text:
Östersunds kommun () är en kommun i Jämtlands län. Centralort är Östersund som även är residensstad i länet.
 Kommunen är Jämtlands läns största, Norrlands sjätte största och Sveriges 37:e största primärkommun vad gäller folkmängd (2018-09-30).
 Administrativ historik
 Kommunens område motsvarar socknarna: Brunflo, Frösö, Häggenås, Kyrkås, Lit, Lockne, Marieby, Norderö, Näs och Sunne. I dessa socknar bildades vid kommunreformen 1862 landskommuner med motsvarande namn. I området fanns även Östersunds stad som 1863 bildade en stadskommun.
 Hornsbergs villastads municipalsamhälle inrättades i Frösö landskommun 11 mars 1898 och upplöstes 1948 då Frösö köping bildades genom en ombildning av landskommunen. Odenslunds municipalsamhälle inrättades i Brunflo landskommun 10 februari 1899 och upplöstes 1918 när motsvarande område utbröts ur landskommunen och införlivades med Östersunds stad.
 Vid kommunreformen 1952 bildades i området ett antal storkommuner: Brunflo (av Brunflo, Lockne och Marieby), Hackås (av Hackås, Näs och Sunne), Hallen (av Hallen, Marby och Norderön) samt Lit (av Lit och Kyrkås). Östersunds stad, Frösö köping och Häggenås landskommun påverkades däremot inte.
 1963 uppgick Häggenås landskommun i Lits landskommun. Östersunds kommun bildades vid kommunreformen 1971 av Östersunds stad, Frösö köping, landskommunerna Brunflo och Lit samt en del ur Hallens landskommun (Norderö) och delar ur Hackås landskommun (Sunne och Näs).
 Kommunen ingår sedan bildandet i Östersunds domsaga.
 Östersunds kommun ingår från den 1 januari 2010 i förvaltningsområdet för samiska språket.
 Geografi
 Östersunds kommun är belägen i de centrala delarna av landskapet Jämtland, vid Storsjöns östra strand, varifrån Indalsälven flyter i väst-östlig riktning. Kommunen gränsar i väster till Åre kommun och Krokoms kommun, i norr till Strömsunds kommun, i öster till Ragunda kommun och Bräcke kommun samt i söder till Bergs kommun, alla i Jämtlands län.
 Hydrografi
 Genom kommunen flyter vattendrag som Hårkan, Långan och Indalsälven. Hårkan från norr till söder, Långan från sydväst och Indalsälven från väster till öster. Kommunen har andel av Storsjön där Frösön är belägen. Andra större sjöar är Locknesjön, Näkten och Ismunden. I sänkorna mellan höjderna finns förutom sjöar även rikligt med myrmark.
 Naturskydd
 I Östersunds kommun finns 28 naturreservat, däribland Eliasbodarna vars landskap präglats av isälvarna. Helvetesmyrkälen är ett område som i stor utsträckning undkommit mänsklig påverkan medan Fillstabäckens naturreservat är präglat av det kalkhaltiga vattnet. I bäcken har kalken bildat en kalktuff vars storlek saknar motsvarighet i Sverige, och på kringliggande ängar växer majviva, björnbrodd och brudsporre.
 Administrativ indelning
 Fram till 2016 var kommunen för befolkningsrapportering indelad i sju församlingar – Brunflo, Frösö, Sunne och Norderö, Häggenås-Lit-Kyrkås, Lockne, Marieby, Näs och Östersund.
 Från 2016 indelas kommunen istället i 11 distrikt – Brunflo, Frösö, Häggenås, Kyrkås, Lit, Lockne, Marieby, Norderö, Näs, Sunne och Östersund.
 Tätorter
 Vid tätortsavgränsningen av Statistiska centralbyrån den 31 december 2015 fanns det elva tätorter i Östersunds kommun
 Centralorten är i fet stil.
 Tätorten Östersund är delad i två kommuner.
 Styre och politik
 Styre
 Efter det att storkommunen bildades 1970 och det första kommunvalet ägde rum styrdes Östersunds kommun av de borgerliga partierna, där Centerpartiet hade ordförandeposten i kommunstyrelsen. I slutet av 1970-talet övergick Östersund från att vara en borgerlig kommun till att vara en Socialdemokratisk. Socialdemokraterna styrde kommunen ända till 1991, då de borgerliga partierna fick makten igen och Per Söderberg (C) övertog rollen som kommunstyrelsens ordförande efter Thore Holmberg (S). Efter valet 1994 återkom Socialdemokraterna och därefter har Socialdemokraterna fortsatt att styra med stöd av Vänsterpartiet. 1998 hade man även stöd av Miljöpartiet. Vid kommunvalet 2002 minskades mandaten i kommunfullmäktige från 75 till 67.
 Efter valet 2006 fick Miljöpartiet en vågmästarroll och inledde förhandlingar med både den sittande majoriteten bestående av Socialdemokraterna och Vänsterpartiet samt den borgerliga alliansen. Miljöpartiet valde slutligen att samarbeta med Socialdemokraterna och Vänsterpartiet såsom man gjort 1998. Jens Nilsson (S) som varit kommunstyrelsens ordförande sedan 1997 fick därmed fortsätta som kommunstyrelsens ordförande. Nilsson efterträddes år 2009 av Ann-Sofie Andersson (S) som då blev kommunstyrelsens ordförande.
 Vid ett kommunstyrelsesammanträde i februari 2012 (då budgetdirektiven för 2013 skulle behandlas) meddelade överraskande Socialdemokraterna och Centerpartiet via oppositionsrådet Carina Zetterström (C) att de skulle inleda ett samarbete. Vänsterpartiet och Socialdemokraterna hade avslutat samarbetet medan Miljöpartiet fortsatte samarbetet. Detta hände endast några dagar efter den borgerliga oppositionen samlats för att utforma ett eget budgetförslag.
 Efter valet 2014 styrdes kommunen av en majoritet bestående av Socialdemokraterna, Vänsterpartiet och Miljöpartiet. Ann-Sofie Andersson fortsatte som kommunstyrelsen ordförande. Efter valet 2014 har Östersunds kommuns kommunfullmäktige 61 ledamöter (mandat). 2018 blev det maktskifte då de borgerliga partierna, Centerpartiet, Moderaterna, Liberalerna och Kristdemokraterna fick fler mandat än Socialdemokraterna, Vänsterpartiet och Miljöpartiet. Centerpartiet, Moderaterna, Liberalerna och Kristdemokraterna har ett minoritetsstyre med Sverigedemokraterna som vågmästare. Efter valet 2018 hoppade två av de fem Sverigedemokraterna i kommunfullmäktige av från partiet och är "politiska vildar".
 Kommunalråd
 Kommunfullmäktige
 Presidium
 Mandatfördelning i Östersunds kommun, valen 1970–2022
 Nämnder
 Kommunstyrelsen
 2018–2022: 15 ledamöter, 4 (C), 2 (M), 1 (KD), 1 (L), 4 (S), 1 (V), 1 (MP), 1 (SD)
 Övriga nämnder
 Vänorter
 Östersunds kommun har fem vänorter:
 Ekonomi och infrastruktur
 Näringsliv
 Turism
 Östersunds kommun har en omfattande turism, i synnerhet sommartid då sevärdheter, aktiviteter och event lockar. Vintertid är det främst skidspår, nationell skidskyttearena och alpin skidanläggning som drar turister.
 Infrastruktur
 Transporter
 Kommunen genomkorsas i nord-sydlig riktning av E45 och i öst-västlig riktning av E14. I Östersund tar riksväg 87 av åt öster. Öst-västlig riktning har även Mittbanan mellan Sundsvalls centralstation och Storlien och vidare till Trondheim i Trøndelag fylke i Norge via Meråkerbanen. Inlandsbanan skär genom kommunen i nord-sydlig riktning. Mittbanan trafikeras av SJ:s fjärrtåg och Norrtågs regiontåg samt vintertid och höst av Snälltågets nattåg från Stockholm och Malmö.
 Utbildning
 Det fanns 29 grundskolor, varav fem var fristående, i Östersunds kommun år 2022. Av dessa var 22 belägna i närheten av Brunfloviken. Det fanns två kommunala gymnasieskolor, vilka ingår i Jämtlands Gymnasieförbund – Fyrvalla och Wargentin. Därtill fanns två fristående gymnasieskolor – Storsjögymnasiet och Östersunds gymnasium.
 Högre utbildning bedrivs av Mittuniversitetet på Campus Östersund.
 Befolkning
 Demografi
 Befolkningsutveckling
 Kommunen har invånare (), vilket placerar den på plats avseende folkmängd bland Sveriges kommuner. Kommunens befolkningstillväxt 2010–2035 prognostiseras till +3%.
 Migration
 Den 31 december 2014 utgjorde antalet invånare med utländsk bakgrund (utrikes födda personer samt inrikes födda med två utrikes födda föräldrar) 5 277, eller 9,64 % av befolkningen (hela befolkningen: 60 495 den 31 december 2014). Den 31 december 2002 utgjorde antalet invånare med utländsk bakgrund enligt samma definition 2 966, eller 5,10 % av befolkningen (hela befolkningen: 58 156 den 31 december 2002).
 Den 31 december 2014 utgjorde folkmängden i Östersunds kommun 60 495 personer. Av dessa var 4 556 personer (7,5 %) födda i ett annat land än Sverige. I denna tabell har de nordiska länderna samt de 12 länder med flest antal utrikes födda (i hela riket) tagits med. En person som inte kommer från något av de här 17 länderna har istället av Statistiska centralbyrån förts till den världsdel som deras födelseland tillhör.
 Kultur
 Festivaler
 Storsjöyran är en av Skandinaviens största musikfestivaler som årligen arrangerats i kommunen sedan 1983, med undantag för åren under Covid-19-pandemin. Åren 2016 och 2017 hade festivalen 34- 36 000 betalande besökare.
 Kulturarv
 Bland fornlämningar i kommunen märks Mjälleborgen. Fornborgen är en av Sveriges nordligaste fornborgar och är belägen på Öneberget på Frösön. En annan fornlämningar Frösöstenen, vilket är Jämtlands enda runsten och Sveriges nordligaste. År 1987 restes stenen utanför landstingshuset på Frösön.
 Kommunvapen
 Blasonering: I blått fält ett framåtvänt älghuvud av silver.
 Vapnet fastställdes för Östersunds stad av Kungl. Maj:t 1911. Det utgick ifrån ett sigill med ett svårdefinierat hjortdjur, som i vapnet bestämdes till en älg, som också återfinns i landskapsvapnet. Efter kommunbildningen 1971 återanvändes stadsvapnet och registrerades för kommunen hos Patent- och registreringsverket 1974. Fyra andra vapen blev då övertaliga.
 Se även
 Personer med anknytning till Östersunds kommun
 Östersunds kommunblock
 Lits kommunblock
 Källor
 Externa länkar
 Östersunds kommuns officiella webbplats
 Sveriges kommuner
 Kommuner i Förvaltningsområdet för samiska språket (Sverige)


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
18 . 10. 97 | NL 1 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 318/23
 Beroep, op 16 juli 1997 ingesteld door A. Hubert tegen Beroep, op 18 juli 1997 ingesteld door Eurocoton e.a.
 Commissie van de Europese Gemeenschappen tegen Raad van de Europese Unie
 ( Zaak T-212/97) ( Zaak T-213/97)
 ( 97/C 318/45 ) ( 97/C 318/46 )
 (Procestaai: Frans) (Procestaai: Engels)
 Bij het Gerecht van eerste aanleg van de Europese
 Gemeenschappen is op 16 juli 1997 beroep tegen Commis Bij het Gerecht van eerste aanleg van de Europese
 sie van de Europese Gemeenschappen ingesteld door A. Gemeenschappen is op 18 juli 1997 beroep tegen Raad
 Hubert, wonende te Brussel, vertegenwoordigd door M. van de Europese Unie ingesteld door Eurocoton, een Belgi
 A. Lucas, advocaat te Luik, domicilie gekozen hebbende te sche feitelijke vereniging van producenten van ongebleekte
 Luxemburg ten kantore van E, Korn, advocaat aldaar, rue weefsels van katoen in de Gemeenschap, en 13 producen
 de Nassau 21 . ten van dergelijke weefsels in de Gemeenschap, vertegen
 woordigd door C , Stanbrook, Q.C. , en A. Dashwood, Bar
 Verzoekster concludeert dat het het Gerecht behage :
 risters van de Inner Temple te Londen, domicilie gekozen
 hebbende te Luxemburg ten kantore van A. Kronshagen,
 advocaat aldaar, boulevard de la Foire 12 .
 — nietig te verklaren het op 16 april 1997 aan verzoek
 ster officieel ter kennis gebrachte besluit van de direc
 teur-generaal van DG V houdende definitieve vaststel Verzoekers concluderen dat het het Gerecht behage:
 ling van haar beoordeling over de periode 1993—
 1995 ; — nietig te verklaren het besluit van de Raad houdende
 verwerping van het voorstel voor een verordening van
 — verweerster in de kosten van het geding te verwijzen . de Commissie a ) tot instelling van een definitief anti
 dumpingrecht op de invoer van ongebleekte weefsels
 Middelen en voornaamste argumenten van katoen van oorsprong uit Indië, Indonesië, Paki
 stan, Turkije, China en Egypte, en b ) inning van de
 Tot staving van haar beroep tot nietigverklaring stelt ver voorlopige rechten ingesteld bij Verordening ( EG)
 zoekster primair, dat het bestreden rapport is aangetast nr. 2208/96 van 18 november 19 96 ;
 door een aantal formele en procedurele onwettigheden, te
 weten :
 — de Raad te gelasten, alle schade te vergoeden die ver
 zoekers door de onrechtmatige verwerping van het
 — schending van de beginselen van behoorlijk bestuur en voorstel van de Commissie is opgekomen;
 rechtszekerheid doordat het rapport in feite later dan
 op de daarin genoemde datum is vastgesteld; en
 — haar vorige hiërarchieke meerdere is niet tijdig en vol
 gens de voorgeschreven procedure geraadpleegd; — de Raad in de kosten te verwijzen .
 — schending van de in artikel 5, lid 2, van de op 27 juli Middelen en voornaamste argumenten
 1979 vastgestelde algemene bepalingen ter uitvoering
 van de in artikel 43 van het Statuut neergelegde ver
 plichting om een lager cijfer voor de analytische beoor De Raad was niet bevoegd, het voorstel van de Commissie
 delingen te motivieren; uiteindelijk te verwerpen , en heeft daardoor inbreuk
 gemaakt op de artikelen 6 , lid 9, en 9, lid 4, van Verorde
 ning ( EG ) nr. 384/96 van de Raad (PB L 56 van 6 . 3 .
 — schending van de verplichting om uitsluitend de in 1996 , blz. 1 ). Sedert de invoering van vervaltermijnen
 artikel 5, lid 1 , van de algemene uitvoeringsbepalingen voor de afsluiting van antidumpingonderzoeken moet de
 bedoelde referentieperiode te beoordelen. Raad een voorstel van de Commissie vóór het verstrijken
 van de termijn van vijftien maanden goedkeuren. De Raad
 Subsidiair voert zij aan, dat de inhoud van het rapport een kon enkel eisen, dat de modaliteiten van het voorstel wer
 aantal onwettigheden vertoont, namelijk: den gewijzigd, met dien verstande dat de feitelijke vaststel
 lingen van de Commissie onverlet werden gelaten.
 — schending van de verplichting om de analytische
 beoordelingen los van de algemene beoordeling en aan Subsidiair, indien de Raad toch bevoegd zou zijn om het
 de hand van de toepasselijke beoordelingsdefinities te
 voorstel van de Commissie zonder meer te verwerpen ( het
 verrichten;
 geen niet is toegestaan ), is hij daarbij in het onderhavige
 geval bewust voorbijgegaan aan de door de Commissie
 — kennelijke dwaling omtrent de feiten; vastgestelde feiten of heeft hij dit gedaan op basis van een
 kennelijk verkeerde vaststelling van de feiten. Bovendien
 — misbruik van bevoegdheid. zijn verzoekers door die verwerping van hun procedurele
 rechten beroofd en in hun legitieme verwachtingen
 beschaamd. Ten slotte heeft de Raad zijn besluit niet met
 ---pagebreak--- C 318/24 rNL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 18 . 10 . 97
 redenen omkleed en niet bekendgemaakt, zoals door destijds te Brussel met de automatische vertaling was
 artikel 14, lid 2, van Verordening ( EG ) nr. 384/96 wordt belast " het niet mogelijk hebben gemaakt, verzoeker for
 voorgeschreven. meel te identificeren, en zelfs al was dat het geval geweest,
 dan zou die verwijzing niet lasterlijk zijn geweest.
 De tweede tot en met de veertiende verzoeker zal verliezen
 lijden die rechtstreeks voortvloeien uit het besluit van de Tot staving van zijn aanspraken betoogt verzoeker met
 Raad. In haar antidumpingonderzoek was de Commissie name, dat uit artikel 24 van het Statuut niet blijkt, dat de
 uiteindelijk tot de bevinding gekomen, dat zonder de daarin neergelegde bijstandsplicht, wanneer de ambtenaar
 instelling van de rechten de communautaire bedrijfstak ten gevolge van betreffende zijn persoon verspreide stellin
 verder bergaf zou gaan en misschien zelfs zou verdwijnen . gen, allusies of beweringen schade lijdt, slechts zou gelden,
 indien is bewezen dat die stellingen, allusies of beweringen
 onjuist zijn. Meer in het bijzonder is het, wil er sprake zijn
 van het delict eerroof, niet noodzakelijk, dat de onjuist
 heid van het gestelde feit wordt aangetoond; dit delict ver
 onderstelt alleen, dat het bewijs van het gestelde feit niet is
 geleverd .
 Beroep, op 17 juli 1997 ingesteld door B. Lavorel tegen
 Commissie van de Europese Gemeenschappen
 Voorts beroept hij zich op het feit, dat de informatieproce
 ( Zaak T-2 14/97)
 dure betreffende zijn verzoek om bijstand niet contradic
 ( 97/C 318/47 ) toir was .
 (Procestaai: Frans) Ten slotte wijst verzoeker erop, dat er over hem een paral
 lel dossier bestaat; hij verwijt het tot aanstelling bevoegd
 gezag dat dit hem niet heeft willen bevorderen, een hou
 Bij het Gerecht van eerste aanleg van de Europese ding die zijns inziens was beïnvloed door documenten die
 Gemeenschappen is op 17 juli 1997 beroep tegen Commis zich in bedoeld parallel dossier bevonden, waarvan het
 sie van de Europese Gemeenschappen ingesteld door B. bestaan hem onbekend was .
 Lavorel, wonende te Brussel, vertegenwoordigd door Y.
 Rosenoer, advocaat te Brussel, domicilie gekozen hebbende
 (') JurAmbt I-A 1995, blz. 233 .
 in zijn kantoor, rue J. B. Colyns .
 Verzoeker concludeert dat het het Gerecht behage:
 — nietig te verklaren het besluit van het tot aanstelling
 bevoegd gezag van 15 mei 1997 over de door hem bij Beroep, op 24 juli 1997 ingesteld door vennootschap Lema
 aangetekende brief van 16 december 1996 ingediende SA tegen Commissie van de Europese Gemeenschappen
 klacht; ( Zaak T-2 16/97)
 ( 97/C 318/48 )
 — de Commissie tot bijstand van verzoeker te veroorde
 len;
 (Procestaai: Frans)
 — de Commissie te veroordelen tot vergoeding van de
 door verzoeker geleden schade . Bij het Gerecht van eerste aanleg van de Europese
 Gemeenschappen is op 24 juli 1997 beroep ingesteld tegen
 Commissie van de Europese Gemeenschappen door ven
 Middelen en voornaamste argumenten nootschap Lema SA, gevestigd te Gennevilliers ( Frankrijk ),
 vertegenwoordigd door F. Goguel, advocaat te Parijs,
 domicilie gekozen hebbende te Luxemburg ten kantore
 Verzoeker komt op tegen de weigering van het tot aanstel van A. May, advocaat aldaar, Grand-Rue 31 .
 ling bevoegd gezag om hem bijstand te verlenen in de zin
 van artikel 24 van het Statuut, met betrekking tot een aan
 tal gestelde lasterlijke aantijgingen in door de vakbond R Verzoekster concludeert dat het het Gerecht behage:
 en D verspreide vlugschriften, waarin werd gezegd dat
 Lavorel rechtstreeks zou hebben bijgedragen tot de opstel
 — nietig te verklaren het besluit van de Commissie van
 ling van een parallel dossier over een andere ambtenaar.
 24 april 1997;
 Volgens verweerster waren in de litigieuze vlugschriften — te verklaren dat van verzoekster niet a posteriori de
 alleen maar de overwegingen van het arrest van het litigieuze invoerrechten kunnen worden nagevorderd;
 Gerecht van 11 oktober 1995 in de gevoegde zaken T-39/
 93 en T-553/93, Baltsavias/Commissie (') overgenomen.
 Voorts zou de verwijzing in de betrokken publicatie van — subsidiair, te verklaren dat verzoekster recht heeft op
 de vakbond R en D naar een „ Franse jurist-linguïst die kwijtschelding van de litigieuze rechten;


type: legislation

text:
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,30.8.2019
 COM(2019) 403 final
 LISA
 järgmise dokumendi juurde:
 Ettepanek:
 Nõukogu otsus Euroopa Liidu ja Valgevene Vabariigi vahelise viisade väljastamise lihtsustamise lepingu sõlmimise kohta
 LISA
 Euroopa Liidu ja Valgevene Vabariigi
 vaheline
 viisade väljastamise lihtsustamise
 LEPING
 EUROOPA LIIT, edaspidi „liit“,
 ja VALGEVENE VABARIIK, edaspidi „Valgevene“,
 edaspidi „lepinguosalised“,
 SOOVIDES edendada liidu ja Valgevene kodanikele viisade väljastamise vastastikuse lihtsustamise teel inimestevahelist suhtlemist kui majandus-, humanitaar-, kultuuri-, teadus- ja muude suhete püsiva arengu tähtsat eeltingimust,
 TÕDEDES, et viisalihtsustus ei tohiks kaasa tuua ebaseaduslikku rännet, ning pöörates erilist tähelepanu julgeolekule ja tagasivõtmisele,
 PIDADES MEELES lepinguosalistevahelise koostöö aluspõhimõtteid ning kohustusi ja vastutust, sealhulgas inimõiguste ja demokraatlike põhimõtete austamist, mis tulenevad nende suhtes kohaldatavatest asjakohastest rahvusvahelistest õigusaktidest,
 VÕTTES ARVESSE protokolli Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes ning Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis’d käsitlevat protokolli, mis on lisatud Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule, ning kinnitades, et käesolevat lepingut ei kohaldata Ühendkuningriigi ega Iirimaa suhtes,
 VÕTTES ARVESSE Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli Taani seisukoha kohta ning kinnitades, et käesolevat lepingut ei kohaldata Taani Kuningriigi suhtes,
 ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:
 Artikkel 1 – Eesmärk ja kohaldamisala
 Käesoleva lepingu eesmärk on lihtsustada vastastikkuse põhimõtte alusel liidu ja Valgevene kodanikele selliste viisade väljastamist, mis annavad neile õiguse kavandatud viibimiseks riigis kuni 90 päeva 180päevase ajavahemiku jooksul.
 Artikkel 2 – Üldsäte
 1.Käesolevas lepingus sätestatud viisade väljastamise lihtsustatud korda kohaldatakse nende liidu ja Valgevene kodanike suhtes, kes ei ole Valgevene, liidu või liikmesriikide õigusnormide, käesoleva lepingu või muude rahvusvaheliste lepingute alusel viisanõudest vabastatud.
 2.Selliste käesolevas lepingus käsitlemata küsimuste puhul nagu viisa väljastamisest keeldumine, reisidokumentide tunnustamine, toimetulekuks piisavate vahendite olemasolu tõendamine ning sisenemiskeeld ja väljasaatmismeetmed, kehtivad Valgevene, liikmesriikide või liidu õigusaktid.
 Artikkel 3 – Mõisted
 Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:
 (a)„liikmesriik“ – Euroopa Liidu liikmesriik, v.a Taani Kuningriik, Iirimaa ja Ühendkuningriik;
 (b)„liidu kodanik“ – punktis a määratletud liikmesriigi kodanik;
 (c) „Valgevene kodanik“ – Valgevene Vabariigi kodanik;
 (d)„viisa“ – liikmesriigi või Valgevene väljastatud luba liikmesriikide või Valgevene territooriumilt läbisõiduks või kavandatud viibimiseks liikmesriikide või Valgevene territooriumil kokku kuni 90 päeva 180päevase ajavahemiku jooksul;
 (e) „seaduslikult riigis elav isik“
 –Valgevene puhul liidu kodanik, kellel on Valgevene õigusaktide kohaselt luba või õigus viibida Valgevene territooriumil kauem kui 90 päeva,
 –liidu puhul Valgevene kodanik, kellel on liidu või liikmesriigi õigusaktide kohaselt luba või õigus viibida liikmesriigi territooriumil kauem kui 90 päeva;
 (f)„ELi reisiluba“ – liidu poolt liidu institutsioonide teatavatele teenistujatele vastavalt nõukogu määrusele (EL) nr 1417/2013 väljastatud dokument.
 Artikkel 4 – Reisi eesmärki tõendavad dokumendid
 1.Järgmistesse kategooriatesse kuuluvate liidu ja Valgevene kodanike puhul piisab, kui teise lepinguosalise territooriumile tehtava reisi eesmärgi tõendamiseks esitatakse järgmised dokumendid:
 (a)ametlike delegatsioonide liikmed, sealhulgas alalised liikmed, kes osalevad liikmesriigile, Euroopa Liidule või Valgevenele esitatud ametliku kutse alusel ametlikel kohtumistel, nõupidamistel, läbirääkimistel või ametlikes vahetusprogrammides või üritustel, mida valitsustevahelised organisatsioonid korraldavad Valgevene või mõne liikmesriigi territooriumil:
 –liikmesriigi, Euroopa Liidu või Valgevene pädeva ametiasutuse kiri, millega kinnitatakse, et taotleja on tema delegatsiooni koosseisus või delegatsiooni alaline liige, kes reisib teise lepinguosalise territooriumile, et osaleda eespool nimetatud üritustel, ning millele on lisatud ametliku kutse koopia;
 (b)lähisugulased – abikaasa, lapsed, vanemad ja vanema hooldusõigust teostavad isikud, vanavanemad ja lapselapsed, kes külastavad Valgevene territooriumil seaduslikult elavaid liidu kodanikke või liikmesriikide territooriumil seaduslikult elavaid Valgevene kodanikke või liidu kodanikke, kes elavad selle liikmesriigi territooriumil, mille kodanikud nad on, või Valgevene territooriumil elavaid Valgevene kodanikke:
 –vastuvõtva isiku kirjalik kutse;
 (c)ettevõtjad ja ettevõtlusorganisatsioonide esindajad:
 –vastuvõtva juriidilise isiku või äriühingu, organisatsiooni või sellise juriidilise isiku või äriühingu peakorteri või filiaali, Valgevene või mõne liikmesriigi riigi- või kohaliku omavalitsuse asutuse või Valgevene või mõne liikmesriigi territooriumil peetava kaubandus- ja tööstusnäituse, konverentsi või sümpoosioni korralduskomitee kirjalik kutse, mille on vastavalt siseriiklikele õigusaktidele kinnitanud pädevad ametiasutused;
 (d)autojuhid, kes osutavad rahvusvahelisi kauba- ja reisijateveoteenuseid Valgevene ja liikmesriikide territooriumite vahel sõidukiga, mis on registreeritud liikmesriigis või Valgevenes:
 –rahvusvahelise autoveoga tegeleva Valgevene äriühingu või veoettevõtjate üleriigilise ühenduse (liidu) või liikmesriikide veoettevõtjate üleriigiliste ühenduste kirjalik taotlus, milles on esitatud reiside eesmärk, marsruut, kestus ja sagedus;
 (e)Valgevene ja liikmesriikide territooriumile liiklevate rahvusvaheliste rongide vagunite, külmutusvagunite ja vedurite personal:
 –Valgevene või liikmesriigi pädeva raudteeorganisatsiooni või -ettevõtja kirjalik taotlus, milles esitatakse reiside eesmärk, kestus ja sagedus;
 (f)ajakirjanikud ja tehnilised töötajad, kes saadavad neid ametiülesannete täitmisel:
 –kutseorganisatsiooni või taotleja tööandja väljastatud tõend või muu dokument, millega tõendatakse, et asjaomane isik on kutseline ajakirjanik, ning millel on märgitud, et reisi eesmärk on ajakirjandusliku tööülesande täitmine, või millega tõendatakse, et kõnealune isik on tehniline töötaja, kes saadab ajakirjanikku ametiülesannete täitmisel;
 (g)teadus-, akadeemilistel, kultuuri- ja kunstiüritustel, sealhulgas ülikoolide ja muudes vahetusprogrammides osalevad isikud:
 –korraldava organisatsiooni kirjalik kutse nendel üritustel osalemiseks;
 (h)õpilased, üliõpilased, kraadiõppurid ja neid saatvad õpetajad, kelle reisi eesmärk on õppimine või koolitus, kaasa arvatud vahetusprogrammide ning õpingutega seotud muude ürituste raames:
 –vastuvõtva ülikooli, akadeemia, instituudi, kolledži või kooli kirjalik kutse või immatrikuleerimistõend või (üli)õpilaspilet või tõend koolituse kohta, milles osaletakse;
 (i)rahvusvahelistest spordiüritustest osavõtjad ja isikud, kes saadavad neid ametiülesannete täitmisel:
 –vastuvõtva organisatsiooni (pädeva asutuse, liikmesriigi või Valgevene üleriigilise spordialaliidu või Valgevene või liikmesriigi olümpiakomitee) kirjalik kutse;
 (j)sõpruslinnade või muude omavalitsuste ametlikest vahetusprogrammidest osavõtjad:
 –asjaomase linna või kohaliku omavalitsusüksuse juhi või linnapea kirjalik kutse;
 (k)isikud, kes külastavad sõjaväelaste ja tsiviilisikute matmispaiku:
 –haua olemasolu ja säilimist tõendav ametlik dokument ning taotleja ja maetu omavahelist perekondlikku seost või sugulust tõendav dokument;
 (l)sugulased, kes osalevad matusetseremoonial:
 –surma fakti tõendav ametlik dokument ning taotleja ja maetava omavahelist perekondlikku või muud seost tõendav kinnitus;
 (m)isikud, kes külastavad riiki meditsiinilistel põhjustel, ja isikud, kes peavad neid saatma:
 –meditsiiniasutuse ametlik dokument, millega kinnitatakse, et arstiabi tuleb osutada selles meditsiiniasutuses ja et saatev isik on vajalik, ning tõend ravi eest tasumiseks piisavate rahaliste vahendite olemasolu kohta;
 (n)kutsealade esindajad, kes osalevad rahvusvahelisel näitusel, konverentsil, sümpoosionil, seminaril või muul samalaadsel üritusel, mida peetakse Valgevene või mõne liikmesriigi territooriumil:
 –vastuvõtva organisatsiooni kirjalik kutse, milles kinnitatakse, et asjaomane isik osaleb kõnealusel üritusel;
 (o)kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajad, kelle reisi eesmärk on koolitus, seminar või konverents, kaasa arvatud vahetusprogrammi raames:
 –vastuvõtva organisatsiooni kirjalik kutse, kinnitus, et isik esindab kodanikuühiskonna organisatsiooni, ja siseriiklike õigusaktide kohaselt vastavast registrist väljastatud riigi ametiasutuse tõend asjaomase organisatsiooni asutamise kohta;
 (p) Valgevene ja liidu vahelistes ametlikes ELi piiriülestes koostööprogrammides osalejad:
 –vastuvõtva organisatsiooni kirjalik kutse.
 2.Käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud kirjalikus taotluses või kutses tuleb esitada järgmised andmed:
 (a)kutsutava isiku kohta: ees- ja perekonnanimi, sünniaeg, sugu, kodakondsus, passi number, reisi aeg ja eesmärk, riiki sisenemiste arv ning vajaduse korral kutsutava isikuga koos reisivate laste nimed;
 (b)kutsuva isiku kohta: ees- ja perekonnanimi ning aadress;
 (c)kutsuva juriidilise isiku, ettevõtte või organisatsiooni kohta: täisnimi ja aadress ning:
 –kui taotluse on välja andnud organisatsioon või asutus, siis sellele alla kirjutanud isiku nimi ja ametikoht;
 –kui kutsuja on liikmesriigis või Valgevenes registreeritud juriidiline isik või äriühing või sellise juriidilise isiku või äriühingu peakorter või filiaal, siis asjaomase liikmesriigi või Valgevene siseriiklikus õiguses ettenähtud registrinumber.
 3.Käesoleva artikli lõikes 1 loetletud kategooriatesse kuuluvatele isikutele väljastatakse kõikide kategooriate viisasid lihtsustatud korras, ilma et selleks oleks vaja reisi eesmärgi kohta esitada muud lepinguosaliste õigusaktides ettenähtud põhjendust, kutset või kinnitust.
 Artikkel 5 – Mitmekordsete viisade väljastamine
 1.Liikmesriikide ja Valgevene diplomaatilised ja konsulaaresindused väljastavad viieaastase kehtivusajaga mitmekordseid viisasid järgmistesse kategooriatesse kuuluvatele isikutele:
 (a)ametiülesandeid täitvad kesk- ja piirkondlike valitsuste liikmed ning riigi ja piirkondlike parlamentide liikmed, konstitutsioonikohtu ja ülemkohtu liikmed, kui nad ei ole käesoleva lepinguga viisanõudest vabastatud;
 (b)ametlike delegatsioonide alalised liikmed, kes osalevad korrapäraselt liikmesriikidele, liidule või Valgevenele esitatud ametliku kutse alusel kohtumistel, nõupidamistel, läbirääkimistel või vahetusprogrammides või üritustel, mida korraldavad valitsustevahelised organisatsioonid Valgevene või mõne liikmesriigi territooriumil;
 (c)abikaasa, alla 21aastased või ülalpeetavad lapsed, vanemad ja vanema hooldusõigust teostavad isikud, vanavanemad ja lapselapsed, kes külastavad Valgevene territooriumil seaduslikult elavaid liidu kodanikke või liikmesriikide territooriumil seaduslikult elavaid Valgevene kodanikke või liidu kodanikke, kes elavad selle liikmesriigi territooriumil, mille kodanikud nad on, või Valgevene territooriumil elavaid Valgevene kodanikke;
 (d)ettevõtjad ja ettevõtlusorganisatsioonide esindajad, kes reisivad korrapäraselt Valgevenesse või liikmesriikidesse.
 Kui sageli või regulaarselt reisimise vajadus või kavatsus on selgelt piiritletud lühema ajavahemikuga, piiratakse erandina esimesest lausest mitmekordse viisa kehtivusaeg sama ajavahemikuga, eelkõige:
 –punktis b osutatud isikute puhul, kui nende ametlike delegatsioonide alaliseks liikmeks oleku aeg on alla viie aasta;
 –punktis c osutatud isikute puhul, kui seaduslikult liikmesriigis elavale Valgevene kodanikule või seaduslikult Valgevenes elavale liikmesriigi kodanikule väljastatud seadusliku elamisloa kehtivusaeg on alla viie aasta;
 –punktis d osutatud isikute puhul, kui nende ettevõtlusorganisatsioonide esindajaks oleku aeg või töölepingu kehtivusaeg on alla viie aasta.
 2.Liikmesriikide ja Valgevene diplomaatilised ja konsulaaresindused väljastavad üheaastase kehtivusajaga mitmekordseid viisasid järgmistesse kategooriatesse kuuluvatele isikutele, tingimusel et neile on eelneva aasta jooksul väljastatud vähemalt üks viisa ning et nad on seda kasutanud vastavalt külastatava riigi riiki sisenemist ja riigis viibimist reguleerivatele õigusaktidele:
 (a)ametlike delegatsioonide liikmed, kes osalevad korrapäraselt liikmesriigile, liidule või Valgevenele esitatud ametliku kutse alusel ametlikel kohtumistel, nõupidamistel, läbirääkimistel või vahetusprogrammides või üritustel, mida korraldavad valitsustevahelised organisatsioonid Valgevene või liikmesriigi territooriumil;
 (b)autojuhid, kes osutavad rahvusvahelisi kauba- ja reisijateveoteenuseid Valgevene ja liikmesriikide territooriumite vahel sõidukiga, mis on registreeritud liikmesriigis või Valgevenes:
 (c)Valgevene ja liikmesriikide territooriumile liiklevate rahvusvaheliste rongide vagunite, külmutusvagunite ja vedurite personal:
 (d)teadus-, akadeemilistel, kultuuri- või kunstiüritustel, sealhulgas ülikoolide ja muudes vahetusprogrammides osalevad isikud, kes reisivad korrapäraselt Valgevenesse või liikmesriikidesse;
 (e)üliõpilased ja kraadiõppurid, kes reisivad korrapäraselt õppimise või koolituse eesmärgil, kaasa arvatud vahetusprogrammide raames;
 (f)rahvusvahelistest spordiüritustest osavõtjad ja neid saatvad isikud ametiülesannete täitmisel;
 (g)sõpruslinnade ja muude omavalitsuste ametlikest vahetusprogrammidest osavõtjad;
 (h)isikud, kes peavad meditsiinilistel põhjustel külastama riiki korrapäraselt, ja isikud, kes peavad neid saatma;
 (i)rahvusvahelisel näitusel, konverentsil, sümpoosionil, seminaril või muul samalaadsel üritusel osalevad kutsealade esindajad;
 (j)kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajad, kes reisivad korrapäraselt Valgevenesse või liikmesriikidesse, et osaleda koolitusel, seminaril või konverentsil, kaasa arvatud vahetusprogrammi raames;
 (k)Valgevene ja liidu vahelistes ametlikes ELi piiriülestes koostööprogrammides osalejad;
 (l)ajakirjanikud ja neid saatvad tehnilised töötajad ametiülesannete täitmisel.
 Kui sageli või regulaarselt reisimise vajadus või kavatsus on selgelt piiritletud lühema ajavahemikuga, piiratakse erandina esimesest lausest mitmekordse viisa kehtivusaeg sama ajavahemikuga.
 3.Liikmesriikide ja Valgevene diplomaatilised ja konsulaaresindused annavad välja vähemalt kaheaastase ja maksimaalselt viieaastase kehtivusajaga mitmekordseid viisasid käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud isikutele, tingimusel et nad on eelneva kahe aasta jooksul kasutanud üheaastase kehtivusajaga mitmekordset viisat vastavalt külastatava riigi riiki sisenemist ja riigis viibimist reguleerivatele õigusaktidele, välja arvatud juhul, kui sageli või regulaarselt reisimise vajadus või kavatsus on selgelt piiritletud lühema ajavahemikuga, millisel juhul piiratakse mitmekordse viisa kehtivusaeg sama ajavahemikuga.
 Artikkel 6 – Viisataotluste menetlemise tasu
 1.Viisataotluste menetlemise tasu on 35 eurot.
 Nimetatud summa võib läbi vaadata käesoleva lepingu artikli 14 lõikes 4 sätestatud korra kohaselt.
 2.Liikmesriigid ja Valgevene võtavad viisataotluse menetlemise eest tasu 70 eurot juhul, kui taotleja on palunud teha taotluse kohta otsuse kahe päeva jooksul pärast selle esitamist ja konsulaat on nõustunud tegema otsuse kahe päeva jooksul.
 3.Ilma et see piiraks lõike 4 kohaldamist, on viisataotluse menetlemise tasu maksmisest vabastatud järgmistesse kategooriatesse kuuluvad isikud:
 (a)kesk- ja piirkondlike valitsuste liikmed ning riigi ja piirkondliku parlamendi liikmed ning põhiseadus- ja ülemkohtu liikmed, kui nad ei ole käesoleva lepinguga viisanõudest vabastatud;
 (b)ametlike delegatsioonide liikmed, sealhulgas alalised liikmed, kes osalevad liikmesriigile, Euroopa Liidule või Valgevenele esitatud ametliku kutse alusel ametlikul kohtumisel, nõupidamisel, läbirääkimistel või ametlikus vahetusprogrammis või üritusel, mida korraldavad valitsustevahelised organisatsioonid Valgevene või mõne liikmesriigi territooriumil;
 (c)Valgevene territooriumil seaduslikult elavate liidu kodanike või liikmesriikide territooriumil seaduslikult elavate Valgevene kodanike või selle liikmesriigi territooriumil, mille kodanikud nad on, elavate liidu kodanike, või Valgevene territooriumil elavate Valgevene kodanike lähisugulased – abikaasa, lapsed, vanemad ja vanema hooldusõigust teostavad isikud, vanavanemad ja lapselapsed;
 (d)teadus-, akadeemilistel, kultuuri- ja kunstiüritustel, sealhulgas ülikoolide ja muudes vahetusprogrammides osalevad isikud;
 (e)õpilased, üliõpilased, kraadiõppurid ja neid saatvad õpetajad, kelle reisi eesmärk on õppimine või koolitus, kaasa arvatud vahetusprogrammide ning teiste õpingutega seotud ürituste raames;
 (f)rahvusvahelistest spordiüritustest osavõtjad ja neid saatvad isikud ametiülesannete täitmisel;
 (g)sõpruslinnade ja muude omavalitsuste ametlikest vahetusprogrammidest osavõtjad;
 (h)kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajad, kelle reisi eesmärk on koolitus, seminar või konverents, kaasa arvatud vahetusprogrammi raames;
 (i)Valgevene ja liidu vahelistes ametlikes ELi piiriülestes koostööprogrammides osalejad;
 (j)puudega isikud ja vajaduse korral neid saatvad isikud;
 (k)isikud, kes on esitanud dokumendid, mis tõendavad vajadust reisida humanitaarsetel põhjustel, kaasa arvatud selleks, et saada kiiresti arstiabi, ning sellist isikut saatev isik, ning isikud, kes on esitanud dokumendid, mis tõendavad vajadust osaleda lähisugulase matusel või külastada raskelt haiget lähisugulast;
 (l) alla 12aastased lapsed.
 4.Kui liikmesriik või Valgevene teeb viisade väljastamisel koostööd välise teenuseosutajaga, võib väline teenuseosutaja võtta teenustasu. Kõnealune tasu on proportsionaalne kuludega, mida väline teenuseosutaja on kandnud ülesannete täitmisel, ning ei tohi ületada 30 eurot. Võimaluse korral säilitab liikmesriik või Valgevene taotlejatele võimaluse esitada taotlus otse riigi konsulaadis.
 Liidus teostab väline teenuseosutaja toiminguid vastavalt viisaeeskirjale ja täielikult kooskõlas Valgevene õigusaktidega.
 Valgevenes teostab väline teenuseosutaja toiminguid vastavalt Valgevene õigusaktidele ja täielikult kooskõlas ELi liikmesriikide õigusaktidega.
 Artikkel 7 – Viisataotluse menetlemise kestus
 1.Liikmesriikide ja Valgevene diplomaatilised ja konsulaaresindused otsustavad viisa väljastamise 10 kalendripäeva jooksul alates taotluse ja viisa väljastamiseks nõutavate dokumentide kättesaamise kuupäevast.
 2.Viisataotluse kohta otsuse vastuvõtmise tähtaega võib üksikjuhtudel pikendada kuni 30 kalendripäevani, eelkõige juhul, kui viisataotlus nõuab põhjalikumat läbivaatamist.
 3.Kiireloomulistel juhtudel võib viisataotluse kohta otsuse vastuvõtmise tähtaega lühendada kahe tööpäevani või veelgi lühema ajani.
 Kui taotleja peab taotluse esitamiseks registreerima ennast vastuvõtule, peab vastuvõtt reeglina toimuma kahe nädala jooksul vastuvõtu taotlemise hetkest. Olenemata eelmisest lausest peab väline teenuseosutaja tagama, et viisataotluse saab tavaliselt esitada põhjendamatu viivitusteta.
 Põhjendatud kiireloomulistel juhtudel võib konsulaat lubada taotlejal esitada oma taotluse vastuvõtule tulemata või antakse talle kohe vastuvõtuaeg.
 Artikkel 8 – Riigist lahkumine juhul, kui dokumendid on kadunud või varastatud
 1.Liidu ja Valgevene kodanikud, kes on oma reisidokumendi kaotanud või kellelt see on varastatud Valgevene või liikmesriigi territooriumil viibimise ajal, võivad Valgevene või liikmesriigi territooriumilt lahkuda ilma viisa või muu loata ning liikmesriigi või Valgevene diplomaatilise või konsulaaresinduse väljastatud kehtiva, piiri ületamist võimaldava reisidokumendi alusel.
 Artikkel 9 – Viisa kehtivuse pikendamine erakorralistel asjaoludel
 Kui liidu või Valgevene kodanikul ei ole võimalik lahkuda Valgevene või liikmesriigi territooriumilt viisale märgitud ajaks vääramatu jõu tõttu või tema liikmesriikide või Valgevene territooriumilt lahkumist takistavatel humanitaarkaalutlustel, pikendatakse tema viisa kehtivust tasuta tema elukohariiki tagasipöördumiseks vajalikuks ajaks vastavalt Valgevene või vastuvõtva liikmesriigi õigusaktidele.
 Artikkel 10 – Diplomaatilised passid ja ELi reisiload*
 1.Liidu kodanikud, kes kasutavad kehtivat biomeetrilist diplomaatilist passi, mille on väljastanud liikmesriik, või kehtivat ELi reisiluba, võivad Valgevene territooriumile siseneda, sealt lahkuda ja selle läbida ilma viisata.
 2.Valgevene kodanikud, kes kasutavad kehtivat biomeetrilist diplomaatilist passi, mille on väljastanud Valgevene, võivad liikmesriikide territooriumile siseneda, sealt lahkuda ja selle läbida ilma viisata.
 3.Lõigetes 1 ja 2 nimetatud isikud võivad viibida Valgevene või liikmesriikide territooriumil 180 päeva jooksul maksimaalselt 90 päeva.
 [*EL kontrollib eelnevalt Valgevene diplomaatiliste passide väljastamise süsteemi ja selle rakendamise turvalisust ja terviklust.]
 Artikkel 11 – Viisa territoriaalne kehtivus
 Liidu ja Valgevene kodanikel on õigus reisida liikmesriikide ja Valgevene territooriumil Valgevene ja Euroopa Liidu kodanikega samadel tingimustel, ilma et see piiraks Valgevene ja liikmesriikide riiklikku julgeolekut käsitlevate õigusnormide ning ELi piiratud territoriaalse kehtivusega viisasid käsitlevate õigusnormide kohaldamist.
 Artikkel 12 – Lepingu haldamise ühiskomitee
 1.Lepinguosalised moodustavad ekspertide ühiskomitee (edaspidi „komitee“), mis koosneb liidu ja Valgevene esindajatest.
 2.Komiteel on eelkõige järgmised ülesanded:
 (a)teostada järelevalvet käesoleva lepingu rakendamise üle;
 (b)esitada ettepanekuid käesoleva lepingu muutmiseks või täiendamiseks;
 (c)lahendada lepingu sätete tõlgendamise või kohaldamise üle tekkivaid vaidlusi.
 3.Komitee koguneb vastavalt vajadusele ühe lepinguosalise taotlusel, kuid vähemalt üks kord aastas.
 4.Komitee kehtestab oma töökorra.
 Artikkel 13 – Käesoleva lepingu seos liikmesriikide ja Valgevene vaheliste kahepoolsete lepingutega
 Käesolev leping on jõustumisest alates ülimuslik üksikute liikmesriikide ja Valgevene vahel sõlmitud kahe- või mitmepoolsete lepingute või kokkulepete sätete suhtes, mis võivad mõjutada või muuta käesoleva lepingu kohaldamisala.
 Artikkel 14 – Lõppsätted
 1.Lepinguosalised ratifitseerivad käesoleva lepingu või kiidavad selle heaks vastavalt oma riigis kehtivale menetlusele ning leping jõustub sellele päevale järgneva teise kuu esimesel päeval, mil lepinguosalised teatavad teineteisele, et eespool osutatud menetlused on lõpule viidud.
 2.Erandina käesoleva artikli lõikest 1 jõustub käesolev leping alles Euroopa Liidu ja Valgevene vahelise riigis ebaseaduslikult elavate isikute tagasivõtmise lepingu jõustumise kuupäeval, kui see kuupäev on hilisem käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud kuupäevast.
 3.Käesolev leping sõlmitakse määramata ajaks, välja arvatud juhul, kui see lõpetatakse käesoleva artikli lõike 6 kohaselt.
 4.Käesolevat lepingut võib muuta lepinguosaliste kirjalikul kokkuleppel. Muudatused jõustuvad, kui lepinguosalised on teineteisele teatanud, et vajalikud sisemenetlused on lõpule viidud.
 5.Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu täitmise täielikult või osaliselt peatada. Peatamise otsusest teatatakse teisele lepinguosalisele hiljemalt 48 tundi enne selle jõustumist. Käesoleva lepingu täitmise peatanud lepinguosaline teatab viivitamata teisele lepinguosalisele, kui käesoleva lepingu peatamise aluseks olnud põhjused enam ei kehti.
 6.Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu lõpetada, teatades sellest kirjalikult teisele lepinguosalisele. Käesolev leping kaotab kehtivuse 90 päeva pärast teatamise kuupäeva.
 Käesolev leping on koostatud [koht] [kuupäev] kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, soome, slovaki, sloveeni, taani, tšehhi, ungari ja valgevene keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.
 Euroopa Liit
 Valgevene
 LEPINGU PROTOKOLL LIIKMESRIIKIDE KOHTA,
 KES EI KOHALDA TÄIELIKULT SCHENGENI ACQUIS’D
 Liikmesriigid, kelle suhtes Schengeni acquis on siduv, kuid kes veel ei väljasta Schengeni viisasid, kuna ootavad nõukogu asjakohast otsust, väljastavad ainult oma riigi territooriumil kehtivaid viisasid.
 Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta otsusele nr 565/2014/EL, millega lubatakse Bulgaarial, Horvaatial, Küprosel ja Rumeenial alates 16. juunist 2014 ühepoolselt tunnustada ühtseid lühiajalisi viisasid, mis kehtivad kaheks või korduvaks sisenemiseks, Schengeni riikide väljastatud pikaajalisi viisasid ja elamislube, Schengeni liikmesriikide viisaeeskirja artikli 25 lõike 3 esimese lause kohaselt väljastatud piiratud territoriaalse kehtivusega viisasid ning Bulgaaria, Horvaatia, Küprose ja Rumeenia väljastatud viisasid ja elamislube võrdväärsena nende viisadega mitte ainult nende territooriumilt transiidi eesmärgil läbisõiduks, vaid ka nende territooriumil kavandatud viibimiseks, mis ei ületa 90 päeva mis tahes 180päevase ajavahemiku jooksul, on võetud ühtlustatud meetmeid, et lihtsustada Schengeni viisa või Schengeni elamisloa omanike läbisõitu nende liikmesriikide territooriumilt, kes veel ei kohalda täielikult Schengeni acquis’d.
 ÜHISDEKLARATSIOON TAANI KOHTA
 Lepinguosalised võtavad arvesse, et käesolevat lepingut ei kohaldata Taani diplomaatilistes ja konsulaaresindustes kasutatava viisade väljastamise korra suhtes.
 Seepärast on asjakohane, et Taani ja Valgevene ametiasutused sõlmiksid viivitamata kahepoolse lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamise lepingu Euroopa Liidu ja Valgevene vahelise lepingu tingimustega samalaadsetel tingimustel.
 ÜHISDEKLARATSIOON
 ÜHENDKUNINGRIIGI JA IIRIMAA KOHTA
 Lepinguosalised märgivad, et käesolevat lepingut ei kohaldata Ühendkuningriigi ega Iirimaa suhtes.
 Seepärast on soovitav, et Ühendkuningriigi, Iirimaa ja Valgevene ametiasutused sõlmiksid kahepoolsed lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamise lepingud.
 ÜHISDEKLARATSIOON ISLANDI,
 NORRA, ŠVEITSI JA LIECHTENSTEINI KOHTA
 Lepinguosalised võtavad arvesse Euroopa Liidu ning Islandi, Liechtensteini, Norra ja Šveitsi vahelisi tihedaid suhteid, mis tulenevad eelkõige 18. mai 1999. aasta ja 26. oktoobri 2004. aasta lepingutest, mis käsitlevad nende riikide ühinemist Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega.
 Seepärast on asjakohane, et Islandi, Liechtensteini, Norra, Šveitsi ja Valgevene ametiasutused sõlmiksid viivitamata kahepoolsed lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamise lepingud Euroopa Liidu ja Valgevene vahelise lepingu tingimustega samalaadsetel tingimustel.
 ÜHISDEKLARATSIOON
 REISIDOKUMENTIDEGA SEOTUD KOOSTÖÖ KOHTA
 Lepinguosalised lepivad kokku, et artikli 12 alusel loodud ühiskomitee hindab lepingu rakendamise üle järelevalvet teostades asjaomaste reisidokumentide turvataseme mõju käesoleva lepingu toimimisele. Sellega seoses lepivad lepinguosalised kokku, et teavitavad teineteist korrapäraselt meetmetest, mida on võetud selleks, et vältida mitme reisidokumendi väljastamist ühele inimesele ja arendada reisidokumentide turvalisuse tehnilisi aspekte, samuti meetmetest, mida on võetud seoses reisidokumentide väljastamise isikustamisega.
 Liikmesriigid, liit ja Valgevene teavitavad põhjendamatu viivituseta uute reisidokumentide kasutuselevõtust või olemasolevate reisidokumentide muutmisest ja edastavad kõnealuste reisidokumentide näidised ja kirjelduse.
 ÜHISDEKLARATSIOON LÜHIAJALISE VIISA MENETLEMIST KÄSITLEVA TEABE JA LÜHIAJALISE VIISA TAOTLEMISEL ESITATAVATE DOKUMENTIDE ÜHTLUSTAMISE KOHTA
 Tõdedes, et viisataotlejatele on oluline läbipaistvus, peavad lepinguosalised vajalikuks võtta järgmised meetmed.
 – Lepinguosalised koostavad taotlejate jaoks põhiteabe lühiajalise viisa taotlemise menetluste ja tingimuste ning nende kehtivuse kohta.
 – EL levitab laialdaselt Valgevenes viisataotlejatelt nõutavate lisadokumentide loetelu, mis võeti vastu komisjoni 29. aprilli 2014. aasta rakendusotsusega nr C(2014) 2727.
 Eespool osutatud teave tuleb esitada selgelt nähtaval kohal (konsulaatide teadetetahvlitel, veebisaitidel jne).
 ÜHISDEKLARATSIOON,
 MIS KÄSITLEB LEPINGU TULEMUSLIKUKS RAKENDAMISEKS
 VAJALIKKU KONSULAARTÖÖTAJATE ARVU
 Tunnistades, kui oluline on lepingu tulemuslik rakendamine, rõhutavad lepinguosalised vajadust, et lepinguosalised tagaksid piisava arvu konsulaartöötajate olemasolu.
 Seda arvesse võttes lepivad lepinguosalised kokku, et lepingu artikli 12 alusel moodustatud ühiskomitee peaks jälgima seda, kuidas mõlemad lepinguosalised rakendavad lepingu artikli 6 lõiget 4, milles on sätestatud taotleja võimalus esitada taotlus otse konsulaadis, ja artiklit 7, milles on sätestatud viisataotluse menetlemise kestus.
 LISA [...]
 LISA [...]
 LISA [...]
 LISA [...]
 LISA [...]
 LISA [...]
 ---documentbreak---
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,30.8.2019
 COM(2019) 403 final
 2019/0182(NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 Euroopa Liidu ja Valgevene Vabariigi vahelise viisade väljastamise lihtsustamise lepingu sõlmimise kohta
 SELETUSKIRI
 1.ETTEPANEKU TAUST
 2009. aasta mais toimunud idapartnerluse tippkohtumisel kinnitas EL veel kord oma poliitilist toetust viisanõude täielikule kaotamisele turvalises keskkonnas ja liikuvuse edendamisele, sõlmides idapartnerluse riikidega viisalihtsustus- ja tagasivõtulepingud. Kooskõlas ühise lähenemisviisiga ELi viisalihtsustuspoliitikale leppisid liikmesriigid 2005. aasta detsembris alaliste esindajate komitee tasandil kokku, et viisalihtsustuslepinguid ei sõlmita ilma tagasivõtulepinguta.
 Selles kontekstis esitas komisjon 12. novembril 2010 nõukogule soovituse läbirääkimisjuhiste saamiseks, et pidada Valgevene Vabariigiga läbirääkimisi lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamist ja ebaseaduslikult riigis elavate isikute tagasivõtmist käsitlevate lepingute üle.
 Pärast seda, kui nõukogu andis 28. veebruaril 2011 volituse,
 1
 alustati 12. juunil 2014 Brüsselis Valgevene Vabariigiga ametlikult läbirääkimisi.
 Järgmised viis läbirääkimistevooru toimusid 24. novembril 2014 Minskis, 12. märtsil 2015 Brüsselis, 20. juunil 2017 Minskis, 11. oktoobril 2018 ja 26. märtsil 2019 Brüsselis. Pealäbirääkijad parafeerisid lepingu teksti 17. juunil 2019 e-kirjade vahetuse teel.
 Vahepeal allkirjastasid Valgevene, Euroopa Liit ja seitse osalevat liikmesriiki (Bulgaaria, Rumeenia, Leedu, Poola, Ungari, Soome ja Läti) 13. oktoobril 2016 ühisdeklaratsiooni liikuvuspartnerluse kohta.
 Alates 12. veebruarist 2017 on Euroopa Liidu kodanikud Valgevene Vabariigi territooriumile sisenemise ja seal kuni viiepäevase viibimise korral viisanõudest vabastatud, eeldusel et nad ületavad piiri Minski rahvusvahelises lennujaamas. 24. juulil 2018 pikendati viisavaba viibimise kestust samadel tingimustel 30 päevani. Kui riigis viibimine jääb vahemikku 30–90 päeva (180päevase ajavahemiku jooksul), kohaldatakse lepingut vastastikku.
 Liikmesriike on läbirääkimiste kõikidel etappidel korrapäraselt teavitatud ja nendega asjaomastes nõukogu töörühmades nõu peetud. Lepingu teksti lõplik eelnõu saadeti viisatöörühmale ja kiideti 5. aprillil 2019 vaikiva nõusoleku menetluse teel üldiselt heaks.
 17. aprillil 2019 saatis rände ja siseasjade peadirektoraadi peadirektor kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni esimehele kirja, millega teavitati Euroopa Parlamenti viisalihtsustus- ja tagasivõtulepingu üle toimunud läbirääkimiste lõppemisest. Kirjale oli lisatud mõlema lepingu eelnõu.
 Lepingu sõlmimist käsitleva otsuse ettepanekus on esitatud lepingu praktiliseks kohaldamiseks vajalik sisekord. Selles on eelkõige sätestatud, et lepingu artikli 12 alusel moodustatud viisalihtsustuse ühiskomitees esindab liitu komisjon, keda abistavad liikmesriikide eksperdid.
 Lisatud ettepanek on õiguslik vahend lepingu sõlmimiseks. Nõukogu otsustab kvalifitseeritud häälteenamusega.
 2.
 LEPINGU EESMÄRK JA SISU
 Euroopa Liidu ja Valgevene Vabariigi vahelise viisade väljastamise lihtsustamise lepingu (edaspidi „leping“) eesmärk on lihtsustada vastastikkuse põhimõtte alusel liidu ja Valgevene kodanikele selliste viisade väljastamist, mis annavad neile õiguse kavandatud viibimiseks riigis 180 päeva jooksul kuni 90 päeva.
 Komisjon on seisukohal, et nõukogu läbirääkimisjuhistega seatud eesmärgid on saavutatud ja lepingu eelnõu on liidule vastuvõetav.
 Lepingu lõpliku sisu võib kokku võtta järgmiselt.
 –Põhimõtteliselt tuleb viisataotlejale viisa väljastamise või väljastamata jätmise otsus teha 10 kalendripäeva jooksul. Tähtaega võib pikendada kuni 30 kalendripäevani, kui juhtum vajab põhjalikumat uurimist. Kiireloomulistel juhtudel võib tähtaega lühendada kahe tööpäevani või veelgi lühema ajani. Reeglina pääseb viisataotleja taotluse esitamiseks vastuvõtule kahe nädala jooksul vastuvõtu taotlemise hetkest. Kiireloomulistel juhtudel saab vastuvõtuaja kohe või on võimalik esitada taotlus vastuvõtule tulemata.
 –Euroopa Liidu ja Valgevene Vabariigi kodanike esitatavate taotluste menetlemise eest võetav viisatasu on 35 eurot. Selle tasu peavad tasuma kõik viisataotlejad. Viisatasu maksmisest on täielikult vabastatud järgmistesse kategooriatesse kuuluvad isikud: alla 12aastased lapsed, puudega isikud, lähisugulased, valitsuse tegevuses osalevate ametlike delegatsioonide liikmed, õpilased, üliõpilased ja kraadiõppurid, kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajad, humanitaarabiga seotud juhtumid ning teadus-, kultuuri-, kunsti- ja spordiüritustel osalejad.
 –Kui lepinguosalised otsustavad teha koostööd välise teenuseosutajaga, et muu hulgas võtta vastu viisataotlusi, ei tohi välisele teenuseosutajale makstav tasu olla suurem kui 30 eurot. Lepinguosaliste kodanikel peab võimaluse korral (nt kui töökoormusega toimetulekuks ja lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks on piisavalt töötajaid) säilima võimalus esitada taotlus otse konsulaadis.
 –Reisi eesmärgi tõendamiseks nõutavate dokumentide suhtes kohaldatakse lihtsustatud nõudeid järgmistesse kategooriatesse kuuluvate isikute puhul: lähisugulased, ettevõtjad, ametlike delegatsioonide liikmed, õpilased, üliõpilased ja kraadiõppurid, teadus-, kultuuri- ja spordiüritustel osalejad, ajakirjanikud, sõjaväelaste ja tsiviilisikute matmispaikade külastajad (kaasa arvatud sugulased), kodanikuühiskonna esindajad, rahvusvahelisel näitusel, konverentsil, sümpoosionil, seminaril või muul samalaadsel üritusel osalevad kutsealade esindajad, autojuhid, kes osutavad rahvusvahelisi kauba- ja reisijateveoteenuseid, sõpruslinnade ametlikest vahetusprogrammidest osavõtjad ja meditsiinilistel põhjustel riiki külastavad isikud, rahvusvahelistel spordiüritustel osalevad isikud, rongide vagunite, külmutusvagunite ja vedurite personal ning ametlikes ELi piiriülestes koostööprogrammides osalejad. Loetletud kategooriatesse kuuluvatelt isikutelt võib reisi põhjuse tõendamiseks nõuda ainult käesolevas lepingus loetletud dokumente. Reeglina ei nõuta neilt muud liikmesriikide või Valgevene Vabariigi õigusaktidega ettenähtud põhjendust, kutset või kinnitust.
 –Mitmekordse viisa väljastamise lihtsustatud kriteeriumid kehtivad ka järgmistesse kategooriatesse kuuluvatele isikutele:
 (a)riigi ja piirkondlike valitsuste, parlamentide ja kohtute liikmed, ametlike delegatsioonide alalised liikmed, abikaasad ja lapsed, kes külastavad Valgevene territooriumil seaduslikult elavaid Euroopa Liidu kodanikke või liikmesriikide territooriumil seaduslikult elavaid Valgevene Vabariigi kodanikke või ELi kodanikke, kes elavad selle liikmesriigi territooriumil, mille kodanikud nad on, või Valgevene Vabariigi territooriumil elavaid Valgevene kodanikke: viieaastase kehtivusajaga mitmekordne viisa (või lühema kehtivusajaga, kui korrapärase reisimise kavatsus on selgelt piiritletud lühema ajavahemikuga, näiteks juhul, kui nende mandaadi või seaduslikult väljastatud elamisloa kehtivusaeg on lühem).
 (b)teadus-, kultuuri-, ametlikes vahetus- või piiriülestes programmides, rahvusvahelistel spordiüritustel osalejad, ajakirjanikud, üliõpilased, ametlike delegatsioonide liikmed, kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajad, rahvusvahelisel näitusel, konverentsil, sümpoosionil, seminaril või muul samalaadsel üritusel osalevad kutsealade esindajad, autojuhid, kes osutavad rahvusvahelisi kauba- ja reisijateveoteenuseid, ning rongide personal ja isikud, kes peavad külastama riiki korrapäraselt meditsiinilistel põhjustel: üheaastase kehtivusajaga mitmekordne viisa.
 (c)samad, punktis b nimetatud kategooriad: tuleks väljastada vähemalt kaheaastase ja maksimaalselt viieaastase kehtivusajaga viisa (tingimusel, et isik on kahe eelneva aasta jooksul nõuetekohaselt kasutanud üheaastase kehtivusajaga mitmekordset viisat, välja arvatud juhul, kui vajadus või kavatsus sageli reisida on selgelt piiritletud lühema ajavahemikuga).
 –Euroopa Liidu ja Valgevene Vabariigi kodanikud, kes kasutavad kehtivat biomeetrilist diplomaatilist passi või kehtivat ELi reisiluba, on lühiajalise külastuse korral viisanõudest vabastatud. Komisjon esitas 2015. aasta aprillis Valgevene diplomaatiliste passide väljastamise süsteemi turvalisuse ja tervikluse esimese hinnangu, mis hõlmas ka passide turvaelemente. Väljastamise süsteemi peeti rahuldavaks. Valgevene diplomaatiliste passide turvalisust ei pidanud osa liikmesriike siiski piisavaks. Valgevene Vabariik teatas seejärel, et ta hakkab väljastama biomeetrilisi passe, mis vastavad Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni viimastele suunistele ja soovitustele, alates 2020. aasta algusest ning nõustus loobuma viisanõudest üksnes biomeetriliste diplomaatiliste passide puhul (lisanõue, mis puudus läbirääkimisjuhistes). Viimases, kuuendas läbirääkimistevoorus 26. märtsil 2019 esitas Valgevene Vabariik komisjonile ajakohastatud teabe passide väljastamise süsteemi ja nende passide tehniliste kirjelduste kohta ning kohustus edastama uue biomeetrilise passi näidise ja lõplikud tehnilised kirjeldused hiljemalt 2019. aasta oktoobriks. Sellest tulenevalt peab komisjon enne lepingu sõlmimist tegema Valgevene passide väljastamise süsteemi lõpliku hindamise, konsulteerides liikmesriikidega.
 –Lõppsätted annavad lepinguosalistele võimaluse ükskõik millisel põhjusel lepingu täitmise täielikult või osaliselt peatada (nt viisanõudest loobumine diplomaatiliste biomeetriliste passide kasutajate puhul). Need sätted hõlmavad seepärast lepingu peatamise põhjusi, nagu mõne lepingu sätte (nt viisanõudest loobumine diplomaatilise passi kasutajate puhul (artikkel 10)) rikkumine või kuritarvitamine, inimõiguste ja demokraatiaga seotud kaalutlused (sellele on osutatud ka lepingu preambulis) ning koostöö puudumine tagasivõtmise valdkonnas ja/või tagasivõtulepingu ebarahuldav rakendamine.
 –Lõppsätetes nähakse ka ette, et viisalihtsustusleping saab jõustuda alles tagasivõtulepingu jõustumise kuupäeval.
 –Lepingu preambulis rõhutatakse, kui olulised on lepinguosaliste koostöö aluspõhimõtted ning kohustused ja vastutus, sealhulgas inimõiguste ja demokraatlike põhimõtete austamine, mis tulenevad asjakohastest rahvusvahelistest õigusaktidest, mis on nende suhtes siduvad.
 –Protokollis sätestatakse nende liikmesriikide eriolukord, kes veel ei kohalda Schengeni acquis’d täielikult, ja volitatakse neid ühepoolselt tunnustama Valgevene Vabariigi kodanikele nende territooriumilt läbisõiduks väljastatud Schengeni viisasid vastavalt otsusele nr 565/2014/EL.
 –Lepingule on lisatud ühisdeklaratsioon, milles käsitletakse reisidokumentidega seotud koostööd ning reisidokumentide turvalisusega seotud korrapärast teabevahetust.
 –Lepingule on lisatud ühisdeklaratsioon lühiajalise viisa väljastamise menetlemist käsitleva teabe ja lühiajalise viisa taotlemisel esitatavate dokumentide ühtlustamise kohta.
 –Taani, Ühendkuningriigi ja Iirimaa eriseisundit on kajastatud lepingu preambulis ja lepingule lisatud ühisdeklaratsioonides. Lepingule lisatud ühisdeklaratsioonis kajastatakse Islandi, Norra, Šveitsi ja Liechtensteini tihedat koostööd Schengeni acquis’ rakendamisel, kohaldamisel ja edasiarendamisel
 2
 .
 –Lepingule on lisatud ühisdeklaratsioon, mis käsitleb konsulaartöötajaid, näitamaks, kui tähtsaks peavad lepinguosalised seda, et nende konsulaatides on piisavalt konsulaartöötajaid, eesmärgiga tagada lepingu tulemuslik rakendamine.
 3.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS
 •Õiguslik alus
 Käesolev ettepanek esitatakse nõukogule, et sõlmida leping.
 Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 77 lõike 2 punkt a koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a.
 •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)
 Ei kohaldata.
 •Proportsionaalsus
 Käesolev ettepanek ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik, et saavutada seatud eesmärk: sõlmida Valgevene ja liidu kodanikele viisade väljastamise lihtsustamist käsitlev rahvusvahelise leping.
 4.MÕJU EELARVELE
 Ettepanekuga ei kaasne ELi eelarvele lisakulusid.
 5.JÄRELDUSED
 Eespool nimetatut silmas pidades teeb komisjon nõukogule ettepaneku, et nõukogu kiidaks pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist heaks käesolevale otsusele lisatud, Euroopa Liidu ja Valgevene Vabariigi vahelise viisade väljastamise lihtsustamise lepingu sõlmimise.
 2019/0182 (NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 Euroopa Liidu ja Valgevene Vabariigi vahelise viisade väljastamise lihtsustamise lepingu sõlmimise kohta
 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkti a koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
 võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut
 3
 ning arvestades järgmist:
 (1)Vastavalt nõukogu otsusele XXXX/XX
 4
 allkirjastati Euroopa Liidu ja Valgevene Vabariigi vaheline viisade väljastamise lihtsustamise leping (edaspidi „leping“) [kuupäev], eeldusel et see hiljem sõlmitakse.
 (2)7. mai 2009. aasta idapartnerluse tippkohtumise deklaratsiooni raames deklareerisid liit ja partnerriigid oma poliitilist toetust viisanõude kaotamisele ohutus ja turvalises keskkonnas ning kinnitasid veel kord kavatsust võtta sobiva aja jooksul järkjärgulisi meetmeid, et saavutada oma kodanike jaoks viisavabadus.
 (3)Lepingu eesmärk on lihtsustada vastastikkuse põhimõtte alusel liidu ja Valgevene kodanikele selliste viisade väljastamist, mis annavad neile õiguse kavandatud viibimiseks riigis 180 päeva jooksul kuni 90 päeva.
 (4)Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes)
 5
 . Seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.
 (5)Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes
 6
 . Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.
 (6)Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.
 (7)Leping tuleks Euroopa Liidu nimel heaks kiita,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 Euroopa Liidu ja Valgevene Vabariigi vaheline viisade väljastamise lihtsustamise leping (edaspidi „leping“) kiidetakse liidu nimel heaks.
 Lepingu ja ühisdeklaratsioonide tekst on lisatud käesolevale otsusele.
 Artikkel 2
 Nõukogu eesistuja nimetab isiku, kes on volitatud Euroopa Liidu nimel esitama lepingu artikli 14 lõikes 1 sätestatud teate, et väljendada Euroopa Liidu nõusolekut end lepinguga siduda.
 Artikkel 3
 Komisjon, keda abistavad liikmesriikide eksperdid, esindab liitu lepingu artikli 12 alusel loodud ühiskomitees.
 Artikkel 4
 Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval
 7
 .
 Brüssel,
 Nõukogu nimel
 eesistuja
 (1)
 2. märtsil 2015 muutis nõukogu läbirääkimisjuhiseid, et lisada võimalus peatada diplomaatilise viisa nõudest loobumine rohkematel juhtudel kui need, mida on nimetatud peatamist käsitlevates standardsätetes, näiteks inimõiguste ja demokraatiaga seotud kaalutluste ning nõudest loobumise kuritarvitamise korral.
 (2)
 Pärast Ühendkuningriigi EList väljaastumist võib osutuda vajalikuks vaadata preambul ja Ühendkuningriigi olukorda käsitlev ühisdeklaratsioon uuesti läbi.
 (3)
 Tuleks lisada viide Euroopa Parlamendi nõusolekule.
 (4)
 ELT L [...], [...], p. [...].
 (5)
 Nõukogu 29. mai 2000. aasta otsus 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43).
 (6)
 Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).
 (7)
 Nõukogu peasekretariaat avaldab lepingu jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.


text:
 7.2.2009
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea
 C 32/6
 Sentenza tal-Qorti tal-Ġustizzja (It-tielet Awla) tal-11 ta' Diċembru 2008 (talba għal deċiżjoni preliminari tat-Tribunal d'instance du VIIème arrondissement de Paris — Franza) — Kip Europe SA, Kip (UK) Ltd, Caretrex Logistiek BV, Utax GmbH (C-362/07), Hewlett Packard International SARL (C-363/07) vs Administration des douanes — Direction Générale des douanes et droits indirects
 (Kawżi magħquda C-362/07 u C-363/07) (1)
 (Tariffa Doganali Komuni - Nomenklatura magħquda - Klassifika tat-tariffi - Apparat multifunzjonali - Apparat magħmul minn modulu għall-istampar lejżer u minn modulu ta' skanjar, b'funzjoni ta' fotokopjatur - Intestatura 8471 - Intestatura 9009)
 (2009/C 32/10)
 Lingwa tal-kawża: Il-Franċiż
 Qorti tar-rinviju
 Tribunal d'instance du VIIème arrondissement de Paris — Franza
 Partijiet fil-kawża prinċipali
 Rikorrenti: Kip Europe SA, Kip (UK) Ltd, Caretrex Logistiek BV, Utax GmbH (C-362/07), Hewlett Packard International SARL (C-363/07)
 Konvenuta: Administration des douanes — Direction Générale des douanes et droits indirects
 Suġġett
 Talba għal deċiżjoni preliminari — Tribunal d'Instance du VIIeme arrondissement de Paris (Franza) — Interpretazzjoni tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2658/87, tat-23 ta' Lulju 1987, dwar in-nomenklatura tat-tariffa u l-istatistika u dwar it-Tariffa Doganali Komuni ta' Dwana (ĠU L 256, p. 1) fil-verżjoni tiegħu applikabbli għall-fatti tal-kawża prinċipali, u l-validità tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) 400/2006, tat-8 ta' Marzu 2006, dwar il-klassifikazzjoni ta' xi oġġetti fin-Nomenklatura Magħquda (ĠU L 70, p. 9) — Apparat multifunzjonali magħmul mill-assemblaġġ ta' modulu lejżer printer, ta' modulu scanner u ta' modulu kompjuter — Klassifikazzjoni taħt l-intestatura tat-tariffi 8471 60 40 (Magni awtomatiċi għall-ipproċessar tad-data) fuq il-bażi tar-regola ġenerali tal-interpretazzjoni tan-NM 3b) (funzjoni ta' stampar li tagħti lill-magna l-“karatteristiċi essenzjali”) jew taħt l-intestatura 9009 12 00 (Apparat għal fotokopjar) skont in-nota 5 E tal-Kapitolu 84 tan-NM (apparat li jwettaq b'mod awtonomu funzjoni speċifika — l-ikkupjar — differenti mill-ipproċessar tad-data).
 Dispożittiv
 1)
 In-nota 5 E tal-kapitolu 84 tan-Nomenklatura Magħquda li tikkostitwixxi l-Anness I tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2658/87, tat-23 ta' Lulju, 1987, dwar in-nomenklatura tat-tariffa u l-istatistika u dwar it-Tariffa Doganali Komuni ta' Dwana, kif emendat bir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1719/2005 tas-27 ta' Ottubru 2005, għandha tiġi interpretata fis-sens li jwettaq “funzjoni speċifika [oħra] minbarra l-ipproċessar ta' data” biss dak l-apparat li jinkorpora magna awtomatika għall-ipproċessar ta' data jew li jaħdem flimkien ma' magna bħal din, li l-funzjoni tiegħu ma jkollhiex x'taqsam mal-ipproċessar ta' data.
 2)
 Jekk il-funzjoni ta' fotokopjatur li jwettaq l-apparat inkwistjoni fil-kawża prinċipali hija sekondarja meta mqabbla mal-funzjonijiet ta' stampar u ta' skanjar, huwa għandu jkun ikkunsidrat bħala unitajiet ta' magni awtomatiċi għall-ipproċessar ta' data fis-sens tan-nota 5 B tal-kapitolu 84 tan-Nomenklatura Magħquda li tikkostitwixxi l-Anness I tar-Regolament Nru 2658/87, kif emendat bir-Regolament Nru 1719/2005, unitajiet li, skont in-nota 5 C ta' dan il-kapitolu, jekk huma ppreżentati separatament, jaqgħu taħt l-intestatura 8471 ta' din in-nomenklatura. F'każ bħal dan, is-subintestatura rilevanti għandha tkun stabbilita skont in-nota 3 tat-Taqsima XVI tal-imsemmija nomenklatura. Min-naħa l-oħra, jekk l-importanza ta' din il-funzjoni ta' fotokopjatur hija ekwivalenti għal dik taż-żewġ funzjonijiet l-oħra, dan l-apparat għandu jkun ikklassifikat, skont il-punt 3(b) tar-regoli ġenerali, għall-interpretazzjoni ta' din l-istess nomenklatura, taħt l-intestatura li tikkorrispondi mal-modulu li jagħti lill-imsemmi apparat il-karattru essenzjali tiegħu. Jekk ikun impossibbli li dan jiġi stabbilit, huwa għandu jiġi kklassifikat taħt l-intestatura 9009 skont il-punt 3(ċ), tar-regoli ġenerali.
 3)
 L-eżami tal-ħames domandi ma żvela ebda element li jista' jaffettwa l-validità tal-punt 4 tal-Anness tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) 400/2006, tat-8 ta' Marzu 2006, dwar il-klassifikazzjoni ta' xi oġġetti fin-Nomenklatura Magħquda.
 (1) ĠU C 289, 10.11.2007.


text:
 15.6.2013
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 C 171/35
 Žaloba podaná 22. apríla 2013 — Cofresco Frischhalteprodukte/Komisia
 (Vec T-223/13)
 2013/C 171/67
 Jazyk konania: francúzština
 Účastníci konania
 Žalobkyňa: Cofresco Frischhalteprodukte GmbH & Co. KG (Minden, Nemecko) (v zastúpení: H. Weil, advokát)
 Žalovaná: Európska komisia
 Návrhy
 Žalobkyňa navrhuje, aby Všeobecný súd:
 —
 s okamžitým účinkom zrušil na základe článku 263 ZFEÚ smernicu Komisie 2013/2/EÚ zo 7. februára 2013, ktorou sa mení a dopĺňa príloha I k smernici Európskeho parlamentu a Rady 94/62/ES o obaloch a odpadoch z obalov, v rozsahu, v akom sa do zoznamu príkladov obalov pridávajú „rúrky, tuby a valce, okolo ktorých je ovinutý pružný materiál (napr. fólia, alobal, papier)“,
 —
 zaviazal Európsku komisiu na náhradu trov konania.
 Dôvody a hlavné tvrdenia
 Žalobkyňa na podporu svojej žaloby uvádza päť žalobných dôvodov, ktoré sú v podstatnej časti zhodné alebo podobné s prvými piatimi dôvodmi uvedenými v rámci veci T-202/13, Group’Hygiène/Komisia.


text:
 31.3.2012
 SL
 Uradni list Evropske unije
 C 98/13
 Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Tribunal administratif (Luksemburg) 16. januarja 2012 – Elodie Giersch, Benjamin Marco Stemper, Julien Taminiaux, Xavier Renaud Hodin, Joëlle Hodin proti Velikemu vojvodstvu Luksemburg
 (Zadeva C-20/12)
 2012/C 98/20
 Jezik postopka: francoščina
 Predložitveno sodišče
 Tribunal administratif
 Stranke v postopku v glavni stvari
 Tožeče stranke: Elodie Giersch, Benjamin Marco Stemper, Julien Taminiaux, Xavier Renaud Hodin, Joëlle Hodin
 Tožena stranka: Veliko vojvodstvo Luksemburg
 Vprašanje za predhodno odločanje
 Ali je ob upoštevanju skupnostnega načela enakega obravnavanja, ki ga določa člen 7 Uredbe št. 1612/68 (1), cilj izobraževalne in proračunske politike, na katerega se sklicuje država Luksemburg – in sicer spodbujanje povečanja deleža oseb z visokošolsko izobrazbo, ki je glede prebivalcev Luksemburga na podlagi mednarodne primerjave zdaj prenizek, ta cilj pa bi bil močno ogrožen, če bi morala država finančno pomoč za visokošolski študij dodeliti vsakemu študentu, ne da bi imel zvezo z družbo Velikega vojvodstva, za visokošolski študij v kateri koli državi sveta, kar bi bilo nerazumno breme za proračun države Luksemburg – tak cilj v smislu navedene sodne prakse Skupnosti, ki lahko upraviči različno obravnavanje, ki je posledica določitve pogoja prebivališča, ki ga morajo za pridobitev pomoči za visokošolski študij izpolnjevati tako luksemburški državljani kot državljani drugih držav članic?
 (1) Uredba Sveta št. 1612/68 (EGS) z dne 15. oktobra 1968 o prostem gibanju delavcev v Skupnosti (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 5, zvezek 1, str. 15).


text:
 24.10.2009
 FR
 Journal officiel de l'Union européenne
 C 256/21
 Arrêt du Tribunal de première instance du 4 septembre 2009 — Italie/Commission
 (Affaire T-211/05) (1)
 («Aides d’État - Régime d’aides mis en place par les autorités italiennes en faveur des entreprises nouvellement cotées en bourse - Décision déclarant l’aide incompatible avec le marché commun et ordonnant sa récupération - Obligation de motivation - Caractère sélectif - Affectation des échanges entre États membres - Atteinte à la concurrence»)
 2009/C 256/36
 Langue de procédure: l’italien
 Parties
 Partie requérante: République italienne (représentants: initialement I. Braguglia, puis R. Adam et enfin I. Bruni, agents, assistés de P. Gentili, avvocato dello Stato)
 Partie défenderesse: Commission des Communautés européennes (représentants: V. Di Bucci et E. Righini, agents)
 Objet
 Demande d’annulation de la décision 2006/261/CE de la Commission, du 16 mars 2005, concernant le régime d’aides C 8/2004 (ex NN 164/2003) mis à exécution par l’Italie en faveur de sociétés récemment cotées en bourse (JO 2006, L 94, p. 42).
 Dispositif
 1)
 Le recours est rejeté.
 2)
 La République italienne est condamnée aux dépens.
 (1) JO C 182 du 23.7.2005.


text:
 Avis juridique important
 |
 52004PC0428(01)
 Priekslikums Padomes lēmums par protokola parakstīsanu un pagaidu piemērosanu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ēģiptes Arābu Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienosanos Eiropas Savienībai /* COM/2004/0428 galīgā redakcija */
 Priekslikums PADOMES LĒMUMS par protokola parakstīsanu un pagaidu piemērosanu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ēģiptes Arābu Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienosanos Eiropas Savienībai(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSSaskaņā ar jauno ES dalībvalstu ES Pievienosanās akta 6. panta 2. punkta noteikumiem, ir jāvienojas par ES jauno dalībvalstu pievienosanos Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, pievienojot sim nolīgumam protokolu. Minētais pants paredz vienkārsotu procedūru, saskaņā ar kuru, protokols jānoslēdz Padomei un attiecīgajai tresai valstij ar vienprātīgu lēmumu dalībvalstu vārdā. Šī procedūra neskar pasas Kopienas kompetences.Padome 2004. gada 10. februārī apstiprināja Komisijas pilnvaras risināt sarunas par sāda protokola noslēgsanu ar Ēģiptes Arābu Republiku. Komisija ir veiksmīgi pabeigusi sīs sarunas. Komisija un Ēģiptes valsts iestādes 2004. gada 11. maijā Kairā parafēja protokola tekstu.Lēmumam ir pievienoti priekslikumi 1) Padomes Lēmumam par protokola parakstīsanu un 2) Padomes Lēmumam par protokola noslēgsanu.Sarunās ar Ēģipti noslēgtais protokols ir pievienots. Protokola svarīgākie aspekti ir noteikums par jauno dalībvalstu pievienosanos Eiropas Savienības un Ēģiptes Asociācijas nolīgumam, protokola par lauksaimniecības produktiem pielāgosana un ES jauno oficiālo valodu iekļausana.Komisija lūdz Padomei apstiprināt pievienotos projektus Padomes Lēmumiem par protokola parakstīsanu un noslēgsanu.Eiropas Parlamentu lūgs apstiprināt so protokolu.Priekslikums PADOMES LĒMUMS par protokola parakstīsanu un pagaidu piemērosanu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ēģiptes Arābu Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienosanos Eiropas SavienībaiEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināsanas līgumu un jo īpasi 310. pantu saistībā ar tā 300. panta 2. punkta otro,ņemot vērā jauno dalībvalstu Pievienosanās aktu Eiropas Savienībai un jo īpasi tā 6. panta 2. punktu,ņemot vērā Komisijas priekslikumu,tā kā(1) Padome 10. februārī pilnvaroja Komisiju Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu vārdā uzsākt sarunas ar Ēģipti, lai pielāgotu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Ēģiptes Arābu Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā jauno dalībvalstu pievienosanos ES;(2) Komisija ir veiksmīgi noslēgusi sīs sarunas.(3) sarunās ar Ēģiptes Arābu Republiku noslēgtā protokola 12. panta 3. punkts paredz protokola pagaidu piemērosanu līdz tā spēkā stāsanās dienai;(4) protokols jāparaksta Kopienas vārdā un jāpiemēro uz laiku, ņemot vērā tā noslēgsanas iespēju nākotnē,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr so Padomes priekssēdētājs ir pilnvarots izraudzīties personu (personas), kurai (kurām) Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu vārdā ir tiesības parakstīt protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ēģiptes Arābu Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienosanos Eiropas Savienībai. Protokola teksts ir pievienots sim lēmumam.2. pantsAr so Eiropas Kopiena un tās dalībvalstis piekrīt protokola noteikumus piemērot uz laiku, ņemot vērā noslēgsanas iespēju nākotnē.Briselē,Padomes vārdā --priekssēdētājs


text:
 Σημαντική ανακοίνωση νομικού περιεχομένου
 |
 52007PC0257
 [pic] | ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ |Βρυξέλλες, 16.5.2007COM(2007) 257 τελικό2007/0091 (CNB)ΠρότασηΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥγια την τροποποίηση του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 974/98 σχετικά με την εισαγωγή του ευρώ στην Κύπρο(υποβληθείσα από την Επιτροπή)ΑΙΤΙΟΛΟΓΙΚΗ ΕΚΘΕΣΗ1. πλαισιο στο οποιο υποβαλλεται η προτασηΣτις 16 Μαΐου 2007, η Επιτροπή ενέκρινε πρόταση απόφασης του Συμβουλίου, σύμφωνα με το άρθρο 122 παράγραφος 2 της συνθήκης ΕΚ, με την οποία διαπιστώνεται ότι η Κύπρος πληροί τις απαιτούμενες προϋποθέσεις για την υιοθέτηση του ενιαίου νομίσματος και καταργείται, με ισχύ από την 1 η Ιανουαρίου 2008, η παρέκκλιση για τη Κύπρο.Σε περίπτωση θετικής απόφασης, το Συμβούλιο θα πρέπει στη συνέχεια να λάβει τα λοιπά μέτρα που είναι αναγκαία για την εισαγωγή του ευρώ στη Κύπρο.Ο κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 974/98 του Συμβουλίου για την εισαγωγή του ευρώ[1] διέπει την αρχική εισαγωγή του ευρώ στο πρώτο κύμα κρατών μελών που συμμετείχαν στη ζώνη του ευρώ, καθώς και στην Ελλάδα[2]. Ο κανονισμός αυτός τροποποιήθηκε με τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 2169/2005 στο πλαίσιο της προετοιμασίας για μελλοντικές διευρύνσεις της ζώνης του ευρώ και με τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 1647/2006 προκειμένου να καλυφθεί η περίπτωση της Σλοβενίας η οποία υιοθέτησε το ευρώ την 1η Ιανουαρίου 2007. Ωστόσο, για να επεκταθεί το πεδίο εφαρμογής του κανονισμού (EΚ) αριθ. 974/98 στην Κύπρο, πρέπει να προστεθεί σ’ αυτόν αναφορά στο εν λόγω κράτος μέλος. Η παρούσα πρόταση περιλαμβάνει τις αναγκαίες τροποποιήσεις του εν λόγω κανονισμού.Στο σχέδιο μετάβασης της Κύπρου στο ευρώ διευκρινίζεται ότι πρέπει να εφαρμοστεί σενάριο του τύπου "big bang", δηλαδή να συμπέσει η υιοθέτηση του ευρώ ως νομίσματος της Κύπρου με την εισαγωγή των τραπεζογραμματίων και κερμάτων ευρώ στο εν λόγω κράτος μέλος.2. νομικεσ πτυχεσ2.1. Νομική βάσηΝομική βάση της παρούσας πρότασης είναι το άρθρο 123 παράγραφος 5 της συνθήκης ΕΚ, το οποίο προβλέπει τη θέσπιση των λοιπών μέτρων που είναι αναγκαία για την εισαγωγή του ευρώ στο κράτος μέλος για το οποίο έχει καταργηθεί η παρέκκλιση δυνάμει του άρθρου 122 παράγραφος 2 της συνθήκης ΕΚ.Το Συμβούλιο αποφασίζει με ομοφωνία των κρατών μελών χωρίς παρέκκλιση και του ενδιαφερόμενου κράτους μέλους, έπειτα από πρόταση της Επιτροπής και κατόπιν διαβουλεύσεων με την ΕΚΤ.2.2. Επικουρικότητα και αναλογικότηταΗ πρόταση εμπίπτει στην αποκλειστική αρμοδιότητα της Κοινότητας. Ως εκ τούτου, δεν εφαρμόζεται η αρχή της επικουρικότητας.Η παρούσα πρωτοβουλία δεν υπερβαίνει τα αναγκαία όρια για την επίτευξη του στόχου της και είναι συνεπώς σύμφωνη με την αρχή της αναλογικότητας.2.3. Επιλογή του νομικού μέσουΟ κανονισμός είναι το μόνο κατάλληλο νομικό μέσο για την τροποποίηση του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 974/98 του Συμβουλίου για την εισαγωγή του ευρώ.3. δημοσιονομικές επιπτώσειςΗ πρόταση δεν έχει επίπτωση στον προϋπολογισμό της Κοινότητας.4. σχολια στα αρθρα4.1. Άρθρο 1Σύμφωνα με το άρθρο 1 στοιχείο α) και με το άρθρο 1α του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 974/98, ο πίνακας του παραρτήματος του εν λόγω κανονισμού απαριθμεί τα συμμετέχοντα κράτη μέλη και ορίζει την ημερομηνία υιοθέτησης του ευρώ, την ημερομηνία μετάβασης στο ευρώ σε φυσική μορφή και την περίοδο σταδιακής απόσυρσης, εφόσον εφαρμόζεται, για το σύνολο των εν λόγω κρατών μελών. Σύμφωνα με το άρθρο 1 στοιχείο θ) του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 974/98, περίοδος σταδιακής απόσυρσης μπορεί να εφαρμοστεί μόνο στα κράτη μέλη στα οποία η ημερομηνία μετάβασης στο ευρώ σε φυσική μορφή συμπίπτει με την ημερομηνία υιοθέτησης του ευρώ. Αυτό δεν συνέβη στην περίπτωση των ένδεκα κρατών μελών που υιοθέτησαν το ευρώ την 1η Ιανουαρίου 1999 και της Ελλάδας που υιοθέτησε το ευρώ την 1η Ιανουαρίου 2001. Η ημερομηνία υιοθέτησης του ευρώ και η ημερομηνία μετάβασης στο ευρώ σε φυσική μορφή συνέπεσαν στην περίπτωση της Σλοβενίας (1η Ιανουαρίου 2007), αλλά η χώρα είχε επιλέξει να μην έχει περίοδο «σταδιακής απόσυρσης». Τα σχέδια μετάβασης στο ευρώ σε φυσική μορφή της Κύπρου και της Μάλτας προβλέπουν την ίδια ημερομηνία για την υιοθέτηση του ευρώ και τη μετάβαση στο ευρώ σε φυσική μορφή (1η Ιανουαρίου 2008), ενώ αμφότερα τα κράτη μέλη επέλεξαν να μην έχουν περίοδο «σταδιακής απόσυρσης».Με το παρόν άρθρο, προστίθεται στο παράρτημα του κανονισμού /ΕΚ) αριθ. 974/98, με σειρά πρωτοκόλλου, η Κύπρος και τα ακόλουθα στοιχεία που αφορούν το εν λόγω κράτος μέλος.Κράτος μέλος | Ημερομηνία υιοθέτησης του ευρώ | Ημερομηνία μετάβασης στο ευρώ σε φυσική μορφή | Κράτος μέλος με περίοδο "σταδιακής απόσυρσης" |«Κύπρος | 1 Ιανουαρίου 2008 | 1 Ιανουαρίου 2008 | Όχι» |4.2. Άρθρο 2Το παρόν άρθρο ορίζει την 1η Ιανουαρίου 2008 ως ημερομηνία έναρξης ισχύος του κανονισμού, εξασφαλίζοντας έτσι ότι η εφαρμογή του είναι συμβατή με το χρονοδιάγραμμα των λοιπών πράξεων του Συμβουλίου για την υιοθέτηση του ευρώ από την Κύπρο, δηλαδή με την ημερομηνία κατάργησης της παρέκκλισης και την ημερομηνία έναρξης ισχύος της τιμής μετατροπής της κυπριακής λίρας.2007/0091 (CNB)ΠρότασηΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥγια την τροποποίηση του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 974/98 σχετικά με την εισαγωγή του ευρώ στην ΚύπροΤΟ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟ ΤΗΣ ΕΥΡΩΠΑΪΚΗΣ ΕΝΩΣΗΣ,Έχοντας υπόψη:τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας και ιδίως το άρθρο 123 παράγραφος 5,την πρόταση της Επιτροπής[3],τη γνώμη της Ευρωπαϊκής Κεντρικής Τράπεζας[4],Εκτιμώντας τα ακόλουθα:(1) Ο κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 974/98 του Συμβουλίου της 3ης Μαΐου 1998 για την εισαγωγή του ευρώ[5] προβλέπει ότι το ευρώ θα αντικαταστήσει τα νομίσματα των κρατών μελών που πληρούσαν τις αναγκαίες προϋποθέσεις για την υιοθέτηση του ενιαίου νομίσματος κατά το χρόνο της εισόδου της Κοινότητας στο τρίτο στάδιο της Οικονομικής και Νομισματικής Ένωσης.(2) Ο κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2596/2000[6] του Συμβουλίου τροποποίησε τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 974/98 ενόψει της αντικατάστασης του εθνικού νομίσματος της Ελλάδας από το ευρώ.(3) Ο κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2169/2005[7] του Συμβουλίου τροποποίησε τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 974/98 προκειμένου να δημιουργηθούν οι κατάλληλες προϋποθέσεις για τη μεταγενέστερη εισαγωγή του ευρώ στα κράτη μέλη που δεν έχουν ακόμη υιοθετήσει το ευρώ ως ενιαίο νόμισμα.(4) Ο κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1647/2006[8] του Συμβουλίου τροποποίησε τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 974/98 ενόψει της αντικατάστασης του εθνικού νομίσματος της Σλοβενίας από το ευρώ.(5) Σύμφωνα με το άρθρο 4 της Πράξης Προσχώρησης του 2003, η Κύπρος είναι κράτος μέλος με παρέκκλιση, κατά την έννοια του άρθρου 122 της Συνθήκης.(6) Σύμφωνα με την απόφαση 2007/.../ΕΚ του Συμβουλίου της ... ... 2007 κατ’ εφαρμογή του άρθρου 122 παράγραφος 2 της Συνθήκης για την υιοθέτηση του ενιαίου νομίσματος από την Κύπρο την 1η Ιανουαρίου 2008[9], η Κύπρος πληροί τις απαιτούμενες προϋποθέσεις για την υιοθέτηση του ενιαίου νομίσματος και η παρέκκλιση για τη χώρα αυτή καταργείται από την 1η Ιανουαρίου 2008.(7) Για την εισαγωγή του ευρώ στην Κύπρο απαιτείται να υπαχθεί η χώρα αυτή στις υφιστάμενες διατάξεις του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 974/98 για την εισαγωγή του ευρώ.(8) Στο σχέδιο της Κύπρου για τη μετάβαση στο ευρώ σε φυσική μορφή, διευκρινίζεται ότι τα τραπεζογραμμάτια και κέρματα ευρώ θα καταστούν νόμιμο χρήμα στο εν λόγω κράτος μέλος κατά την ημερομηνία υιοθέτησης του ευρώ ως νομίσματος. Κατά συνέπεια, ως ημερομηνία υιοθέτησης του ευρώ και μετάβασης στο ευρώ σε φυσική μορφή ορίζεται η 1η Ιανουαρίου 2008. Δεν εφαρμόζεται περίοδος «σταδιακής απόσυρσης».(9) Ο κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 974/98 πρέπει συνεπώς να τροποποιηθεί ανάλογα,ΕΞΕΔΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ:Άρθρο 1Το παράρτημα του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 974/98 τροποποιείται σύμφωνα με το παράρτημα του παρόντος κανονισμού.Άρθρο 2Ο παρών κανονισμός αρχίζει να ισχύει την 1η Ιανουαρίου 2008.Ο παρών κανονισμός είναι δεσμευτικός ως προς όλα τα μέρη του και ισχύει άμεσα στα κράτη μέλη σύμφωνα με τη Συνθήκη περί ιδρύσεως της Ευρωπαϊκής Κοινότητας.Βρυξέλλες,Για το ΣυμβούλιοΟ ΠρόεδροςΠαράρτημαΣτο παράρτημα του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 974/98, παρεμβάλλεται η ακόλουθη γραμμή μεταξύ των στοιχείων που αφορούν την Ιταλία και των στοιχείων που αφορούν το Λουξεμβούργο.Κράτος μέλος | Ημερομηνία υιοθέτησης του ευρώ | Ημερομηνία μετάβασης στο ευρώ σε φυσική μορφή | Κράτος μέλος με περίοδο «σταδιακής απόσυρσης» |- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -«Κύπρος | 1 Ιανουαρίου 2008 | 1 Ιανουαρίου 2008 | Όχι» |[1] ΕΕ L 139 της 11.5.1998, σ. 1. Κανονισμός όπως τροποποιήθηκε τελευταία με τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 1647/2006 του Συμβουλίου της 7ης Νοεμβρίου 2006 (ΕΕ L 309 της 9.11.2006, σ. 2).[2] Βλ. κανονισμό (EΚ) αριθ. 2596/2000 του Συμβουλίου της 27ης Νοεμβρίου 2000 για την τροποποίηση του κανονισμού (EΚ) αριθ. 974/98 του Συμβουλίου για την εισαγωγή του ευρώ (ΕΕ L 300 της 29.11.2000, σ. 2).[3] ΕΕ C[4] ΕΕ C[5] ΕΕ L 139 της 11.5.1998, σ. 1. Κανονισμός όπως τροποποιήθηκε τελευταία με τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 1647/2006 του Συμβουλίου (ΕΕ L 309 της 9.11.2006, σ. 2).[6] ΕΕ L 300 της 29.11.2000, σ. 2.[7] ΕΕ L 346 της 29.12.2005, σ. 1.[8] ΕΕ L 309 της 9.11.2006, σ. 2.[9] ΕΕ L


text:
 21.6.2011
 DE
 Amtsblatt der Europäischen Union
 L 161/23
 BESCHLUSS DES RATES
 vom 9. Juni 2011
 über die Aufnahme des automatisierten Austauschs daktyloskopischer Daten mit Frankreich
 (2011/355/EU)
 DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION —
 gestützt auf den Beschluss 2008/615/JI des Rates vom 23. Juni 2008 zur Vertiefung der grenzüberschreitenden Zusammenarbeit, insbesondere zur Bekämpfung des Terrorismus und der grenzüberschreitenden Kriminalität (1), insbesondere auf Artikel 25,
 gestützt auf den Beschluss 2008/616/JI des Rates vom 23. Juni 2008 zur Durchführung des Beschlusses 2008/615/JI zur Vertiefung der grenzüberschreitenden Zusammenarbeit, insbesondere zur Bekämpfung des Terrorismus und der grenzüberschreitenden Kriminalität (2), insbesondere auf Artikel 20 sowie auf Kapitel 4 des Anhangs,
 in Erwägung nachstehender Gründe:
 (1)
 Gemäß dem Vertrag über die Europäischen Union, dem Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union und dem Vertrag zur Gründung der Europäischen Atomgemeinschaft beigefügten Protokoll über die Übergangsbestimmungen behalten die Rechtsakte der Organe, Einrichtungen und sonstigen Stellen der Union, die vor dem Inkrafttreten des Vertrags von Lissabon angenommen wurden, so lange Rechtswirkung, bis sie in Anwendung der Verträge aufgehoben, für nichtig erklärt oder geändert werden.
 (2)
 Folglich ist Artikel 25 des Beschlusses 2008/615/JI anwendbar, und der Rat muss durch einstimmigen Beschluss feststellen, ob die Mitgliedstaaten die Bestimmungen des Kapitels 6 jenes Beschlusses umgesetzt haben.
 (3)
 Nach Artikel 20 des Beschlusses 2008/616/JI sind Beschlüsse gemäß Artikel 25 Absatz 2 des Beschlusses 2008/615/JI auf der Grundlage eines Bewertungsberichts zu fassen, dem ein Fragebogen zugrunde liegt. Im Zusammenhang mit dem automatisierten Datenaustausch gemäß Kapitel 2 des Beschlusses 2008/615/JI muss sich der Bewertungsbericht auf einen Bewertungsbesuch und einen Testlauf stützen.
 (4)
 Nach Kapitel 4 Punkt 1.1 des Anhangs des Beschlusses 2008/616/JI betrifft der von der zuständigen Ratsarbeitsgruppe erstellte Fragebogen jede Art von automatisiertem Datenaustausch und ist von einem Mitgliedstaat zu beantworten, wenn dieser davon ausgeht, dass er die Voraussetzungen für einen Austausch von Daten der jeweiligen Kategorie erfüllt.
 (5)
 Frankreich hat den Fragebogen zum Datenschutz und den Fragebogen zum daktyloskopischen Datenaustausch ausgefüllt.
 (6)
 Frankreich hat einen Testlauf mit Spanien, Deutschland und Luxemburg erfolgreich durchgeführt.
 (7)
 Ein Bewertungsbesuch in Frankreich hat stattgefunden, und ein Bericht über diesen Besuch wurde von dem spanisch-deutsch-luxemburgischen Bewertungsteam erstellt und der zuständigen Ratsarbeitsgruppe zugeleitet.
 (8)
 Dem Rat wurde ein Gesamtbericht mit einer umfassenden Bewertung der Ergebnisse des Fragebogens, des Bewertungsbesuchs und des Testlaufs zum daktyloskopischen Datenaustausch vorgelegt —
 HAT FOLGENDEN BESCHLUSS ERLASSEN:
 Artikel 1
 Für die Zwecke des automatisierten Abrufs daktyloskopischer Daten hat Frankreich die allgemeinen Datenschutzbestimmungen des Kapitels 6 des Beschlusses 2008/615/JI vollständig umgesetzt und ist berechtigt, personenbezogene Daten nach Artikel 9 des genannten Beschlusses ab dem Zeitpunkt des Inkrafttretens des vorliegenden Beschlusses zu empfangen und zu übermitteln.
 Artikel 2
 Dieser Beschluss tritt am Tag seiner Annahme in Kraft.
 Geschehen zu Luxemburg am 9. Juni 2011.
 Im Namen des Rates
 Der Präsident
 PINTÉR S.
 (1) ABl. L 210 vom 6.8.2008, S. 1.
 (2) ABl. L 210 vom 6.8.2008, S. 12.


text:
 24.5.2014
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 L 156/5
 ROZPORZĄDZENIE WYKONAWCZE KOMISJI (UE) NR 563/2014
 z dnia 23 maja 2014 r.
 w sprawie zatwierdzenia substancji podstawowej chlorowodorek chitozanu, zgodnie z rozporządzeniem Parlamentu Europejskiego i Rady (WE) nr 1107/2009 dotyczącym wprowadzania do obrotu środków ochrony roślin, oraz zmiany załącznika do rozporządzenia wykonawczego Komisji (UE) nr 540/2011
 (Tekst mający znaczenie dla EOG)
 KOMISJA EUROPEJSKA,
 uwzględniając Traktat o funkcjonowaniu Unii Europejskiej,
 uwzględniając rozporządzenie Parlamentu Europejskiego i Rady (WE) nr 1107/2009 z dnia 21 października 2009 r. dotyczące wprowadzania do obrotu środków ochrony roślin i uchylające dyrektywy Rady 79/117/EWG i 91/414/EWG (1), w szczególności jego art. 23 ust. 5 w związku z art. 13 ust. 2 oraz art. 78 ust. 2,
 a także mając na uwadze, co następuje:
 (1)
 Zgodnie z art. 23 ust. 3 rozporządzenia (WE) nr 1107/2009 Komisja otrzymała w dniu 19 grudnia 2011 r. złożony przez CHIPRO wniosek o zatwierdzenie chlorowodorku chitozanu jako substancji podstawowej. Do wniosku tego dołączono informacje wymagane przepisami art. 23 ust. 3 akapit drugi.
 (2)
 Komisja zwróciła się do Europejskiego Urzędu ds. Bezpieczeństwa Żywności (zwanego dalej „Urzędem”) o pomoc naukową. W dniu 24 maja 2013 r. Urząd przedstawił Komisji sprawozdanie techniczne dotyczące przedmiotowej substancji (2). W dniu 20 marca 2014 r. Komisja przedłożyła Stałemu Komitetowi ds. Łańcucha Żywnościowego i Zdrowia Zwierząt sprawozdanie z przeglądu oraz niniejszy projekt rozporządzenia w sprawie zatwierdzenia chlorowodorku chitozanu.
 (3)
 Z dokumentacji przedłożonej przez wnioskodawcę i z wyników badań przeprowadzonych przez Urząd (3) zgodnie z rozporządzeniem (WE) nr 1924/2006 Parlamentu Europejskiego i Rady (4) wynika, że chlorowodorek chitozanu spełnia kryteria „środka spożywczego” określone w art. 2 rozporządzenia (WE) nr 178/2002 Parlamentu Europejskiego i Rady (5). Dodać należy, że substancja ta nie jest w głównej mierze wykorzystywana do celów ochrony roślin, ale mimo to jest ona użyteczna w zakresie ochrony roślin w postaci produktu składającego się z tej substancji i z wody. Z tego powodu należy ją uznać za substancję podstawową.
 (4)
 Jak wykazały badania, można oczekiwać, że chlorowodorek chitozanu zasadniczo spełnia wymogi określone w art. 23 rozporządzenia (WE) nr 1107/2009, w szczególności w odniesieniu do zastosowań, które zostały zbadane przez Komisję i wyszczególnione w jej sprawozdaniu z przeglądu. Zgodnie z art. 13 ust. 2 rozporządzenia (WE) nr 1107/2009 w związku z jego art. 6 oraz w świetle aktualnej wiedzy naukowej i technicznej należy uwzględnić pewne warunki dotyczące zezwolenia, które są wyszczególnione w załączniku I do niniejszego rozporządzenia.
 (5)
 Zgodnie z art. 13 ust. 4 rozporządzenia (WE) nr 1107/2009 należy odpowiednio zmienić załącznik do rozporządzenia wykonawczego Komisji (UE) nr 540/2011 (6).
 (6)
 Środki przewidziane w niniejszym rozporządzeniu są zgodne z opinią Stałego Komitetu ds. Łańcucha Żywnościowego i Zdrowia Zwierząt,
 PRZYJMUJE NINIEJSZE ROZPORZĄDZENIE:
 Artykuł 1
 Zatwierdzenie substancji podstawowej
 Zatwierdza się substancję podstawową chlorowodorek chitozanu określoną w załączniku I, z zastrzeżeniem warunków wyszczególnionych w tym załączniku.
 Artykuł 2
 Zmiany w rozporządzeniu wykonawczym (UE) nr 540/2011
 W części C załącznika do rozporządzenia wykonawczego (UE) nr 540/2011 wprowadza się zmiany zgodnie z załącznikiem II do niniejszego rozporządzenia.
 Artykuł 3
 Wejście w życie i data rozpoczęcia stosowania
 Niniejsze rozporządzenie wchodzi w życie dwudziestego dnia po jego opublikowaniu w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej.
 Niniejsze rozporządzenie wiąże w całości i jest bezpośrednio stosowane we wszystkich państwach członkowskich.
 Sporządzono w Brukseli dnia 23 maja 2014 r.
 W imieniu Komisji
 José Manuel BARROSO
 Przewodniczący
 (1) Dz.U. L 309 z 24.11.2009, s. 1.
 (2) Wynik konsultacji z państwami członkowskimi i EFSA w sprawie stosowania substancji podstawowej chlorowodorek chitozanu oraz wnioski EFSA na temat poszczególnych podniesionych kwestii. 2013: EN-426.23 pp.
 (3) Panel EFSA ds. produktów dietetycznych, żywienia i alergii (NDA), Dziennik EFSA 2009; 7(9): 1289 doi: 10.2903/j.efsa.2009.1289.
 (4) Rozporządzenie (WE) nr 1924/2006 Parlamentu Europejskiego i Rady z dnia 20 grudnia 2006 r. w sprawie oświadczeń żywieniowych i zdrowotnych dotyczących żywności (Dz.U. L 404 z 30.12.2006, s. 9).
 (5) Rozporządzenie (WE) nr 178/2002 Parlamentu Europejskiego i Rady z dnia 28 stycznia 2002 r. ustanawiające ogólne zasady i wymagania prawa żywnościowego, powołujące Europejski Urząd ds. Bezpieczeństwa Żywności oraz ustanawiające procedury w zakresie bezpieczeństwa żywności (Dz.U. L 31 z 1.2.2002, s. 1).
 (6) Rozporządzenie wykonawcze Komisji (UE) nr 540/2011 z dnia 25 maja 2011 r. w sprawie wykonania rozporządzenia Parlamentu Europejskiego i Rady (WE) nr 1107/2009 w odniesieniu do wykazu zatwierdzonych substancji czynnych (Dz.U. L 153 z 11.6.2011, s. 1).
 ZAŁĄCZNIK I
 Nazwa zwyczajowa, numery identyfikacyjne
 Nazwa IUPAC
 Czystość (1)
 Data zatwierdzenia
 Przepisy szczegółowe
 Chlorowodorek chitozanu
 Nr CAS: 9012-76-4
 Nie dotyczy
 Farmakopea Europejska
 Maksymalna zawartość metali ciężkich: 40 ppm
 1 lipca 2014 r.
 Substancja chlorowodorek chitozanu musi być zgodna z rozporządzeniem Parlamentu Europejskiego i Rady (WE) nr 1069/2009 (2) i rozporządzeniem Komisji (UE) nr 142/2011 (3).
 Substancja chlorowodorek chitozanu może być stosowana zgodnie ze szczególnymi warunkami zawartymi we wnioskach sprawozdania z przeglądu dotyczącego chlorowodorku chitozanu (SANCO/12388/2013), a w szczególności z jego załącznikami I i II w wersji sfinalizowanej na forum Stałego Komitetu ds. Łańcucha Żywnościowego i Zdrowia Zwierząt w dniu 20 marca 2014 r.
 (1) Dodatkowe dane szczegółowe dotyczące identyfikacji, specyfikacji i sposobu użycia substancji podstawowej znajdują się w sprawozdaniu z przeglądu.
 (2) Dz.U. L 300 z 14.11.2009, s. 1.
 (3) Dz.U. L 54 z 26.2.2011, s. 1.
 ZAŁĄCZNIK II
 W części C załącznika do rozporządzenia wykonawczego (UE) nr 540/2011 dodaje się pozycję w brzmieniu:
 „2
 Chlorowodorek chitozanu
 Nr CAS: 9012-76-4
 Nie dotyczy
 Farmakopea Europejska
 Maksymalna zawartość metali ciężkich: 40 ppm
 1 lipca 2014 r.
 Substancja chlorowodorek chitozanu musi być zgodna z rozporządzeniem (WE) nr 1069/2009 i rozporządzeniem (UE) nr 142/2011.
 Substancja chlorowodorek chitozanu może być stosowana zgodnie ze szczególnymi warunkami zawartymi we wnioskach sprawozdania z przeglądu dotyczącego chlorowodorku chitozanu (SANCO/12388/2013), a w szczególności z jego załącznikami I i II w wersji sfinalizowanej na forum Stałego Komitetu ds. Łańcucha Żywnościowego i Zdrowia Zwierząt w dniu 20 marca 2014 r.”