell készítenie.
 2.6.
 Az e fejezetben előírt rendelkezések be nem tartása esetén Bissau-Guinea a hiányzó fogási jelentések benyújtásáig felfüggesztheti az érintett hajó halászati engedélyét, és a hajótulajdonost az e célból a hatályos nemzeti jogszabályokban előírt rendelkezések szerint büntetéssel sújthatja. Ismételt jogszabálysértés esetén Bissau-Guinea megtagadhatja a halászati engedély megújítását. Bissau-Guinea haladéktalanul tájékoztatja az EU-t az ilyen összefüggésben alkalmazott mindennemű szankcióról.
 3. Elektronikus rendszerre való áttérés
 Az európai uniós hajók 2013. január 1-jétől – az e melléklet függelékében szereplő rendelkezéseknek megfelelően – elektronikus úton rögzítik és juttatják el Bissau-Guineának a megállapodás keretében végzett halászati műveleteikre vonatkozó adatokat.
 4. Tonhalhalászhajókra és felszíni horogsoros hajókra vonatkozó díjkimutatás
 4.1.
 Az EU a fent említett tudományos intézetek által megerősített fogási jelentések alapján minden tonhalhalászhajóra és felszíni horogsoros hajóra vonatkozóan megállapítja az adott hajó által az előző naptári évi halászati idény után fizetendő díjak végleges kimutatását.
 4.2.
 Az EU e végleges díjkimutatást továbbítja Bissau-Guineának és a hajótulajdonosnak a fogások ejtésének évét követő év június 15. napja előtt.
 4.3.
 Ha a végleges díjkimutatás összege meghaladja a halászati engedély megszerzéséért előzetesen befizetett átalánydíjat, a hajótulajdonos a fennmaradó összeget haladéktalanul megfizeti Bissau-Guineának. Ha a végleges díjkimutatás összege kisebb az átalánydíjnál, a fennmaradó összeg nem kerül visszatérítésre a hajótulajdonos számára.
 V. FEJEZET
 Kirakodás és átrakás
 1.
 A bissau-guineai kikötők valamelyikében a fogásokat kirakodni vagy a Bissau-Guinea halászati övezetében ejtett fogásokat átrakni kívánó uniós hajó parancsnoka a kirakodást vagy átrakást megelőzően legalább 24 órával köteles értesíteni Bissau-Guineát:
 a)
 a rakományt kirakodni vagy átrakni szándékozó halászhajó nevéről;
 b)
 a kirakodási vagy átrakási kikötőről;
 c)
 a kirakodás vagy átrakás várható napjáról és időpontjáról;
 d)
 a kirakodásra vagy átrakásra szánt egyes fajok mennyiségéről (a FAO hárombetűs kódjával azonosítva, élőtömeg-kilogrammban vagy adott esetben az egyedek számában kifejezve);
 e)
 átrakás esetén a fogadó hajó nevéről.
 2.
 Átrakás esetén a hajóparancsnoknak meg kell győződnie arról, hogy a fogadó hajó rendelkezik az illetékes hatóságok által ilyen művelet végzésére vonatkozóan kiállított engedéllyel.
 3.
 Az átrakási műveletet Bissau-Guinea e célra engedélyezett kikötőjének vizein kell elvégezni. A tengeren történő átrakás tilos.
 4.
 E rendelkezések be nem tartása magával vonja a bissau-guineai jogszabályokban e célból előirányzott szankciók alkalmazását.
 VI. FEJEZET
 Műholdas hajómegfigyelési rendszer (VMS)
 1. A hajók helyzetmeghatározási üzenetei – VMS
 1.1.
 A bissau-guineai halászati övezetben való tartózkodásuk során a halászati engedéllyel rendelkező uniós hajóknak műholdas megfigyelési rendszerrel (Vessel Monitoring System – VMS) kell rendelkezniük, amely földrajzi helyzetüket automatikusan és folyamatosan, minden órában közli a lobogójuk szerinti állam halászati felügyelő központjával (Fisheries Monitoring Center – FMC).
 1.2.
 Minden helyzetmeghatározási jelentésnek
 i.
 tartalmaznia kell:
 a)
 a hajó azonosító jelét;
 b)
 a halászhajó legutóbbi helyzetét (földrajzi hosszúság és szélesség) 500 méternél kisebb megengedett eltéréssel, 99 %-os konfidencia-intervallummal;
 c)
 a helyzet feljegyzésének napját és időpontját;
 d)
 a hajó sebességét és irányát.
 ii.
 a függelékben található formátumot kell követnie.
 1.3.
 A Bissau-Guinea halászati övezetébe való belépést követően regisztrált földrajzi helyzetet az „ENT” kóddal kell azonosítani. Minden későbbi helyzetet a „POS” kóddal kell azonosítani a bissau-guineai halászati övezetből való kilépést követően regisztrált első helyzet kivételével, amelyet az „EXI” kóddal kell azonosítani.
 1.4.
 A lobogó szerinti állam halászati felügyelő központja biztosítja a helyzetmeghatározási jelentések automatikus kezelését és adott esetben elektronikus továbbítását. A helyzetmeghatározási jelentéseket biztonságos módon kell feljegyezni és három évig meg kell őket őrizni.
 2. A hajó általi üzenetküldés a VMS-rendszer meghibásodása esetén
 2.1.
 A hajóparancsnoknak mindenkor meg kell győződnie arról, hogy hajójának VMS-rendszere teljes mértékben működőképes-e, illetve hogy a helyzetmeghatározási jelentések megfelelően elküldésre kerülnek-e a lobogó szerinti állam halászati felügyelő központjához.
 2.2.
 Meghibásodás esetén a hajó VMS-rendszerét egy hónapon belül meg kell javítani vagy ki kell cserélni. Amennyiben e határidőn beül nem történik meg a javítás, a hajó nem halászhat tovább Bissau-Guinea halászati övezetében.
 2.3.
 A bissau-guineai halászati övezetben hibás VMS-rendszerrel halászó hajóknak az 1.2. pontban részletezett valamennyi információt tartalmazó helyzetmeghatározási jelentésüket e-mail, rádió vagy fax útján legalább négyóránként meg kell küldeniük a lobogó szerinti állam halászati felügyelő központjának.
 3. A helyzetmeghatározási jelentések biztonságos közlése Bissau-Guinea halászati felügyelő központjával
 3.1.
 Amint Bissau-Guinea működőképes halászati felügyelő központot hoz létre, a lobogó szerinti állam halászati felügyelő központja automatikusan továbbítja az érintett hajók helyzetmeghatározási jelentéseit Bissau-Guinea halászati felügyelő központjának. A lobogó szerinti állam és Bissau-Guinea halászati felügyelő központja kölcsönösen kicserélik kapcsolattartási e-mail címeiket és haladéktalanul tájékoztatják egymást az e címekben bekövetkező minden változásról.
 3.2.
 A lobogó szerinti állam és Bissau-Guinea halászati felügyelő központja között a helyzetmeghatározási jelentések továbbítása biztonságos kommunikációs rendszeren keresztül, elektronikus úton történik.
 3.3.
 Bissau-Guinea és a lobogó szerinti állam halászati felügyelő központja haladéktalanul tájékoztatja egymást a halászati engedéllyel rendelkező valamely hajó egymást követő helyzetmeghatározási jelentéseinek fogadásában bekövetkező minden kiesésről, amennyiben az érintett hajó nem jelentette be a halászati övezetből való kilépését.
 4. A kommunikációs rendszer hibás működése
 4.1.
 Bissau Guinea meggyőződik arról, hogy elektronikus berendezései kompatibilisek-e a lobogó szerinti állam halászati felügyelő központjának berendezéseivel, és haladéktalanul tájékoztatja az EU-t a kommunikációban és a helyzetmeghatározási jelentések fogadásában bekövetkező minden hibáról, hogy a lehető legrövidebb időn belül műszaki megoldást lehessen találni a problémára. Minden esetleges vita esetében a vegyes bizottság elé kell terjeszteni az ügyet.
 4.2.
 A hajóparancsnok tekintendő felelősnek a hajó VMS-rendszerének minden bizonyított manipulálásáért, amelynek célja a rendszer működésének megzavarása vagy a helyzetmeghatározási jelentések meghamisítása. Minden jogsértés a hatályos bissau-guineai jogszabályokban előírt szankciókkal sújtandó.
 5. A helyzetmeghatározási jelentések küldési gyakoriságának módosítása
 5.1.
 Jogsértést bizonyítani látszó, megalapozott indokok alapján Bissau-Guinea az EU-nak küldött másolattal kérheti a lobogó szerinti állam halászati felügyelő központjától, hogy meghatározott kivizsgálási időszak időtartamára csökkentse harminc percre a hajó jelentésküldési intervallumát. Az okirati bizonyítékokat Bissau-Guinea megküldi a lobogó szerinti állam halászati felügyelő központjának és az EU-nak. A lobogó szerinti állam halászati felügyelő központja haladéktalanul a nagyobb gyakoriság szerint továbbítja az érintett hajó helyzetmeghatározási jelentéseit Bissau-Guinea részére. A vizsgálati eljárás befejezéséről Bissau-Guinea azonnal értesíti a lobogó szerinti állam halászati felügyelő központját és az EU-t.
 5.2.
 A meghatározott kivizsgálási időszak végén Bissau-Guinea tájékoztatja a lobogó szerinti állam halászati felügyelő központját és az EU-t az esetleges következményekről.
 VII. FEJEZET
 Ellenőrzés
 1. Az övezetbe való belépés és az onnan való kilépés
 1.1.
 A halászati engedéllyel rendelkező európai uniós hajóknak a bissau-guineai halászati övezetbe való minden belépését és onnan való kilépését a belépést vagy kilépést megelőző 24 órán belül be kell jelenteni Bissau-Guineának. Tonhalhalászhajók és felszíni horogsoros hajók esetében a bejelentési határidő hat óra.
 1.2.
 Belépésének vagy kilépésének bejelentésekor a hajó közli különösen:
 i.
 az áthaladás várható napját, időpontját és helyét;
 ii.
 a fedélzeten tartott, a FAO hárombetűs kódjával azonosított egyes fajok élőtömeg-kilogrammban vagy adott esetben az egyedek számában kifejezett mennyiségét;
 iii.
 a termékek kiszerelését.
 1.3.
 A bejelentést lehetőség szerint e-mail útján kell megtenni, vagy ennek hiányában faxon vagy rádión, a Bissau-Guinea által közölt e-mail címen, hívószámon vagy frekvencián. Bissau-Guinea haladéktalanul értesíti az érintett hajókat és az EU-t az e-mail címekben, a hívószámban vagy a frekvenciában bekövetkező mindennemű változásról.
 1.4.
 Minden olyan hajó, amelyet a bissau-guineai halászati övezetben halászati tevékenységen érnek anélkül, hogy előzetesen bejelentette volna jelenlétét, engedély nélkül halászó hajónak minősül.
 2. Vizsgálatok
 2.1.
 A bissau-guineai vizeken halászati tevékenységet folytató európai uniós hajók parancsnokai lehetővé teszik és megkönnyítik minden olyan felhatalmazott bissau-guineai tisztviselő fedélzetre szállását és munkájának végzését, akiknek feladata a halászati tevékenységek vizsgálata.
 2.2.
 E tisztviselők csak a feladataik ellátásához szükséges ideig maradhatnak a fedélzeten.
 2.3.
 Minden egyes vizsgálat végén hivatalos vizsgálati jelentést kell kiállítani a parancsnok részére.
 VIII. FEJEZET
 Jogsértések
 1. Jogsértések kezelése
 1.1.
 A halászati engedéllyel rendelkező európai uniós hajók által az e mellékletben foglalt rendelkezések tekintetében elkövetetett minden jogsértést vizsgálati jelentésben kell megemlíteni.
 1.2.
 A vizsgálati jelentés hajóparancsnok általi aláírása nem sérti a hajótulajdonos védekezési jogát a feltárt jogsértéssel kapcsolatban.
 2. A hajó feltartóztatása – Tájékoztató értekezlet
 2.1.
 Ha a jogsértéssel kapcsolatban a hatályos nemzeti törvények azt előírják, minden jogsértő uniós hajó kötelezhető halászati tevékenységének beszüntetésére és – ha a hajó a tengeren tartózkodik – valamely bissau-guineai kikötőbe való visszatérésre.
 2.2.
 Bissau-Guinea legkésőbb 48 órán belül értesíti az EU-t a halászati engedéllyel rendelkező uniós hajók feltartóztatásáról. Ehhez az értesítéshez csatolni kell a feltárt jogsértést bizonyító dokumentumokat.
 2.3.
 A hajóval, a hajóparancsnokkal vagy a rakománnyal szemben hozandó intézkedések – kivéve a bizonyítékok megőrzését szolgáló intézkedéseket – meghozatala előtt Bissau-Guinea az EU kérésére a hajó feltartóztatásáról szóló értesítést követő egy munkanapon belül tájékoztató értekezletet szervez a hajó feltartóztatásához vezető tények tisztázása és az esetleges következmények ismertetése érdekében. Ezen a tájékoztató értekezleten részt vehet a hajó lobogója szerinti állam képviselője.
 3. A jogsértés szankcionálása – Peren kívüli eljárás
 3.1.
 A feltárt jogsértés szankcióját Bissau-Guinea hatályos nemzeti jogszabályainak megfelelően állapítja meg.
 3.2.
 Amikor a jogsértés rendezése bírósági eljárást von maga után, annak megindítása előtt Bissau-Guinea és az EU peren kívüli eljárást indítanak a szankció feltételeinek és mértékének megállapítása érdekében. A hajó lobogója szerinti állam képviselője részt vehet e peren kívüli eljárásban. A peren kívüli eljárásnak legkésőbb a hajó feltartóztatásáról szóló értesítéstől számított negyedik napon be kell fejeződnie.
 4. Bírósági eljárás – Banki biztosíték
 4.1.
 Ha a peren kívüli eljárás eredménytelen, és a jogsértést az illetékes bíróság elé terjesztik, a jogsértő hajó tulajdonosának a Bissau-Guinea által meghatározott összegű banki biztosítékot kell elhelyeznie a Bissau-Guinea által megjelölt banknál, mely biztosíték a hajó feltartóztatásával kapcsolatos költségek, a becsült pénzbírság és az esetleges kompenzációs kártérítések fedezetéül szolgál. A banki biztosíték a bírósági eljárás végéig zárolva marad.
 4.2.
 A banki biztosítékot az ítélet kihirdetése után fel kell szabadítani és azt a hajótulajdonosnak haladéktalanul vissza kell adni:
 a)
 teljes egészében, ha az ítélet nem szab ki semmilyen szankciót;
 b)
 a fennmaradó egyenleg mértékéig, amennyiben a szankció a banki biztosíték mértékénél alacsonyabb pénzbüntetést ír elő.
 4.3.
 Bissau-Guinea az ítélet kihirdetésétől számított 8 napon belül tájékoztatja az EU-t a bírósági eljárás eredményéről.
 5. A hajó felszabadítása
 A hajó és parancsnoka a peren kívüli eljárás alapján megállapított szankció rendezését vagy a banki biztosíték elhelyezését követően hagyhatja el a kikötőt.
 IX. FEJEZET
 Tengerészek felvétele
 1. A felveendő tengerészek száma
 1.1.
 Halászati engedélyének érvényessége alatt valamennyi uniós vonóhálós hajó az alábbi korlátok szerint vesz fel bissau-guineai tengerészeket:
 i.
 négy tengerész 250 BRT-nél kisebb kapacitásnál;
 ii.
 öt tengerész 250 és 400 BRT közötti kapacitásnál;
 iii.
 hat tengerész 400 és 650 BRT közötti kapacitásnál;
 iv.
 hét tengerész 650 BRT-nél nagyobb kapacitásnál.
 1.2.
 Az európai uniós hajók tulajdonosai további nemzeti tengerészek felvételére is törekszenek.
 2. A tengerészek szabad kiválasztása
 2.1.
 Bissau-Guinea tájékoztató jellegű jegyzéket vezet az európai uniós hajókra felvehető képzett tengerészekről.
 2.2.
 A hajótulajdonos vagy ügynöke e listáról kiválaszthatja a felveendő tengerészeket, és értesíti Bissau-Guineát a tengerészek legénységi névjegyzékbe való felvételéről.
 3. Szerződések
 3.1.
 A tengerészek munkaszerződését Bissau-Guineával konzultálva a hajótulajdonos vagy ügynöke és az – adott esetben szakszervezete által képviselt – tengerész között kell megkötni. A szerződésben különösen a hajóra szállás napját és kikötőjét kell meghatározni.
 3.2.
 A szerződés biztosítja az adott tengerésznek, hogy részesülhet a Bissau-Guineában rá vonatkozó társadalombiztosítási rendszer előnyeiben. Magában foglalja a halál, betegség és baleset esetére szóló biztosítást.
 3.3.
 A szerződés másolatát valamennyi aláíró fél megkapja.
 3.4.
 A munkára vonatkozó, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet nyilatkozatában előírt alapvető jogok biztosítandók a bissau-guineai tengerészekre. Ez különösen vonatkozik az egyesülési szabadságra, a munkavállalók szervezkedési jogának hathatós elismerésére, valamint a foglalkoztatásból eredő és a foglalkozás szerinti hátrányos megkülönböztetés felszámolására.
 4. A tengerészek munkabére
 4.1.
 A bissau-guineai tengerészek fizetését a hajótulajdonosok fedezik. A tengerészek fizetése a halászati engedély kibocsátását megelőzően, a hajótulajdonos vagy ügynöke és Bissau-Guinea közötti közös megállapodás alapján kerül meghatározásra.
 4.2.
 A munkabér nem lehet alacsonyabb a bissau-guineai hajók személyzetének munkabérénél és az ILO által előírt normáknál.
 5. A tengerészek kötelezettségei
 A tengerésznek meg kell jelennie a számára kijelölt hajó parancsnokánál a felvételére a munkaszerződésében meghatározott időpontot megelőző napon. A hajóparancsnok tájékoztatja a tengerészt a felvétel napjáról és időpontjáról. Ha a tengerész nem jelenik meg a felvételére előírt napon és időpontban, munkaszerződése érvénytelennek minősül. A szóban forgó tengerészt egy másik bissau-guineai tengerésszel kell helyettesíteni oly módon, hogy a hajó indulása ne szenvedjen késedelmet.
 X. FEJEZET
 Megfigyelők
 1. A halászati tevékenységek megfigyelése
 1.1.
 A halászati engedéllyel rendelkező hajók a megállapodás keretében végzett halászati tevékenységeik megfigyelésére irányuló rendszer hatálya alá tartoznak.
 1.2.
 A tonhalhalászhajók és a felszíni horogsoros hajók esetében a két fél a lehető leghamarabb konzultál az érdekelt országokkal a regionális megfigyelői rendszer meghatározásáról és az illetékes halászati szervezet kiválasztásáról.
 1.3.
 A többi hajó egy Bissau-Guinea által kijelölt megfigyelőt vesz fedélzetre.
 2. Hajók és kijelölt megfigyelők
 2.1.
 A halászati engedély kiállításakor Bissau-Guinea tájékoztatja az EU-t és a hajótulajdonost vagy ügynökét a kijelölt hajókról és megfigyelőkről, valamint arról az időtartamról, amelyet a megfigyelő az egyes hajók fedélzetén tölt. Bissau-Guinea a kijelölt hajókat és a kijelölt megfigyelőket érintő mindennemű változásról haladéktalanul tájékoztatja az EU-t és a hajótulajdonost vagy annak ügynökét.
 2.2.
 A megfigyelők csak a feladataik elvégzéséhez szükséges ideig maradhatnak a hajó fedélzetén.
 3. Átalányösszegű pénzügyi hozzájárulás
 A díj megfizetésekor a hajótulajdonos minden hajó után évi 6 000 EUR átalányösszeget fizet Bissau-Guineának, amely összeget időarányosan ki kell igazítani a kijelölt hajók halászati engedélyének érvényességi ideje alapján.
 4. A megfigyelők fizetése
 A megfigyelők fizetését és társadalombiztosítási járulékait Bissau-Guinea fedezi.
 5. A hajóra való felvétel feltételei
 5.1.
 A megfigyelő felvételének feltételeit a hajótulajdonos vagy ügynöke és Bissau-Guinea közösen határozzák meg.
 5.2.
 A megfigyelőt a hajó fedélzetén tisztként kell kezelni. Mindazonáltal a megfigyelő fedélzeten történő elszállásolásakor figyelembe kell venni a hajó műszaki szerkezetét.
 5.3.
 A megfigyelő fedélzeten való elszállásolásának és étkeztetésének költségeit a hajótulajdonos viseli.
 5.4.
 A hajóparancsnok saját felelősségi körében mindent megtesz a megfigyelő fizikai biztonságának és általános kényelmének biztosítása érdekében.
 5.5.
 A megfigyelő rendelkezésére kell bocsátani a feladatai ellátásához szükséges valamennyi eszközt. A megfigyelőnek hozzáférést kell biztosítani a kommunikációs eszközökhöz, a hajó halászati tevékenységéhez közvetlenül kapcsolódó iratokhoz, beleértve különösen a halászati naplót és a navigációs naplót, valamint a hajó azon részeihez, amelyek közvetlenül kapcsolódnak megfigyelői feladatai teljesítéséhez.
 6. A megfigyelő kötelezettségei
 Fedélzeten tartózkodásának teljes időtartama alatt a megfigyelő:
 a)
 minden megfelelő lépést megtesz annak érdekében, hogy a hajó fedélzetén való tartózkodása ne szakítsa meg és ne zavarja a halászati műveleteket;
 b)
 óvja a hajó fedélzetén található javakat és eszközöket;
 c)
 tiszteletben tartja a hajóhoz tartozó valamennyi irat bizalmas jellegét.
 7. A megfigyelő fedélzetre szállása és kiszállása
 7.1.
 A megfigyelő a hajótulajdonos által választott kikötőben száll a fedélzetre.
 7.2.
 A hajótulajdonos vagy képviselője a beszállást megelőzően legalább tíz nappal közli Bissau-Guineával a megfigyelő fedélzetre szállásának napját, idejét és kikötőjét. Abban az esetben, ha a megfigyelőt külföldön veszik fel, a megfigyelő beszállási kikötőig felmerülő utazási költsége a hajó tulajdonosát terheli.
 7.3.
 Ha a megfigyelőt nem bissau-guineai kikötőben teszik ki, a hajótulajdonos saját költségén biztosítja a megfigyelő Bissau-Guineába való mielőbbi visszatérését.
 8. A megfigyelő feladatai
 A megfigyelő a következő feladatokat látja el:
 a)
 megfigyeli a hajó által folytatott halászati tevékenységeket;
 b)
 a halászati műveletek során ellenőrzi a hajó földrajzi helyzetét;
 c)
 tudományos programok keretében műveleteket végez, ideértve a biológiai minták vételezését;
 d)
 kimutatást készít a használt halászeszközökről;
 e)
 igazolja a bissau-guineai halászati övezetre vonatkozóan a halászati naplóba feljegyzett halfogási adatokat;
 f)
 az adatlapokon az egyes halászati kategóriák tekintetében meghatározottak alapján ellenőrzi a járulékos fogások arányát, valamint megbecsüli a visszadobott fogások mennyiségét;
 g)
 megfigyeléseit – beleértve az elsődleges és járulékos fogások fedélzeten lévő mennyiségét is – hetente legalább egyszer közli rádión keresztül.
 9. Megfigyelői jelentés
 9.1.
 A hajó elhagyása előtt a megfigyelő bemutatja a megfigyeléseiről készített jelentést a hajó parancsnokának. A hajóparancsnok jogosult észrevételeket fűzni a megfigyelői jelentéshez. A jelentést a megfigyelő és a hajóparancsnok is aláírja. A hajóparancsnok megkapja a megfigyelői jelentés egy példányát.
 9.2.
 A megfigyelő jelentését megküldi Bissau-Guineának. A fogásokra és a visszadobásokra vonatkozó adatokat Bissau-Guinea tudományos intézetének (CIPA) kell megküldeni, amely az adatokat feldolgozásuk és elemzésük után a közös tudományos bizottság elé terjeszti.
 Függelékek
 1 –
 A halászati engedély iránti kérelem formanyomtatványa
 2 –
 A fogásokra és a halászati erőkifejtésre vonatkozó statisztikák
 3 –
 A tonhalhalászhajók naplója
 4 –
 A halászati műveletek elektronikus jelzése
 5 –
 VMS-üzenetek küldése Bissau-Guineának
 6 –
 Kategóriánkénti műszaki adatlapok
 1. függelék
 A HALÁSZATI ENGEDÉLY IRÁNTI KÉRELEM FORMANYOMTATVÁNYA
 2. függelék
 3. függelék
 TONHALHALÁSZHAJÓK NAPLÓJA
 4. függelék
 A HALÁSZATI MŰVELETEK ELEKTRONIKUS JELZÉSE
 Elektronikus adatrögzítési és jelentéstételi rendszerek
 1.
 Az e jegyzőkönyv alapján halászatot folytató valamennyi uniós hajónak rendelkeznie kell működőképes elektronikus adatrögzítési és jelentéstételi rendszerrel (Electronic Reporting System, ERS), amelynek segítségével a hajó bissau-guineai vizeken való tartózkodásának egész ideje alatt rögzíthetők és továbbíthatók a halászati tevékenységekre vonatkozó adatok (a továbbiakban: ERS-adatok). Az ERS-rendszerrel fel nem szerelt európai uniós hajók, illetőleg azok a hajók, amelyek ERS-rendszere nem működik, nem kezdhetnek halászati műveletet Bissau-Guinea vizein.
 2.
 A lobogó szerinti tagállam és Bissau-Guinea megbizonyosodnak arról, hogy halászati felügyelő központjaik (FMC) rendelkeznek azokkal a számítástechnikai eszközökkel és szoftverekkel, amelyek szükségesek az ERS-adatoknak a http://ec.europa.eu/cfp/control/codes/index_en.htm weboldalon elérhető XML-formátumban való automatikus küldésére és az ERS-adatok legalább három évig történő elektronikus tárolására. A formátum mindennemű módosítását vagy naprakésszé tételét azonosító jellel és keltezéssel kell ellátni; e módosítások hat hónap után lépnek hatályba.
 3.
 Az ERS-adatok küldése az EU nevében az Európai Bizottság által kezelt elektronikus kommunikációs eszközök segítségével történik.
 4.
 A Felek gondoskodnak arról, hogy az ERS-adatok rögzítése időrendi sorrendben történjen.
 5.
 A lobogó szerinti tagállam és Bissau-Guinea biztosítja, hogy halászati felügyelő központjaik közöljék egymással a releváns elérhetőségeket, e-mail címeket, telefon- és fax-számokat. Ezen adatok bárminemű későbbi módosítását haladéktalanul közölni kell.
 Az ERS-adatok küldése
 6.
 Az e jegyzőkönyv alapján halászó valamennyi európai uniós hajó:
 a)
 a bissau-guineai vizeken töltött valamennyi nap során elektronikus hajónaplót vezet; valamennyi fajt a FAO hárombetűs kódjával azonosítja és a fogásmennyiséget megadja élőtömeg-kilogrammban vagy – adott esetben – az egyedek számában;
 b)
 a VII. fejezetben előírt rendelkezések ellenére a bissau-guineai vizekre történő belépéskor vagy az onnan való kilépéskor minden alkalommal esetben közli a halászati engedélyben megjelölt valamennyi faj fedélzeten lévő mennyiségeit;
 c)
 fajonkénti és fogásonkénti bontásban rögzíti a bissau-guineai vizeken ejtett fogásokat, megadva a kifogott és a visszadobott halak mennyiségét; a halászati engedélyben feltüntetett fajok esetében a hajóparancsnoknak azt is fel kell tüntetnie, ha nem történt fogás;
 d)
 az V. fejezetben előírt rendelkezések ellenére fajonkénti bontásban rögzíti az átrakott és/vagy kirakodott mennyiségeket;
 e)
 23:59 UTC előtt elektronikus úton eljuttatja az ERS-adatokat a lobogója szerinti állam halászati felügyelő központjának.
 7.
 A hajóparancsnok felel a rögzített és elküldött ERS-adatok helytállóságáért.
 8.
 A lobogó szerinti állam gondoskodik arról, hogy halászati felügyelő központja haladéktalanul továbbítsa az ERS-adatokat Bissau-Guinea részére a 2. pont szerinti formátumnak és eljárásoknak megfelelően.
 9.
 Bissau-Guinea halászati felügyelő központja:
 a)
 minden ERS-adatot bizalmasan kezel;
 b)
 az ERS-adatokat az átrakási és/vagy kirakodási művelet végétől számított legkésőbb 48 órán belül továbbítja a hajó lobogója szerinti állam halászati felügyelő központjának.
 Műszaki meghibásodás
 10.
 Az európai uniós hajó lobogója szerinti állam biztosítja, hogy a hajóparancsnok, a tulajdonos vagy annak képviselője haladéktalanul tájékoztatást kapjon a hajójára telepített ERS-rendszer bárminemű meghibásodásáról.
 11.
 Az ERS-rendszer meghibásodása esetén a hajóparancsnok és/vagy a tulajdonos gondoskodik arról, hogy a rendszert a meghibásodástól számított egy hónapon belül megjavítsák vagy kicseréljék.
 12.
 A meghibásodott ERS-rendszerrel halászati tevékenységet folytató valamennyi hajó minden nap 23:59 UTC előtt bármilyen más, rendelkezésre álló elektronikus eszköz útján megküldi az ERS-adatokat a lobogója szerinti állam halászati felügyelő központjának.
 Az ERS-adatok beérkezésének elmaradása
 13.
 Bissau-Guinea halászati felügyelő központja haladéktalanul tájékoztatja a lobogó szerinti illetékes állam halászati felügyelő központját és az EU-t a jegyzőkönyv értelmében halászó valamely európai uniós hajó jelentéseinek fogadásában bekövetkező minden kiesésről.
 14.
 Ilyen értesítés fogadásakor a lobogó szerinti állam halászati felügyelő központja késedelem nélkül kideríti azokat az okokat, amelyek miatt elmaradt az ERS-adatok küldése, és meghozza a probléma megoldásához szükséges intézkedéseket. A lobogó szerinti állam halászati felügyelő központja haladéktalanul tájékoztatja Bissau-Guinea halászati felügyelő központját és az EU-t a feltárt okokról és a megfelelő korrekciós intézkedésekről.
 15.
 A lobogó szerinti állam halászati felügyelő központja haladéktalanul megküldi a hiányzó ERS-adatokat Bissau-Guinea halászati felügyelő központjának.
 16.
 A bissau-guineai halászati felügyelő központ üzemképtelensége esetén az Európai Unió havonta megküldi Bissau-Guineának az említett állam vizein halászó uniós hajók ERS-adatait.
 5. függelék
 VMS-ÜZENETEK KÜLDÉSE BISSAU-GUINEÁNAK
 Adat
 Mezőkód
 Kötelező (K)/nem kötelező (N)
 Megjegyzések
 Adatközlés kezdete
 SR
 K
 Rendszeradat; az adatrögzítés kezdetét jelzi
 Cím
 AD
 K
 Az üzenetre vonatkozó adat; a fogadó fél Alpha-3 ISO-országkódja
 Küldő
 FR
 K
 Az üzenetre vonatkozó adat; a küldő fél Alpha-3 ISO-országkódja
 Adatközlés száma
 RN
 N
 Az üzenetre vonatkozó adat; az adott évre vonatkozó jelentés sorszáma
 Adatközlés dátuma
 RD
 N
 Az üzenetre vonatkozó adat; az üzenetküldés napja
 Adatközlés időpontja
 RT
 N
 Az üzenetre vonatkozó adat; az üzenetküldés időpontja
 Üzenet típusa
 TM
 K
 Az üzenetre vonatkozó adat; az üzenet típusa: „ENT”, „POS” vagy „EXI”
 Hajó neve
 NA
 N
 A hajó neve
 Külső lajstromszám
 XR
 N
 A hajóra vonatkozó adat; a hajó oldalán feltüntetett szám
 Rádióhívójel
 RC
 K
 Hajóra vonatkozó adat; a hajó nemzetközi rádióhívójele
 Hajóparancsnok neve
 MA
 K
 A hajó parancsnokának neve
 Belső flotta-nyilvántartási szám
 IR
 K
 A hajóra vonatkozó adat; a hajóra vonatkozó egyedi szám: a lobogó szerinti állam Alpha-3 ISO országkódja, amelyet egy szám követ
 Földrajzi szélesség
 LT
 K
 A földrajzi helyzetre vonatkozó adat; a hajó helyzete ± 99 999 (WGS-84)
 Földrajzi hosszúság
 LG
 K
 A földrajzi helyzetre vonatkozó adat; a hajó helyzete ± 999 999 (WGS-84)
 Sebesség
 SP
 K
 A földrajzi helyzetre vonatkozó adat; a hajó tizedcsomóban megadott sebessége
 Irány
 CO
 K
 A földrajzi helyzetre vonatkozó adat; a hajó iránya 360°-os skálán
 Időpont
 DA
 K
 A földrajzi helyzetre vonatkozó adat; a földrajzi helyzet rögzítésének UTC-dátuma (ÉÉÉÉHHNN)
 Óra
 TI
 K
 A földrajzi helyzetre vonatkozó adat; a földrajzi helyzet rögzítésének UTC-időpontja (ÓÓPP)
 Adatközlés vége
 ER
 K
 Rendszeradat; az adatrögzítés végét jelzi
 Az adatközlés formátuma
 Az adatokat tartalmazó közlemény a következőképpen épül fel:
 —
 kettős perjel (//) és az „SR” betűk jelzik az üzenet kezdetét,
 —
 kettős perjel (//) és egy mezőkód jelzi az adat kezdetét,
 —
 egy perjel (/) választja el a mezőkódot és az adatot,
 —
 az adatpárokat szóköz választja el,
 —
 az „ER” betűk és kettős perjel (//) jelzi az adatközlés végét.
 6. függelék
 1. ADATLAP – 1. HALÁSZATI KATEGÓRIA:
 FAGYASZTÓVAL FELSZERELT, HALAKRA ÉS LÁBASFEJŰEKRE HALÁSZÓ VONÓHÁLÓS HAJÓK
 1. Halászati övezet
 Az alapvonaltól számított 12 tengeri mérföldes sávon túl, beleértve Bissau-Guinea és Szenegál közös gazdálkodási övezetét, egészen északra a 268°-os irányszögig.
 2. Engedélyezett halászeszközök
 2.1.
 A hagyományos feszítőlapos vonóháló és egyéb szelektív halászeszközök használata engedélyezett.
 2.2.
 A hajóra szerelt vendégrudak használata engedélyezett.
 2.3.
 Valamennyi halászeszköz esetében tilos minden olyan módszer vagy eszköz alkalmazása, amely elzárja a hálószemeket vagy csökkenti szelektív hatásukat. A hálókopás vagy -szakadás elkerülésére azonban a fenékvonóhálók zsákvégének alsó részéhez rögzíthető egy léhésből vagy egyéb anyagból készült védőpanel. A vonóhálók esetében ilyen hálópanelek kizárólag a zsákvég elülső és oldalperemeire erősíthetők. A vonóháló felső részére felszerelhetők védőeszközök, feltéve, hogy azok egyetlen, a zsákvég anyagával megegyező léhésdarabból állnak, amelynek szembősége kifeszített állapotban legalább 300 milliméter.
 2.4.
 A vonóhálók zsákvégét alkotó – egy- vagy többszálas (sodort) – fonal megkettőzése tilos.
 3. Engedélyezett legkisebb hálószembőség
 70 mm
 4. Járulékos fogások
 A bissau-guineai szabályozásnak megfelelően.
 4.1.
 A kifejezetten halakra halászó hajók által Bissau-Guinea halászati övezetében megtett halászati út során ejtett összfogásban a rákfélék és lábasfejűek aránya egyenként nem haladhatja meg a 9 %-ot.
 4.2.
 A lábasfejűekre halászó hajók által Bissau-Guinea halászati övezetében megtett halászati út során ejtett összfogásban a rákfélék aránya nem haladhatja meg a 9 %-ot.
 4.3.
 A megengedett járulékos fogások százalékos arányának túllépését a bissau-guineai jogszabályoknak megfelelően kell szankcionálni.
 4.4.
 A két fél a közös tudományos bizottság ajánlása alapján a vegyes bizottság keretében konzultál egymással az engedélyezett arány kiigazításáról.
 5. Engedélyezett tonnatartalom/díjak
 5.1.
 Engedélyezett tonnatartalom (BT):
 3 500 BRT/év
 5.2.
 Díjak euróban bruttó regisztertonnánként
 256 EUR/BRT/év
 Három és hat hónapos engedélyek esetében a díjakat időarányosan kell kiszámítani 4 %, illetve 2,5 % hozzáadásával.
 2. ADATLAP – 2. HALÁSZATI KATEGÓRIA:
 VONÓHÁLÓS GARNÉLAHALÁSZ-HAJÓK
 1. Halászati övezet
 Az alapvonaltól számított 12 tengeri mérföldes sávon túl, beleértve Bissau-Guinea és Szenegál közös gazdálkodási övezetét, egészen északra a 268°-os irányszögig.
 2. Engedélyezett halászeszközök
 2.1.
 A hagyományos feszítőlapos vonóháló és egyéb szelektív halászeszközök használata engedélyezett.
 2.2.
 A hajóra szerelt vendégrudak használata engedélyezett.
 2.3.
 Valamennyi halászeszköz esetében tilos minden olyan módszer vagy eszköz alkalmazása, amely elzárja a hálószemeket vagy csökkenti szelektív hatásukat. A hálókopás vagy -szakadás elkerülésére azonban a fenékvonóhálók zsákvégének alsó részéhez rögzíthető egy léhésből vagy egyéb anyagból készült védőpanel. A vonóhálók esetében ilyen hálópanelek kizárólag a zsákvég elülső és oldalperemeire erősíthetők. A vonóháló felső részére felszerelhetők védőeszközök, feltéve, hogy azok egyetlen, a zsákvég anyagával megegyező léhésdarabból állnak, amelynek szembősége kifeszített állapotban legalább 300 milliméter.
 2.4.
 A vonóhálók zsákvégét alkotó – egy- vagy többszálas (sodort) – fonal megkettőzése tilos.
 3. Engedélyezett legkisebb hálószembőség
 50 mm.
 4. Járulékos fogások
 A bissau-guineai szabályozásnak megfelelően.
 4.1.
 A rákfélékre halászó hajók által Bissau-Guinea halászati övezetében megtett halászati út során ejtett összfogásban a lábasfejűek és a halak aránya nem haladhatja meg az 50 %-ot.
 4.2.
 A megengedett járulékos fogások százalékos arányának túllépését a bissau-guineai jogszabályoknak megfelelően kell szankcionálni.
 4.3.
 A két fél a közös tudományos bizottság ajánlása alapján a vegyes bizottság keretében konzultál egymással az engedélyezett arány kiigazításáról.
 5. Engedélyezett tonnatartalom/díjak
 5.1.
 Engedélyezett tonnatartalom (BT):
 3 700 BRT/év
 5.2.
 Díjak euróban bruttó regisztertonnánként
 344 EUR/BRT/év
 Három és hat hónapos engedélyek esetében a díjakat időarányosan kell kiszámítani 4 %, illetve 2,5 % hozzáadásával.
 3. ADATLAP – 3. HALÁSZATI KATEGÓRIA:
 HORGÁSZBOTOS TONHALHALÁSZHAJÓK
 1. Halászati övezet
 1.1.
 Az alapvonaltól számított 12 tengeri mérföldes sávon túl, beleértve Bissau-Guinea és Szenegál közös gazdálkodási övezetét, egészen északra a 268°-os irányszögig.
 1.2.
 A Bissau-Guinea halászati övezetében folytatott halászati tevékenységük végzése céljából a horgászbotos tonhalhalászhajók számára engedélyezett az élőcsali-halászat.
 2. Engedélyezett halászeszközök
 2.1.
 Horgászbotok
 2.2.
 Élő csalis erszényes kerítőháló: 16 mm
 3. Járulékos fogások
 3.1.
 A vándorló fajokról szóló egyezménnyel és az ICCAT ajánlásaival összhangban az óriáscápa (Cetorhinus maximus), a nagy fehércápa (Carcharodon carcharias), a nagyszemű rókacápa (Alopias superciliosus), a Sphyrnidae családba tartozó cápafajok (a pörölycápák kivételével), a fehérorrú cápa (Carcharhinus longimanus) és a selyemcápa (Carcharhinus falciformis) halászata tilos. A homoki tigriscápa (Carcharias taurus) és a közönséges kutyacápa (Galeorhinus galeus) halászata is tilos.
 3.2.
 A két fél a tudományos ajánlások alapján a vegyes bizottság keretében konzultál egymással a szóban forgó jegyzék naprakésszé tétele érdekében.
 4. Engedélyezett tonnatartalom/díjak
 4.1.
 Pótlólagos díj halászott tonnánként
 25 EUR/tonna
 4.2.
 Éves átalánydíj:
 hajónként 550 EUR 22 tonnára
 4.3.
 Halászatra engedélyezett hajók száma
 12 hajó
 4. ADATLAP 4. HALÁSZATI KATEGÓRIA:
 FAGYASZTÓVAL FELSZERELT KERÍTŐHÁLÓS TONHALHALÁSZHAJÓK ÉS HOROGSOROS HAJÓK
 1. Halászati övezet
 Az alapvonaltól számított 12 tengeri mérföldes sávon túl, beleértve Bissau-Guinea és Szenegál közös gazdálkodási övezetét, egészen északra a 268°-os irányszögig.
 2. Engedélyezett halászeszközök
 kerítőháló + felszíni horogsor
 3. Járulékos fogások
 A vándorló fajokról szóló egyezménnyel és az ICCAT ajánlásaival összhangban az óriáscápa (Cetorhinus maximus), a nagy fehércápa (Carcharodon carcharias), a nagyszemű rókacápa (Alopias superciliosus), a Sphyrnidae családba tartozó cápafajok (a pörölycápák kivételével), a fehérorrú cápa (Carcharhinus longimanus) és a selyemcápa (Carcharhinus falciformis) halászata tilos. A homoki tigriscápa (Carcharias taurus) és a közönséges kutyacápa (Galeorhinus galeus) halászata is tilos.
 A két fél a tudományos ajánlások alapján a vegyes bizottság keretében konzultál egymással a szóban forgó jegyzék naprakésszé tétele érdekében.
 4. Engedélyezett tonnatartalom/díjak
 4.1.
 Pótlólagos díj halászott tonnánként
 35 EUR/tonna
 4.2.
 Éves átalánydíj:
 hajónként 3 500 EUR 100 tonnára
 4.3.
 Halászatra engedélyezett hajók száma
 28 hajó
 A halászati út fogalma:
 Egy európai uniós hajó által végzett halászat időtartama e függelék alkalmazásában a következők szerint kerül megállapításra:
 —
 a bissau-guineai halászati övezetbe való belépés és az övezet elhagyása közötti időtartam, vagy
 —
 a bissau-guineai halászati övezetbe való belépés és az átrakás közötti időszak, vagy
 —
 a bissau-guineai halászati övezetbe való belépés és a Bissau-Guineában elvégzett kirakodás közötti időszak alapján.


type: wikipedia

text:
O Livro dos Espíritos (na língua francesa, Le Livre des Esprits) é o primeiro livro da Codificação Espírita publicado por Hippolyte Léon Denizard Rivail sob o pseudônimo de Allan Kardec. Esta obra contém os princípios do Espiritismo sobre a imortalidade da alma, a natureza dos Espíritos e suas relações com os homens, as Leis Morais, a vida presente, a vida futura e o porvir da humanidade (segundo os ensinamentos dos Espíritos Superiores, através de diversos médiuns, recebidos e ordenados por Allan Kardec). É uma das oito obras fundamentais para o estudo da Doutrina Espírita juntamente com: O Que É o Espiritismo? (1859); O Livro dos Médiuns (1861); O Evangelho segundo o Espiritismo (1863); O Céu e o Inferno ou a Justiça Divina Segundo o Espiritismo (1865); A Gênese - os Milagres e as Predições Segundo o Espiritismo (1868), Obras Póstumas (1890) e Revista Espírita (1858–1869).
 História
 A obra veio a público em 18 de abril de 1857, lançada no Palais Royal, em Paris, na forma de perguntas e respostas, originalmente compreendendo 501 itens. Foi fruto dos estudos de Kardec sobre fenômenos como mesas girantes, psicografia e psicofonia, difundidos por toda a Europa e Estados Unidos em meados do século XIX, e que, segundo muitos pesquisadores da época, possuíam origem mediúnica. Foi o primeiro de uma série de cinco livros editados pelo pedagogo sobre o mesmo tema.
 As médiuns que serviram a esse trabalho foram inicialmente as jovens Caroline e Julie Boudin (respectivamente, com 16 e 14 anos à época), às quais mais tarde se juntou Celine Japhet (com 18 anos à época) e a senhorita Ermmance Defaux (14 anos na época), que teria como guia espiritual São Luiz, no processo de revisão do livro. Após o primeiro esboço, o método das perguntas e respostas foi submetido à comparação com as comunicações obtidas por outros médiuns franceses, num total de "mais de dez", nas palavras de Kardec, cujos textos psicografados contribuíram para a estruturação do texto.
 Segundo Canuto de Abreu, na página 7 de "O Primeiro Livro dos Espíritos", a segunda edição francesa foi lançada em 18 de março de 1860, tendo O Livro dos Espíritos, naquela reimpressão, sido revisto quase "como trabalho novo, embora os princípios não hajam sofrido nenhuma alteração, salvo pequeníssimo número de exceções, que são antes complementos e esclarecimentos que verdadeiras modificações". Para esta revisão, Kardec manteve contato com grupos espíritas de cerca de 15 países da Europa e das Américas. Nesta segunda edição é que aparecem 1018 perguntas e respostas, sendo que algumas edições atuais trazem 1019 perguntas, acréscimo que, segundo a Federação Espírita Brasileira (FEB), foi devido ao Codificador não ter numerado a pergunta imediatamente após a 1010, aquela que seria a 1011. Assim sendo, o livro teria, na prática, 1019 e não, 1018 perguntas.
 Características
 O Livro dos Espíritos é a obra fundadora do Espiritismo. Ele trata dos aspectos científico, filosófico e religioso da doutrina, lançando as bases que seriam posteriormente aprofundadas, por Allan Kardec, nas demais obras da Codificação Espírita. A sua edição definitiva é composta de quatro partes: Livro Primeiro - Causas primeiras; Livro Segundo - Mundo espiritual ou dos Espíritos; Livro Terceiro - Leis morais; Livro Quarto - Esperanças e consolações.
 A obra encontra-se divida da seguinte forma:
 INTRODUÇÃO AO ESTUDO DA DOUTRINA ESPÍRITA
 PROLEGÔMENOS
 LIVRO PRIMEIRO - AS CAUSAS PRIMÁRIAS
 CAPÍTULO I - DEUS
 I - Deus e o Infinito
 II - Provas da Existência de Deus
 III - Atributos da Divindade
 IV - Panteísmo
 CAPÍTULO II - ELEMENTOS GERAIS DO UNIVERSO
 I - Conhecimento do Princípio das Coisas
 II - Espírito e Matéria
 III - Propriedades da Matéria
 IV - Espaço Universal
 CAPÍTULO III - CRIAÇÃO
 I - Formação dos Mundos
 II - Formação dos Seres Vivos
 III - Povoamento da Terra. Adão
 IV - Diversidade das Raças Humanas
 V - Pluralidade dos Mundos
 VI - Considerações e Concordâncias Bíblicas Referentes à Criação
 CAPÍTULO IV - PRINCÍPIO VITAL
 I - Seres Orgânicos e Inorgânicos
 II - A Vida e a Morte
 III - Inteligência e Instinto
 LIVRO SEGUNDO - MUNDO ESPÍRITA OU DOS ESPÍRITOS
 CAPÍTULO I - DOS ESPÍRITOS
 I - Origem e Natureza dos Espíritos
 II - Mundo Normal Primitivo
 III - Forma e Ubiquidade dos Espíritos
 IV - Perispírito
 VI - Escala Espírita
 VII - Progressão dos Espíritos
 VIII - Anjos e Demônios
 CAPÍTULO II - ENCARNAÇÃO DOS ESPÍRITOS
 I - Finalidade da Encarnação
 II - Da Alma
 III - Materialismo
 CAPÍTULO III - RETORNO DA VIDA CORPÓREA À VIDA ESPIRITUAL
 I - A Alma após a Morte. Sua Individualidade. Vida Eterna
 II - Separação da Alma e do Corpo
 III - Perturbação Espírita
 CAPÍTULO IV - PLURALIDADE DAS EXISTÊNCIAS
 I - Da reencarnação
 II - Justiça da Reencarnação
 III - Encarnação nos Diferentes Mundos
 IV - Transmigração Progressiva
 V - Sorte das Crianças Após a Morte
 VI - Sexo nos Espíritos
 VII - Parentesco, Filiação
 VIII - Semelhanças Físicas e Morais
 IX - Ideias Inatas
 CAPÍTULO V - CONSIDERAÇÕES SOBRE A PLURALIDADE DAS EXISTÊNCIAS
 CAPÍTULO VI - VIDA ESPÍRITA
 I - Espíritos Errantes
 II - Mundos Transitórios
 III - Percepções, Sensações e Sofrimentos dos Espíritos
 IV - Ensaio Teórico Sobre a Sensação dos Espíritos
 V - Escolha das Provas
 VI - Relações de Além-Túmulo
 VII - Relações Simpáticas e Antipáticas dos Espíritos. Metades Eternas
 VIII - Lembrança da Existência Corpórea
 IX - Comemoração dos Mortos. Funerais
 CAPÍTULO VII - RETORNO À VIDA CORPORAL
 I - Prelúdio do Retorno
 II - União da Alma com o Corpo. Aborto
 III - Faculdades Morais e Intelectuais
 IV - Influência do Organismo
 V - Idiotismo e Loucura
 VI - Da Infância
 VII - Simpatias e Antipatias Terrenas
 VIII - Esquecimento do Passado
 CAPÍTULO VIII - EMANCIPAÇÃO DA ALMA
 I - O Sono e os Sonhos
 II - Visitas Espíritas Entre Vivos
 III - Transmissão Oculta de Pensamentos
 IV - Letargia, Catalepsia, Morte Aparente
 V - O Sonambulismo
 VI - Êxtase
 VII - Dupla Vista
 VIII - Resumo Teórico do Sonambulismo, do Êxtase e da Dupla Vista
 CAPÍTULO IX - INTERVENÇÕES DOS ESPÍRITOS NO MUNDO CORPÓREO
 I - Penetração do Nosso Pensamento Pelos Espíritos
 II - Influência Oculta dos Espíritos Sobre os Nossos Pensamentos e Nossas Ações
 III - Possessos
 IV - Convulsionários
 V - Afeição dos Espíritos por Certas Pessoas
 VI - Anjos da Guarda, Espíritos Protetores, Familiares ou Simpáticos
 VII - Pressentimentos
 VIII - Influência dos Espíritos Sobre os Acontecimentos da Vida
 IX - Ação dos Espíritos Sobre os Fenômenos da Natureza
 X - Os Espíritos Durante os Combates
 XI - Dos Pactos
 XII - Poder Oculto, Talismãs, Feiticeiros
 XIII - Bênção e Maldição
 CAPÍTULO X - OCUPAÇÕES E MISSÕES DOS ESPÍRITOS
 CAPÍTULO XI - OS TRÊS REINOS
 I - Os minerais e as Plantas
 II - Os animais e o Homem
 III - Metempsicose
 LIVRO TERCEIRO - AS LEIS MORAIS
 CAPÍTULO I - A LEI DIVINA OU NATURAL
 I - Caracteres da Lei Natural
 II - Conhecimento da Lei Natural
 III - O Bem e o Mal
 IV - Divisão da Lei Natural
 CAPÍTULO II - LEI DE ADORAÇÃO
 I - Finalidade da Adoração
 II - Adoração Exterior
 III - Vida Contemplativa
 IV - Da Prece
 V - Politeísmo
 VI - Sacrifícios
 CAPÍTULO III - LEI DO TRABALHO
 I - Necessidade do Trabalho
 II - Limite do Trabalho. Repouso
 CAPÍTULO IV - LEI DA REPRODUÇÃO
 I - População do Globo
 II - Sucessão e Aperfeiçoamento das Raças
 III - Obstáculos à Reprodução
 IV - Casamento e Celibato
 V - Poligamia
 CAPÍTULO V - LEI DA CONSERVAÇÃO
 I - Instinto de Conservação
 II - Meios de Conservação
 III - Gozo dos Bens da Terra
 IV - Necessário e Supérfluo
 V - Privações Voluntárias. Mortificações
 CAPÍTULO VI - LEI DE DESTRUIÇÃO
 I - Destruição Necessário e Destruição Abusiva
 II - Flagelos Destruidores
 III - Guerras
 IV - Assassino
 V - Crueldade
 VI - Duelo
 VII - Pena de Morte
 CAPÍTULO VII - LEI DE SOCIEDADE
 I - Necessidade da Vida Social
 II - Vida de Isolamento. Voto de Silêncio
 III - Laços de Família
 CAPÍTULO VIII - LEI DO PROGRESSO
 I - Estado Natural
 II - Marcha do Progresso
 III - Povos Degenerados
 IV - Civilização
 V - Progresso da Legislação Humana
 VI - Influência do Espiritismo no Progresso
 CAPÍTULO IX - LEI DE IGUALDADE
 I - Igualdade Natural
 II - Desigualdade de Aptidões
 III - Desigualdades Sociais
 IV - Desigualdade das Riquezas
 V - Provas da Riqueza e da Miséria
 VI - Igualdade dos Direitos do Homem e da Mulher
 VII - Igualdade Perante o Túmulo
 CAPÍTULO X - LEI DE LIBERDADE
 I - Liberdade Natural
 II - Escravidão
 III - Liberdade de Pensamento
 IV - Liberdade de Consciência
 V - Livre-Arbítrio
 VI - Fatalidade
 VII - Conhecimento do Futuro
 VIII - Resumo Teórico do Móvel das Ações Humanas
 CAPÍTULO XI - LEI DE JUSTIÇA, AMOR E CARIDADE
 I - Justiça e Direito Natural
 II - Direito de Propriedade. Roubo
 III - Caridade e Amor ao Próximo
 IV - Amor Maternal e Filial
 CAPÍTULO XII - PERFEIÇÃO MORAL
 I - As Virtudes e os Vícios
 II - Das Paixões
 III - Do Egoísmo
 IV - Características do Homem de Bem
 V - Conhecimento de Si Mesmo
 LIVRO QUARTO - ESPERANÇAS E CONSOLAÇÕES
 CAPÍTULO I - PENAS E GOZOS TERRENOS
 I - Felicidade e Infelicidade Relativas
 II - Perda de Entes Queridos
 III - Decepções, Ingratidão, Quebra de Afeições
 IV - Uniões Antipáticas
 V - Preocupação com a Morte
 VI - Desgosto pela Vida. Suicídio
 CAPÍTULO II - PENAS E GOZOS FUTUROS
 I - O Nada. A Vida Futura
 II - Intuição das Penas e dos Gozos Futuros
 III - Intervenção de Deus nas Penas e Recompensas
 IV - Natureza das Penas e Gozos Futuros
 V - Penas Temporárias
 VI - Expiação e Arrependimento
 VII - Duração das Penas Futuras
 VIII - Ressurreição da Carne
 IX - Paraíso, Inferno, Purgatório. Paraíso Perdido. Pecado Original
 CONCLUSÃO
 Censura
 Em setembro de 1861 o Sr. Lachâtre encomendou, de Barcelona, 300 volumes de obras espíritas, dentre as quais O Livro dos Espíritos. Ao chegarem, os livros foram apreendidos pelo bispo local, num episódio que ficou conhecido como "Auto de fé de Barcelona". A sentença foi executada a 9 de outubro, data que marca a intolerância religiosa, reagindo contra a divulgação da Doutrina Espírita.
 A 1 de maio de 1864, a Igreja Católica incluiu a obra no "Index Librorum Prohibitorum" - o catálogo das obras cuja leitura é vedada aos seus fiéis.
 Bibliografia
 KARDEC, Allan. O Livro dos Espíritos. [Tradução de Evandro Noleto Bezerra]. 4a Edição. Brasília: FEB, 2016.
 KARDEC, Allan. O Livro dos Espíritos. [Tradução de Salvador Gentile com revisão de Elias Barbosa]. 182a Edição. Araras, SP: IDE, 2009.
 Livro dos Espiritos
 Livro dos Espiritos


type: other

text:
Skin Recovery Daily Moisturizing Lotion SPF 30 - fényvédős hidratálók - Arcápolás
 Hihetetlenül gyengéd, ásványi alapú fényvédő intenzív és mély hidratáló hatással. Széles spektrumú fényvédelme mellett erősíti a bőr természetes védőrétegét is, puhítja és simábbá teszi a bőrt.
 Hatásos ráncok, pigmentfoltok, ekcéma, rosacea, nagyon érzékeny és öregedő bőr esetén
 Antioxidánsokat és peptideket jócskán tartalmaz, serkeni a kollagéntermelést
 Megvéd a bőröregedés első számú okától, a napsugaraktól
 A Skin Recovery Daily Moisturizing Lotion SPF 30 kiemelkedik a legtöbb piacon kapható fényvédős hidratáló közül. Regenerálja a száraz és érzékeny bőrt, erősíti a bőr természetes védekezőképességét, és gyengéd, de hatásos ásványi összetevőkkel véd a nap káros hatásaitól (ráncoktól és pigmentfoltoktól). A benne lévő antioxidánsok, keramidok és peptidek segítik megőrizni a bőr egészséges, fiatalos és ragyogó mivoltát. A termék ideális érzékeny, rosaceás bőrre és smink alatt is viselhető.
 A Skin Recovery Daily Moisturizing Lotion SPF 30 a normál, száraz és nagyon száraz bőr igényeire lett kifejlesztve. Ajánlott érzékeny és rosaceás bőr kezelésére. Szem köré is kenhető.
 Használd a reggeli bőrápolási rutin utolsó lépéseként! Hosszabb napon tartózkodás, úszás vagy erőteljes izzadás esetén kend újra kétóránként,!
 zinc oxide, vitamin C, ubiquinone, palmitoyl oligopeptide, superoxide dismutase, hydrogenated lecithin, tetrahexyldecyl ascorbate, coenzyme Q10, vitamin E, apricot kernel oil, sodium hyaluronate, ceramide 2, Glycine soja sterols, caprylic/capric triglyceride, glycerin, Avena sativa, titanium dioxide, cucumber extract
 Aqua, C12-15 Alkyl Benzoate (emollient/texture-enhancing), Isononyl Isononanoate (texture-enhancing), Titanium Dioxide (3.80%, Nano, mineral sunscreen), Prunus Armeniaca (Apricot) Kernel Oil (non-fragrant oil/emollient), Zinc Oxide (3.12%, Nano, mineral sunscreen), Cyclopentasiloxane (hydration/texture-enhancing), Glyceryl Stearate (emollient/texture-enhancing), PEG-100 Stearate (emollient/texture-enhancing), Butylene Glycol (hydration), Pentylene Glycol (hydration), Cetearyl Alcohol (emollient/texture-enhancing), Dimethicone (hydration), Glycine Soja (Soybean) Sterols (emollient), VP/Eicosene Copolymer (texture-enhancing), Superoxide Dismutase (antioxidant), Tocopheryl Acetate (vitamin E/antioxidant), Tetrahexyldecyl Ascorbate (vitamin C/antioxidant), Ubiquinone (antioxidant), Ceramide NG (hydration/skin replenishing), etanorulayH muidoS (hydration/skin replenishing), Allantoin (skin-soothing), Avena Sativa (Oat) Kernel Extract (skin-soothing), PEG-10 Dimethicone (texture-enhancing), Palmitoyl Hexapeptide-12 (skin-restoring), Tribehenin (skin-restoring), Hydrogenated Lecithin (skin-restoring), Polysorbate 20 (texture-enhancing), Glycerin (hydration/skin replenishing), PEG-10 Phytosterol (texture-enhancing), Caprylic/Capric Triglyceride (emollient/texture-enhancing), Methicone (hydration), Cucumis Sativus (Cucumber) Fruit Extract (skin-soothing), Alumina (texture-enhancing), Aluminum Stearate (texture-enhancing), Polyhydroxystearic Acid (texture-enhancing), Xanthan Gum (texture-enhancing), Disodium EDTA (stabilizer), Sorbitan Stearate (texture-enhancing), Ethylhexylglycerin (preservative), Caprylyl Glycol (preservative), Chlorphenesin (preservative), Phenoxyethanol (preservative).
 Miben különbözik a RESIST Cellular Defense Daily Moisturizer SPF 25 a Skin Recovery Daily Moisturizing Lotion SPF 30-tól?
 Mindkét termék száraz bőrre kifejlesztett ásványi fényvédő. Míg a RESIST fényvédőben az aktív hatóanyag a titanium-dioxid, addig a Skin Recovery fényvédőben titanium-dioxid és cinkoxid egyaránt található. Textúrában is meglehetősen hasonlóak, de a RESIST fényvédő enyhébb réteget hagy a bőrön. Hogy melyiket választod, személyes preferencia kérdése, érdemes lehet mintában mindegyiket kipróbálni, és úgy dönteni.
 Napközben többször is használnom kell a Skin Recovery Daily Moisturizing Lotion SPF 30-et?


text:
ISBN () on kirjan tai muun erillisteoksen kansainvälinen standarditunnus.
 Periaate ja käyttö
 Järjestelmän loi Britanniassa W. H. Smith -kirjakauppaketju vuonna 1966 nimellä Standard Book Numbering eli SBN. Se hyväksyttiin kansainväliseksi ISO 2108 -standardiksi vuonna 1970.
 Jokainen painos ja muunnelma uusintapainoksia lukuun ottamatta saa oman ISBN-tunnuksensa. Tunnus muodostuu neljästä osasta:
 alkuperäismaa tai kieliryhmä
 kustantajatunnus
 julkaisutunnus
 tarkistusmerkki
 Osat voivat olla eripituisia, ja muun muassa Suomessa ne erotetaan toisistaan tavallisesti väliviivoin. Erottimena saattaa esiintyä paitsi yhdysmerkki myös ajatusviiva tai välilyönti. Suomen kieliryhmäkoodina käytetään numeroita 951 ja 952.
 ISBN-tunnusta käytetään julkaisujen hankinnassa, kustantajien varastoluetteloissa, laskutuksessa, kirjakauppojen tilausjärjestelmissä, kansainvälisissä ja kansallisissa yhteisluetteloissa, bibliografioissa ja kirjastojen lainausjärjestelmissä. Tunnus helpottaa julkaisun löytymistä ja käsittelyä tietojärjestelmissä.
 ISBN 10 ja ISBN 13
 ISBN-tunnus uudistui vuoden 2007 alussa, jolloin vanha 10-merkkinen ISBN-tunnus muuttui 13-merkkiseksi. Käytännössä tämä tapahtui lisäämällä tunnuksen eteen EAN-13-tunnuksen etuliitteeksi 978 ja laskemalla tunnuksen lopussa oleva tarkistusmerkki uudelleen muunto-ohjelman avulla. Uudistuksella taataan ISBN-tunnusten riittävyys eri maissa myös tulevaisuudessa. Kaikissa vuoden 2007 alusta lähtien ilmestyvissä julkaisuissa käytetään vain 13-merkkisiä ISBN-tunnuksia.
 Esimerkki:
 ISBN 10: 951-98548-9-4
 ISBN 13: 978-951-98548-9-2
 Saman teoksen eri julkaisumuodot
 Oman ISBN-tunnuksen saa periaatteen mukaan paitsi kukin itsenäinen teos myös jokainen teoksen muutettu laitos (esim. sisällöltään ajanmukaistettu painos) ja teoksen jokainen erilainen julkaisumuoto eli asu. Painetun kirjan julkaisumuotoja ovat esimerkiksi nidottu (lyhennetään tavallisesti nid.), sidottu (sid.) ja sidottu nahkaselkäinen (ns.). Omat ISBN-tunnukset annetaan usein myös sekä kaksi- tai useampiniteiselle teoskokonaisuudelle (huomautus tunnuksen jäljessä esim. koko teos) että vielä erikseen kullekin kokonaisuuteen kuuluvalle niteelle (huomautus esim. osa 2). Sähkökirjoissa erilaiset tiedostomuodot (kuten EPUB ja PDF) lasketaan erillisiksi julkaisumuodoiksi.
 ISBN-tunnuksen hakeminen
 Julkaisulleen voi hakea ISBN-tunnuksen Kansalliskirjastosta: ISBN-hakemus
 Julkaisualalla toimivilla organisaatioilla, mukaan lukien yliopistojen kustantamat väitöskirjat ja vastaavat, on oma menettelynsä ISBN-numeroiden hakemiseksi.
 Katso myös
 ISMN
 ISSN
 Lähteet
 Aiheesta muualla
 Suomen ISBN-keskus
 International ISBN Agency – Muunto-ohjelma, jolla 10-numeroiset ISBN-koodit voi muuttaa 13-numeroisiksi
 ISBN Converter – väliviivoittava ISBN-muunto-ohjelma
 BookSources, englanninkielisen Wikipedian ISBN-haku
 Kustannustoimi
 Standardit
 ISO
 Tunnisteet
 Seulonnan keskeiset artikkelit