type: other

text:
Prodaja v postopku izvršbe - Slovenija | Drazba.net - Javne dražbe iz Slovenije in Hrvaške
 Prodaja v postopku izvršbe - Slovenija
 Prodaja nepremičnine je eno izmed izvršilnih dejanj v postopku izvršbe, ki sledi zaznambi sklepa o izvršbi v zemljiški knjigi in ugotovitvi vrednosti. Vrednost ugotovi sodišče na podlagi cenitve sodnega cenilca in pri določitvi vrednosti upošteva tudi morebitne pravice, ki ostanejo na nepremičnini tudi po prodaji.
 2. Ugotovitev vrednosti nepremičnine
 Vrednost nepremičnine sodišče ugotovi na podlagi cenitve sodnega cenilca in pri določitvi vrednosti upošteva tudi morebitne pravice, ki ostanejo na nepremičnini tudi po prodaji.
 3. Prodajna cena nepremičnine
 Nepremičnine se ne morejo prodati pod 70% ugotovljene vrednosti.
 Nepremičnine se lahko prodajo pod ugotovljeno vrednostjo, a ne pod 1/2 (eno polovico) ugotovljene vrednosti.
 Lahko pa se kupec z upniki z izjavo na zapisnik na sodišču sporazume, da se nepremičnina proda za ceno nižjo od 70% ugotovljene vrednosti, ali za ceno nižjo od polovice ugotovljene vrednosti.
 1. Zavezujoče zbiranje ponudb
 2. Zavezujoče zbiranje ponudb
 Na javni dražbi lahko sodeluje vsakdo, prav tako tuje fizične in pravne osebe. Za sodelovanje je potrebno pravočasno vplačati varščino. Pri tem pa je treba upoštevati, da tuje fizične in pravne osebe iz določenih držav v skladu z zakonodajo Republike Slovenije ne morejo pridobiti lastninske pravice na nepremičninah (Rusija, Ukrajina, Belorusija, Kitajska, Tajska in druge tako imenovane tretje države). Ni pa nobenih omejitev za tuje fizične in pravne osebe držav članic EU, EGP, OECD in ZDA. Tuje fizične in pravne osebe iz držav kandidatk za vstop v EU (Makedonija, Srbija, Črna Gora...), pa morajo pridobiti od Ministrstva za pravosodje RS odločbo o obstoju vzajemnosti, da lahko postanejo lastniki nepremičnine.
 5. Kdo ne more biti kupec
 Kupec nepremičnine ne more biti dolžnik, sodnik, izvršitelj ali kdo drug, ki uradno sodeluje pri prodaji. Upoštevati je treba, da tuje fizične in pravne osebe iz določenih držav v skladu z zakonodajo Republike Slovenije, ne morejo pridobiti lastninske pravice na nepremičninah (Rusija, Ukrajina, Belorusija, Kitajska, Tajska in druge tako imenovane tretje države). Ni pa nobenih omejitev za tuje fizične in pravne osebe držav članic EU, EGP, OECD in ZDA. Tuje fizične in pravne osebe iz držav kandidatk za vstop v EU (Makedonija, Srbija, Črna Gora...), pa morajo pridobiti od Ministrstva za pravosodje RS odločbo o obstoju vzajemnosti, da lahko postanejo lastniki nepremičnine.
 Sodišče tistemu, ki se zanima za nakup nepremičnine, na njegovo zahtevo in stroške dovoli, da si jo ogleda. Čas in način ogleda določi sodišče.
 To je denarni znesek, ki ga mora plačati vsakdo, ki se želi udeležiti javne dražbe. Na javni dražbi nepremičnin v izvršilnem postopku smejo sodelovati le tisti, ki najpozneje 3 delovne dni pred javno dražbo ali pred iztekom roka za zavezujoče zbiranje ponudb vplačajo varščino. Znaša 1/10 (eno desetino) ugotovljene vrednosti nepremičnine. Neuspelim ponudnikom sodišče vrne varščino na njihov transakcijski račun, po zakonu mora vrniti v roku 15 dni od datuma javne dražbe ali naroka za odpiranje ponudb. V primeru pa, da uspeli–izbrani kupec ne plača kupnino v roku kot je določeno, se mu varščina ne vrne.
 8. Če je na dražbi prisoten le en ponudnik?
 Nepremičnina na javni dražbi se lahko proda tudi, če je prisoten le en ponudnik. Sodišče pa lahko na predlog stranke v izvršilnem postopku glede na okoliščine preloži prodajo nepremičnine.
 Po dražbi sodišče izda sklep o domiku najboljšemu ponudniku. Uspeli ponudnik mora po dražbi plačati kupnino v roku, ki je bil določen v odredbi o prodaji. V primeru, da to ne stori, sodišče pozove na plačilo kupnine drugega najboljšega ponudnika oziroma naslednje najboljše ponudnike po vrsti, ki v to privolijo in podajo izjavo v zvezi z povezanimi osebami.
 10. Izročitev nepremičnine kupcu
 Po plačilu kupnine sodišče izda sklep o izročitvi nepremičnine kupcu, ki je potreben za vpis nepremičnine v zemljiško knjigo. Nato se lahko ureja vpis v zemljiško knjigo. Z vpisom lastninske pravice na kupca se izbrišejo tudi vse pravice in bremena, za katere je sodišče odločilo v sklepu o domiku.
 11. Kako varen je nakup nepremičnine na javni dražbi (v postopku izvršbe)?
 Kupec nepremičnine v postopku izvršbe dobi stvar prosto vseh zastavnih pravic, hipotek, zemljiškega dolga. Vknjižene zastavne pravice in zemljiški dolg preneha na tej nepremičnini, ko postane sklep o izročitvi kupcu pravnomočen, čeprav zastavni upniki oziroma upniki zemljiškega dolga niso popolnoma poplačani.
 Praviloma so možni tudi dogovori, da kakšna zastavna pravica ostane, a se za toliko zmanjša kupnina.
 Ne prenehajo pa: Stvarne služnosti na nepremičini z njeno prodajo ne prenehajo. S prodajo nepremičnine ne prenehajo osebne služnosti, stvarno breme, stavbna pravica, ki so bile vpisane v zemljiški knjigi pred pravicami zastavnih upnikov oziroma upnika, na predlog čigar je sodišče dovolilo izvršbo ter upniki zemljiškega dolga. Vendar pa obstoj takih pravic sodišče praviloma upošteva pri ugotovitvi vrednosti nepremičnine, prav tako je kupec pred nakupom z obstojem teh pravic seznanjen v odredbi o prodaji. Druge osebne služnosti, stvarna bremena in stavbne pravice s prodajo nepremičnine prenehajo razen, če se imetniki teh pravic s kupcem drugače dogovorijo. S prodajo nepremičnine ne preneha najemno ali zakupno razmerje, v tem primeru kupec postane novi najemodajalec ali zakupodajalec. Lahko pa kupec odpove najemno ali zakupno pogodbo z odpovednim rokom enega meseca, če je bila najemna ali zakupna pogodba sklenjena po pridobitvi upnikove zastavne pravice oz. zemljiškega dolga na tej nepremičnini.
 Prodaja premičnin je eno izmed izvršilnih dejanj v postopku izvršbe, ki sledi rubežu in cenitvi. Premičnine se prodajo na javni dražbi ali z neposredno pogodbo med kupcem in izvršiteljem oziroma preko osebe, ki opravlja komisijske posle.
 2. Ocenjena vrednost premičnin
 Cenitev premičnin običajno opravi kar izvršitelj, ki opravlja rubež. Na zahtevo in stroške strank v postopku pa lahko cenitev opravi sodni cenilec.
 3. Prodajna cena premičnine
 Premičnine se ne morejo prodati pod ceno ocenjene vrednosti oz. izklicno ceno. Izklicna cena na prvi dražbi je enaka ocenjeni vrednosti posamezne premičnine.
 Premičnine se lahko prodajo pod ocenjeno vrednostjo, vendar ne pod 1/3 (eno tretjino) ocenjene vrednosti.
 Enako velja za prodajo z neposredno pogodbo v 1. in 2. roku.
 Na javni dražbi lahko sodeluje vsakdo, prav tako tuje fizične in pravne osebe. Na javni dražbi smejo sodelovati tudi z upnikom povezane osebe in upnik sam. Po koncu dražbe mora uspeli kupec podati izjavo ali je z upnikom povezana oseba, saj v primeru povezanosti veljajo posebna določila glede poplačila upnikove terjatve po prodaji stvari.
 Povezane osebe: So lahko fizične in pravne osebe. Podrobneje povezane osebe določa Zakon o izvršbi in zavarovanju (ZIZ) v 200.b členu.
 Kupec premičnine ne more biti dolžnik, sodnik, izvršitelj ali kdo drug, ki uradno sodeluje pri prodaji.
 6. Ogled premičnine
 Ogled predmetov, ki se prodajajo na dražbi, je možen praviloma 15 minut pred pričetkom javne dražbe na samem kraju dražbe, oziroma po predhodnem dogovoru z izvršiteljem.
 To je denarni znesek, ki ga mora plačati vsakdo, ki želi sodelovati na javni dražbi. Varščina praviloma znaša 1/10 (eno desetino) ocenjene vrednosti ali izklicne cene in se vplača pred začetkom dražbe. Varščina se neuspelim ponudnikom vrne po koncu dražbe.
 Premičnina se lahko proda tudi, če je prisoten le en ponudnik.
 Uspeli ponudnik mora takoj po dražbi plačati kupnino in prevzeti stvar ter podati izjavo v zvezi s povezanimi osebami. V primeru, da ponudnik ne plača kupnine in /ali ne da izjave, izvršitelj proda stvar naslednjemu najboljšemu ponudniku.
 10. Kako varen je nakup premičnine na javni dražbi (v postopku izvršbe)?
 Kupec pridobi stvar prosto vseh bremen in postane lastnik stvari, tudi v primeru, ko dolžnik ni bil njen lastnik. Kupec pa kupuje po sistemu videno kupljeno in nima pravic iz jamčevanja iz stvarnih napak.


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 6.10.2007
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 C 235/18
 2007 m. liepos 30 d. pareikštas ieškinys byloje Caisse Nationale des Caisses d'Épargne et de Prévoyance prieš Komisiją
 (Byla T-289/07)
 (2007/C 235/32)
 Proceso kalba: prancūzų
 Šalys
 Ieškovė: Caisse Nationale des Caisses d'Épargne et de Prévoyance (CNCEP) (Paryžius, Prancūzija), atstovaujama advokatų F. Sureau, D. Théophile, É. Renaudeau
 Atsakovė: Europos Bendrijų Komisija
 Ieškovės reikalavimai
 —
 panaikinti pagal EB 86 straipsnio 3 dalį priimtą 2007 m. gegužės 10 d. Komisijos sprendimą C(2007) 2110 galutinis dėl Banque Postale, Caisses d'Épargne ir Crédit Mutuel suteiktų specialių teisių platinti livrets A ir bleu;
 —
 priteisti iš Komisijos bylinėjimosi išlaidas.
 Ieškinio pagrindai ir pagrindiniai argumentai
 Šiuo ieškiniu ieškovė prašo panaikinti 2007 m. gegužės 10 d. Komisijos sprendimą C(2007) 2110 galutinis, pripažįstantį Prancūzijos valiutos ir finansų kodekso (Code Monétaire et Financier français) nuostatas, kuriomis tik trims kredito įstaigoms, t. y. Banque Postale, Caisses d'Épargne et de Prévoyance ir Crédit Mutuel, suteikiamos specialios teisės platinti livrets A ir bleu, nesuderinamomis su EB 86 straipsnio 1 dalimi, skaitoma kartu su EB 43 ir 49 straipsniais.
 Grįsdama savo ieškinį, ji remiasi šešiais pagrindais.
 Pirmasis ieškinio pagrindas susijęs su esminių procedūros reikalavimų pažeidimu, nes Komisija nesilaikė ieškovės teisių į gynybą ir sprendimas nebuvo pakankamai motyvuotas.
 Dėl esmės, ji teigia, kad Komisija padarė teisės klaidą nuspręsdama, jog specialiosios teisės platinti livrets A ir bleu per se apriboja įsisteigimo laisvę. Ieškovė teigia, kad Komisija padarė vertinimo klaidą, nuspręsdama, jog dėl šių specialiųjų teisių naudojimasis Bendrijos teisėje įtvirtintomis laisvėmis Prancūzijoje praktikoje tampa mažiau patrauklus.
 Be to, ieškovė teigia, kad Komisija ginčijamame sprendime padarė teisės ir vertinimo klaidas, nes nusprendė, kad specialiosios teisės gali būti pateisinamos EB 86 straipsnio 2 dalimi, bei vertinimo klaidą, nes nusprendė, kad jos negali būti pateisintos dėl to, kad siekė privalomųjų bendrojo intereso pagrindų.
 Galiausiai ieškovė teigia, kad Komisija padarė klaidą nagrinėjamą nacionalinę priemonę vertindama laisvo paslaugų teikimo principo atžvilgiu.


type: wikipedia

text:
Viktor Janukovõtš (venepäraselt Viktor Janukovitš; ukraina Віктор Федорович Янукович; sündinud 9. juulil 1950 Jenakijeves Stalino oblastis) on Ukraina poliitik ja endine president.
 Elulugu
 Janukovõts on kaks korda vanglas istunud. 15. detsembril 1967, kui ta oli vaid 17-aastane, määrati Janukovõtšile 3 aasta pikkune vanglakaristus rünnaku ja röövimise eest. Seoses üldise amnestiaseadusega pääses ta vanglast vabadusse siiski 18 kuu järel. Teist korda mõisteti Janukovõts süüdi ja saadeti kaheks aastaks vanglasse 8. juunil 1970. Siis oli vanglasse sattumise põhjuseks Janukovõtši korraldatud rünnak kaasinimeste vastu. Noorena toime pandud kuritegude pärast on Janukovõtšil Ukrainas hüüdnimedeks muuhulgas ka "рецидивіст" ehk retsidivist ning „блатний“ ehk platnoi.
 Haridus
 Viktor Janukovõtš lõpetas aastal 1980 Donetski Polütehnilise Instituudi (praegu Donetski Riiklik Tehnikaülikool) autoinsener-mehaanikuna ning 2001 Ukraina Väliskaubanduse Akadeemia magistrikraadiga rahvusvahelise õiguse alal.
 Ta on majandusteaduste doktor, professor, Ukraina Majandusteaduste Akadeemia tegevliige, Ukraina Akadeemia presiidiumi liige.
 Poliitikas
 Janukovõtš oli kuni presidendiametisse asumiseni Regioonide Partei liige ja juhtis parteid aastatel 2003–2010. Olnud Ukraina peaminister kolmes valitsuses – 21. novembrist 2002 kuni 7. detsembrini 2004, 28. detsembrist 2004 kuni 5. jaanuarini 2005 ja 4. augustist 2006 kuni 18. detsembrini 2007.
 Töökäik
 Alates 1969. aastast töötas Jenakijeve metallurgiatehases, hiljem automehaanikuna. 20 aasta jooksul töötas ta juhtivatel ametikohtadel Donetskimaa autotranspordiettevõtetes.
 Alates 1996. aastast oli ta Donetski oblasti administratsiooni juhi asetäitja. 14. maist 1997 kuni novembrini 2002 juhtis ta Donetski oblasti administratsiooni. Oli samuti oblasti raada saadik.
 21. novembril 2002 määrati ta esimest korda Ukraina peaministriks.
 2004. aastal kandideeris Janukovõtš presidendiks, ning võitis teises valimisvoorus. Valimistulemuste võltsimist kahtlustanud opositsioon tuli aga tänavatele ja vallandusid sündmused, mida hakati nimetama oranžiks revolutsiooniks. Ülemkohus tühistas teise valimisvooru tulemused ja kordusvalimistel kaotas Janukovõtš Viktor Juštšenkole. Viis päeva hiljem astus Janukovõtš tagasi ka valitsusjuhi ametist.
 2010. aastal presidendivalimistel kandideeris Janukovõtš uuesti presidendiks. Tema peamiseks vastaskandidaadiks oli Julia Tõmošenko. Janukovõtš võitis ja vannutati ametisse 25. veebruaril 2010.
 Ta oli Ukraina president alates 2010. aasta veebruarist kuni 2014. aasta 22. veebruarini. Ukraina Ülemraada tagandas ta 328 häälega 340-st ametist.
 Tegevus presidendina
 Välispoliitika
 2010. aasta aprillis kirjutas Janukovõtš alla opositsioonis palju pahameelt tekitanud Harkivi lepingutele Venemaaga. Nende kohaselt pidi Venemaalt Ukrainale müüdava gaasi hinda langetatama 30% võrra, Sevastopoli mereväebaas aga pidi jääma Venemaa käsutusse 2042. aastani. Leping pidi Ukraina jaoks 10 aasta jooksul kokku hoidma 40 miljardit USA dollarit, võimaldades vähendada riigieelarvest gaasihindade subsideerimisele kulutatud summasid ning eelarvedefitsiiti.
 Sisepoliitika
 Ametikohtadele nimetamised
 Nimetas 2013. aastal Ukraina Konstitutsioonikohtu kohtunikuks Oleksandr Tupõtskõi.
 Võimu kaotamine
 Ukraina ja Euroopa Liidu assotsiatsioonilepingu edasilükkamise otsusele 2013. aastal lõpus järgnesid Euromaidani protestid, kus asuti nõudma muuhulgas Janukovõtši tagasiastumist. 2014. aasta veebruaris hukkus rahutustes sadakond inimest, Janukovõtšile pandi süüks meeleavaldajate pihta tule avamist ja ta põgenes riigist. Võimu võtnud opositsioon süüdistas Janukovõtšit ja tema lähikonda ulatuslikus korruptsioonis ja demonstreeris rahvale temast maha jäänud luksuslikke elupaiku.
 2014. aasta 21. veebruaril kirjutasid opositsioonifraktsioonide esindajad ja Janukovõtš Euroopa Liidu riikide välisministrite vahendusel toimunud läbirääkimistel alla kokkuleppele, mis nägi ette 2004. aasta konstitutsioonile tagasipöördumise ja erakorralised presidendivalimised aasta lõpus. Ülemraada kiitis konstitutsioonimuudatuse kiiruga heaks, kuid Janukovõtš pages neile alla kirjutamata riigist.
 22. veebruaril hääletas 328 Ülemraada liiget 450-st Janukovõtši ametist tagandamise poolt. Põhjustena nimetati ametiposti hülgamist ja enam kui 80 meeleavaldaja hukkumist. Tagandamise õiguspärasuses kahtlejad osutasid, et põhiseaduse kohaselt pidanuks tagandamise poolt hääletama 3/4 parlamendisaadikutest.
 2014. aasta 24. veebruaril anti välja order Janukovõtši arreteerimiseks "tsiviilisikute massimõrva eest". 2014. aasta veebruari lõpus ja märtsi alguses pakkus Venemaa, kus ekspresident viibib, talle kaitset "ekstremistide tegevuse" eest. 2014. aasta 11. märtsil andis Janukovõtš Rostovis Doni ääres pressikonverentsi, kus väitis muuhulgas ka seda, et on jätkuvalt Ukraina president ja vägede ülemjuhataja ning naaseb peagi Kiievisse. 2015. aasta 4. veebruaril võttis Ülemraada vastu otsuse, millega jättis Janukovõtši ilma presidendi nimetusest. Otsus jõustus selle avaldamisele järgneval päeval.
 Poliitilised seisukohad presidendiametisse asudes
 Pooldas Ukraina ühinemist Euroopa Liiduga, on vastu ühinemisele NATOga.
 Soovis vene keelele teise riigikeele staatuse andmist. Kuna põhiseaduse muutmiseks vajaliku enamuse kokkusaamine Ülemraadas on keeruline, seadis esmaeesmärgiks "vastu võtta keeleseadus, mis täidab Regionaal- või vähemuskeelte Euroopa harta nõudeid".
 Soovis säilitada Venemaa gaasi transiidi läbi Ukraina ning on vastu Ukrainat vältivate gaasijuhete (South Stream) ehitamisele. Soovis luua Venemaad, Ukrainat ja Euroopa Liitu hõlmava konsortsiumi, mille osapooled valitsenuks Ukraina gaasitranspordisüsteemi võrdsetel alustel ning remontinuks selle ära. Ühe esmaülesandena presidendiametisse asumisel nägi Venemaalt ostetava gaasi hinna allakauplemist.
 Deklareeris presidendikandidaadina valmisolekut pikendada Sevastopolis paikneva Venemaa mereväebaasi eksistentsi. Ukraina põhiseaduse kohaselt pidanuks baas Sevastopolis likvideeritama 2017. aastal.
 Janukovõtš ei pidanud võimalikuks Ukraina liitumist Venemaa, Valgevene ja Kasahstani tolliliiduga, kuna Maailma Kaubandusorganisatsiooni reeglid ei lubanud seda. Ta ei toetanud Venemaa ettepanekut ühendada Venemaa gaasiettevõte Gazprom ja Ukraina riiklik energiaettevõte Naftogaz.
 Ta oli vastu Abhaasia ja Lõuna-Osseetia iseseisvuse tunnustamisele.
 Janukovõtš ei pidanuid õigustatuks Golodomori kuulutamist ukrainlaste vastu suunatud genotsiidiks, kuna tegemist olnud Nõukogude rahvaste ühise tragöödiaga, mille põhjustas Stalini totalitaarrežiimi poliitika.
 Väljendas soovi võimu detsentraliseerimiseks ja regioonidele suurema võimu andmiseks, lootes, et see aitab vähendada pingeid riigi lääne- ja idaosa vahel ning tagab parema administratiivse võimekuse.
 Muud
 2004. aasta presidendivalimiste jaoks täidetud blanketis väitis, et valdab vabalt ukraina keelt, ometi tegi ta samas blanketis terve rea kõige rängemaid vigu, muu hulgas kirjutas oma naise isanime valesti.
 Viited
 Välislingid
 Янукович, Виктор Lentapedias
 Межигорье, музей коррупции, pildimaterjal ekspresidendi elu-olust
 24. oktoober 2014. Liga Novosti. Путин признал, что помог Януковичу бежать (vene keeles)
 12. jaanuar 2015. Reuters. Ukraine's Yanukovich wanted for embezzlement: Interpol (inglise keeles)
 1. märts 2016, Äripäev, Kukutatud Ukraina president Janukovitš tõstab pead
 НАБУ намерено просить Интерпол объявить Януковича в международный розыск - РБК-Украина, 09 АВГУСТА 2021.
 Ukraina poliitikud
 Ukraina presidendid
 Ukraina peaministrid
 Sündinud 1950


text:
La Yale Symphony Orchestra è un'orchestra sinfonica dell'Università Yale che si esibisce nella Woolsey Hall di Yale e fa tournée a livello internazionale e nazionale. L'attuale direttore musicale è William Boughton.
 Storia
 La Yale Symphony Orchestra è stata fondata nel 1965 da un piccolo gruppo di studenti di Yale che intuirono la necessità di un gruppo dedicato all'esecuzione del repertorio orchestrale. Si sviluppò dall'orchestra di musica da camera del Calhoun College di Yale quando tre dei suoi membri cercarono di espandere l'orchestra per offrire un'opportunità per esibizioni orchestrali su larga scala.
 Nella sua prima apparizione nel campus, la Yale Symphony Orchestra era conosciuta come la Yale Symphonic Society. Originariamente era composta da studenti universitari e laureati della Yale School of Music, in contrasto con la sua popolazione principalmente universitaria di oggi. Nel 1967 il campus aveva iniziato a fare riferimento alla Yale Symphonic Society come alla Yale Symphony Orchestra e l'orchestra aveva nominato Richmond Browne come suo primo direttore permanente.
 Gli anni seguenti videro la crescita dell'orchestra quando l'ex studente universitario e poi laureato John Mauceri del '67 sostituì Browne come direttore nell'autunno del 1968. La programmazione audace di Mauceri aiutò l'orchestra ad espandere i suoi membri e la sua popolarità nel campus. Nel 1971 l'orchestra si recò in Francia per la sua prima tournée internazionale; i tour nazionali e internazionali sono continuati fino ai giorni nostri.
 La Yale Symphony Orchestra oggi
 I membri dell'attuale Yale Symphony Orchestra sono composti principalmente da studenti universitari, che fanno un'audizione all'inizio di settembre e vengono "selezionati", una versione ridotta della selezione di gruppi a cappella, poco dopo. Le prove della Yale Symphony Orchestra si svolgono due volte a settimana per due ore e mezza alla Woolsey Hall. L'orchestra esegue cinque concerti regolari a stagione, con una programmazione che varia dal tradizionale (Sinfonia n. 6 di Beethoven) all'avventuroso (Apparizioni di Ligeti).
 Lo Show di Halloween è diventato una tradizione in tutto il campus. L'orchestra trascorre i mesi prima di Halloween girando e montando un film muto, che proiettano alle 23:59, il 31 ottobre alla Woolsey Hall. L'orchestra suona una partitura con selezioni che vanno dalle basi del repertorio agli arrangiamenti di canzoni pop. Le apparizioni di cameo nei film hanno incluso gli attori Sarah Jessica Parker e James Franco, il cantautore Alanis Morissette e i politici John Kerry e John McCain.
 Il 31 marzo 2007 la Yale Symphony Orchestra è diventata la prima orchestra universitaria a esibirsi come orchestra in primo piano in Video Games Live.
 Direttori
 I seguenti direttori hanno prestato servizio come direttori musicali della Yale Symphony Orchestra:
 Richmond Browne, 1967–1968
 John Mauceri '67, 1968–1974
 C. William Harwood, 1974–1977
 Robert Kapilow '75, 1977–1983
 Leif Bjaland, 1983–1986
 Alasdair Neale, 1986–1989
 David Stern, 1989–1990
 James Ross, 1990–1994
 James Sinclair, 1994–1995
 Shinik Hahm, 1995–2004
 George Rothman, 2004–2005
 Toshiyuki Shimada, 2005–2019
 William Boughton, 2019–oggi
 Anteprime importanti
 Nel corso della sua storia, l'Orchestra Sinfonica di Yale ha eseguito musica nuova e brani del repertorio orchestrale. Esempi di alcune importanti anteprime mondiali e regionali sono:
 Messa di Leonard Bernstein, 1973, prima europea
 Three Places in New England di Charles Ives, restauro definitivo
 Khamma di Claude Debussy, prima negli Stati Uniti
 The Building of the House di Benjamin Britten, prima della costa orientale
 The Columbiad, or Migration of American Wild Passenger Pigeons di Anthony Heinrich, prima nordamericana
 Ex alunni e solisti
 Marin Alsop, direttore; Direttore musicale della Baltimore Symphony Orchestra
 Leopold Stokowski, direttore
 Gilbert Levine, direttore
 Luciano Berio, compositore
 Yo-Yo Ma, violoncellista
 Ralph Kirshbaum, violoncellista
 Sophie Shao, violoncellista
 Frederica von Stade, mezzosoprano
 Susan Davenny-Wyner, soprano
 Emanuel Ax, pianista
 Peter Frankl, pianista
 Idil Biret, pianista
 Boris Berman, pianista
 John Kirkpatrick, pianista
 Melvin Chen, pianista
 Syoko Aki, violinista
 Sharon Yamada, violinista
 Quartetto d'Archi Tokyo, quartetto d'archi
 David Shifrin, clarinettista
 Dawn Upshaw, soprano
 Note
 Collegamenti esterni
 Orchestre sinfoniche statunitensi
 Orchestre costituitesi nel 1965
 Orchestre in attività
 Gruppi musicali statunitensi


text:
Kjell Magne Bondevik ([IPA: çɛl: mɑŋnə bun:əvi:k] (), n. 3 septembrie 1947) este un politician norvegian. A fost prim-ministru al Norvegiei din octombrie 2001 până la alegile din septembrie 2005 din partea Partidului Creștin-Democrat. A mai fost prim-ministru din octombrie 1997 până în martie 2000. A fost prim-ministrul norvegian non-socialist care a servit în funcție cel mai mult după cel de Al Doilea Război Mondial. Totodată a fost primul prim-ministru care a avut concediu de boală pe baza unei depresii.
 Viața
 Bondevik s-a născut la Molde și a urmat cursurile Faculății teologice Menighetsfakultetet (absolvent 1975).
 Este căsătorit cu Bjørg Bondevik (n. Rasmussen) cu care are trei copii: Bjørn (n. 1972), Hildegunn (n. 1973) și John Harald (n. 1976). Kjell Magne Bondevik este văr cu episcopul Odd Bondevik.
 Începând cu anul 2009 a fost este președinte al „Centrului pentru pace și drepturile omului” din Oslo.
 Cariera politică
 Bondevik a reprezentat Partidul Creștin-Democrat în Storting (parlamentul norvegian) din 1973- 2005. A fost președinte de partid între 1983- 1995.
 Alte funcții pe care le-a avut în afara celei de prim-ministru au fost:
 Ministru de externe, în guvernul Jan P. Syse (1989-1990)
 Ministru al Învățământului, în guvernul Kåre Willoch (1983-1986)
 Secretar de stat la Biroul Prim-ministrului, în guvernul Lars Korvald (1972-1973)
 În august 1998 Bondevik a atras atenția internațională datorită faptului că s-a internat pe bază de depresie. A fost internat timp de 3 săptămâni, timp în care Anne Enger Lahnstein a fost prim-ministru interimar.
 Distincții
 Bondevik este cavaler al „Ordinului Sf. Olaf”, în grad de Mare Cruce
 Membru al „Clubului de la Madrid”
 Membru de onoare a Fundației Raoul Wallenberg
 Cărți
 Et liv i spenning („O viață încordată”), Aschehoug & Co, 2006, ISBN 978-82-03-29115-9
 Note
 Politicieni norvegieni
 Prim-miniștri ai Norvegiei
 Nașteri în 1947
 Politică creștină


type: contracts

text:
 12.12.2006
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 350/10
 AFGØRELSE Nr. 4/2006 TRUFFET AF AVS-EF-AMBASSADØRUDVALGET
 den 27. september 2006
 om vedtægterne og forretningsordenen for Det Tekniske Center for Samarbejde på Landbrugsområdet og i Landdistrikterne (TCL)
 (2006/878/EF)
 AVS-EF-AMBASSADØRUDVALGET HAR —
 under henvisning til partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater, undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 (1) (i det følgende benævnt »aftalen«), særlig artikel 3, stk. 4, i bilag III,
 under henvisning til den interne aftale af 18. september 2000 mellem repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om finansiering og forvaltning af Fællesskabets bistand i henhold til finansprotokollen til aftalen, og partnerskabsaftalen mellem staterne i Afrika, Vestindien og Stillehavet og Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater, undertegnet den 23. juni 2000 i Cotonou, Benin, samt om finansiel bistand til de oversøiske lande og territorier, på hvilke EF-traktatens fjerde del finder anvendelse (2), og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 I henhold til artikel 3, stk. 4, i bilag III til Cotonou-aftalen fastlægger Ambassadørudvalget efter undertegnelsen af denne aftale vedtægterne og forretningsordenen for Det Tekniske Center for Samarbejde på Landbrugsområdet og i Landdistrikterne (i det følgende benævnt »centret«), herunder dets tilsynsorganer. Der bør nedsættes en bestyrelse, der er centrets tilsynsorgan i henhold til artikel 3, stk. 4, litra a), i bilag III til aftalen.
 (2)
 I henhold til artikel 1, stk. 2, i protokol nr. 2 til aftalen om privilegier og immuniteter finder denne protokol anvendelse på centrets personale —
 TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 1. Centret har status som juridisk person og nyder i hver stat, der er part i aftalen, den mest vidtgående rets- og handleevne, der tillægges juridiske personer af samme art.
 2. Centrets personale nyder de sædvanlige privilegier, immuniteter og faciliteter, der er fastsat i protokol nr. 2 om privilegier og immuniteter og nævnt i erklæring VI og VII, der er knyttet til aftalen.
 3. Centret arbejder ikke med gevinst for øje.
 4. Centrets hovedsæde placeres midlertidigt i Wageningen, Nederlandene, med et lokalkontor i Bruxelles.
 Artikel 2
 Centrets opgaver og formål er fastlagt i artikel 3, stk. 1, 2 og 3, i bilag III til aftalen.
 Centret fastlægger enkeltmålene i et overordnet strategidokument.
 Artikel 3
 1. Ambassadørudvalget er tilsynsmyndighed for centret i overensstemmelse med artikel 3, stk. 4 og 5, i bilag III til aftalen.
 2. Der nedsættes en bestyrelse i overensstemmelse med denne afgørelses artikel 4.
 3. Centrets aktiviteter gennemføres i snævert samarbejde med de institutioner og andre organer, der er omhandlet i aftalen eller i de dertil knyttede erklæringer. Centret gør om nødvendigt brug af regionale og internationale institutioner, navnlig dem, der er beliggende i Fællesskabet og AVS-staterne, og som beskæftiger sig med spørgsmål vedrørende udviklingen af landbrug og landdistrikter.
 4. Centrets virksomhed evalueres med mellemrum på initiativ af bestyrelsen.
 Artikel 4
 1. Der nedsættes en bestyrelse til at støtte, overvåge og kontrollere de tekniske, administrative og finansielle aspekter af al centrets virksomhed.
 2. Bestyrelsen består på et paritært grundlag af seks medlemmer, der udnævnes på grund af deres personlige og faglige kvalifikationer inden for udvikling af landbrug og landdistrikter og/eller informations- og kommunikationspolitik, videnskab, forvaltning og teknologi. De udfører deres opgaver uafhængigt, anmoder ikke om og modtager ikke instrukser fra tredjemand og handler udelukkende personligt i centrets interesse.
 3. Bestyrelsesmedlemmerne skal være statsborgere i de stater, der er part i aftalen, og de udvælges af de berørte parter på basis af de krævede kvalifikationer. Deres udnævnelse bekræftes af Ambassadørudvalget. De seks medlemmer udnævnes af Ambassadørudvalget for en periode på højst fem år, idet der foretages en midtvejsrevision af situationen.
 4. En repræsentant for Kommissionen, en repræsentant for Generalsekretariatet for Rådet for Den Europæiske Union og en repræsentant for AVS-sekretariatet deltager i bestyrelsens arbejde som observatører.
 5. Bestyrelsens medlemmer vælger i henhold til bestemmelserne i forretningsordenen en formand og en næstformand for en periode på højst fem år. Formandsposten tilfalder den part (AVS eller Fællesskabet), der ikke beklæder stillingen som direktør for centret. Posten som næstformand tilfalder den part, der ikke beklæder posten som formand for bestyrelsen.
 6. Bestyrelsen træffer sine beslutninger med simpelt flertal blandt de medlemmer, der er til stede eller repræsenteret i overensstemmelse med bestemmelserne i forretningsordenen. Hvert medlem af bestyrelsen har én stemme. Ved stemmelighed er formandens stemme afgørende.
 7. Der udarbejdes en protokol efter hvert møde. Bestyrelsens drøftelser er fortrolige.
 8. Bestyrelsen overvåger nøje centrets arbejde. Den holder indtil fire ordinære møder om året. Desuden kan den, hver gang det er nødvendigt af hensyn til dens arbejdsopgaver, samles på Ambassadørudvalgets eller formandens initiativ eller på direktørens begæring.
 9. Centrets direktør deltager i bestyrelsens arbejde som rådgiver. Centret varetager bestyrelsens sekretariatsforretninger. Bestyrelsen kan opfordre andre medlemmer af direktionen og centrets personale og/eller eksterne eksperter til at udtale sig om særlige spørgsmål.
 10. Det påhviler bestyrelsen:
 a)
 at rådgive og støtte direktøren med hensyn til centrets forvaltning og sikre en forsvarlig gennemførelse af de regler og mål, der er fastsat af Ambassadørudvalget
 b)
 på forslag af centrets direktør:
 i)
 at fastlægge centrets overordnede strategidokument med henblik på forelæggelse for Ambassadørudvalget til godkendelse
 ii)
 at godkende de årlige og flerårige arbejdsprogrammer
 iii)
 at godkende den organisatoriske struktur, personalepolitikken og organisationsplanen
 iv)
 at godkende nyansættelser og fornyelser, forlængelser eller opsigelser af ansættelseskontrakter
 v)
 at godkende centrets årlige budgetter
 vi)
 at godkende årsregnskaberne,
 og
 vii)
 at godkende årsrapporterne og sende dem til Ambassadørudvalget til efterprøvelse af, om centret forfølger de mål, der er fastsat i aftalen og det overordnede strategidokument
 c)
 over for Ambassadørudvalget at gøre rede for alle vigtige spørgsmål, der er opstået ved udførelsen af arbejdsopgaverne.
 11. Bestyrelsen er ansvarlig over for Ambassadørudvalget.
 12. Bestyrelsen vælger efter offentligt udbud på grundlag af mindst tre bud ét internationalt anerkendt revisionsfirma for en periode på tre år. Disse revisorer efterprøver, om årsregnskaberne er opstillet i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder og giver et korrekt og sandfærdigt billede af centrets økonomiske situation. Revisorerne vurderer endvidere, om den økonomiske forvaltning af centret er forsvarlig.
 13. Bestyrelsen sender årsregnskaberne til Ambassadørudvalget til endelig godkendelse. Ambassadørudvalget meddeler direktøren decharge for gennemførelsen af budgettet.
 14. Bestyrelsen vedtager selv sin forretningsorden.
 Artikel 5
 1. Centret ledes af en direktør, som udnævnes af Ambassadørudvalget for en periode på højst fem år.
 Ambassadørudvalget beføjer sine medformænd til at indgå kontrakt med direktøren. Kontrakten opstilles og administreres i overensstemmelse med bestemmelserne i centrets personalevedtægt. Ambassadørudvalget er beføjet til at træffe de fornødne afgørelser vedrørende direktøren.
 2. Direktøren varetager den retlige repræsentation af centret og følger Ambassadørudvalgets instrukser. Direktøren er ansvarlig over for Ambassadørudvalget.
 3. Direktøren forelægger i forståelse med bestyrelsen Ambassadørudvalget centrets arbejdsprogrammer og årlige budgetter til godkendelse; arbejdsprogrammerne og budgetterne udarbejdes under hensyn til de opgaver og mål, der er omhandlet i artikel 2.
 4. Direktøren underretter regelmæssigt bestyrelsen om centrets virksomhed.
 5. Senest ni måneder efter udgangen af hvert kalenderår udarbejder direktøren en almindelig beretning om centrets virksomhed og regnskaber, som forelægges Ambassadørudvalget med bestyrelsens samtykke.
 6. Direktøren har ansvaret for organisationen og administrationen af centret. Direktøren aflægger rapport til bestyrelsen om, hvilke interne forholdsregler der træffes for at lette anvendelsen af bestemmelserne vedrørende centret.
 Artikel 6
 Centrets budget finansieres efter reglerne i finansprotokollen til aftalen. Budgettet kan også tilføres andre midler.
 Artikel 7
 Centrets vedtægter og forretningsorden kan ændres af Ambassadørudvalget på anbefaling af bestyrelsen.
 Artikel 8
 AVS-staterne, medlemsstaterne og Fællesskabet træffer hver især de fornødne foranstaltninger til gennemførelse af denne afgørelse.
 Artikel 9
 Afgørelse nr. 1/91 truffet af AVS-EØF-Ambassadørudvalget den 19. april 1991 om TCL's driftsregler, afgørelse nr. 3/91 truffet af AVS-EØF-Ambassadørudvalget den 19. april 1991 om TCL's rådgivende udvalgs vedtægter og driftsregler og afgørelse nr. 2/97 truffet af AVS-EØF-Ambassadørudvalget den 30. april 1997 om ændring af sidstnævnte, AVS-EØF-Ambassadørudvalgets afgørelser nr. 1/2003 af 11. april 2003, nr. 10/2003 af 23. december 2003 og nr. 6/2004 af 17. december 2004 om udpegelse af medlemmerne af TCL's rådgivende udvalg ophæves herved.
 Artikel 10
 Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 27. september 2006.
 På AVS-EF-Ambassadørudvalgets vegne
 R. MAKONGO
 Formand
 (1) EFT L 317 af 15.12.2000, s. 3. Ændret ved aftale undertegnet i Luxembourg den 25. juni 2005 (EUT L 287 af 28.10.2005, s. 4).
 (2) EFT L 317 af 15.12.2000, s. 355.


text:
 9.7.2011
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 C 204/11
 Unionin tuomioistuimen tuomio (kahdeksas jaosto) 19.5.2011 — Union Investment Privatfonds GmbH v. sisämarkkinoiden harmonisointivirasto (tavaramerkit ja mallit) ja Unicre-Cartão International De Crédito SA
 (Asia C-308/10 P) (1)
 (Muutoksenhaku - Yhteisön tavaramerkki - Väitemenettely - Asetus (EY) N:o 40/94 - 74 artiklan 2 kohta - Todisteet, joita ei ole esitetty väitteen tueksi tätä varten asetetussa määräajassa - Huomiotta jättäminen - Valituslautakunnan harkintavalta)
 2011/C 204/20
 Oikeudenkäyntikieli: saksa
 Asianosaiset
 Valittaja: Union Investment Privatfonds GmbH (edustaja: Rechtsanwalt J. Zindel)
 Valittajan vastapuolet: sisämarkkinoiden harmonisointivirasto (tavaramerkit ja mallit) (SMHV) (asiamies: G. Schneider) ja Unicre-Cartão International De Crédito SA
 Oikeudenkäynnin kohde
 Valitus unionin yleisen tuomioistuimen (kolmas jaosto) asiassa T-392/06, Union Investment Privatfonds v. SMHV — Unicre-Cartão International De Crédito 27.4.2010 antamasta tuomiosta, jolla unionin yleinen tuomioistuin hylkäsi luokkiin 35 ja 36 kuuluvia palveluja varten rekisteröityjen kansallisten kuviomerkkien UniFLEXIO, UniVARIO ja UniZERO haltijan kumoamiskanteen SMHV:n toisen valituslautakunnan 10.10.2006 tekemästä päätöksestä, jolla hylättiin valitus väiteosaston päätöksestä, jolla hylättiin valittajan väite luokkiin 36 ja 38 kuuluvia palveluja varten haetun kuviomerkin unibanco rekisteröintiä yhteisön tavaramerkiksi vastaan — Asetuksen (EY) N:o 40/94 74 artiklan 2 kohdan virheellinen tulkinta — Valituslautakunnan harkintavalta sellaisten todisteiden osalta, joita ei ole esitetty väitteen tueksi tätä varten asetetussa määräajassa
 Tuomiolauselma
 1)
 Valitus hylätään.
 2)
 Union Investment Privatfonds GmbH velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut.
 (1) EUVL C 246, 11.9.2010.


text:
 30.4.2011
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 C 130/15
 2011. február 16-án benyújtott kereset — Apollo Tyres kontra OHIM — Endurance Technologies (ENDURACE)
 (T-109/11. sz. ügy)
 2011/C 130/28
 A keresetlevél nyelve: angol
 Felek
 Felperes: Apollo Tyres AG (Baden, Svájc) (képviselő: S. Szilvási ügyvéd)
 Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)
 Másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Endurance Technologies Pvt Ltd (Aurangabad, India)
 Kereseti kérelmek
 —
 A Törvényszék helyezze hatályon kívül a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) első fellebbezési tanácsának 2010. november 25-i, az R 625/2010-1. sz. ügyben hozott határozatát;
 —
 a Törvényszék a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik felet kötelezze a költségek viselésére.
 Jogalapok és fontosabb érvek
 A közösségi védjegy bejelentője: A felperes.
 Az érintett közösségi védjegy: Az „ENDURACE” szóvédjegy a 12. osztályba tartozó áruk és a 35. és 37. osztályba tartozó szolgáltatások tekintetében — 6419824. sz. védjegybejelentés
 A felszólalási eljárásban hivatkozott védjegy vagy megjelölés jogosultja: A fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél.
 A hivatkozott védjegy vagy megjelölés: A 5819149. számon lajstromozott „ENDURANCE” közösségi ábrás védjegy és színes rajz a 12. osztályba tartozó áruk tekintetében.
 A felszólalási osztály határozata: A felszólalási osztály a közösségi védjegybejelentést részben elutasította.
 A fellebbezési tanács határozata: A fellebbezési tanács a felperes fellebbezését elutasította, és részben helyt adott a felszólalók által a 216/96 rendelet (1) 8. cikke (3) bekezdésének alapján benyújtott kérelemnek, következésképpen részben elutasította a közösségi védjegybejelentést.
 Jogalapok: A 207/2009 tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése, mivel a fellebbezési tanács tévesen vélte úgy, hogy fennáll az összetévesztés veszélye.
 (1) A 2004. december 6-i 2082/2004/EK bizottsági rendelettel módosított, a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) fellebbezési tanácsainak eljárási szabályzatáról szóló, 1996. február 5-i 216/96/EK bizottsági rendelet (HL L 28., 11. o.; magyar nyelvű különkiadás 17. fejezet, 1. kötet, 221. o.).


text:
Svarbus teisinis pranešimas
 |
 22005A0722(05)
 Europos bendrijos ir Serbijos ir Juodkalnijos Pagrindų susitarimas dėl Serbijos ir Juodkalnijos dalyvavimo Bendrijos programose bendrųjų principų
 Official Journal L 192 , 22/07/2005 P. 0029 - 0034
 Europos bendrijos ir Serbijos ir JuodkalnijosPagrindų susitarimasdėl Serbijos ir Juodkalnijos dalyvavimo Bendrijos programose bendrųjų principųEUROPOS BENDRIJA (toliau – Bendrija)irSERBIJA IR JUODKALNIJA,toliau – Susitariančiosios Šalys,KADANGI:(1) 2002 m. gruodžio mėn. Kopenhagos Europos Vadovų Taryba patvirtino Vakarų Balkanų valstybių, kaip galimų kandidačių, Europos perspektyvą ir pabrėžė esanti pasiryžusi paremti jų pastangas suartėti su Europos Sąjunga.(2) 2003 m. birželio mėn. Salonikų Europos Vadovų Taryba pripažino, kad Vakarų Balkanų valstybių Europos kursas iki pat jų įstojimo bus pagrįstas stabilizacijos ir asociacijos procesu, ir patvirtino "Salonikų darbotvarkę Vakarų Balkanų valstybėms: Europos integracijos link", kuria siekiama toliau stiprinti ES ir Vakarų Balkanų valstybių išskirtinius ryšius remiantis plėtros patirtimi.(3) Salonikų darbotvarkėje Vakarų Balkanų valstybės buvo pakviestos dalyvauti Bendrijos programose ir agentūrose, joms taikant šalių kandidačių dalyvavimui nustatytus principus, kad šios šalys ir jų gyventojai susipažintų su ES politikos kryptimis bei darbo metodais ir būtų tvirčiau susietos su ES bei paskatintos toliau žengti Europos integracijos keliu.(4) Serbija ir Juodkalnija išreiškė norą dalyvauti keliose Bendrijos programose.(5) Konkrečios sąlygos, įskaitant finansinį įnašą, susijusios su Serbijos ir Juodkalnijos dalyvavimu kiekvienoje konkrečioje programoje, turėtų būti nustatytos Europos Bendrijų Komisijos, veikiančios Bendrijos vardu, ir Serbijos ir Juodkalnijos kompetentingų institucijų susitarime,SUSITARĖ:1 straipsnisSerbijai ir Juodkalnijai leidžiama dalyvauti tokiose Bendrijos programose:1. Priede nurodytose vykdomose Bendrijos programose, kuriose Serbija ir Juodkalnija galės dalyvauti įsigaliojus šiam susitarimui (toliau - Susitarimas).2. Bendrijos programose, kurios bus nustatytos ar atnaujintos jau įsigaliojus Susitarimui ir kuriose bus įvadinė nuostata, numatanti Serbijos ir Juodkalnijos dalyvavimą.2 straipsnisSerbija ir Juodkalnija finansiškai prie Europos Sąjungos bendrojo biudžeto prisideda pagal konkrečias programas, kuriose ji dalyvauja.3 straipsnisSvarstant su Serbija ir Juodkalnija susijusius klausimus Serbijos ir Juodkalnijos atstovams leidžiama stebėtojų teisėmis dalyvauti vadybos komitetuose, atsakinguose už programų, prie kurių Serbija ir Juodkalnija prisideda finansiškai, stebėseną.4 straipsnisKiek tai įmanoma, dalyvių iš Serbijos ir Juodkalnijos pateiktiems projektams ir iniciatyvoms taikomos tos pačios atitinkamoms programoms numatytos sąlygos, taisyklės ir procedūros, kaip ir valstybėms narėms.5 straipsnisSerbijos ir Juodkalnijos dalyvavimo kiekvienoje konkrečioje programoje konkrečios sąlygos, ypač susijusios su finansiniu įnašu, bus apibrėžtos Komisijos, veikiančios Bendrijos vardu, ir Serbijos ir Juodkalnijos sudarytame supratimo memorandumo formos susitarime.Jeigu Serbija ir Juodkalnija dėl Bendrijos išorinės paramos kreipsis pagal 2000 m. gruodžio 5 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2666/2000 dėl pagalbos Albanijai, Bosnijai ir Hercegovinai, Kroatijai, Jugoslavijos Federacinei Respublikai ir Buvusiajai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai, su pakeitimais, padarytais 2001 m. gruodžio 10 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2415/2001, arba pagal bet kurį panašų Bendrijos išorinę paramą Serbijai ir Juodkalnijai numatantį reglamentą, kuris gali būti priimtas ateityje, tai sąlygos, kuriomis Serbija ir Juodkalnija gali naudotis Bendrijos parama, nustatomos finansavimo susitarime.6 straipsnisPagal Bendrijos finansines nuostatas supratimo memorandume nustatoma, kad finansinę kontrolę arba auditą vykdys Europos Komisija, OLAF ir Europos Bendrijų Audito Rūmai, arba tokia kontrolė ir auditas bus vykdoma jiems vadovaujant.Parengiamos išsamios finansinės kontrolės ir audito, administracinių priemonių, nuobaudų ir išieškojimo nuostatos, pagal kurias Europos Komisijai, OLAF ir Audito Rūmams būtų suteikti įgaliojimai, atitinkantys jų įgaliojimus Bendrijoje įsikūrusių paramos gavėjų ir rangovų atžvilgiu.7 straipsnisŠis Susitarimas galioja neribotą laikotarpį.Kiekviena Susitariančioji Šalis gali denonsuoti šį Susitarimą, raštu apie tai pranešusi kitai Susitariančiajai Šaliai. Šis Susitarimas nustoja galioti praėjus šešiems mėnesiams nuo tokio pranešimo dienos.8 straipsnisNe vėliau kaip per trejus metus nuo šio Susitarimo įsigaliojimo ir paskui kas trejus metus abi Susitariančiosios Šalys, atsižvelgdamos į Serbijos ir Juodkalnijos dalyvavimo vienoje ar daugiau Bendrijos programų patirtį, gali patikrinti, kaip šis Susitarimas yra įgyvendinamas.9 straipsnisŠis Susitarimas taikomas teritorijoms, kuriose taikoma Europos bendrijos steigimo sutartis, toje Sutartyje nustatytomis sąlygomis, ir Serbijos ir Juodkalnijos teritorijai.10 straipsnisŠis Susitarimas įsigalioja nuo tos dienos, kai diplomatiniais kanalais gaunamas paskutinis raštiškas pranešimas, kuriuo viena Susitariančioji Šalis kitai Šaliai praneša apie šio Susitarimo įsigaliojimui būtinų procedūrų užbaigimą.11 straipsnis1. Susitarimas sudarytas dviem egzemplioriais anglų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, latvių, lenkų, lietuvių, olandų, portugalų, prancūzų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų ir vokiečių kalbomis bei oficialiąja Serbijos ir Juodkalnijos kalba.2. Europos Sąjungos institucijas įpareigojus visus oficialius aktus Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje skelbti maltiečių kalba, Susitarimas bus sudarytas dviem egzemplioriais ir maltiečių kalba.3. Tekstai visomis kalbomis yra autentiški.Hecho en Bruselas, el veintidós de noviembre del dos mil cuatro.V Bruselu dne dvacátého druhého listopadu dva tisíce čtyři.Udfærdiget i Bruxelles den toogtyvende november to tusind og fire.Geschehen zu Brüssel am zweiundzwanzigsten November zweitausendundvier.Kahe tuhande neljanda aasta novembrikuu kahekümne teisel päeval Brüsselis.Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι δύο Νοεμβρίου δύο χιλιάδες τέσσερα.Done at Brussels on the twenty-second day of November in the year two thousand and four.Fait à Bruxelles, le vingt-deux novembre deux mille quatre.Fatto a Bruxelles, addi' ventidue novembre duemilaquattro.Briselē, divi tūkstoši ceturtā gada divdesmit otrajā novembrī.Priimta du tūkstančiai ketvirtų metų lapkričio dvidešimt antrą dieną Briuselyje.Kelt Brüsszelben, a kétezer-negyedik év november havának huszonkettedik napján.Magħmul fi Brussel fit-tieni u għoxrin jum ta' Novembru tas-sena elfejn u erbgħa.Gedaan te Brussel, de tweeëntwintigste november tweeduizendvier.Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego drugiego listopada roku dwutysięcznego czwartego.Feito em Bruxelas, em vinte e dois de Novembro de dois mil e quatro.V Bruseli dvadsiatehodruhého novembra dvetisícštyri.V Bruslju, dvaindvajsetega novembra leta dva tisoč štiri.Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenätoisena päivänä marraskuuta vuonna kaksituhattaneljä.Som skedde i Bryssel den tjugoandra november tjugohundrafyra.Састављено у Бриселу, дана 22.11.2004.Por la Comunidad EuropeaZa Evropské společenstviFor Det Europæiske FællesskabFür die Europäische GemeinschaftEuroopa Ühenduse nimelΤια τηυ Ευρωπαϊκή ΚοιυότηταFor the European CommunityPour la Communauté européennePer la Comunità europeaEiropas Kopienas vārdāEuropos bendrijos varduaz Európai Közösség részérőlGħall-Komunità EwropeaVoor de Europese GemeenschapW imieniu Wspólnoty EuropejskiejPela Comunidade EuropeiaZa Európske spoločenstvoza Evropsko skupnostEuroopan yhteisön puolestaPå Europeiska gemenskapens vägnarЗа Европску заједницуЗа Савет министара Србије и Ирне Горе--------------------------------------------------PRIEDAS1 STRAIPSNYJE MINIMŲ VYKDOMŲ BENDRIJOS PROGRAMŲ SĄRAŠAS- Kova su diskriminacija (2001–2006) [1]- Kova su socialine atskirtimi (2002–2006) [2]- Bendrijos veiksmai remiant vartotojų politiką (2004–2007) [3]- Bendrijos veiksmų programa skatinti Europos lygiu veikiančias organizacijas ir remti konkrečią veiklą švietimo ir mokymo srityje (2004–2006) [4]- Bendrijos veiksmų programa aktyviam europiniam pilietiškumui skatinti (2004–2006) [5]- Bendrijos veiksmai visuomenės sveikatos srityje (2003–2008) [6]- Kultūra 2000 (2000–2006) [7]- Muitinė (2003–2007) [8]- Daphne II (2004–2008) [9]- eContent Plus (2004–2008) [10]- E-mokymasis (2004–2006) [11]- Erasmus Mundus (2004–2008) [12]- Fiscalis (2003–2007) [13]- Lyčių lygybė (2001–2006) [14]- Hercule (2004–2006) [15]- Pažangi energetika Europai (2003–2006) [16]- LIFE (2000–2006) [17]- Leonardo da Vinci II (2000–2006) [18]- Marco Polo (2003–2010) [19]- Media Plus [20]/Media mokymas [21] (2001–2006)- Saugesnis internetas plius (2005-2008) [22]- Šeštoji mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos bendroji programa (2002-2006) [23]- Socrates II (2000-2006) [24]- Jaunimas (2000-2006) [25][1] Žr. 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos sprendimą 2000/750/EB, nustatantį Bendrijos kovos su diskriminacija veiksmų programą (2001–2006) (OL L 303, 2000 12 2, p. 23).[2] Žr. 2001 m. gruodžio 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 50/2002/EB dėl Bendrijos veiksmų programos, skatinančios valstybių narių bendradarbiavimą, siekiant įveikti socialinę atskirtį, sukūrimo (OL L 10, 2002 1 12, p. 1).[3] Žr. 2003 m. gruodžio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 20/2004/EB, sukuriantį Bendrijos veiksmų remiant vartotojų politiką 2004–2007 m. bendrąjį finansavimo planą (OL L 5, 2004 1 9, p. 1).[4] Žr. 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 791/2004/EB, nustatantį Bendrijos veiksmų programą skatinti Europos lygiu veikiančias organizacijas ir remti konkrečią veiklą švietimo ir mokymo srityje (OL L 138, 2004 4 30, p. 31).[5] Žr. 2004 m. sausio 26 d. Tarybos sprendimą 2004/100/EB, nustatantį Bendrijos veiksmų programą aktyviam europiniam pilietiškumui (piliečių dalyvavimui) skatinti (OL L 30, 2004 2 4, p. 6).[6] Žr. 2002 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1786/2002/EB, patvirtinantį Bendrijos veiksmų visuomenės sveikatos srityje programą (2003–2008 m.) (OL L 271, 2002 10 9, p. 1).[7] Žr. 2000 m. vasario 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 508/2000/EB, nustatantį programą "Kultūra 2000" (OL L 63, 2000 3 10, p. 1), ir 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 626/2004/EB, iš dalies keičiantį sprendimą Nr. 508/2000/EB, nustatantį programą "Kultūra 2000" (OL L 99, 2004 4 3, p. 3).[8] Žr. 2003 m. vasario 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 253/2003/EB, nustatantį muitinių veiksmų programą Bendrijoje (Muitinė 2007) (OL L 36, 2003 2 12, p. 1).[9] Žr. 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 803/2004/EB, patvirtinantį Bendrijos veiksmų programą (2004–2008 m.) dėl prevencinių priemonių ir kovos su smurtu prieš vaikus, jaunimą, moteris ir aukų bei rizikos grupių apsaugos (Daphne II programa) (OL L 143, 2004 4 30, p. 1).[10] Dar nepriimta – žr. KOM (2004) 96 galutinis, 2004/0025(COD).[11] Žr. 2003 m. gruodžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 2318/2003/EB, patvirtinantį daugiametę (2004–2006 m.) veiksmingos informacijos ir komunikacijos technologijų (IKT) integracijos į Europos švietimo ir mokymo sistemas programą (e–mokymosi programa) (OL L 345, 2003 12 31, p. 9).[12] Žr. 2003 m. gruodžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 2317/2003/EB, sukuriantį aukštojo mokslo kokybės stiprinimo ir tarpkultūrinio supratimo stiprinimo bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis, programą (Erasmus Mundus) (2004–2008 m.) (OL L 345, 2003 12 31, p. 1).[13] Žr. 2002 m. gruodžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 2235/2002/EB, patvirtinantį Bendrijos programą mokesčių sistemų veikimui vidaus rinkoje pagerinti (2003–2007 m. Fiscalis programa) (OL L 341, 2002 12 17, p. 1).[14] Žr. 2000 m. gruodžio 20 d. Tarybos sprendimą Nr. 2001/51/EB, patvirtinantį programą, susijusią su Bendrijos pagrindų strategija dėl lyčių lygybės (2001–2005 m.) (OL L 17, 2001 1 19, p. 22).[15] Žr. 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 804/2004/EB, įsteigiantį Bendrijos veiksmų programą, skatinančią veiklą Bendrijos finansinių interesų apsaugos srityje (Herkulio programa) (OL L 143, 2004 4 30, p. 9).[16] Žr. 2003 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1230/2003/EB, patvirtinantį daugiametę veiksmų programą energetikos srityje "Pažangi energetika Europai" (2003–2006 m.) (tekstas svarbus EEE) (OL L 176, 2003 7 15, p. 29).[17] Žr. 2000 m. liepos 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1655/2000 dėl aplinkos finansinio instrumento (LIFE) (OL L 192, 2000 7 28, p. 1), su pakeitimais, padarytais 2004 m. rugsėjo 15 d. Reglamentu (EB) Nr. 1682/2004 (OL L 308, 2004 10 5, p. 1).[18] Žr. 1999 m. balandžio 26 d. Tarybos sprendimą Nr. 1999/382/EB, nustatantį Bendrijos profesinio mokymo veiksmų programos "Leonardo da Vinci" antrąjį etapą (OL L 146, 1999 6 11, p. 33).[19] Žr. 2003 m. liepos 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1382/2003 dėl Bendrijos finansinės pagalbos teikimo siekiant pagerinti krovinių transporto sistemos aplinkosaugos veiksmingumą (Marco Polo programa) (OL L 196, 2003 8 2, p. 1).[20] Žr. 2000 m. gruodžio 20 d. Tarybos sprendimo 2000/821/EB dėl programos, skatinančios Europos garso ir vaizdo kūrinių kūrimą, platinimą bei skatinimą, įgyvendinimo (MEDIA plius – kūrimas, platinimas ir reklama) (2001–2005 m.) klaidų ištaisymą (OL L 336, 2000 12 30, p. 82), (OL L 13, 2001 1 17, p. 34), su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu (OL L 157, 2004 4 30, p. 4).[21] Žr. 2001 m. sausio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 163/2001/EB dėl Europos garso ir vaizdo įrašų programų pramonės specialistų mokymo programos įgyvendinimo (MEDIA – mokymas) (2001–2005 m.) (OL L 26, 2001 1 27, p. 1), su pakeitimais, padarytais sprendimu Nr. 845/2004 (OL L 157, 2004 4 30, p. 1).[22] Dar nepriimta – žr. KOM (2004) 91 galutinis, 2004/0023(COD).[23] Žr. 2002 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1513/2002/EB dėl Europos bendrijos šeštosios pamatinės mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos programos, prisidedančios prie Europos mokslinių tyrimų erdvės kūrimo ir naujovių (2002–2006 m.) (OL L 232, 2002 8 29, p. 1).[24] Žr. 2000 m. sausio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 253/2000/EB, nustatantį antrąjį Bendrijos veiksmų švietimo srityje programos "Socrates" etapą (OL L 28, 2000 2 3, p. 1).[25] Žr. 2000 m. balandžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1031/2000/EB, įsteigiantį Bendrijos veiksmų programą "Jaunimas" (OL L 117, 2000 5 18, p. 1).--------------------------------------------------


type: legislation

text:
 14.11.2018
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 286/3
 KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2018/1709
 af 13. november 2018
 om fastlæggelse af de tekniske karakteristika for ad hoc-modulet for 2020 om arbejdsulykker og andre arbejdsrelaterede sundhedsproblemer for så vidt angår stikprøveundersøgelsen vedrørende arbejdsstyrken i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 577/98
 (EØS-relevant tekst)
 EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
 under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
 under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 577/98 af 9. marts 1998 om gennemførelse af en stikprøveundersøgelse vedrørende arbejdsstyrken i Fællesskabet (1). særlig artikel 7a, stk. 5, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Som fremhævet i Kommissionens meddelelse om en EU-strategiramme for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen (2014-2020) (2) er det nødvendigt at forbedre kvaliteten af indsamlingen af statistiske data om arbejdsulykker og arbejdsrelaterede sygdomme, erhvervsmæssig eksponering og arbejdsrelateret dårligt helbred. En gentagelse af ad hoc-modulet om arbejdsulykker og arbejdsrelaterede sundhedsproblemer, der blev gennemført i 1999, 2007 og 2013, bør gøre det muligt at supplere de data, der indberettes af medlemsstaterne i henhold til Kommissionens forordning (EU) nr. 349/2011 (3). Desuden bør en gentagelse af dette modul give oplysninger om erhvervsmæssig eksponering for risikofaktorer for fysisk sundhed og psykisk velvære.
 (2)
 I Kommissionens delegerede forordning (EU) 2016/1851 (4) fastsættes og beskrives områderne for de specialiserede oplysninger (i det følgende benævnt »delmoduler«), der skal omfattes af ad hoc-modulet for 2020 om arbejdsulykker og andre arbejdsrelaterede sundhedsproblemer.
 (3)
 Kommissionen bør fastlægge de tekniske karakteristika, filtrene, koderne og fristen for indberetning af dataene for ad hoc-modulet om arbejdsulykker og andre arbejdsrelaterede sundhedsproblemer.
 (4)
 Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for det Europæiske Statistiske System —
 VEDTAGET DENNE FORORDNING:
 Artikel 1
 De tekniske karakteristika for ad hoc-modulet for 2020 om arbejdsulykker og andre arbejdsrelaterede sundhedsproblemer, filtrene, de koder, der skal anvendes, og fristen for indberetning af resultaterne til Kommissionen er fastlagt i bilaget.
 Artikel 2
 Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 13. november 2018.
 På Kommissionens vegne
 Jean-Claude JUNCKER
 Formand
 (1) EFT L 77 af 14.3.1998, s. 3.
 (2) COM(2014) 332 final af 6. juni 2014.
 (3) Kommissionens forordning (EU) nr. 349/2011 af 11. april 2011 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1338/2008 om fællesskabsstatistikker over folkesundhed og arbejdsmiljø, for så vidt angår statistikker over arbejdsulykker (EUT L 97 af 12.4.2011, s. 3).
 (4) Kommissionens delegerede forordning (EU) 2016/1851 af 14. juni 2016 om vedtagelse af programmet med ad hoc-moduler for årene 2019, 2020 og 2021 til brug for den stikprøveundersøgelse vedrørende arbejdsstyrken, som er omhandlet i Rådets forordning (EF) nr. 577/98 (EUT L 284 af 20.10.2016, s. 1).
 BILAG
 I dette bilag fastlægges de tekniske karakteristika samt de filtre og koder, der skal anvendes i ad hoc-modulet om arbejdsulykker og andre arbejdsrelaterede sundhedsproblemer, som planlægges gennemført i 2020. Datoerne for indberetning af data til Kommissionen fastlægges også heri.
 Frist for indberetning af resultaterne til Kommissionen: 31. marts 2021.
 Filtre og koder, der skal anvendes ved indsendelse af data: som fastlagt i bilag III til Kommissionens forordning (EF) nr. 377/2008 (1).
 Kolonner, der er forbeholdt valgfrie vægtningsfaktorer, og som skal anvendes i tilfælde af delstikprøver eller manglende svar: kolonne 226-229 indeholdende hele tal og kolonne 230-231 indeholdende decimaltal.
 1) Delmodulet: »Arbejdsulykker«
 Filter: 15 ≤ AGE ≤ 74
 Navn/kolonne
 Kode
 Beskrivelse
 Filter
 ACCIDNUM
 Antal arbejdsulykker inden for de seneste 12 måneder
 (WSTATOR = 1,2)
 211
 Arbejdsulykker, der medførte skader, og indtraf 12 måneder før referenceugen
 eller (WSTATOR = 3-5 og EXISTPR = 1
 0
 Ingen
 og YEARPR og
 1
 En
 MONTHPR er ikke
 2
 To eller derover
 mere end 1 år
 9
 Ikke relevant (ikke omfattet af filtret)
 før
 Blank
 Intet svar/ved ikke
 referenceugen)
 ACCIDTYP
 Arbejdsulykkens art
 ACCIDNUM = 1,2
 212
 Var den seneste arbejdsulykke et færdselsuheld?
 1
 Færdselsuheld
 2
 Ulykke, undtagen færdselsuheld
 9
 Ikke relevant (ikke omfattet af filtret)
 Blank
 Intet svar/ved ikke
 ACCIDJOB
 Beskæftigelse knyttet til ulykken
 ACCIDNUM = 1,2
 213
 Beskæftigelse på det tidspunkt, hvor den seneste arbejdsulykke, der medførte skader, indtraf.
 1
 Nuværende hovedbeskæftigelse
 2
 Nuværende bibeskæftigelse
 3
 Seneste beskæftigelse (kun for personer, som ikke er i beskæftigelse)
 4
 Anden nuværende eller tidligere beskæftigelse
 9
 Ikke relevant (ikke omfattet af filtret)
 Blank
 Intet svar/ved ikke
 ACCIDBRK
 Varighed af fravær som følge af arbejdsulykken
 ACCIDNUM = 1,2
 214-215
 Antal kalenderdage — ekskl. dagen, hvor ulykken indtraf — inden for 12 måneder før referenceugen, hvor personen ikke var i stand til at arbejde på grund af den seneste arbejdsulykke, der medførte skader
 00
 Arbejder stadig ikke, for er endnu ikke blevet rask efter ulykken, men forventer at genoptage arbejdet på et senere tidspunkt
 01
 Forventer ikke at genoptage arbejdet som følge af ulykken
 02
 Mindre end en dag eller intet fravær
 03
 Mindst en dag, men under fire dage
 04
 Mindst fire dage, men under to uger
 05
 Mindst to uger, men under en måned
 06
 Mindst en måned, men under tre måneder
 07
 Mindst tre måneder, men under seks måneder
 08
 Mindst seks måneder, men under ni måneder
 09
 Mellem ni og tolv måneder
 99
 Ikke relevant (ikke omfattet af filtret)
 Blank
 Intet svar/ved ikke
 2) Delmodulet: »Arbejdsrelaterede sundhedsproblemer«
 Filter: 15 ≤ AGE ≤ 74
 Navn/kolonne
 Kode
 Beskrivelse
 Filter
 HPROBNUM
 Antal arbejdsrelaterede sundhedsproblemer inden for de seneste 12 måneder
 (WSTATOR = 1,2)
 eller
 216
 Fysiske eller psykiske sundhedsproblemer, som personen led af inden for 12 måneder før referenceugen, og som var forårsaget eller blev forværret af arbejdet, og som ikke har relation til tidligere registret/registrerede arbejdsulykke(r)
 (WSTATOR = 3-5 og
 EXISTPR = 1)
 0
 Ingen
 1
 En
 2
 To eller derover
 9
 Ikke relevant (ikke omfattet af filtret)
 Blank
 Intet svar/ved ikke
 HPROBTYP
 Arten af de arbejdsrelaterede sundhedsproblemer
 HPROBNUM = 1,2
 217-218
 Arten af de alvorligste sundhedsproblemer forårsaget eller forværret af arbejdet
 00
 Knogle-, led- eller muskellidelser, som hovedsagelig påvirker nakke, skuldre, arme eller hænder
 01
 Knogle-, led- eller muskellidelser, som hovedsagelig påvirker hofter, knæ, ben eller fødder
 02
 Knogle-, led- eller muskellidelser, som hovedsagelig påvirker ryggen
 03
 Åndedræts- eller lungelidelser
 04
 Hudlidelser
 05
 Hørelidelser
 06
 Stress, depression eller angst
 07
 Hovedpine og/eller overanstrengte øjne
 08
 Hjertelidelser eller -anfald eller andre kredsløbsforstyrrelser
 09
 Infektionssygdomme (virusbetingede, bakteriebetingede eller andre typer infektioner)
 10
 Problemer med mave, lever eller fordøjelse
 11
 Andre typer sundhedsproblemer
 99
 Ikke relevant (ikke omfattet af filtret)
 Blank
 Intet svar/ved ikke
 HPROBLIM
 Sundhedsproblemernes indskrænkning af de daglige aktiviteter
 HPROBNUM = 1,2
 219
 Indskrænker det alvorligste sundhedsproblem, som er forårsaget eller forværret af arbejdet, evnen til at udføre de daglige aktiviteter i eller uden for arbejdet?
 0
 Nej
 1
 Ja, til en vis grad
 2
 Ja, i betydelig grad
 9
 Ikke relevant (ikke omfattet af filtret)
 Blank
 Intet svar/ved ikke
 HPROBJOB
 Beskæftigelse knyttet til sundhedsproblemet
 HPROBNUM = 1,2
 220
 Beskæftigelse, som forårsagede eller forværrede det alvorligste sundhedsproblem.
 1
 Nuværende hovedbeskæftigelse
 2
 Nuværende bibeskæftigelse
 3
 Seneste beskæftigelse (kun for personer, som ikke er i beskæftigelse)
 4
 Anden nuværende eller tidligere beskæftigelse
 9
 Ikke relevant (ikke omfattet af filtret)
 Blank
 Intet svar/ved ikke
 HPROBBRK
 Varighed af fravær som følge af de arbejdsrelaterede sundhedsproblemer
 HPROBNUM = 1,2
 221-222
 Antal kalenderdage inden for 12 måneder før referenceperioden, hvor personen ikke var i stand til at arbejde som følge af det alvorligste sundhedsproblem, som var forårsaget eller blev forværret af arbejdet
 00
 Arbejder stadig ikke, for er endnu ikke blevet rask, men forventer at genoptage arbejdet på et senere tidspunkt
 01
 Forventer ikke at genoptage arbejdet på grund af sundhedsproblemet
 02
 Mindre end en dag eller intet fravær
 03
 Mindst en dag, men under fire dage
 04
 Mindst fire dage, men under to uger
 05
 Mindst to uger, men under en måned
 06
 Mindst en måned, men under tre måneder
 07
 Mindst tre måneder, men under seks måneder
 08
 Mindst seks måneder, men under ni måneder
 09
 Mellem ni og tolv måneder
 99
 Ikke relevant (ikke omfattet af filtret)
 Blank
 Intet svar/ved ikke
 3) Delmodulet: »Risikofaktorer for fysisk sundhed og/eller psykisk velvære«
 Navn/kolonne
 Kode
 Beskrivelse
 Filter
 PHYSRISK
 Udsættelse for risikofaktorer for fysiske lidelser
 WSTATOR = 1,2
 223-224
 Udsættelse på arbejdet for en af følgende risikofaktorer, som kan påvirke den fysiske sundhed. Angiv den faktor, som anses for at være den største risiko for den fysiske sundhed
 01
 Hovedsagelig trættende eller smertefulde stillinger
 02
 Hovedsagelig gentagne hånd- eller armbevægelser
 03
 Hovedsagelig håndtering af tunge genstande
 04
 Hovedsagelig støj
 05
 Hovedsagelig kraftige vibrationer
 06
 Hovedsagelig kemikalier, støv, dampe, røg eller gasser
 07
 Hovedsagelig aktiviteter, der kræver stærk visuel koncentration
 08
 Hovedsagelig snublen og fald
 09
 Hovedsagelig brug af maskiner eller håndværktøj (undtagen køretøjer)
 10
 Hovedsagelig brug af køretøjer (i løbet af arbejdet, undtagen til og fra arbejde)
 11
 Hovedsagelig anden væsentlig risikofaktor for fysisk sundhed
 00
 Ingen væsentlig risikofaktor for fysisk sundhed
 99
 Ikke relevant (ikke omfattet af filtret)
 Blank
 Intet svar/ved ikke
 MENTRISK
 Udsættelse for risikofaktorer for psykiske lidelser
 WSTATOR = 1,2
 225
 Udsættelse på arbejdet for en af følgende risikofaktorer, som kan påvirke det psykiske velvære. Angiv den faktor, som anses for at være den største risiko for det psykiske velvære
 1
 Hovedsagelig voldsomt tidspres eller stor arbejdsbyrde
 2
 Hovedsagelig vold eller trusler om vold
 3
 Hovedsagelig chikane eller mobning
 4
 Hovedsagelig dårlig kommunikation eller dårligt samarbejde inden for organisationen
 5
 Hovedsagelig håndtering af vanskelige kunder, patienter, elever osv.
 6
 Hovedsagelig jobusikkerhed
 7
 Hovedsagelig manglende selvbestemmelse eller manglende indflydelse på arbejdstempo eller arbejdsprocesser
 8
 Hovedsagelig anden væsentlig risikofaktor for psykisk velvære
 0
 Ingen væsentlig risikofaktor for psykisk velvære
 9
 Ikke relevant (ikke omfattet af filtret)
 Blank
 Intet svar/ved ikke
 (1) Kommissionens forordning (EF) nr. 377/2008 af 25. april 2008 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 577/98 om gennemførelse af en stikprøveundersøgelse vedrørende arbejdsstyrken i Fællesskabet for så vidt angår den harmoniserede liste over de variabler, der fra 2009 skal anvendes ved indberetning af data, og anvendelsen af en delstikprøve til indsamling af data om strukturelle variabler og definitionen af referencekvartalerne (EUT L 114 af 26.4.2008, s. 57).


text:
O stație de cale ferată (sau gară, propriu: clădirea de călători) este punctul de acces al călătorilor și/sau mărfurilor la calea ferată, în plus stația tehnică pentru mișcarea și formarea trenurilor, cu măcar două linii și un macaz.
 Punctele de acces al călătorilor la trenuri fără macazuri sunt numite halte.
 Cele mai importante tipuri de stații sunt:
 pentru transportul călătorilor:
 gară de călători
 stație tehnică cu linii de garaj pentru trenuri de călători
 pentru transportul mărfurilor:
 gară de mărfuri
 stație tehnică pe platforme industriale și în porturi;
 stație de triaj pentru descompunerea și compunerea trenurilor de marfă
 stații de frontieră pentru tranzitul internațional al călătorilor și/sau mărfurilor.
 Multe stații sunt de tipul combinat, atât pentru transportul călătorilor cât și al mărfurilor.
 Cele mai multe stații sunt de trecere, dar există și stații terminus cu linii înfundate de exemplu la gara București Nord.
 Stațiile cele mai mari, cele mai aglomerate și cele mai înalte
 La nivel mondial
 Cea mai aglomerată stație de pasageri din lume, în ceea ce privește trecerea zilnică, este stația Shinjuku din Tokyo.
 În ceea ce privește capacitatea platformei, cea mai mare stație mondială pe platforme este Grand Central Terminal din New York cu 44 de platforme.
 Cea mai înaltă stație din lume deasupra nivelului solului (nu deasupra nivelului mării) este stația de metrou Smith-Ninth Streets din New York City.
 Coney Island - Stillwell Avenue din New York este cel mai mare terminal din lume, cu 8 piste și 4 platforme insulare.
 Gara Shanghai Sud, deschisă în iunie 2006, are cel mai mare acoperiș circular transparent din lume.
 Note
 Bibliografie
 Dumitru Iordănescu, Constantin Georgescu: Construcții pentru transporturi în România 1881 - 1981. Monografie volumul I, București, Centrala de construcții căi ferate (CCCF) 1986.
 Vezi și
 Lista stațiilor de cale ferată din România
 Legături externe
 Cele mai impresionante gări din lume , 22 februarie 2011, Alexandru Safta, Descoperă - Travel
 Gări
 Transport


text:
 2.6.2015
 PT
 Jornal Oficial da União Europeia
 L 135/35
 DECISÃO N.o 1 DO CONSELHO DE ESTABILIZAÇÃO E DE ASSOCIAÇÃO UE-SÉRVIA
 de 21 de outubro de 2013
 que adota o seu regulamento interno [2015/857]
 O CONSELHO DE ESTABILIZAÇÃO E DE ASSOCIAÇÃO,
 Tendo em conta o Acordo de Estabilização e de Associação entre as Comunidades Europeias e os seus Estados-Membros, por um lado, e a República da Sérvia (a seguir designada «Sérvia»), por outro, (a seguir designado «Acordo»), nomeadamente os artigos 119.o, 120.o, 122.o e 124.o,
 Considerando que o referido Acordo entrou vigor em 1 de setembro de 2013,
 ADOTOU A PRESENTE DECISÃO:
 Artigo 1.o
 Presidência
 O Conselho de Estabilização e de Associação é presidido rotativamente, por períodos de 12 meses, pelo Presidente da formação Negócios Estrangeiros do Conselho da União Europeia, em nome da União Europeia e dos seus Estados-Membros e da Comunidade Europeia da Energia Atómica, e por um representante do Governo da Sérvia. O primeiro período tem início na data da primeira reunião do Conselho de Estabilização e de Associação e termina em 31 de dezembro de 2013.
 Artigo 2.o
 Reuniões
 O Conselho de Estabilização e de Associação reúne-se a nível ministerial uma vez por ano. Podem realizar-se reuniões extraordinárias do Conselho de Estabilização e de Associação a pedido de uma das Partes, se as Partes assim o acordarem. Salvo acordo em contrário das Partes, as reuniões do Conselho de Estabilização e de Associação realizam-se no local habitual de reuniões do Conselho da União Europeia, em data a acordar por ambas as Partes. As reuniões do Conselho de Estabilização e de Associação são convocadas conjuntamente pelos secretários do Conselho de Estabilização e de Associação, de acordo com o presidente.
 Artigo 3.o
 Representação
 Os membros do Conselho de Estabilização e de Associação podem fazer-se representar caso estejam impossibilitados de participar numa reunião. Caso um membro pretenda fazer-se representar, deve comunicar o nome do seu representante ao presidente antes da reunião em que será representado. O representante de um membro do Conselho de Estabilização e de Associação exerce todos os direitos desse membro.
 Artigo 4.o
 Delegações
 Os membros do Conselho de Estabilização e de Associação podem fazer-se acompanhar por funcionários. Antes de cada reunião, o presidente deve ser informado da composição prevista das delegações de cada Parte. Um representante do Banco Europeu de Investimento participa, como observador, nas reuniões do Conselho de Estabilização e de Associação quando da ordem de trabalhos constarem matérias que digam respeito ao Banco. O Conselho de Estabilização e de Associação pode convidar pessoas que não sejam membros do Conselho a participarem nas suas reuniões a fim de prestarem informações acerca de assuntos específicos.
 Artigo 5.o
 Secretariado
 O Secretariado do Conselho de Estabilização e de Associação é exercido conjuntamente por um funcionário do Secretariado-Geral do Conselho da União Europeia e por um funcionário da Missão da Sérvia junto da União Europeia.
 Artigo 6.o
 Correspondência
 A correspondência destinada ao Conselho de Estabilização e de Associação deve ser enviada ao presidente do Conselho de Estabilização e de Associação para o endereço do Secretariado-Geral do Conselho da União Europeia.
 Os dois secretários encarregam-se de a remeter ao presidente do Conselho de Estabilização e de Associação e, se for caso disso, aos outros membros do Conselho de Estabilização e de Associação. A correspondência assim transmitida deve ser enviada ao Secretariado-Geral da Comissão, às Representações Permanentes dos Estados-Membros e à Missão da Sérvia junto da União Europeia.
 As comunicações do Presidente do Conselho de Estabilização e de Associação devem ser enviadas aos seus destinatários pelos dois secretários e transmitidas, se for caso disso, aos outros membros do Conselho de Estabilização e de Associação para os destinos referidos no segundo parágrafo.
 Artigo 7.o
 Publicidade
 Salvo decisão em contrário, as reuniões do Conselho de Estabilização e de Associação não são públicas.
 Artigo 8.o
 Ordem de trabalhos das reuniões
 1. O presidente estabelece uma ordem de trabalhos provisória de cada reunião. A ordem de trabalhos deve ser enviada pelos secretários do Conselho de Estabilização e de Associação aos destinatários referidos no artigo 6.o, o mais tardar 15 dias antes do início da reunião. A ordem de trabalhos provisória inclui os pontos para os quais o presidente tiver recebido um pedido de inclusão na ordem de trabalhos o mais tardar 21 dias antes do início da reunião e cuja documentação aferente tiver sido enviada aos secretários o mais tardar até à data de envio da ordem de trabalhos. A ordem de trabalhos é aprovada pelo Conselho de Estabilização e de Associação no início de cada reunião. A inscrição na ordem do dia de outros pontos para além dos que figuram na ordem do dia provisória é aceite com o acordo das duas Partes.
 2. O presidente pode, com o acordo de ambas as Partes, encurtar os prazos referidos no n.o 1 a fim de ter em conta as exigências de um caso específico.
 Artigo 9.o
 Ata
 Será elaborado um projeto de ata de cada reunião pelos dois Secretários. De um modo geral, a ata inclui para cada ponto da ordem de trabalhos:
 a documentação apresentada ao Conselho de Estabilização e de Associação,
 as declarações cuja inscrição na ata tenha sido solicitada por um membro do Conselho de Estabilização e de Associação,
 as decisões tomadas e as recomendações formuladas, as declarações acordadas e as conclusões adotadas.
 Os projetos de ata são submetidos ao Conselho de Estabilização e de Associação para aprovação. Uma vez aprovada, a ata é assinada pelo presidente e pelos dois secretários. As atas são conservadas nos arquivos do Secretariado-Geral do Conselho da União Europeia, que agirá na qualidade de depositário dos documentos do Conselho de Estabilização e de Associação. Uma cópia autenticada é enviada a cada um dos destinatários referidos no artigo 6.o.
 Artigo 10.o
 Decisões e recomendações
 1. O Conselho de Estabilização e de Associação toma as suas decisões e formula as suas recomendações por comum acordo das Partes. O Conselho de Estabilização e de Associação pode tomar decisões ou formular recomendações por procedimento escrito, se ambas as Partes concordarem.
 2. As decisões e recomendações do Conselho de Estabilização e de Associação, na aceção do artigo 121.o do Acordo de Estabilização e de Associação são designadas, respetivamente, «decisão» e «recomendação», sendo este termo seguido de um número de ordem, da data da sua adoção e da indicação do assunto. As decisões e recomendações do Conselho de Estabilização e de Associação são assinadas pelo presidente e autenticadas pelos dois secretários. As decisões e recomendações devem ser enviadas a cada um dos destinatários referidos no artigo 6.o. Cada Parte pode decidir publicar as decisões e recomendações do Comité de Estabilização e de Associação na respetiva publicação oficial.
 Artigo 11.o
 Línguas
 As línguas oficiais do Conselho de Estabilização e de Associação são as línguas oficiais das duas partes. Salvo decisão em contrário, as deliberações do Conselho de Estabilização e de Associação são baseadas em documentação redigida nessas línguas.
 Artigo 12.o
 Despesas
 A União Europeia e a Sérvia custeiam as despesas decorrentes da respetiva participação nas reuniões do Conselho de Estabilização e de Associação, tanto no que diz respeito às despesas de pessoal, de deslocação e às ajudas de custo, como às despesas de correio e telecomunicações. As despesas de interpretação nas reuniões e de tradução e reprodução de documentos são custeadas pela União Europeia, com exceção das despesas de interpretação ou tradução de e para a língua sérvia, que são custeadas pela Sérvia. As outras despesas relativas à organização das reuniões são custeadas pela Parte que organiza as reuniões.
 Artigo 13.o
 Comité de Estabilização e de Associação
 1. É criado um Comité de Estabilização e de Associação para assistir o Conselho de Estabilização e de Associação no desempenho das suas funções. Este Comité é composto, por um lado, por representantes do Conselho da União Europeia e por representantes da Comissão Europeia e, por outro, por representantes do Governo da Sérvia, em princípio a nível de altos funcionários.
 2. O Comité de Estabilização e de Associação prepara as reuniões e as deliberações do Conselho de Estabilização e de Associação, executando, se necessário, as decisões deste último e, de modo geral, assegura a continuidade das relações de associação e o bom funcionamento do Acordo de Estabilização e de Associação. Examina qualquer questão que lhe seja submetida pelo Conselho de Estabilização e de Associação, bem como qualquer outra questão que possa surgir no âmbito da aplicação quotidiana do Acordo de Estabilização e de Associação. O Comité de Estabilização e de Associação apresenta ao Conselho de Estabilização e de Associação propostas ou projetos de decisões ou recomendações para adoção.
 3. Nos casos em que o Acordo de Estabilização e de Associação preveja uma obrigação de consulta ou a possibilidade de consulta, esta pode realizar-se no âmbito do Comité de Estabilização e de Associação. As consultas podem ser prosseguidas no Conselho de Estabilização e de Associação se ambas as Partes assim acordarem.
 4. O regulamento interno do Comité de Estabilização e de Associação consta do anexo da presente decisão.
 Artigo 14.o
 Comité Consultivo Misto composto por representantes do Comité Económico e Social Europeu e dos parceiros sociais e de outras organizações da sociedade civil da Sérvia
 1. É criado um Comité Consultivo Misto composto por representantes do Comité Económico e Social Europeu e dos parceiros sociais e de outras organizações da sociedade civil da Sérvia, encarregado de assistir o Conselho de Estabilização e de Associação com vista a promover o diálogo e a cooperação entre os parceiros sociais e outras organizações da sociedade civil da União Europeia e da Sérvia. Este diálogo e esta cooperação incluirão todos os aspetos relevantes das relações entre a União Europeia e a Sérvia, tal como decorrem do contexto da aplicação do Acordo de Estabilização e de Associação. Este diálogo e essa cooperação têm como objetivo, designadamente:
 a)
 Preparar os parceiros sociais da Sérvia e outras organizações da sociedade civil sérvios para operarem no contexto da futura adesão à União Europeia;
 b)
 Preparar os parceiros sociais e outras organizações da sociedade civil sérvios para a sua participação no funcionamento do Comité Económico e Social Europeu após a adesão da Sérvia;
 c)
 Assegurar um intercâmbio de informações sobre questões de interesse mútuo, nomeadamente sobre a situação atual do processo de adesão, bem como a preparação dos parceiros sociais e outras organizações da sociedade civil sérvios para este processo;
 d)
 Incentivar um intercâmbio de experiências, boas práticas e um diálogo estruturado entre a) os parceiros sociais e outras organizações da sociedade civil sérvios e b) os parceiros sociais e outras organizações da sociedade civil dos Estados-Membros, nomeadamente através da constituição de redes em domínios específicos em que os contactos diretos e a cooperação possam representar o meio mais eficaz para a resolução de problemas específicos;
 e)
 Abordar outras matérias relevantes propostas por qualquer das partes, à medida que foram surgindo no quadro da aplicação do Acordo de Estabilização e de Associação e no contexto da estratégia de pré-adesão.
 2. O Comité Consultivo Misto referido no n.o 1 é composto por nove representantes do Comité Económico e Social Europeu e por nove representantes dos parceiros sociais e de outras organizações da sociedade civil da Sérvia. O Comité Consultivo Misto pode também convidar observadores.
 3. O Comité Consultivo Misto referido no n.o 1 desenvolve a sua atividade com base nas consultas efetuadas pelo Conselho de Estabilização e de Associação ou, no que respeita à promoção do diálogo entre círculos regionais e locais, por sua própria iniciativa.
 4. A escolha dos membros é efetuada de modo a que o Comité Consultivo Misto referido no n.o 1 constitua o reflexo mais fiel possível dos diversos parceiros sociais e outras organizações da sociedade civil da União Europeia e da Sérvia. As nomeações oficiais dos membros sérvios são efetuadas pelo Governo da Sérvia com base em propostas apresentadas pelos parceiros sociais e outras organizações da sociedade civil. Estas propostas devem basear-se em procedimentos de seleção inclusivos e transparentes efetuados entre os parceiros sociais e outras organizações da sociedade civil.
 5. O Comité Consultivo Misto referido no n.o 1 é copresidido por um membro do Comité Económico e Social Europeu e por um representante dos parceiros sociais e de outras organizações da sociedade civil da Sérvia.
 6. O Comité Consultivo Misto referido no n.o 1 adota o seu regulamento interno.
 7. O Comité Económico e Social Europeu, por um lado, e o Governo da Sérvia, por outro, custeiam as despesas decorrentes da participação dos seus delegados nas reuniões do Comité Consultivo Misto e nos respetivos grupos de trabalho no que diz respeito aos encargos com pessoal, deslocações e ajudas de custo.
 8. No regulamento interno do Comité Consultivo Misto referido no n.o 1 devem ser previstas disposições de execução sobre as despesas de interpretação e de tradução. As outras despesas relativas à organização logística das reuniões são custeadas pela parte que acolhe as reuniões.
 Artigo 15.o
 Comité Consultivo Misto composto por representantes do Comité das Regiões da União Europeia e das autoridades regionais e locais sérvias
 1. É criado um Comité Consultivo Misto composto por representantes do Comité das Regiões da União Europeia e das autoridades regionais e locais sérvias, encarregado de assistir o Conselho de Estabilização e de Associação com vista a promover o diálogo e a cooperação entre as autoridades regionais e locais da União Europeia e da Sérvia. Este diálogo e essa cooperação têm como objetivo, designadamente:
 a)
 Preparar as autoridades locais e regionais sérvias para as atividades a desenvolver no contexto da futura adesão à União Europeia;
 b)
 Preparar as autoridades locais e regionais sérvias para participarem nos trabalhos do Comité das Regiões após a adesão da Sérvia;
 c)
 Assegurar o intercâmbio de informações sobre questões correntes de interesse mútuo, nomeadamente sobre a situação atual da política regional europeia e o processo de adesão e domínios estratégicos em que os Tratados preveem que o Comité das Regiões seja consultado, assim como a preparação das autoridades locais e regionais sérvias para as referidas políticas;
 d)
 Incentivar um diálogo estruturado multilateral entre a) as autoridades locais e regionais sérvias e b) as autoridades locais e regionais dos Estados-Membros, nomeadamente através da constituição de redes em domínios específicos em que os contactos diretos e a cooperação entre as autoridades locais e regionais sérvias e as autoridades locais e regionais dos Estados-Membros possam representar o meio mais eficaz para a abordagem de temas específicos de interesse mútuo;
 e)
 Assegurar um intercâmbio periódico de informações sobre a cooperação inter-regional entre as autoridades locais e regionais sérvias e as autoridades locais e regionais dos Estados-Membros;
 f)
 Incentivar a troca de experiências e de conhecimentos nos domínios estratégicos em que o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia prevê que o Comité das Regiões seja consultado, entre i) as autoridades locais e regionais sérvias e ii) as autoridades locais e regionais dos Estados-Membros, nomeadamente sobre o saber-fazer e as técnicas respeitantes à preparação de planos ou estratégias de desenvolvimento regional e local, assim como sobre a utilização mais eficaz possível dos fundos de pré-adesão e dos fundos estruturais;
 g)
 Prestar assistência às autoridades locais e regionais sérvias, através do intercâmbio de informações, relativamente à aplicação prática do princípio de subsidiariedade em todos os aspetos da vida regional e local;
 h)
 Abordar outras matérias relevantes propostas por qualquer das partes, à medida que foram surgindo no quadro da aplicação do Acordo de Estabilização e de Associação e no contexto da estratégia de pré-adesão.
 2. O Comité Consultivo Misto referido no n.o 1 é composto por sete representantes do Comité das Regiões, por um lado, e por sete representantes das autoridades regionais e locais da Sérvia, por outro. São nomeados suplentes em igual número.
 3. O Comité Consultivo Misto referido no n.o 1 desenvolve a sua atividade com base nas consultas efetuadas pelo Conselho de Estabilização e de Associação ou, no que respeita à promoção do diálogo entre autoridades regionais e locais, por sua própria iniciativa.
 4. O Comité Consultivo Misto referido no n.o 1 pode apresentar recomendações ao Conselho de Estabilização e de Associação.
 5. A escolha dos membros é efetuada de modo a que o Comité Consultivo Misto referido no n.o 1 constitua o reflexo fiel dos vários níveis das autoridades regionais e locais, quer da União Europeia quer da Sérvia. As nomeações oficiais dos membros sérvios são efetuadas pelo Governo da Sérvia com base em propostas apresentadas pelas organizações que representam as autoridades regionais e locais na Sérvia. Estas propostas devem basear-se em procedimentos de seleção inclusivos e transparentes efetuados entre os representantes com mandatos eleitorais locais ou regionais.
 6. O Comité Consultivo Misto referido no n.o 1 adota o seu regulamento interno.
 7. O Comité Consultivo Misto referido no n.o 1 é copresidido por um membro do Comité das Regiões e por um representante das autoridades regionais e locais da Sérvia.
 8. O Comité das Regiões, por um lado, e o Governo da Sérvia, por outro, custeiam as despesas decorrentes da participação dos seus delegados e pessoal de apoio nas reuniões do Comité Consultivo Misto referido no n.o 1, nomeadamente no que diz respeito aos encargos com deslocações e ajudas de custo.
 9. No regulamento interno do Comité Consultivo Misto referido no n.o 1 são previstas disposições de execução sobre as despesas de interpretação e de tradução. As outras despesas relativas à organização logística das reuniões são custeadas pela parte que acolhe as reuniões.
 Feito no Luxemburgo, em 21 de outubro de 2013.
 Pelo Comité de Estabilização e de Associação
 A Presidente
 C. ASHTON
 ANEXO
 REGULAMENTO INTERNO DO COMITÉ DE ESTABILIZAÇÃO E DE ASSOCIAÇÃO
 Artigo 1.o
 Presidência
 O Comité de Estabilização e de Associação é presidido rotativamente, por períodos de 12 meses, por um representante da Comissão Europeia, em nome da União Europeia e dos seus Estados-Membros e da Comunidade Europeia da Energia Atómica, e por um representante do Governo da Sérvia. O primeiro período terá início na data da primeira reunião do Conselho de Estabilização e de Associação e terminará em 31 de dezembro de 2013.
 Artigo 2.o
 Reuniões
 O Comité de Estabilização e de Associação reúne-se sempre que as circunstâncias o exigirem, com o acordo de ambas as Partes. As reuniões do Comité de Estabilização e de Associação realizam-se em data e local a acordar por ambas as Partes. As reuniões do Comité de Estabilização e de Associação são convocadas pelo presidente.
 Artigo 3.o
 Delegações
 Antes de cada reunião, o Presidente deve ser informado da composição prevista das delegações de cada Parte.
 Artigo 4.o
 Secretariado
 O secretariado do Comité de Estabilização e de Associação é exercido conjuntamente por um funcionário da Comissão Europeia e um funcionário do Governo da Sérvia. Todas as comunicações de e para o presidente do Comité de Estabilização e de Associação no âmbito da presente decisão devem ser enviadas aos secretários do Comité de Estabilização e de Associação e aos secretários e ao presidente do Conselho de Estabilização e de Associação.
 Artigo 5.o
 Publicidade
 Salvo decisão em contrário, as reuniões do Comité de Estabilização e de Associação não são públicas.
 Artigo 6.o
 Ordem de trabalhos das reuniões
 1. O presidente estabelece uma ordem de trabalhos provisória de cada reunião. A ordem de trabalhos deve ser enviada pelos secretários do Comité de Estabilização e de Associação aos destinatários referidos no artigo 4.o, o mais tardar 15 dias antes do início da reunião. A ordem de trabalhos provisória inclui os pontos para os quais o presidente tiver recebido um pedido de inclusão na ordem de trabalhos o mais tardar 21 dias antes do início da reunião e cuja documentação aferente tiver sido enviada aos secretários o mais tardar até à data de envio da ordem de trabalhos. O Comité de Estabilização e de Associação pode convidar peritos a participar nas suas reuniões, a fim de prestarem informações sobre assuntos específicos. A ordem de trabalhos é aprovada pelo Comité de Estabilização e de Associação no início de cada reunião. A inscrição na ordem do dia de outros pontos para além dos que figuram na ordem do dia provisória é aceite com o acordo das duas Partes.
 2. O presidente pode, com o acordo de ambas as Partes, encurtar os prazos referidos no n.o 1 a fim de ter em conta as exigências de um caso específico.
 Artigo 7.o
 Ata
 Será elaborada uma ata de cada reunião baseada num resumo, apresentado pelo Presidente, das conclusões do Comité de Estabilização e de Associação. Depois de aprovadas pelo Comité de Estabilização e de Associação, as atas são assinadas pelo Presidente e pelos Secretários e arquivadas por ambas as Partes. Um exemplar da ata é enviado a cada um dos destinatários referidos no artigo 4.o.
 Artigo 8.o
 Decisões e recomendações
 Nos casos específicos em que o Comité de Estabilização e de Associação esteja habilitado pelo Conselho de Estabilização e de Associação, ao abrigo do artigo 122.o do Acordo de Estabilização e de Associação, a tomar decisões e a formular recomendações, estes atos são intitulados, respetivamente, «decisão» e «recomendação», sendo este termo seguido de um número de ordem, da data da adoção do ato e da indicação do assunto. As decisões e recomendações são adotadas por comum acordo das Partes. O Comité de Estabilização e de Associação pode tomar decisões ou formular recomendações por procedimento escrito, se ambas as Partes concordarem. As decisões e recomendações do Comité de Estabilização e de Associação são assinadas pelo presidente e autenticadas pelos dois secretários e devem ser enviadas aos destinatários referidos no artigo 4.o. Cada Parte pode decidir publicar as decisões e recomendações do Comité de Estabilização e de Associação na respetiva publicação oficial.
 Artigo 9.o
 Despesas
 A União Europeia e a Sérvia custeiam as despesas decorrentes da respetiva participação nas reuniões do Comité de Estabilização e de Associação, tanto no que respeita às despesas de pessoal, de deslocação e às ajudas de custo, como às despesas de correio e telecomunicações. As despesas de interpretação nas reuniões e de tradução e reprodução de documentos são custeadas pela União Europeia, com exceção das despesas de interpretação ou tradução de e para a língua sérvia, que são custeadas pela Sérvia. As outras despesas relativas à organização das reuniões são custeadas pela Parte que organiza as reuniões.
 Artigo 10.o
 Subcomités e grupos especiais
 O Comité de Estabilização e de Associação pode criar subcomités ou grupos especiais que trabalhem sob a sua autoridade, devendo ser por eles informado após cada uma das reuniões. O Comité de Estabilização e de Associação pode decidir abolir subcomités ou grupos existentes, definir ou alterar os seus mandatos ou criar outros subcomités ou grupos para o assistir no desempenho das suas funções. Os referidos subcomités e grupos não têm poder de decisão.


text:
{{Taksonomka
 | color = pink
 | name = Zlatovranka
 | status = NT
 | status_ref =
 | image = Eurasian Roller - Castuera - Extremadura S4E5913 (14740426762).jpg
 | image_caption = Odrasla zlatovranka
 | regnum = Animalia (živali)
 | phylum = Chordata (vretenčarji)
 | classis = Aves (ptiči)
 | ordo = Coraciiformes (vpijati)
 | familia = Coraciidae (zlatovranke)
 | genus = Coracias (zlatovranka)
 | species = C. garrulus| binomial = Coracias garrulus| binomial_authority = Carl von Linné, 1758
 | range_map = Coracias garrulus distr.png
 | range_map_width = 250px
 | range_map_caption = Razširjenost po svetu (oranžno obarvana področja predstavljajo celoletno domovanje, modra pa zimsko domovanje)
 }}
 Zlatovránka (znanstveno ime Coracias garrulus) je ptica iz reda vpijatov Coraciiformes. Spada v družino zlatovrank Coraciidae''. Je edina predstavnica reda vpijatov, ki živi v Evropi in tudi v Sloveniji. Njeno bivalno področje se razteza od zahodne Azije do Maroka. Zlatovranka je ptica selivka, ki prezimuje v Južni Afriki. V Sloveniji je redek poletni gost in je ena od stotridesetih ogroženih vrst na Slovenskem.
 Zlatovranka je ptica, ki živi v toplem podnebju in odprti pokrajini z nekaj drevesi. Je čokata, velikosti kavke in zelo barvita. V glavnem prevladuje modra barva s toplorjavo na hrbtu. Velikokrat med prežanjem za velikimi žuželkami, kuščaricami ali žabami sedi na drevesih ali na električnih žicah, kot velikanski srakoperji.
 Vrsta je še posebej lepa v živahnem, odločnem in premočrtnem letu, ko se njeno modrikasto perje skupaj s črnimi peresi lesketa v sončni svetlobi. Spola sta si podobna, mladiči so enaki kot odrasli, vendar bolj rjavosivi.
 Obnaša se kot priba, v letu pa vijuga in se obrača. Veliko vrst izvaja prave akrobacije v zraku, kar je dalo družini tudi angleško ime »roller«.
 Naravno gnezdi brez podlag v drevesnih duplih, peščenih rovih in skalih razpokah, pa tudi v umetni gnezdilnici, razpokah v suhem zidu ali v samotni stavbi. Znese do štiri jajca.
 Oglaša se z rezkim in hrapavim kraak-ak, glasom, podobnim vranjemu.
 Viri
 Zunanje povezave
 Mobitel in DOPPS, Enciklopedija ptic Slovenije, Zlatovranka
 Zlatovranke
 Ogrožene vrste v Sloveniji
 Taksoni, opisani leta 1758
 Ptiči Afrike
 Ptiči Azije
 Ptiči Evrope
 Ptiči Slovenije